bet · GM01SoU11 · 1999-04-22 00:00:00 — Målgruppen är främstbeslutsfattare men också allmänhet.-Hjälpmedelsinstitutet (som ändrat namn frånHandikappinstitutet ) har fåttytterligare stöd från Allmänna arvsfonden för år1999 för att föra ut erfarenheterna frånförsöksverksamheten med utveckling avfritidshjälpmedel till de län som ännu inte byggtupp pooler med fritidshjälpmedel.Försöksverksamheten har lett till en ökad tillgångtill och större kunskap om fritidshjälpmedel.I Funkis - funktionshindrade elever i skolan (SOU 1998:66)föreslås att upphovsrättslagen ses överbl.a. för att kunna anpassa läromedel i ny teknikför funktionshindrade. En sådan översyn bör ledatill att talböcker för synskadade kan framställasäven om ett läromedel getts ut som kassettbok.Inom EU är ett direktiv under utarbetande omharmonisering av vissa aspekter av upphovsrätten ochnärstående rättigheter i informationssamhället.Utskottet har inhämtat från Justitiedepartementetatt i samband med implementeringen av detta direktivkommer förslag att beaktas.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att rapporten angåendeförsöksverksamheten kring hjälpmedelsverksamheten iSkåne kommer att redovisas till Socialstyrelsensenast . Utskottet anser atterfarenheterna från försöksverksamheten bör inväntasinnan ställning tas i fråga om införande av en s.k.hjälpmedelsgaranti liksom frågan om en finansieringav en sådan. Motionerna So455 (c) yrkande 2, So456(m) yrkande 5 och So465 (fp) yrkandena 5, 8 och 9avstyrks därmed.Även motion So249 (m) avstyrks.Utskottet är inte heller berett att nu tillstyrkainförandet av ett högkostnadsskydd för hjälpmedel.Motion So310 (mp) yrkande 5 avstyrks därmed.Hjälpmedelsinstitutets projektverksamhet medhjälpmedel för lek och fritid har varitframgångsrik. Försöksverksamheten har lett till enökad tillgång till och större kunskap omfritidshjälpmedel. Allmänna arvsfonden stöderprojektet för att föra uterfarenheterna till de län som inte infört poolermed fritidshjälpmedel. Utskottet ser mycket positivtpå denna utveckling. Något initiativ med anledningav motion So376 (kd) yrkande 19 behövs inte.Regeringen har fattat beslut om att avsättaresurser för att genomföra dåvarandeHandikappinstitutets, nuvarandeHjälpmedelsinstitutets, förslag till IT- satsningför att stimulera funktionshindrades kunskap om ochanvändning av IT. Utskottet anser att motionernaSo455 (c) yrkande 10, So456 (m) yrkandena 3 och 4och T803 (v) yrkandena 3-5 därmed i huvudsak ärtillgodosedda. Motionerna avstyrks.PsykiatrireformenMotionerI motion So456 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de psykisktfunktionshindrade (yrkande 6). Motionärerna anserdet uppenbart att de förändringar som har skettgenom bl.a. den s.k. psykädelreformen inte harfungerat tillfredsställande. Detta syns i allt fleruteliggare och missbrukare. Mot den bakgrunden ansermotionärerna att regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag som innebär att även depsykiskt sjuka omfattas av personkretsen enligtlagen om stöd och service till vissafunktionshindrade. Möjligheten för psykisktfunktionshindrade att få rätt till en personligassistent innebär en bättre omsorg för denna glömdahandikappgrupp. Ur samhällsekonomisk synpunkt är detviktigt att de sociala förhållandena fungerartillfredsställande för denna grupp. Om så inte skeråterkommer ofta dessa personer som ännu tyngrevårdfall i den slutna vården och drar då allt högrekostnader för samhället i stort.I motion So260 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åtgärder för attförverkliga intentionerna i psykiatrireformen(yrkande 1 ) och om det allvarliga i att pengarämnade att stimulera verksamheter inte har använts(yrkande 2). Psykiatrireformen trädde i kraft den 1januari 1995. finns det ett delathuvudmannaskap i vården av de psykisktfunktionshindrade mellan ochsjukvården, mellan kommuner och landsting, somskapar problem, anför motionärerna. Några av deinsatser det brister med är adekvata