bet · GN01FöU1 · 1999-11-17 00:00:00 — Samtliga delfunktionersförmåga bedöms som godtagbar för att hantera påfrestningar i nuvarandeomvärldsläge och för att hantera ett eventuellt angreppshot i ett förändratomvärldsläge. Verksamhetsmålen för funktionen transporter har i stort upp-nåtts.Av slutsatserna framgår att regeringen avser att följa överförandet av be-redskapsansvaret för delfunktionen Järnvägstransporter från Statens järnvä-gar till och eventuella konsekvenser med anledning av dennaförändring.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget B 9 , godkänna avtaloch beställningar, såvitt avser tjänster, utrustning och anläggningar för be-redskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel för dessa ochtidigare avtal och beställningar uppgår till högst 85 miljoner kronor.Regeringen föreslår också att för anvisar ett ramanslagpå till anslaget B 9 Funktionen Transporter.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om funktionenTransporter.Utskottet föreslår således att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget B 9 , godkänna avtaloch beställningar, såvitt avser tjänster, utrustning och anläggningar för be-redskapsåtgärder, så att behovet av anslagsmedel för dessa ochtidigare avtal och beställningar uppgår till högst 85 miljoner kronor.Utskottet föreslår också att för anvisar ett ramanslag på143 till anslaget B 9 Funktionen Transporter.Anslag B 10 EnergiförsörjningUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 80-83) bl.a.anfört om elberedskapsavgift och anslag till funktionen Energiförsörjning.RegeringenBranschens strukturförändring och andra förändringar vid elföretagen efterelmarknadsreformen sker i snabb takt, vilket påverkar förutsättningarna förberedskapsplanläggningen. Insatser har genomförts för att underlätta ochstimulera företagens arbete med beredskapsplanläggningen. Under år 1999kommer ytterligare åtgärder att vidtas bl.a. för att öka elföretagens kunskaperom anmälningsskyldigheten enligt elberedskapslagen. Förändringar inomelproduktionen kommer att utvärderas från beredskapssynpunkt.Underlag för incidentrapportering inom elförsörjning har tagits fram. Ettanläggningsregister med bevakningsunderlag har också tagits fram för attsnabbt få underlag och överblick över skydd och bevakningsåtgärder vidskyddsobjekten.Arbete pågår med frågor som rör teknisk utrustning och skydd, samt i vissafall ersättning av personell bevakning. Likaså pågår arbete med framtagningav hjälpmedel som skall försvåra sabotage vid elförsörjningens anläggningar.I enlighet med verksamhetsmålen har insatser genomförts för att upprätthållaoch återupprätta en fungerande elförsörjning till prioriterade användare isamband med svåra störningar i elförsörjningen. En elförsörjningsstudie harpåbörjats som rör de samhällsviktiga funktionerna tele, information, järn-vägs- och flygtransporter samt postbefordran.Regeringens bedömning i sina slutsatser är att de åtgärder som vidtagits isyfte att förbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt.Verksamhetsmålen har i huvudsak uppnåtts. Den pågående och planenligauppbyggnaden av verksamheten medför förbättringar av samordningsförmå-gan under störda förhållanden. Den fredstida förmågan till funktionssamord-ning fungerar tillfredsställande, och under rådande omvärldsläge görs be-dömningen att förmågan till funktionssamordning är godtagbar.Avseende delfunktionen Elförsörjning görs bedömningen vad beträffar på-frestningar i nuvarande omvärldsläge att den snabba avställningen av reserv-kraftproduktion på kort sikt kräver en dialog med elbranschen om olikatänkbara lösningar vid effekttoppar, något som också har påbörjats. På siktkan marknadens krav på leveranstrygghet medföra lösningar vad avserfredstida effektbristsituationer. Med hänsyn till de förutsättningar som gällerför elförsörjningen vid höjd beredskap bör utvecklingen följas. Vad beträffarangreppshot i ett förändrat omvärldsläge finns vissa materielbris-ter samt vissa brister i skydd och bevakning. Efter en anpassningsperiod påett år torde dock delfunktionens förmåga kunna vara godtagbar.Mot bakgrund av de överväganden som redovisats i regeringen i budget-propositionen för (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6) och i regeringensproposition (prop. 1998/99:74) Förändrad omvärld - omdanat försvar samtförsvarsutskottets betänkande (bet. 1998/99:FöU1) Totalförsvarets budget för1999 har regeringen beslutat att en funktionsutvärdering såvitt avser del-funktionen Elförsörjning skall genomföras under år 1999.