bet · GN01UbU6 · 1999-10-12 00:00:00 — Regeringen avser att, efterdet att den parlamentariska Kunskapslyftskommitténhar lämnat sitt slutbetänkande ,återkomma till med riktlinjer för denframtida kommunala vuxenutbildningen. Regeringenavser också att återkomma tillriksdagen med ett samlat förslag om deneftergymnasiala yrkesutbildningens organisation ochdimensionering, grundat på den försöksverksamhet medkvalificerad yrkesutbildning som har pågått sedan år1996. yrkesutbildningskall överlämna sitt slutbetänkande i slutet av år1999. Vidare kommer regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till åtgärderför att utveckla och förbättra särvux.När det gäller yrkande ominförande av en rättighet för människor som har gåtti särskola att delta i särvux vill utskottet peka påatt kommunerna enligt 12 kap. 3 och 5 §§ skollagenskall erbjuda särvux. De skall härvid sträva efteratt erbjuda utbildning som svarar mot behov ochefterfrågan. Varje kommun skall informera ommöjligheterna till särvux samt verka för att vuxnautvecklingsstörda deltar i sådan utbildning. Dettamotsvarar den reglering som finns beträffandekommunernas ansvar att erbjuda gymnasialvuxenutbildning inom komvux (skollagen 11 kap. 17och 18 §§). Det är endast i fråga om grundläggandevuxenutbildning som det finns regler om rätt attdelta. I skollagen 11 kap. 10 § anges att varjekommuninvånare har rätt att delta i grundläggandevuxenutbildning detår han fyller , om han saknar sådanafärdigheter som normalt uppnås i och ärbosatt i landet.Utskottet avstyrkte (bet.1998/99:UbU11 s. 59) ett yrkande om eftergymnasiallärlingsutbildning. Utskottet hänvisade till attresultatet av erfarenheterna från försöken medkvalificerad yrkesutbildning och regeringens förslagom hur den verksamheten skall permanentas börinväntas, innan gör några ytterligareställningstaganden. Utskottet har samma uppfattningnu.Regeringen har lämnat en proposition tillriksdagen med förslag till ett reformeratstudiestödssystem (prop. 1999/2000:10). Utskottetkommer att behandla förslaget jämte motioner medanledning därav , varför böravslå de nu föreliggande motionsyrkandena rörandestudiestödsfrågorna.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärviktigt att ta till vara och värdera de kunskapersom människor har skaffat sig i arbetslivet ochsamhällslivet, den vuxnes informella kompetens. Denav regeringen aviserade försöksverksamheten medformer för validering finner utskottet angelägen,liksom den planerade satsningen på vuxenpedagogiskutbildning och kompetensutveckling.Med hänvisning till vad utskottet har anfört ombl.a. pågående beredningsarbete inomvuxenutbildningsområdet bör avslåmotionerna 1998/99:Ub13 yrkandena 6 och 7,1998/99:Ub14 (delvis), 1998/99:Ub15 yrkande 8,1998/99:Ub16 yrkandena 10, 12 och 13.Skolverket m.m.SkrivelsenRegeringen redovisar utveckling sedandet bildades . Bland annat har Skolverketfått sitt ansvarsområde kraftigt utvidgat genom attverket blivit sektorsmyndighet förförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Verket haräven tagit över det nationella förvuxna från samt fått i uppdrag attgenomföra nationella kvalitetsgranskningar. har knutits till verketfr.o.m. uppdrag harsuccessivt förtydligats. utvecklingsplanunderströk regeringen att ett decentraliserat mål-och resultatstyrt skolsystem kräver en stark centralmyndighet som aktivt följer upp och hävdarutbildningens likvärdighet och kvalitet. Vidarefanns enligt regeringen behov av att utvecklaverkets roll som regeringens stabsorgan. Regeringeninformerar i nu föreliggande skrivelse om attSkolverket anlitas i ökad utsträckning förutredningar och för att utarbeta underlag förregeringsbeslut. Ett sådant närmare samarbete bedömsäven vara nödvändigt i EU-sammanhang.Skolforskningen bör ha en inriktning mot långsiktigkunskapsuppbyggnad och mot utveckling av begrepp ochbegreppssystem som är användbara inom skolväsendetsolika delar. Regeringen anser att intresset börriktas mot forskning inom områden av särskildbetydelse för förskola, skola