bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Senastskedde det i samband med att utskottet behandlade regeringens skri-velse innehållande den årliga rapporten om läget i fråga om den ekonomiskabrottsligheten (bet. 1998/99:JuU9). Utskottet avstyrkte de då aktuellayrkan- dena med hänvisning till Riksåklagarens miljöbrottsutredning och dendå pågående beredningen av den. Utskottet ansåg dock - i likhet medtidigare uttalanden - att miljöbrott ofta kan vara en kvalificerad form avekonomisk brottslighet.I budgetpropositionen anför regeringen - efter remissbehandling av RÅ:smiljöbrottsutredning - att alla myndigheter inom åklagarväsendet skall haett operativt ansvar för bekämpningen av miljöbrott. Ekobrottsmyndighetenskall dock inte ha något sådant ansvar med undantag för de situationer därdet finns sådana samband mellan utredningar om ekonomisk brottslighet ochmiljöbrottslighet att det är lämpligast att gemensam handläggning sker där.Den 1 juli fick Riksåklagaren regeringens uppdrag att förbereda en nyorganisation för miljöbrottsbekämpning. Tanken är att totalt 14 åklagareskall engageras för detta. En central enhet skall inrättas hosRiksåklagaren för samordning av arbetet.Utskottet kan inte finna annat än att organisationen av miljöbrottsbekämp-ningen och avgränsningen av fall där skall ha ettoperativt ansvar förefaller ha fått en lämplig utformning. Motionerna Ju907och MJ255 i här aktuella delar avstyrks.Domstolsväsendet m.m.InledningDomstolsväsendets uppgift är att utöva rättskipning. Härtill kommer ettantal avgränsade uppgifter av mera rättsvårdande natur. Ett övergripandemål för verksamheten är att domstolarna på ett rättssäkert och effektivtsätt skall avgöra de mål och ärenden som de har att handlägga.Domstolsverket är central förvaltningsmyndighet för de allmänna domsto-larna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, arrendenämnderna, hyresnämn-derna och . Verket har vidare till uppgift att på detallmännas vägnar föra talan mot beslut i rättshjälpsfrågor.ResultatuppföljningSom inledningsvis nämnts är målet för domstolsväsendet att avgöra mål ochärenden på ett rättssäkert och effektivt sätt. Rättssäkerheten ocheffektivite- ten påverkas av ett antal faktorer. Vissa av dessa är mätbara,medan andra, t.ex. kvalitet, är svårare att mäta. Vissa indikatorer finnsdock, som kan ge ett mått på såväl rättssäkerheten som effektiviteten. Hithör antalet inkomna, avgjorda och balanserade mål samt omloppstid ochbalansernas åldersstruk- tur. Andra faktorer av betydelse är målensstyckkostnad, andelen förordnade offentliga försvarare ochmålsägandebiträden samt i vilken utsträckning målen avgörs så snart de ärfärdigberedda. Vidare är tillgången på personal ochpersonalsammansättningen sådana faktorer.Av regeringens redogörelse för arbetsläget i domstolarna framgår att mål-tillströmningen minskat i tingsrätterna och i länsrätterna,under det att den ökat i hovrätterna, kammarrätterna, ochRege- ringsrätten.För tingsrätternas del har antalet inkomna och avgjorda brottmål ökat un-der medan antalet inkomna tvistemål minskat. Den tid det tar attavgöra ett tvistemål har dock ökat med i genomsnitt omkring två månader.Den samlade målbalansen i tingsrätterna var i det närmaste oförändrad mel-lan och . Även i hovrätterna ökar antalet brottmål medanantalet tvistemål minskar. Här har dock det totala antalet inkomna,avgjorda och balanserade mål ökat. Under det gångna budgetåret ökade ocksåantalet inkomna mål i , medan antalet balanserade målminskade.Vad gäller länsrätterna har antalet inkomna mål minskat kraftigt. Sålundahar antalet mål enligt socialtjänstlagen gått ned med omkring 14 000jämfört med . Förklaringen härtill är de såväl materiella somprocessuella förändringar som skett beträffande dessa mål. Länsrätternasmålbalanser har minskat kraftigt. Antalet inkomna och avgjorda mål har ökati kammarrätter- na; målbalansen har dock försämrats något. När detslutligen gäller Rege- ringsrätten har antalet inkomna mål ökat liksomantalet