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att fastställer ett av-giftsuttag för elberedskapsavgiften, såvitt avser funktionen Energiförsörj-ning, till ett belopp om sammanlagt under år 2000.Regeringen föreslår också att för anvisar ett ramanslagpå till anslaget B 10 Funktionen Energiförsörjning.UtskottetUtskottet har inledningvis till avsnittet Det civila försvaret - vissa funktionframhållit den vitala betydelsen av uthålligheten inom viktiga infrastruk-turområden. Utskottet har därvid förutsatt att resultatet av de funktionsge-nomgångar och andra studier som påbörjats och som rör sårbarheten inomdessa system leder fram till att åtgärder vidtas för att få en ur beredskapssynpunkt godtagbar förmåga i uthållighet inom viktiga infrastrukturområden,främst elförsörjning och telekommunikationer. Utskottet utgår ifrån att rege-ringen regelbundet informerar i denna fråga.I övrigt har utskottet inget att anföra utan föreslår att fastställerett avgiftsuttag för elberedskapsavgiften, såvitt avser funktionen Energiför-sörjning, till ett belopp om sammanlagt under år 2000.Utskottet föreslår också att för anvisar ett ramanslag på211 till anslaget B 10 Funktionen Energiförsörjning.Räddningstjänst m.m.Anslag C 3 : Förebyggande åtgärder motjordskred och andra naturolyckorUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 90) anförtom anslag C 3 : Förebyggande åtgärder mot jordskredoch andra naturolyckor.RegeringenUnder anslaget, som disponeras av , utbetalas ersätt-ning till kommuner för åtgärder som vidtas för att förebygga jordskred ochandra naturolyckor. Medel utbetalas enligt de grunder som har angivits i1986 års kompletteringsproposition.Under har totalt beviljats till tolvkommuner för skredförebyggande åtgärder och beviljats till trekommuner för förebyggande åtgärder mot översvämningar.Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på25 till anslaget C 3 : Förebyggande åtgärdermot jordskred och andra naturolyckor.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om anslaget C 3Statens räddningsverk: Förebyggande åtgärder mot jordskred och andranaturolyckor.Utskottet föreslår därför att för anvisar ett ramanslag på25 till anslaget C 3 : Förebyggande åtgärdermot jordskred och andra naturolyckor.Anslag C 4 : Ersättning för verksamhet vidräddningstjänst m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 90) anförtom anslag C 4 : Ersättning för verksamhet vid rädd-ningstjänst m.m.RegeringenUnder anslaget, som disponeras av , utbetalas vissaersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsin-satser, oljebekämpningsinsatser m.m. till sjöss samt för utredning av vissaallvarliga olyckor. Det statliga finansieringsansvaret är styrt av rädd-ningstjänstlagen (1982:1102).Under har ersättning lämnats till sju kommuner. Tvåkommuner har fått ersättning i samband med skogsbränder och två kommu-ner har fått ersättning i samband med olyckor vid transport av farligt gods.Ersättning i samband med översvämning, jordskred respektive industriolyckahar utbetalats till tre kommuner. De största enskilda utbetalningarna har sketttill kommun, med anledning av en olycka vidtransport av farligt gods samt till och kommuner, 2,9respektive , med anledning av skogsbränder.Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på20 till anslaget C 4 : Ersättning för verk-samhet vid räddningstjänst m.m.