behovsanpassadeboendeformer, stöd i boendet och möjligheter tilldaglig sysselsättning. Det gäller också att skapamobila former för att få ut de psykiatriskavårdresurserna i samhället, där de psykisktfunktionshindrade numera finns i stor utsträckning.I budgetpropositionen redovisas att en hel del av destimulansmedel som beviljats ännu inte omsatts ikonkreta verksamheter riktade till målgruppen.Motionärerna anser att regeringen bör verka för attnödvändiga utbildningsinsatser och stimulansåtgärdersätts in för att förverkliga intentionerna ireformen. Vidare bör en utvidgad tillsyn avverksamheten även för denna målgrupp komma tillstånd.I motion So446 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om psykiskt sjuka (yrkande1). Motionärerna anser att många psykiskt sjuka haren mycket svår situation. De understryker attansvaret för den enskildes vårdbehov måste blitydligt. Innehållet i vården och inte minst sättetman blir bemött på är särskilt viktigt för psykisktsjuka och är en förutsättning för ett brabehandlingsresultat. Fortsatt otydlighet om varansvaret för behandlingen ligger kan få mycketallvarliga konsekvenser särskilt för dem som intehar förmågan att föra sin egen talan och kanskesaknar närstående som kan agera. Enligt uppgift ärcirka en tredjedel av alla uteliggare psykisktsjuka. För dessa spelar frivillig-insatserna enmycket stor roll. Det är därför hög tid attregeringen visar uppskattning för de ideellaorganisationernas oersättliga insatser, anförmotionärerna. Det är också av största vikt attkommunsektorn i större utsträckning uppmärksammas påde stora och starkt eftersatta behov som de psykisktsjuka har och inom sin totala ram avsätter merresurser till denna vård. Motionärerna understrykeratt för många psykiskt sjuka är det olämpligt attenbart vårdas i öppna vårdformer. Därför måste ocksåbehovet av slutna vårdplatser tillgodoses.I motion So376 av m.fl. (kd) yrkasatt beslutar göra ett tillägg i 9 a §första stycket LSS med lydelsen "hjälp medaktivering och motivation" bland där nämnda exempelpå grundläggande behov för att säkerställa psykisktfunktionshindrades rätt till assistans (yrkande 10).Motionärerna konstaterar att de psykisktfunktionshindrade till stora delar hamnar utanförLSS. I proposition 1995/96:146 lades förslag framtill ändringar i LSS och . Bl.a. föreslogs dettillägget till LSS att personlig assistans endastskulle omfatta praktisk hjälp. Denna inskränkningskulle drabba i första hand psykisktfunktionshindrade. godtog dock inteförslaget i denna del. Propositionens uttalanden ompraktisk hjälp har dock enligt motionärerna på flerahåll påverkat handläggningen. uttalandehar således inte slagit igenom så som man kundeförvänta sig. Motionärerna anser att för attriksdagens intentioner vid behandlingen avlagändringen 1996 skall uppmärksammas itillämpningen bör "hjälp med aktivering ochmotivation" införas i 9 a § första stycket LSS blandnämnda exempel på grundläggande behov.I motion So349 av och (båda kd) begärs tillkännagivanden dels omatt påskynda kommunernas arbete för att genomförapsykiatrireformens intentioner (yrkande 1), dels omatt en genomgripande översyn bör ske av hur avsattaprojektmedel kommit de psykiskt sjuka till del(yrkande 2), dels om kommunernas åligganden när detgäller att skapa meningsfull sysselsättning för depsykiskt sjuka (yrkande 3, delvis) och dels om attantalet slutenvårdsplatser inom psykiatrin skallmotsvara behoven (yrkande 4). Motionärerna pekar påatt psykiatrireformen blev försenad under de förstaåren bl.a. därför att den ekonomiskaöverenskommelser mellan kommuner och landsting drogut . Motionärerna anser att det nu finnsbehov av att ytterligare utveckla samverkan mellankommunernas socialtjänst och landstingenspsykiatrivård liksom med ,arbetsmarknadsmyndigheten och primärvården.Socialtjänstens och psykiatrins uppgift är attstödja varandra i arbetet med att skapabehandlingsmetoder och arbetssätt som ger reformensmålgrupp möjlighet till ett meningsfullt liv. Det ärviktigt