mål i balans.Utskottet redovisar i tabeller, se bilaga 4, antalet inkomna, avgjorda ochbalanserade mål i de olika domstolsslagen under åren 1997 och 1998.I sin bedömning anför regeringen att domstolarna sammantaget får anses hauppfyllt målet att avgöra mål och ärenden på ett rättssäkert sätt. Enhetligrättstillämpning, dvs. att lika fall skall bedömas lika, kan vara ett måttpå rättssäkerhet. Enligt regeringens mening är därför resultatet av en avDom- stolsverket utförd undersökning som visar på skillnader i domstolarnastill- lämpning av bestämmelserna om förordnande av offentlig försvarare ochmålsägandebiträde oroande. Eftersom studien rört , är det svårtatt dra några långtgående slutsatser av den. Regeringen framhåller dock attdet ligger inom ramen för verksamhet att följa utvecklingenoch att överväga vilka insatser som kan anses nödvändiga.Målens omloppstid, dvs. den tid det tar att slutligen avgöra mål och ären-den, utgör enligt regeringen ett viktigt mått på om effektmålet uppfyllts.I alla domstolar utom tingsrätterna var ett stort antal mål klara föravgörande . Regeringen understryker att detta förhållandemåste ägnas särskild uppmärksamhet. Vad gäller tingsrätterna bör i ställetuppmärksam- mas att den genomsnittliga åldern på målbalansen inte ärtillfredsställande. De nu angivna förhållandena medför, enligt regeringensuppfattning, att domstolarna - med undantag för länsrätterna - inte kananses ha uppfyllt det i regleringsbrevet uppställda verksamhetsmåletavseende minskade omlopps- tider och förbättrad åldersstruktur förmålbalansen. Länsrätterna däremot har minskat balansen av äldre skattemål.Regeringen framhåller att domstolarna inte helt kan anses ha uppfyllt må-let att avgöra mål och ärenden på ett effektivt sätt. Resursförstärkningarär, enligt regeringens mening, inte tillräckliga för att komma till rättamed detta problem; det krävs också fortsatta förändringar av arbetsformer,organisation och regelverk. En noggrann genomlysning av verksamheten ärdärför påkal- lad och bör ske inom ramen för det utvecklingsarbete somDomstolsverket påbörjat tillsammans med domstolarna. Samtliga nivåer inomdomstolsvä- sendet bör innefattas i detta arbete. Regeringen understrykeratt det därför är angeläget att domstolsväsendet ges de förutsättningar sombehövs för att detta arbete skall kunna bedrivas planmässigt.Rättshjälpsmyndighetens uppgift är att hantera rättshjälpsfrågor snabbt ochkorrekt samt att i övrigt lämna god service i frågor rörande rättshjälp.Den genomsnittliga omloppstiden för rättshjälpsärenden var 20arbetsdagar, vilket överensstämmer med det verksamhetsmål som satts upp imyndighe- tens regleringsbrev. Andelen ärenden som överklagades till fördubblades i det närmaste , vilket bl.a. tordesammanhänga med att praxis rörande den nya lagen inte hunnit utbildas.I regeringens proposition med förslag till ny rättshjälpslag förutskickadesatt i och med den nya lagens ikraftträdande endastskulle ha underlag för sin verksamhet under ytterligare tre till (prop. 1996/97:9 s. 196 f). Regeringen har givit i uppdragatt lämna förslag till hur de ärenden som har handlagts avRättshjälpsmyndig- heten skall handläggas och om överklagadeärenden alltjämt skall prövas av . Uppdraget skallredovisas senast den 30 juni 2000.Utskottet kan konstatera att regeringen i årets budgetproposition, i likhetmed budgetpropositionen för , givit en avsevärt fylligareredogörelse för måltillströmning, målavverkning och målbalanser idomstolarna än som skett i tidigare års budgetpropositioner. Utskottet villframhålla betydelsen för arbete av en utförlig mål- ochresultatredovisning från såväl regeringen som förvaltningsmyndigheterna.Vad avser domstolarnas verksamhetsmål fastställde regeringen i regle-ringsbrevet för ett långsiktigt verksamhetsmål för domstolarna avinnebörd att omloppstiderna skulle minska för samtliga mål- och ärendekate-gorier samt att mål- och ärendebalansernas åldersstruktur skulleförbättras. Härutöver ålade regeringen