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om anslaget C 4Statens räddningsverk: Ersättning för verksamhet vid räddningstjänst m.m.Utskottet föreslår därför att för anvisar ett ramanslag på20 till anslaget C 4 : Ersättning för verk-samhet vid räddningstjänst m.m.Anslag C 5 : Samhällets skydd mot olyckorUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 90-92)anfört om anslag C 5 : Samhällets skydd mot olyckor.RegeringenRegeringen bedömer i sina slutsatser att målen för verksamheten i huvudsakuppnåtts . Samhällets räddningstjänst skall medge effektivaräddningstjänstinsatser under kostnadseffektiva former. I detta arbete är detviktigt att så långt som möjligt förebygga och begränsa skador vid olyckorsamt att beakta miljökonsekvenserna vid olyckor och räddningstjänstinsatser.Genom information till och utbildning av allmänheten kan den enskildamänniskans förmåga att hantera vardagens olycksrisker stärkas och på så sättbidra till att antalet olyckor kan minska och att konsekvenserna av olyckorbegränsas.I insatserna i arbetet med att minska antalet bränder spelar brandutredning-ar en viktig roll. Även på andra områden är det viktigt att prioritera förebyg-gande åtgärder. Det förebyggande arbetet bör ske i nära samarbete medmyndigheter som har angränsande uppgifter till och rädd-ningstjänstens område, bl.a. vad gäller kemikalieolyckor inklusive transportav farligt gods.Det genomförda arbetet med att utveckla de baltiska staternas rädd-ningstjänster och beredskap mot kemikalieolyckor har lämnat väsentligabidrag till säkerhetsfrämjande samarbete och en miljömässigt hållbar ut-veckling i regionen.Räddningsverket skall fortsätta att upprätthålla beredskap för att kunna ge-nomföra internationella hjälpinsatser.Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på526 till anslaget C 5 : Samhällets skyddmot olyckor.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om anslaget C 5Statens räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor.Utskottet föreslår därför att för anvisar ett ramanslag på526 till anslaget C 5 : Samhällets skyddmot olyckor.Anslag C 6 SprängämnesinspektionenUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 92-94)anfört om anslag till är central förvaltningsmyndighet för frågor somrör brandfarliga och explosiva varor. Till och med beräknasutgifterna för myndigheten under utgiftsområde 24 Näringsliv. Från och medden överfördes ansvaret för frågor avseende brandfarliga ochexplosiva varor från till Försvarsdepartementet. Rege-ringen beräknar därför utgifterna för myndigheten fr.o.m. budgetåret 2000under utgiftsområde 6 Totalförsvar. Därmed sammanförs flera myndighets-uppgifter inom räddningsområdet och de skade- och olycksförebyggandeområdena.Regeringen bedömer i sina slutsatser att verksamheten hargenomförts med gott resultat och med hög måluppfyllelse. det angeläget att fullföljer den påbörjade IT-satsningen, bl.a. införande av datorstöd för register över andra godkändaexplosiva varor än fyrverkerier (register över nöjesfyrverkerier infördes år1998). Regeringen anser det också angeläget att Sprängämnesinspektionenslutför arbetet med att bygga upp en databas med information om olyckoroch tillbud med brandfarliga varor för att kunna bedöma Sprängämnesin-spektionens förebyggande åtgärders inverkan på säkerheten, liksom att ut-redningen om en översyn av pyrotekniska varor, som redovisades den 1november 1999, följs upp. Slutligen anser regeringen det angeläget attSprängämnesinspektionen - i samverkan med berörda myndigheter - skaparrutiner för att uppfylla de ökade tillsynskraven som följer vid genomförandetav Seveso II - direktivet när detta införlivas i svensk rätt.Regeringen föreslår att för anvisar ett ramanslag på16 till anslaget C 6 Sprängämnesinspektionen.