att komma ihåg att psykisktfunktionshindrade personer har mycket varierandebehov inte bara sinsemellan utan också över tidenhos en och samma person. Därför måste manåterkommande ompröva både diagnos och behandling,anförs det. Den inventering som görs i allt flerkommuner bekräftar det stora behovet av stödinsatserinom framför allt områden som arbete, dagligsysselsättning, sociala kontakter och fritid.Socialstyrelsens utvärdering visar att det finns oro i vissa verksamheter som finansierats medstimulansmedel att deras existens hotas när medlenförsvinner. Utvärderingen visar också att många sombedöms som medicinskt färdigbehandlade i psykiatriskslutenvård behöver fortsatta vårdinsatser frånöppenvårdspsykiatrin och primärvården somsociala insatser ges från . En del avde patienter som skrivs ut har dock inget socialtskyddsnät. Både sjukdomen och den olyckliga socialasituationen leder till att många av dessa människorblir mycket ensamma. Undersökningar visar att mångaav våra uteliggare är en konsekvens avpsykädelreformen, anför motionärerna.I motion So467 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om psykiatrin (yrkande15). Psykiatrireformen innebär att alltfler psykisktsjuka personer numera bor utanför institutionernaoch får sin vård på hemorten. För att detta skallfungera väl måste vården och servicen samordnasmellan de olika vårdgivarna och anpassas tillpatientens behov, anför motionärerna. Kommunernaskall tillgodose behovet av service, sysselsättning,stöd och vård men inte nödvändigtvis självaproducera dessa insatser. De skall också se till attden psykiskt störde får ett ombud som kan tillvaratadennes rättigheter. Motionärerna vill nu gå vidaregenom att uppmärksamma fler problem inom psykiatrin.De vill föreslå en utredning som ser över patientensbehov av rätt diagnostik på ett tidigt stadium.Denna utredning skulle också kunna se över behovetav en rättighetslagstiftning liknande den förmänniskor med funktionshinder, LSS och , ävenför vissa kategorier av människor med psykiskasjukdomar. Slutligen tar de upp vikten av attvårdpersonalen inom psykiatrin är väl förtrogen medde psykiska problem som olika invandrargrupper kanförete, mot bakgrund av vad de tidigare upplevt ilivet. Kunskap om följdverkningar av tortyr börockså uppmärksammas.I motion So465 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mobila team somskall stödja människor med funktionshinder (yrkande19). Motionärerna anser att boende i egna bostäderunderlättas om en del av de utvecklingspengar somSocialstyrelsen avsatt med anledning avpsykiatrireformen används för att utveckla s.k.rörliga team. De rörliga teamen kan ingripa för attbl.a. lugna personer som fått ångestattacker. Tidigaingripanden förhindrar onödiga vräkningar och orohos grannar. De mobila teamen kan nå människor påett tidigt stadium och fungera som länk mellanhemvård och sjukvård. Teamet skall man kunna nådygnet runt, även via telefon.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har i betänkande 1997/98:SoU12 behandlatden psykiatriska vården. Utskottet anförde då attden s.k. psykiatrireformen inneburit att de psykisktstörda som grupp fått större uppmärksamhet. Derasbehov har synliggjorts i landsting och kommunerliksom i samhället i övrigt. I Socialstyrelsensårsrapport konstateras att det i samtligalandsting och kommuner pågår ett intensivt arbeteför att genomföra reformen. Genomförandet var dockkraftigt försenat. Utskottet anförde mot bakgrund avdetta att det var mycket angeläget att regeringennoga följer utvecklingen av de psykiskt stördassituation och återkommer till om syftetmed reformen inte uppnås. Utskottet ansåg detnödvändigt att de kommuner som ännu inte gjortsystematiska inventeringar av de psykiskt stördasbehov gör det. Något tillkännagivande tillregeringen behövdes dock inte. följde utskottet (rskr. 183).I budgetproposition 1998/99:1 redovisade regeringenatt psykiatrireformens huvuduppgift var att föreslååtgärder som förbättrar psykiskt