hovrätterna, kammarrätterna,tingsrätterna och länsrätterna att för det året fastställa verksamhetsmålför vissa angivna mål- kategorier. Verksamhetsmålen skulle dels avsemedianåldern för avgjorda mål, dels antalet balanserade mål somvid årets utgång var äldre än sex respektive tolv månader.Av årsredovisning för framgår att tingsrätternauppfyllt målsättningen för medianåldern avseende samtliga avgjorda mål.Hovrätterna har uppfyllt målsättningen beträffande brottmål. Länsrätternahar uppfyllt målsättningen för medianåldern för skattemål och socialförsäk-ringsmål medan kammarrätterna inte uppfyllt målsättningen för någon mål-kategori. När det gäller målsättningen för andelen balanserade mål äldre har denna endast uppfyllts i fråga om länsrätternassocialförsäk- ringsmål och mål enligt socialtjänstlagen. Ingendomstolskategori har upp- fyllt målsättningen beträffande balanserade måläldre än tolv månader.Som nämnts gör regeringen bedömningen att domstolarna - med visstundantag för länsrätterna - inte förmått att uppfylla det långsiktigaverksam- hetsmålet vad avser målens omloppstid och målbalansens ålder.Utskottet instämmer i och för sig häri men noterar också att domstolarnadelvis uppnått sina egna verksamhetsmål. Flera domstolsslag har dessutomsåväl ökat anta- let avgjorda mål som minskat sina målbalanser. Även omutskottet kan in- stämma i regeringens bedömning att åtgärder måste vidtasför att uppnå en snabbare målhantering, vill utskottet framhållaatt verksamhets- målen också måste vara realistiska. Utskottet anmärker attregeringens verk- samhetsmål för synes innebära stora förväntningarpå domstolarna.När det gäller vad regeringen anfört om förordnanden av offentliga försva-rare och målsägandebiträden vill utskottet framhålla följande. Domstolsver-ket har, enligt lagen (1996:1621) om rätt för att överklagavissa beslut om ersättning m.m., på samma sätt som en part rätt attöverklaga beslut om förordnande eller byte av offentlig försvarare ellermålsägandebi- träde. Utskottet vill stryka under att Domstolsverketsmöjligheter till insatser i dessa frågor inskränker sig till att verketgenom att utnyttja sin talerätt kan söka påverka rättspraxis. Att verket påannat sätt skulle söka påverka rättstillämpningen vore enligt utskottetsmening inte förenligt med verkets ställning i förhållande till domstolarna,till vilken utskottet återkommer ned- an.Prioriteringar inför budgetåret 2000Regeringen anför i budgetpropostionen att moderniseringen av domstolsvä-sendet fortsätter för att det skall stå väl rustat för 2000-talet.Modernisering- en skall bl.a. ske genom renodling av domstolarna ochdomarrollen, möjlig- heter till samverkan mellan domstolarna,kompetensutveckling av personalen och förenklade förfaranderegler.Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört.AnslagetFrån anslaget betalas kostnaderna för de allmänna domstolarna, de allmännaförvaltningsdomstolarna, hyresnämnderna, arrendenämnderna och . Härutöver betalas från anslaget kostnaderna för Rättshjälps-myndigheten.Enligt vad regeringen anför i propositionen beräknas domstolsväsendetsutgifter för uppgå till 3 , vilket är 102 miljonerkronor mer än anvisade medel för budgetåret. Domstolarna har under flera årför- brukat mer än anvisade medel. Denna förbrukning har finansierats avett tidigare stort anslagssparande.Regeringen bedömer att det är nödvändigt att avsätta resurser för att medkraft kunna fortsätta reformarbetet inom domstolsväsendet. har ienlighet med det beslut som fattades i samband med regeringens ekonomiskavårproposition (1998/99:FiU20, JuU3y, rskr. 256) beslutat att tillförarättsvä- sendet som ramhöjning. I budgetpropositionenföreslår regeringen att domstolsväsendet tillförs år2000. Av dessa avser engångsvisa medel för avvecklingenav de allmänna advokatbyråerna.Domstolsväsendet tillfördes engångsvis för år förkostnader i samband med införandet av miljödomstolar.För förslås att överförs från utgiftsområde8 Invandrare och flyktingar för att möta ökade tolk- och översättningskost-nader