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen anfört om anslaget C 6Sprängämnesinspektionen.Utskottet föreslår därför att för anvisar ett ramanslag på16 till anslaget C 6 Sprängämnesinspektionen.KustbevakningenI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen föreslagit beträffande Kust-bevakningen samt motionerna Fö212 yrkandena 16 och 17 (i denna del) samtMJ727 yrkande 11.Kustbevakningen har till uppgift att utföra sjöövervakning och annan kon-troll- och tillsynsverksamhet samt miljöräddningstjänst till sjöss.RegeringenMålsättningen med sjöövervakningsverksamhet är att,förutom service till allmänhet och fiskerinäring m.fl., utföra uppgifter inomolika verksamhetsområden som en integrerad del i andra myndigheters myn-dighetsutövning. har tilldelats en samverkande roll medeget ansvar för den maritima delen av respektive verksamhet samt har etteget ansvar för miljöräddningstjänsten till sjöss. Målsättningen med miljö-räddningstjänsten till sjöss är att tidigt kunna bekämpa utsläpp för att härigenom minimera såväl kostnader som skador på den miljön. Härutöverskall ha en hög beredskap för sjöräddning. Kustbevakning-ens ständiga närvaro till sjöss, såväl med fartyg som med flygplan, skaparförutsättningar för hög beredskap och därmed tidiga insatser både vad gällermiljöräddning och sjöräddning samt har en preventiv inverkan vad gällerbrottsligheten till sjöss. har i enlighet med regleringsbrevetför prioriterat de delar av verksamheten som anknyter till EU-medlemskapet och den kommande Schengenanslutningen. Detta gäller fram-för allt yttre gräns- och fiskerikontroll.Regeringen anser att verksamhet under budgetåret 1998motsvarade de krav som ställts på myndigheten i syfte att begränsa brottslig-heten och säkerheten till sjöss.Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken inom den europeiskaunionen utför kontrollen till sjöss samt landningskontroll ihamn av främst konsumtionsfisk samt s.k. industrilandningar. Från och medår 2000 kommer även att utföra kvalitetskontroll vid land-ning. Betydelsen av att fullgör sina åligganden inom den gemen-samma fiskeripolitiken bör även framgå av effektmålen för Kustbevakning-en. Ett nytt effektmål för verksamhet bör därför beslutas.Regeringen föreslår därför (hemställan nr 24) att skall haföljande nya effektmål. skall bedriva kontroll av fisket tillsjöss samt en samordnad landnings- och kvalitetskontroll i syfte att säker-ställa att artrelaterade fiskekvoter inte överskrids. Kontrollen skall vidare hen preventiv verkan mot brott mot andra fiskeribestämmelser.Regeringen föreslår vidare (hemställan nr 23) att godkänner för-slaget till investeringsplan för för perioden 2000-2002.Personalsituationen i linjeorganisation med stora vakan-ser, och en åldersmässigt regressiv åldersstruktur, föranleder omedelbaraåtgärder. Regeringen tillförde engångsvis . Rege-ringen gör nu bedömningen att KBV även bör tillföras 20 miljonerkronor engångsvis. Pengarna skall användas för utgifter hänförliga till re-kryterings- och utbildningsändamål.Regeringen föreslår (hemställan nr 27) att till ramanslaget C 1 Kustbevak-ningen anvisas för år 2000.MotionernaKristdemokraterna föreslår i Fö212 yrkande 16 samt yrkande 17 (i dennadel) (kd - kommitté) att resurser förstärks med 40 miljo-ner kronor mer än vad regeringen föreslagit för att skallkunna möta utökade krav på gräns- och fiskekontroller och miljöskydd.Kristdemokraterna föreslår även i motion MJ727 yrkande 11 (kd - kom-mitté) ökade resurser till för effektivare tillsyn och kontrollavseende oljeutsläpp.UtskottetUtskottet erinrar om att regeringen i budgetpropositionen för - ilikhet med i förra årets budgetproposition - redovisar sin bedömning attKustbevakningens höga närvaro till sjöss samt en betydande flygövervakningskapar förutsättningar för hög beredskap och tidiga insatser både vad gällermiljöräddning och sjöräddning. Vidare bedömer regeringen att detta haft enpreventiv verkan vad gäller brottsligheten till sjöss. Målsättningarna avseen-de utförda prestationer, mätt som nyttjandegrad av flyg och utförda kontrol-ler och bekämpningsgrad av utsläpp m.m. har nåtts.Utskottet delar motionärernas uppfattning om betydelsen av de uppgifter somutförs av och därmed dess förmåga att upprätthålla enuthållig sjöövervakning, inte minst för att skall kunna