och vuxenutbildning.Det livslånga lärandet bör sättas i fokus. Områdendär det råder brist på forskning bör särskiltbeaktas. har ett ansvar för att avgränsaoch identifiera områden där behov av forskning finnsoch där det råder brist på forskning.MotionenKristdemokraterna anser att en förändring avSkolverkets tänkta roll till regeringens stabsorganär en stor förändring och att detta bör utredasytterligare innan man tar ställning i frågan (motion1998/99:Ub16 yrk. 14).Utskottets bedömningUtskottet avstyrker yrkandet.Det finns enligt utskottets uppfattning inteanledning för att ta initiativ till den avmotionärerna begärda utredningen. Utskottet anserdet naturligt att den ansvariga sektorsmyndighetenanvänds för olika regeringsuppdrag och att samverkanmellan regeringen och sker, inte minst iEU-frågor. Utskottet vill i sammanhanget peka på attregeringen redan i den förra utvecklingsplanenredovisade att det fanns behov av att utvecklaSkolverkets roll som regeringens stabsorgan (skr.1996/97:112). Utskottet hade ingen erinran (bet.1996/97:UbU13).Sammanfattning av utskottetsställningstagande till motionerna såvittavser utvecklingsplanen i huvudsakMed hänvisning till vad utskottet har anfört i detföregående föreslår utskottet att avslårmotionerna 1998/99:Ub13 yrkandena 2-7, 1998/99:Ub14, 1998/99:Ub15 yrkandena 1-9 och 1998/99:Ub16yrkandena 1-10 och 12-14 samt lägger skrivelsen imotsvarande delar till handlingarna.SärskolanSkrivelsenHuvudmannaskapet för särskolan har överförts frånlandstingen till kommunerna vilket, enligtSkolverkets bedömning, till största delen har fåttpositiva effekter. redovisade i februari1998 erfarenheter från bl.a. kommuner, föräldrar ochelever i rapporten av det ändradehuvudmannaskapet för särskolan och särvux. Enligtrapporten kan ökningen av antalet elever i särskolanbl.a. bero på att särskolan både har blivit meraccepterad som skolform sedan den blevkommunaliserad och kommit geografiskt närmareeleverna. Andra orsaker kan vara att lättutvecklingsstörda kan ha svårt att nå grundskolansmål enligt den nya läroplanen. Regeringen anser attdet inte är acceptabelt om elevökningen i särskolanskulle bero på bristande resurser i ochgymnasieskolan. Förändringar av andelen elever isärskolan i förhållande till andelen elever igrundskolan och gymnasieskolan måste därför nogaanalyseras, heter det i skrivelsen.En försöksverksamhet som innebär att skolpliktigabarn inte tas emot i särskolan utan föräldrarnasmedgivande pågår t.o.m. . I sambandmed slutredovisningen av försöksverksamheten iaugusti 1999 kommer att presentera enbedömning av prioriterade och planerade insatser förskolformen.MotionernaVänsterpartiet begär i motionerna 1998/99:Ub13 (yrk.1) och 1998/99:Ub269 (yrk. 10) att ges iuppdrag att analysera orsakerna till ökningen avantalet elever i särskolan.Centerpartiet framhåller i motion 1998/99:Ub227 attdet t.ex. har förekommit att barn som har blivitfeldiagnostiserade hänvisats till särskola ochdärför gått miste om grundläggandehögskolebehörighet, som de skulle kunna uppnå medadekvat stöd i den vanliga skolan (yrk. Det ärviktigt att ge stöd tidigt så att så många barn sommöjligt kan ta del av den ordinarie skolansundervisning. En tidig diagnostisering bör ske isamverkan mellan landsting och skola, t.ex. isamband med fyraårskontrollen (yrk. 21).Utskottets bedömningUtskottet avstyrker yrkandena.Riksdagen beslutade entidsbegränsad lag angående försöksverksamhet medökat föräldrainflytande över utvecklingsstörda barnsskolgång (prop. 1994/95:212, bet. 1995/96:UbU1,rskr. 1995/96:27). Lagen, som gäller 1januari 1996-30 juni 2000, ger föräldrar rätt attavgöra om deras barn skall tas emot i grundskolaneller särskolan. Regeringen har redovisat attSkolverket i samband med slutredovisningen avförsöksverksamheten kommer att presentera enbedömning av prioriteringar och planerade insatserför skolformen. Regeringen framhåller att det inteär acceptabelt om elevökningen i särskolan skullebero på bristande resurser i ellergymnasieskolan. Utskottet delar regeringensuppfattning att förändringar av andelen elever isärskolan i förhållande till andelen elever i grund-och gymnasieskolan måste analyseras noga. Utskottetanser att resultatet av pågående beredningsarbetebör avvaktas.