i samband med regeringens proposition om en samlad minoritetspoli-tik. fördes från domstolsväsendet tillutgiftsom- råde 25 Allmänna bidrag till kommuner till följd av attkommunerna i ökad utsträckning skulle hjälpa föräldrar att träffa avtal omvårdnad, boende och umgänge. Denna reform väntades medföra ökade kostnaderför kommunerna och minskade kostnader för domstolarna. Från utgiftsområde25 görs nu en återföring till domstolsväsendet med 4,5 miljoner kronor.Som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner, lokaler m.m.räknas anslaget upp med omkring 26 miljoner kronor.Slutligen har en teknisk justering gjorts vid beräkningen av anslaget.Juste- ringen har genomförts för att korrigera tidigare i anslaget inlagdkompensa- tion för för avtalsförsäkringarna. Anslaget tillförs160,8 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslås att till Domstolsväsendet m.m. förår 2000 anvisar ett ramanslag om 3 358 956 000 kr.I motion Ju907 (kd) yrkas en höjning av anslaget med 40 miljoner kronoroch i motion Ju909 (c) en höjning med som skall möj-liggöra att nuvarande antal tingsrätter behålls. En ökning av anslaget med100 begärs i motion Ju910 (fp) under det att en ökning meddrygt yrkas i motion Ju911 (m). I den sistnämnda mo-tionen begärs dessutom ett tillkännagivande av innebörd att ingaytterligare besparingar bör göras i domstolsväsendetsanslag.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.DomstolsorganisationenAllmänna synpunkterI motion Ju910 (fp) begärs att regeringen skall tillsätta enförutsättningslös och samlad utredning av domstolsväsendet. I motion Ju911(m) yrkas att regeringen skall presentera en övergripande plan förreformering av dom- stolsväsendet.Genom beslut tillkallade regeringen en kommitté meduppgift att göra en översyn av domstolsväsendet (dir. 1995:102). Kommittén,som antog namnet , skulle i en första etapp läm-na förslag till en ny organisation för domstolsväsendet som helhet. Iuppdra- get låg även att lämna förslag beträffande domstolarnas inreorganisation. Kommittén erhöll kompletterande direktiv (dir.1997:50). Genom tilläggsdirektiv av (dir. 1998:22)bestämdes att kommit- téns uppdrag inte längre skulle omfatta domstolarnasyttre organisation. Uppdraget begränsades till att avse frågor omdomstolarnas beredningsorga- nisation samt notarie- och domarutbildningen.Samtidigt uppdrogs åt kom- mitténs ordförande att sammanställa detgrundmaterial som Domstolskom- mittén tagit fram rörandedomstolsorganisationen. överlämnade i juni 1998betänkandet Domaren och beredningsorganisationen - utbildning ocharbetsfördelning (SOU 1998:88). Grundmaterialet har i november 1998presenterats i betänkande SOU 1998:135.I budgetpropositionen understryker regeringen att den bedri-ver en omfattande modernisering av rättsväsendet. För att möta de krav sombl.a. den ökade och mera komplicerade brottsligheten,internationaliseringen och den tekniska utvecklingen ställer pågår såledesett målmedvetet utveck- lingsarbete inom rättsväsendet. Det tar också siktepå att garantera att ett medborgarskapsperspektiv skall prägla verksamhetenpå . Moder- niseringen av rättsväsendet skall i ökandeutsträckning utgå från en helhets- syn på verksamheten och långtgåendemyndighetssamverkan. Självklart måste sådan samverkan ske med respekt förden grundläggande rollfördel- ningen. Moderniseringsarbetet tar också siktepå domstolsväsendet som en fundamental del i en rättsstat och ettdemokratiskt samhälle. Moderniserings- arbetet har kommit in i en merintensiv fas, inte minst genom den nya roll som regeringen ibudgetpropositionen för anmälde att den tilldelat (prop. 1998/99:1 utg.omr. 4 s. 76). Förändringsarbetet syftar bl.a. tillatt säkerställa och ytterligare höja kompetensen inom domstolsvä- sendetoch att göra verksamheten mera flexibel och mindre sårbar samt att se tillatt domstolarna blir attraktiva arbetsplatser. Vidare skall domstolarnabåde anpassas till och dra nytta av den tekniska utvecklingen. Ambitionsni-vån i reformarbetet skall vara hög. Förutsättningar skall skapas för attför- ändringsarbetet skall kunna drivas långsiktigt och planmässigt(budgetprop. 