funktionshindradepersoners livsvillkor och livskvalitet. Regeringenansåg att det fanns ett fortsatt behov av attutveckla samverkan mellan socialtjänst, psykiatrisköppenvård och primärvård. Andra parter, som t.ex.försäkringskassan och arbetsförmedlingen, har ävende stor betydelse i sammanhanget. Det behövs ocksååtgärder för att LSS-insatser i ökad utsträckningskall komma psykiskt funktionshindrade till godo,anfördes det.I budgetpropositionen föreslog regeringen ett nyttanslag för utvecklingsmedel till åtgärder förhemlösa. Regeringen bedömde att situationen förhemlösa hade försvårats. Oron för att fler personermed psykiska funktionshinder återfinns bland dehemlösa har återkommit i flera senare undersökningaroch också understrukits av de ideellaorganisationerna, anförde regeringen. Den avsågdärför att ge i uppdrag att göra enuppföljning av rapporten situation iSverige i syfte att få en aktuell kunskap omsituationen för gruppen hemlösa, omfattningen avhemlösheten samt vilka insatser som görs för hemlösaoch hushåll med svag ställning på bostadsmarknaden.Utvecklingsmedlen föreslogs användas för attutveckla och pröva olika stödformer, finna metoderför lokala inventeringar och uppsökande verksamhet.Storstädernas särskilda problematik borde härvidbeaktas. Stöd föreslogs ges till kommuner ochideella organisationer efter ansökan.Utskottet tillstyrkte medlen i betänkande1998/99:SoU1 och anförde bl.a. följande (s. 53):Utskottet har uttryckt oro överde hemlösas situation. Utskottet noterar medtillfredsställelse att medel har avsatts ur Allmännaarvsfonden och att regeringen nu också föreslår ettsärskilt anslag för utvecklingsinsatser för åtgärderför hemlösa. Det är också mycket angeläget attSocialstyrelsen får i uppdrag att göra en nykartläggning av situationen för de hemlösa.Utskottet delar uppfattningen i motion So259 (v) attslutmålet måste vara att människor skall kunna fåegna bostäder. En lösning på hemlöshetsproblemenförutsätter ett brett spektrum av initiativ och enbred förankring. Utskottet anser därför att medlenbör disponeras av regeringen. De initiativ som tasskall ske inom ramen för en bredare politisksamverkan. För att säkerställa att angelägna projektkommer till stånd bör den statliga andelen avfinansieringen kunna överstiga . Vad utskottetanfört med anledning av motionerna So259 (v) ochSo330 (s) bör som sin mening ge regeringentill känna. Utskottet tillstyrker den föreslagnamedelstilldelningen.Riksdagen följde utskottet (rskr. 104).Socialstyrelsen har redovisat utvecklingen avpsykiatrireformen i rapporten tusendagar. Årsrapport för psykiatrireformen 1998(följer upp och utvärderar 1998:4).Styrelsen anför bl.a. följande (sesammanfattningen). Utvärdering syftar till attbeskriva vad som finns och vad som saknas för attvisionen om en bättre tillvaro för personer medpsykiska funktionshinder skall kunna förverkligas.Styrelsen konstaterar att ett stort antal socialaprojektverksamheter har startat. Modellen medstimulansmedel kopplade till krav på samverkan ochgemensam projektplanering har fungerat väl, menbristen på långsiktig finansiering utgör ett stortproblem för många projekt. har av kommunerna genomfört eller håller på attgenomföra inventeringar av målgruppen. Det samladeresultatet visar att målgruppen förpsykiatrireformen utgörs av ca 40 000-46 000personer. Inventeringarna bekräftar det storabehovet av stödinsatser inom framför allt områdensom arbete, daglig sysselsättning, sociala kontakteroch fritid.Psykiskt funktionshindrade personer behöver ettflexibelt, individuellt och icke tidsbundetpersonalstöd som snabbt kan mobiliseras när akutabehov uppstår, anför styrelsen. Stödet bör inteenbart vara knutet till boendet utan också tillsocialt utåtriktade aktiviteter. Särskildasatsningar på att utveckla ett brett ochförebyggande personalstöd är mycket angeläget. Dettablir tydligt när det gäller vräkningar. Risken fören psykiskt funktionshindrad person att hamna i ensådan situation att vräkning blir aktuell är högreän för andra. Utvärderingen visar också att:- på flera håll avsättersärskilda resurser för boendestöd i form av s.k.mobila team, ofta tillsammans med psykiatrin. Detär en positiv utveckling, men äromfattningen otillräcklig,-- ökade kunskaper och lokaltutvecklingsarbete behövs kring personer som vräksoch blir hemlösa. Det gäller särskilt gruppenpsykiskt störda missbrukare,-- personer som skrivs ut sommedicinskt färdigbehandlade är färre, betydligtyngre och har mer omfattande och sammansatta behovän . Dessa personer ärdock inte representativa för psykiatrireformenshela målgrupp.