ÖvrigtI motion 1998/99:Ub227 begärs enöversyn av kursplaner och läroplaner i syfte attstärka elevernas läs- och skrivfärdigheter.Skrivningar rörande elevers förmåga att själv kunnauttrycka sig och inhämta information måste finnasmed i kursplanerna för alla ämnen. Det är viktigtatt krav på språklig utveckling återfinns i allaämnen (yrk. Oavsett vilken grund man anser attläs- och skrivsvårigheterna har så finns i olikaskolor exempel på framgångsrik undervisning. Detfinns metoder som visat sig fungera för att förmedlakunskaper, s.k. best practices eller beprövaderfarenhet. Användningen av dessa metoder börstimuleras genom ett systematiskt arbete för attsamla in och bearbeta erfarenheterna, sprida kunskapom dem och förmedla dem på ett lättillgängligt sätt.En nationell erfarenhetsbas bör sammanställas avSkolverket och göras tillgänglig på Internet (yrk.7). Det finns ett klart samband mellan mycketläsande och läsprestationer. Regeringen bör tainitiativ till en nationell kampanj för ökat läsandei samarbete med landets kommuner, skolor ochbibliotek (yrk. 9).U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandenaanföra följande.Regeringen redovisar i skrivelsen att utveckling avkompetens, arbetsformer och metoder särskilt kommeratt prioriteras inom vissa områden. Undermandatperioden kommer regeringen att prioriteraspråkutveckling och regeringen avser att återkommamed förslag till insatser för att stödja kommunernaoch lärarna.Utskottet anser i likhet med regeringen attelevernas språkutveckling är ett av skolans absolutviktigaste uppdrag. Den pedagogiska miljön frånförskolan och framåt har avgörande betydelse för attutveckla elevernas läs- och skrivförmåga. Elever somfår svårigheter med sin utveckling i detta hänseendemåste få speciell uppmärksamhet och en individuellstudieplanering. Om en elev behöver särskildastödåtgärder, har rektor enligt bestämmelser igrundskoleförordningen (5 kap. 1 §) skyldighet attse till att ett årgärdsprogram utarbetas.Området läs- och skrivprocessen som ett led iundervisningen var ett av de områden somkvalitetsgranskades av inspektörer underår 1998. Av rapporten framgår att läs- ochskrivprocessen varierar i skolorna. Vissa av deskolor som granskades visade sig ha en god läs- ochskrivmiljö för eleverna. Bland annat tog alla lärareansvar för språkutvecklingen i alla ämnen och detförekom få inslag av isolerad färdighetsträning.Alla skolor erbjöd dock inte en sådan positivspråkmiljö. Inspektörerna har i sin rapport anvisaten rad åtgärder, som kan förbättra situationen. Deföreslår bl.a. en översyn av kursplanerna,förändringar i lärarutbildningen, en satsning påbiblioteksresurser och kompetensutveckling avlärare.Skolverket har bl.a. stött läs- ochskrivutvecklingen inom sitt projekt förutveckling (Att upptäcka språket, 1999).I rapporten redovisas 44 skolors arbete med läs- ochskrivutveckling. Olika metoder, modeller ochaktiviteter som förekommer i skolorna beskrivs.Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 16 s. 53) föreslagitatt sammanlagt avsätts förutvecklingsinsatser inom skolväsendet under entreårsperiod. Regeringen anser att medel böravsättas bl.a. för att stödja och stimulera arbetetmed att förbättra läs- och skrivmiljöerna iskolorna. Utskottet kommer att taställning till detta förslag.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /99:Ub227 yrkandena 6, 7 och 9.Utvecklingsplanen i övrigtUtskottet föreslår att läggerregeringens skrivelse med utvecklingsplanför förskola, skola och vuxenutbildning, iden mån den inte tidigare behandlats idetta betänkande, till handlingarna. beträffande utvecklingsplanen ihuvudsak utom såvitt avser särskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub13 yrkandena 2-7,1998/99:Ub14, 1998/99:Ub15 yrkandena 1-9 och1998/99:Ub16 yrkandena 1-10 och 12-14 samtlägger skrivelsen i motsvarande delar tillhandlingarna,res. 1(m)res. 2 (v) - delvisres. 