utföra deuppgifter som följer av EU-medlemskapet och den kommande Schengenan-slutningen. Den resultatbedömning av verksamhet somregeringen redovisar ger emellertid inte utskottet anledning att nu föreslåstörre resurser än vad regeringen föreslagit.Utskottet anser sålunda att bör bifalla regeringens förslag tillnytt effektmål för , att till ramanslaget C 1 Kustbevakning-en anvisa för samt godkänna regeringens förslag tillinvesteringsplan för för åren 2000-2002.Mot bakgrund av den bedömningen anser utskottet att förslaget i motionFö212 yrkandena 16 och 17 (i denna del) och MJ727 yrkande 11, att anvisa40 mer än regeringens förslag till , inte börbifallas av riksdagen.Nämnder och vissa bidragI detta avsnitt behandlar utskottet vad regeringen föreslagit beträffande vissamindre nämnder, , , bidrag till Svenska Röda Korset och bidrag till Centralförbun-det folk och försvar.RegeringenAnslagssparandet under anslaget C 2 är till största delen verksamhetsområde. Regeringenhar beslutat att ställa av nämndens anslagsspa-rande till regeringens disposition.Vissa mindre nämnderUtgifterna för vissa mindre nämnder avser verksamheterna vid , de lokala värderingsnämnderna, fiskeskyddsnämnder inomFörsvarsdepartementets verksamhetsområde, Försvarets underrättelsenämndoch anser att bör förstärkas och harberäknat medel för detta.Regeringen beräknar utgifterna för vissa mindre nämnder till 1 460 000 krför budgetåret för totalförsvaret styrs av förordningen (1995:625)med instruktion för och övrig lag-stiftning som ger rätt att överklaga beslut i ärenden för totalförsvarspliktigasamt beslut om anställning m.m. inom Försvarsdepartementets verksamhets-område för annan personal.Överklagandenämnden skall även pröva överklaganden av de allmännaförsäkringskassornas anställningsbeslut.Antalet ärenden hos nämnden har minskat . Det förklaras avatt repetitionsövningarna har minskat i förhållande till tidigare och av att alfärre skrivs in för och kallas in till grundutbildning. Av sammanlagt 1 492registrerade ärenden var 1 430 pliktärenden. Dessa var tillstörsta del uppskovsärenden.Regeringen beräknar utgifterna för för till 4 362 000 kr.Totalförsvarets chefsnämndMålet för är att verka för samordning av viktigacentrala myndigheters verksamhet inom totalförsvaret i fred. Under år 1998har chefsnämnden, utöver den gängse verksamheten, genom enskilda leda-möter och kanslichefen medverkat eller deltagit i konferenser m.m. Rege-ringen bedömer att verksamheten har bedrivits på ett sådant sätt att målet haruppnåtts under året.Regeringen beräknar utgifterna för till975 år 2000.Bidrag till Svenska Röda KorsetSvenska Röda Korset får bidrag av staten för att organisera en nationellupplysningsbyrå som främst i krig skall bedriva verksamhet enligt folkrätts-liga konventioner som syftar till att underlätta kontakten med och återfinnan-det av krigsfångar och civilinternerade. Svenska Röda Korset har under år1998 bedrivit verksamhet som motsvarar målet för statsbidraget.Regeringen beräknar bidrag till Svenska Röda korset till år2000.Bidrag till och och Försvars årsberättelse framgår att en omfat-tande verksamhet bedrivits med informationskonferenser, kurser, studieresoroch studiebesök om säkerhetspolitik och totalförsvarsrelaterade frågor. Verk-samheten syftar till att utveckla intressegemenskapen mellan medborgarnaoch totalförsvaret. Regeringen bedömer att verksamheten motsvarar måletför statsbidraget.Regeringen beräknar bidrag till och Försvar till4 för år 2000.Regeringen föreslår (hemställan nr 27) att till ramanslaget C 2 Nämnderm.m. anvisas för år 2000.UtskottetUtskottet gör ingen annan bedömning än regeringen när det gäller behov avmedel till ramanslaget C 2 Nämnder m.m. Regeringens förslag bör därförbifallas av riksdagen.Totalförsvarsgemensam verksamhetVerksamheten har till huvudsaklig uppgift att stödja övriga verksamhetsom-råden inom utgiftsområdet. Den finansieras till största delen genom avgiftermen även till del av anslag över statsbudgeten.I verksamhetsområdet