-Målgruppen behöver stöd till en meningsfullsysselsättning och inte bara till arbete ochyrkesinriktad rehabilitering. Det är inom dettaområde som bristen på resurser och nytänkandeframstår som allra tydligast, anför Socialstyrelsen.Stöd till arbete och yrkesinriktad rehabilitering ärviktigt för målgruppen men för många är det allraviktigaste att ha något meningsfullt att göra underdagen. Styrelsen anser att socialtjänstlagen integer kommunerna tillräckligt klart uttalat ansvarinom detta område. LSS ger med nuvarande utformninginte psykiskt funktionshindrade personer rätt tillinsatsen "daglig verksamhet". Vidare står personermed psykiska funktionshinder i princip utanför LSS.Rehabiliteringsinsatserna har ofta en uttaladyrkesinriktad karaktär och är för kortvariga, vilketmedför att de inte har någon egentlig aktualitet förstora delar av psykiatrireformens målgrupp.Styrelsen anser att en fortsatt utveckling avanhörigstödet behövs.Styrelsen anser vidare att det finns ett fortsattstort behov av att utveckla samverkan mellan främstsocialtjänst och psykiatri men också medprimärvården. Samarbetet präglas fortfarande tillviss del av intressemotsättningar både på ettstrukturellt och ett kulturellt plan. Kommunernasoch landstingens ansvar för psykiatrisk vård ochsocialt stöd har förtydligats genom reformen, mendet finns områden där oklarheter kvarstår. Framförallt finns svårigheter vad gäller samverkan kringmedicinskt färdigbehandlade personer med omfattandebehov av både stöd från och insatserfrån den psykiatriska öppenvården.Socialstyrelsen anser att reformens framgång kommeratt avgöras av om och psykiatrinstöder varandra utifrån sina kunskapsområden. En nyroll för den specialiserade psykiatrin måsteutvecklas som en följd av reformen där den, utöverdirekta individuella vårdinsatser, skall gekonsultation och utbildning till ochandra berörda. Även psykiatrins förhållande tillprimärvården blir viktigt att diskutera.Uppföljningen har också visat på ett stort behov avkompetens- och kunskapsutveckling framför allt inomsocialtjänsten.Socialstyrelsens slutrapport kommer att avlämnas imaj 1999.Regeringen har inom ramen för psykiatrireformenavsatt tillförsöksverksamhet med personliga ombud.Socialstyrelsen har redovisat resultatet avförsöksverksamheten i rapporten om Personligt ombudför psykiskt funktionshindrade personer (Psykiatri-uppföljningen 1999:3). Styrelsen gör bedömningen attfunktionen personligt ombud kan vara ett värdefulltinstrument för psykiskt funktionshindrade personeratt få bättre service och vård. Huvudinriktningenbör främst vara att företräda den enskilde ochsamordna insatserna, anför styrelsen. Utvärderingenvisar klara effektiviseringar ochsamordningsvinster. De psykiskt funktionshindradepersonerna själva uppger att de fått en bättre vård-och stödsituation jämfört med tidigare. De är mycketnöjda med de personliga ombuden. Som väsentligaarbetsuppgifter för de personliga ombuden nämns attsamordna insatser för den enskilde, att hjälpa tilli kontakter med myndigheter, att bistå medupprättandet av en individuell vård- ochserviceplan, att kartlägga vård- och servicebehov,att arbeta uppsökande och att se till att denenskilde får del av den vård som han eller hon harrätt till.Regeringen lämnade ett uppdrag tillRiksförsäkringsverket (RFV) att utvärderarehabilitering för psykiskt funktionshindrade. RFVskall analysera i vilken