3 (kd)res. 4 (fp)2. beträffande särskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub13 yrkande 1,1998/99:Ub227 yrkandena 20 och 21 samt 1998/99:Ub269yrkande 10,res. 2 (v) - delvisres. 5 (c) - delvis3. beträffande läs- och skrivfärdigheterm.m.att avslår motion 1998/99:Ub227 yrkandena 6, 7 och9,res. 5 (c) - delvis4. beträffande utvecklingsplanen iövrigtatt lägger skrivelsen till handlingarna i den månden inte behandlats under momenten ovan.Stockholm den 12 oktober 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), (), (), (), PerBill (m), (), (), UlfNilsson (fp), (), () och (). Utvecklingsplanen i huvudsak utom såvittavser särskolan (mom. 1) - mBeatrice (), (), () och Per () anför:De stora utmaningar som står inför gör enmedveten och kraftfull utbildningsstrategi heltnödvändig. Kompetensförsörjningen är en viktigförutsättning för ökad tillväxt. De viktigabaskunskaperna och förmågan att kunna ta till sigoch använda kunskap skapas i . Enmedveten satsning på är av avgörandebetydelse. Vi anser att måste ges högstaprioritet. Regeringen väljer dock att sätta ökatfokus på barnomsorg och förskola.Regeringens prioritering av allmänförskoleverksamhet måste ses som ytterligare ett ledi socialiseringen av familjepolitiken. Utöverminskad valfrihet och färre alternativ innebärkraftigt ökade utgifter för barnomsorg och förskolarisk för besparingar i skolan. Om förskoleklassenstid är en integrerad del av dagen, försvårasmöjligheterna att välja barnomsorg. Förskolansskolförberedande arbete skall hållas samman så attföräldrar ges en realistisk möjlighet att frittvälja barnomsorg.Skolan måste bli mycket bättre. Skolanshuvuduppgift är att stimulera och utveckla eleverskunskapssökande och inlärningsarbete. Grundskolansansvar måste förtydligas. Elever med otillräckligakunskaper bör erbjudas ett extra år i grundskolan.Vi är allvarligt oroade över de otaliga rapportersom kommer om bristande ordning och skolk, mobbningm.m. Skolan måste ha tydliga regler förverksamheten.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte tar denväxande lärarbristen på större allvar. Problemen äromfattande och inga enkla lösningar finns atttillgå, men desto större anledning är det attprioritera uppgiften. Genom att överföra ansvaretför skolans finansiering till staten och riktaanslagen direkt till skolorna - en nationellskolpeng - garanteras eleverna rätt att välja skolaoch skolorna får mer likvärdiga förutsättningar.Avhoppen från gymnasieskolan bland invandrareleverär alarmerande. Enligt vår uppfattning är detviktigt att elever med annat hemspråk än svenska gesstöd för sin språkutveckling. Vi ifrågasätterbeslutet att jämställa svenska som andraspråk medsvenska vid antagning till gymnasieskolan ochefterlyser en utvärdering av beslutet.Det behövs ett fristående granska, utvärdera ochredovisa skolornas resultat. Vi anser att denationella proven skall tillmätas större betydelse.Obligatoriska prov skall genomföras på alla skolor.Betyg skall ges tidigare så att eventuellastödinsatser kan få avsedd effekt. Vi anser ocksåatt det behövs en grundlig och oberoende analys avhur skolor och kommuner använder sina resurser. Enmodernisering av skolan som arbetsplats krävs föratt rekrytera, behålla och ge lärareutvecklingsmöjligheter. Tidsberänsade lärarcertifikat bör införas.Lärarutbildningen bör moderniseras. Enligt våruppfattning bör varje lärare ha en individuellkompetens- och utvecklingsplan.En tredelad kvalitetssatsning bör genomföras igymnasieskolan: ett fritt skolval, en obligatoriskgymnasieexamen och ett fristående kvalitetsinstitut.Det behövs flera reformer inom gymnasieskolan. Detbehövs alternativa kärnämnen, färre kärnämnen, flerbetygssteg, möjlighet att tentera upp betygen,avskaffande av timplanen, fler forskarutbildadelärare, utbildning i entreprenörskap, en modernlärlingsutbildning i samarbete med näringslivet,skärpning