4 avsnitt 6.5).Vid en utfrågning inför utskottet har företrädare för redo-gjort för det arbete verket bedriver och avser att bedriva med utvecklingoch rationalisering av domstolsväsendet. Företrädare för SverigesDomareför- bund och Akademikers har uppvaktatutskottet angående arbetsläget och det pågående förändringsarbetet idomstolarna.Justitieministern har inför utskottet redogjort för det pågående föränd-ringsarbetet i domstolarna. Hon hänförde sig därvid i huvudsak till budget-propositionen. Vidare underströk hon vikten av ett helhetsperspektiv i re-formarbetet. Den nuvarande försöksverksamheten är inte planlös utan drivs idet klara syftet att skaffa underlag som skall göra det möjligt atttillskapa ett väl fungerande domstolsväsende. När det gäller informationentill är det naturligt att denna i första hand lämnas ibudgetpropositionen. Är det fråga om lagändringar, kommer regeringengivetvis att lämna propositioner till . I övrigt är det möjligtatt det pågående reformarbetet och ut- värderingar av detta kommer attredovisas i en skrivelse till . Under alla förhållanden skallutskottet och hållas fortlöpande informera- de, framhölljustitieministern.Utskottet hade vid /99 att ta ställning till liknandemotions- yrkanden. Utskottet anförde den gången bl.a. följande. Såsomframgick av budgetpropositionen och de upplysningar som lämnats utskottetav företräda- re för bedrevs ett omfattande arbete för attskapa effektivare och slagkraftigare domstolar. Utskottet hade förståelseför att detta arbete också kunde omfatta vissa organisationsförändringar.Utskottet ville samti- digt understryka vikten av att störreorganisationsförändringar hade en bred politisk förankring. Utskottetavstyrkte de då föreliggande motionsyrkandena (bet. 1998/99:JuU1 s. 35).Utskottet vill nu till en början slå fast att det vidhåller de nyssåtergivna uttalandena. När det gäller det fortsatta reformarbetet instämmerutskottet i regeringens uppfattning att detta bör bedrivas så att man medledning av vunna erfarenheter kan avgöra vilka förändringar som börgenomföras fram- gent. Ett sådant förfaringssätt synes bättre ägnat atttillgodose önskemålet om ett väl fungerande domstolsväsende än på förhanduppställda planer. Ut- skottet, som utgår från att fortlöpandekommer att hållas informe- rad om det pågående reformarbetet, kan inte seatt någon ny, eventuellt par- lamentarisk, utredning om domstolsväsendetskulle vara önskvärd . Utskottet avstyrker motionerna Ju910 ochJu911 i nu ifrågavarande delar.I motion Ju907 (kd) anförs att de allmänna domstolarna och förvaltnings-domstolarna bör slås samman.Frågan om sammanläggning av tingsrätter och länsrätter skulle övervägas avDomstolskommittén (dir. 1997:50). lade dock aldrig framnågra förslag rörande domstolarnas yttre organisation.I budgetpropositionen redovisar regeringen vissa projekt som syftar till enökad samverkan inom och mellan domstolsslagen. inleddes,upplyser regeringen, ett antal försöksverksamheter som syftar till attpröva om en utökad samverkan mellan domstolarna innebär att verksamhetenkan främjas vid dessa och att chefsresursen kan användas effektivare så attdom- ararbetskraften i högre grad kan komma den dömande verksamheten tillgodo. Projekten innebär att två tingsrätter eller en tingsrätt och enlänsrätt har samma . Vidare kan notarietjänstgöringen fullgöras vidbåde länsrät- ten och tingsrätten i de fall då det är fråga om skildadomstolsslag. I tings- rätterna i och respektive Kalmaroch pågår projekt med gemensam chef för två tingsrätter.Administrativ samverkan prövas även mellan tingsrätter och länsrätter bl.a.i och . har tagit initiativ tillytterligare utvecklingspro- jekt av detta slag. De första projekten skallavslutas . bedriver nu enutvärdering av de projekt som inleddes . Denna utvärdering skallredovisas till regeringen senast den 31 december 1999.Regeringen upplyser