omfattning psykisktfunktionshindrade har fått del avrehabiliteringsinsatser i förhållande till andragrupper. Verket skall även redovisa sinaerfarenheter av de olika rehabiliteringsinsatser somgenomförts för psykiskt funktionshindrade. Slutligenskall RFV redovisa hur försäkringskassornassamordningsansvar i praktiken fungerar när detgäller verksamhet för psykiskt funktionshindrade.Uppdraget skall redovisas senast den 31 december1999.En parlamentarisk kommitté har tillkallatsmed uppgift att i dialog med berörda myndigheter,organisationer och andra föreslå och initieraåtgärder som syftar till att på så väl kort som långsikt utveckla ett bättre stöd för de hemlösa ochförhindra att hemlöshet uppstår. Utgångspunkten förkommitténs arbete skall vara en analys för attidentifiera problem och orsaker till hemlöshet.Kommittén skall i sitt arbete uppmärksamma braexempel på boende- och stödformer för hemlösa och setill att erfarenheterna kan spridas till ansvarigahuvudmän. Det behövs olika stödformer bl.a. i syfteatt hjälpa psykiskt funktionshindrade att klara etteget boende. Kommittén skall vidare lämna underlagoch förslag för regeringens ställningstagande tillfördelning av projektmedel (dir. 1998:108).I 1999 års ekonomiska vårproposition (1998/99:100)föreslås att 90 miljoner kronorårligen avsätts inom ramen för utgiftsområde 9 förinförande av personliga ombud för psykisktfunktionshindrade.Utskottets bedömningPsykiatrireformen försenades starkt iinledningsskedet. Utskottet kan nu konstatera attett stort antal sociala projektverksamheter startatoch att av kommunerna genomfört eller håller påatt genomföra inventeringar av målgruppen.Socialstyrelsens senaste årsrapport bekräftar detstora behovet av stödinsatser inom framför alltområden som arbete, daglig sysselsättning, socialakontakter och fritid. Psykiskt funktionshindradebehöver ett flexibelt, individuellt och icketidsbundet personalstöd som snabbt kan mobiliserasnär akuta behov uppstår. Styrelsen pekar också påatt reformens framgång kommer att avgöras av omsocialtjänsten och psykiatrin stöder varandrautifrån sina kunskapsområden.Flera motionärer tar upp viktiga frågor kringpsykiatrireformens intentioner. Utskottet välkomnardärför regeringens förslag om att avsätta medel förinförande av personliga ombud för psykisktfunktionshindrade. Det personliga ombudet skallföreträda den enskilde och samordna insatserna frånolika samhällsorgan. Uppgiften kan vara att hjälpatill i kontakter med myndigheter, att bistå medupprättande av en individuell vård- och serviceplan,att kartlägga vård- och servicebehov, att arbetauppsökande och att se till att den enskilde får delav den vård som han eller hon har rätt till.Utskottet har tidigare tillstyrkt utvecklingsmedeltill åtgärder för hemlösa. I det sammanhangetbetonade utskottet också de värdefulla insatser somfrivilligorganisationerna gör för att stödja ochhjälpa de hemlösa. Utskottet vidhåller att nyametoder och arbetssätt behöver utvecklas när detgäller stöd till hemlösa.Socialstyrelsen fortsätter att följa upppsykiatrireformen. Slutrapporten kommer senare dennavår. Utskottet utgår från att regeringen noga följerutvecklingen och återkommer till om detbehövs. Något initiativ från sida behövsinte . Motionerna So260 (v), So349 (kd) yrkandena1 och 2, 3 (delvis) och 4, So376 (kd) yrkande 10,So446 (kd) yrkande 1, So456 (m) yrkande 6, So465(fp) yrkande 19 och So467 (fp) yrkande 15, som iviss mån är tillgodosedda bl.a. med regeringensförslag i vårpropositionen, avstyrks.Daglig verksamhetI motion So385 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen för kommunernaklarlägger vad som menas med daglig verksamhet förfunktionshindrade (yrkande 1). Vidare yrkas attriksdagen begär att regeringen återkommer medförslag om hur kommunerna skall ersättafunktionshindrade för det arbete de utför i kommunalregi (yrkande 2). Motionärerna anser att denlagstadgade rätten till daglig verksamhet är viktigför många människor med funktionshinder.