av kraven på APU, mer utbildning påentreprenad och fria självständiga gymnasieskolormed olika profileringar. Vi vill också satsa på dendigitala infrastrukturen, utbildningsprojekt för atthöja lärarnas IT-kompetens och distansutbildning.Enligt vår uppfattning behövs det nya modeller förden kvalificerade yrkesutbildningen. En ny strukturmed flera flexibla och mobila yrkeshögskolor börinföras. Det behöver också avsättas betydligt merresurser än regeringen visat sig villig attgöra. Det är beklagligt att regeringen först nu harlämnat förslag till ett reformerat studiestöd. Närdet gäller vuxenutbildningen krävs ett nytänkandeför att klara den framtida kompetensförsörjningen.Välutbildade vuxna kommer att efterfråga möjligheteratt uppdatera eller komplettera sina kunskaper. Vihar också många lågutbildade iarbetskraften. En viktig fråga är värdering ochvalidering av vuxenstuderandes kunskaper. Studerandemed funktionshinder och deltagare i behov avsärskilt stöd behöver uppmärksammas. För dessastuderande är individualiserad undervisning avsärskild vikt.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 1 bort hemställa1. beträffande utvecklingsplanen ihuvudsak utom såvitt avser särskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub14 och medavslag på motionerna 1998/99:Ub13 yrkandena 2-7,1998/99:Ub15 yrkandena 1-9 och 1998/99:Ub16yrkandena 1-10 och 12-14 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. Utvecklingsplanen i huvudsak utom såvittavser särskolan, m.m. (mom. 1 och 2) - vBritt-Marie Danestig (v) och ()anför:Regeringen nämner i avsnittet om värdegrunden iutvecklingsplanen vikten av att skolan tillförsäkrarbarnet dess rättigheter enligt FN:s barnkonvention.Vi menar att skolan därutöver bör göra enbetydelsefull insats genom att se till att alla barnkänner till och dess innehåll.Vänsterpartiet vill också att regeringen i störreutsträckning än vad som sker i skrivelsenuppmärksammar jämställdhetsfrågorna när det gällervärdegrundsarbetet. Vidare borde en kritiskgranskning av läromedel ut jämställdhetsper- spektivvara ett naturligt inslag såväl vid inköp avläromedel som i samtal med eleverna vid användningenav läromedlen i undervisningen. En sådan diskussionskulle befrämjas av att gör engenomgripande granskning av läromedlen. Även olikagratisläromedel bör granskas urjämställdhetsperspektivet.Skolverket har i uppdrag att undersökamöjligheterna att etappindela de längre kurserna ikärnämnena i gymnasieskolan. Vi vill framhållavikten av att denna översyn inte resulterar iförslag om fasta uppdelningar i kortare kurser,eftersom det låser fast undervisningen mer än i dag.Vi vill inte heller att graderade betyg skall ges påmindre delar av kärnämneskurserna, eftersom detytterligare skulle öka stressen och betygshetsen iskolan. Vi vill också upprepa vårt tidigare krav påatt införa ämnet historia bland kärnämnena igymnasieskolan. Kunskap och insikt om den egnahistorien är en förutsättning för kritiskt tänkandeoch ett demokratiskt förhållningssätt.Vuxenutbildningen måste vara flexibel vad gällerorganisation, innehåll, arbetsformer och arbetssätt.Det är mycket betydelsefullt att det finns enväxelverkan mellan teori och praktik ivuxenutbildningen. Enligt vår uppfattning skall deti den kommunala vuxenutbildningen även kunna ingåett längre, självständigt specialarbete som kangöras enskilt eller i mindre grupp.Vi anser att en utredning bör tillsättas för attundersöka hur en eftergymnasial lärlingsutbildningskulle kunna utformas. En möjlighet är enlärlingsutbildning efter den tyska dual-modellen därföretagen tar ett stort ansvar, även ekonomiskt, ochdär riktig lön betalas ut till lärlingen.Regeringen nämner i skrivelsen ökningen av antaletelever i särskolan, och konstaterar att dessaförändringar noga måste följas och analyseras, bl.a.mot bakgrund av misstanken att ökningen skulle kunnabero på bristande resurser i ochgymnasieskolan. anser att frågan ärså allvarlig att bör ges ett uttryckligtuppdrag att analysera ökningen av antalet elever isärskolan.