ingår myndigheterna , , , , Försvaretsforskningsanstalt och Flygtekniska försöksanstalten samt det obetecknadeanslaget D 6 Stöd till frivilliga försvarsorganisationer inom totalförsvaret.Försvarets materielverkFörsvarets materielverk är en avgiftsfinansierad central förvaltningsmyndig-het med uppgift att anskaffa, vidmakthålla och avveckla materiel och förnö-denheter på uppdrag av Försvarsmakten samt att inom detta område stödjaFörsvarsmaktens verksamhet. Verksamheten leds av en styrelse med fulltansvar. Myndigheten biträder Försvarsmakten i fråga om långsiktig materiel-försörjningsplanering samt materielsystemkunskap. Försvarets materielverkfår inom sitt verksamhetsområde även tillhandahålla tjänster åt andra skall genom en kostnadseffektiv, affärsmässig ochsäker materielförsörjning bidra till att stärka den samlade försvarsförmågan.RegeringenFlera aktörer - både i och utanför - bidrar till att skapa den materi-ella försvarsförmågan. insats i materielförsörjnings-processen är att på uppdrag av Försvarsmakten föreslå tekniska lösningarutifrån operativa och taktiska krav, samordna de nödvändiga resurserna,genomföra projektledning och affärsmässig upphandling, ge stöd avseendeinriktning och drift samt avveckla materiel.Regeringen bedömer att resultatet av verksamhetunder i huvudsak är gott och att den av initieradeanpassningen av organisation och arbetssätt till en förändrad materielförsörj-ningsprocess och en bedömd minskad efterfrågan från Försvarsmakten behöver ett rörelsekapital för finansiering av delsupparbetade kostnader avseende ej slutförda prestationer, dels uteståendeförskott till försvarsindustrin och till den interna verksamheten. Behovet börtillgodoses genom en kredit i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår (hemställan nr 25) att bemyndigar regeringenatt tillgodose behov av rörelsekapital, intill ettsammanlagt belopp om högst 30 för , genomen kredit i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår vidare (hemställan nr 26) att godkänner för-slaget till investeringsplan för för (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 6, tabell 6.3).UtskottetUtskottet har intet att invända mot regeringens förslag för . Utskottet föreslår sålunda att bemyndigar regeringen atttillgodose behov av rörelsekapital, intill ett sam-manlagt belopp om högst 30 för , genom enkredit i Riksgäldskontoret.Vidare anser utskottet att bör godkänna den investeringsplan för som regeringen föreslagit.Totalförsvarets pliktverkTotalförsvarets pliktverk är en till största delen anslagsfinansierad myndig-het, vars huvudsakliga uppgifter är att mönstra, skriva in och krigsplaceratotalförsvarspliktiga.Målet för är att ge myndigheter och andra somhar bemanningsansvar inom totalförsvaret stöd och service avseende beman-ning med totalförsvarspliktiga som skrivs in för civilplikt eller värnplikt sami fråga om redovisning av annan personal inom totalförsvaret. skall även lämna stöd och service till utbildningsanordnarna i frågaom totalförsvarspliktigas mönstrade och antagningsprövade 50 288 personervarav 614 kvinnor . 24 824 män och 341 kvinnor skrevs in tillvärnplikt och 338 män och 7 kvinnor skrevs in till civilplikt. Övriga skrevs intill utbildningsreserven, var inte tjänstgöringsskyldiga eller, i samband medantagningsprövning av kvinnor, samtyckte inte till inskrivning. Totalförsva-rets pliktverk uppfyller verksamhetsmålet att handläggningstiden för ettpersonärende inte skall överstiga och målet att mikrofilm-ningen av det centrala läkarhandlingsarkivet skall vara genomförd till 70 %.Enligt har stödet till krigsorganisationen genom-förts enligt uppdragsgivarnas önskemål. Försvarsmakten anför ingen avvi-kande uppfattning i sin årsredovisning. Försvarsmakten är största uppdragsgivare och med anledning av det redan anfördabedömer regeringen att den avgiftsbelagda verksamheten under verksam-hetsgrenen bedrivs med tillfredsställande resultat. Antalet kallade till repetitionsutbildning har minskat kraftigt.