vidare att den givit i uppdrag att isamråd med Hovrätten för Nedre , Hovrätten för ochKammarrätten i utreda förutsättningarna för en organisatorisksamverkan under gemensam ledning mellan dessa överrätter. Detta uppdragskall redovisas senast den 3 januari 2000.Utskottet har inget underlag för att ta ställning tillfrågan om sammanslagning av allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar.Den pågående försöksverksamheten med administrativ samverkan mellan dom-stolar från de båda domstolsslagen bör emellertid, enligt utskottetsuppfatt- ning, kunna ge underlag för ett väl underbyggt ställningstagande idenna fråga. Utskottet avstyrker motion Ju907 i denna del.I motion Ju907 (kd) anförs att bör vara ett rent serviceor-gan åt domstolarna. I motion Ju911 (m) begärs en utredning av funktion och ställning i förhållande till domstolarna.Motionä- rerna ifrågasätter bl.a. om roll i budgetprocessenoch för- ändringsarbetet är förenlig med regeringsformens krav pådomstolarnas självständighet i förhållande till regeringen.Frågan om ställning i förhållande till domstolarna är inteberörd i budgetpropositionen. I denna framhålls dock verkets roll som"motor" i förändringsarbetet. skall ha en både stödjande ochdrivande roll och reformarbetet skall bedrivas i nära samverkan med dom-stolarna och domstolspersonalen. genomfördes en omor-ganisation av verket för att anpassa detta till de nya uppgifterna. Enutveck- lingsgrupp har bildats och knutits till verkets utvecklingsenhet.Gruppen, som består av personer med bred kunskap om och erfarenhet av dom-stolsverksamhet skall huvudsakligen arbeta med förändringsarbetet ute pådomstolarna. I dialog med domstolarna skall projekt utvecklas som syftartill att förbättra verksamheten (budgetprop. 4 avsnitt 6.5.1).Regeringsformen (RF) upptar i sitt 11 kap. bestämmelser till skydd fördomstolarnas självständighet. En i detta hänseende central bestämmelse är11 kap. 2 § RF vari föreskrivs att ingen myndighet, ej heller ,får be- stämma hur domstol skall döma i det enskilda fallet eller hurdomstol i övrigt skall tillämpa rättsregel i särskilt fall.Domstolsverket inrättades (prop. 1974:1, bil. 4, JuU1974:6, rskr. 1974:128).Utskottet hade att ta ställning till det principiella förslaget omin- rättande av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet(prop. 1972:1, bil. 4, JuU 1972:8, rskr. I anledning av en motionuttalade utskottet bl.a. följande. De farhågor som i motionen uttalats föratt domsto- larnas självständighet skulle kunna äventyras av beslutet attinrätta en sådan myndighet föranledde utskottet att, i överensstämmelse meduttalanden i direktiven för och i denna utredningsbetänkande, mycket bestämt framhålla att tillskapandet av en centralförvaltningsmyndig- het för domstolsväsendet självfallet inte fick innebäranågot som helst in- grepp i domstolarnas självständighet och integritet närdet gällde den dö- mande verksamheten. Att så inte blev fallet var enrättssäkerhetsfråga av stor vikt som borde ägnas särskild uppmärksamhet idetta sammanhang. Framför allt borde enligt utskottets mening övervägas denproblematik som samman- hängde med gränsdragningen mellan dömande ochadministrativ verksamhet. Utskottet förutsatte att så skedde i detfortsatta arbetet med fastläggandet av verkets ställning, organisation ocharbetsuppgifter. I sammanhanget kunde framhållas att ett domstolsverksjälvfallet i vanlig ordning skulle bli under- kastat justitieombudsmännensoch justitiekanslerns tillsyn samt att vederbö- rande statsråd hade att setill att verksamheten hölls inom den ram som Kungl. Maj:t och riksdagengemensamt dragit upp. Man kunde också utgå från att domstolarna själva hadeförutsättningar att tillse att ifrågavarande gränser inte överskreds (JuU1972:8 s. 4).I samband med behandlingen av propositionen med förslag till organisa- tionav den nya centralmyndigheten för domstolsväsendet m.m. (prop. 1974:149)återkom utskottet till de principiella frågorna kring myndighetensställning (JuU 1975:1, rskr.