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1 och 2 bort hemställa1. beträffande utvecklingsplanen ihuvudsak utom såvitt avser särskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub13 yrkandena2-7 och med avslag på motionerna 1998/99:Ub14,1998/99:Ub15 yrkandena 1-9 och 1998/99:Ub16yrkandena 1-10 och 12-14 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. beträffande särskolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub13yrkande 1 och 1998/99:Ub269 yrkande 10 och medavslag på motion 1998/99:Ub227 yrkandena 20 och21 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,3. Utvecklingsplanen i huvudsak utom såvittavser särskolan (mom. 1) - kdYvonne () och ()anför:Om vi kristdemokrater hade presenterat vår egenutvecklingsplan hade den sett annorlunda ut änregeringens, t.ex. hade vi ägnat större utrymme åtbarns och ungdomars hela livssituation.Vi kristdemokrater avvisar införandet av en allmänförskola. Målet måste vara att föräldrar gesmöjlighet att själva kunna avgöra vilken omsorgsformman önskar för sitt barn, och att detta så långtmöjligt tillgodoses. Samhällets uppgift bör vara attskapa förutsättningar så att olikaomsorgsalternativ, inklusive möjlighet att självsköta barnomsorgen, finns att tillgå. Dettaåstadkommer man genom att skapa likvärdiga villkormellan olika omsorgsformer. Vi känner stor oro överatt många kommuner valt att lägga ned öppen förskolaoch familjedaghem i besparingssyfte. Dennautveckling leder till att de olika verksamheternaställs mot varandra, att valfriheten kraftigtbegränsas. Regeringen aviserar att avgifterna inomförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen avses blilåga genom att en statligt fastställd maxtaxainförs. Konsekvenserna för öppen förskola ochfamiljedaghem är oklara. Det är ocksåanmärkningsvärt med en politik som tydligt gerhöginkomsttagare ett utökat stöd med gemensammaskattemedel och att kommunernas självstyrelsebegränsas. Mot denna bakgrund avvisar vi förslagetom att införa en statlig maxtaxa. Vi har ingentingemot att barn till arbetslösa erbjuds tillgång tillsamma omsorgsformer som andra barn. Vi anser dockinte att generella regler bör införas. Det enskildabarnets behov skall vara utgångspunkten när beslutfattas.Vi vill särskilt betona ansvar för attalla elever ges möjlighet att nå utbildningsmålen,så att eleverna får en god grund för fortsattlärande. Elevernas behov skall stå i centrum.Åtgärdsprogram skall användas som kvalificeradepedagogiska instrument för samarbetet mellan elev,lärare och föräldrar. Elever i behov av särskiltstöd i gymnasieskolan bör få sina behov bättretillgodosedda. Individuella studieplaner ochåtgärdsprogram skall användas.I regeringens skrivelse talas allmänt om skolansvärdegrund. Man uppmärksammar de värden som följerav en värdegrund med utgångspunkt i kristentradition men undviker att hänvisa till denna. Föross kristdemokrater är det viktigt att också i ennationell utvecklingsplan förtydliga vilkenvärdegrund som avses och vari den har sina rötter.Gymnasieskolan skall erbjuda ett rikt utbud avutbildningsalternativ som svarar mot olika eleversindividuella behov. Kravet på ett livslångt lärandeinnebär att nya former för återkommande utbildningmåste skapas. Vi kristdemokrater anser inte attkravet på högskolebehörighet måste gällaalla gymnasieskolans elever. Däremot skall detalltid finnas möjlighet att kompletterautbildningen. I en modern, flexibellärlingsutbildning måste skola och arbetsliv dela påansvaret för utbildningen. Ett sätt är att införa enfyraårig lärlingsutbildning, där skola och arbetslivdelar på ansvaret, och där eleven kan börja medlärlingsdelen direkt . Utbildningenskall avslutas med gesällprov.Det är nödvändigt med ett hållbart och långsiktigtvuxenutbildningssystem. Vi vill ha ettvuxenutbildningssystem där individens lust att läramöts av samhället genom flexibla lösningar i form avutbildningsutbud. Vi anser att all vuxenutbildningmåste balanseras mellan individens behov ochsamhällets behov.