bet · GM01TU8 · 1999-04-13 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 82 motionsyrkandenom olika transportpolitiska frågor. Det gäller bl.a.transportpolitiska riktlinjer, alternativa finansie-ringsformer för trafikinvesteringar, miljöstyrandetrafikavgifter i tätorter, järnvägstrafikensreglering, organisation och uppgift,miljöprövning av trafikanläggningar,kollektivtrafikens utveckling ochStockholmsregionens trafiklösningar.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden medhänvisning främst till transportpolitiskabeslut och förutsatt utvecklings- ochuppföljningsarbete. Utskottet bedömer att syftet medflertalet motionsyrkanden kommer att tillgodoses medgällande transportpolitiska riktlinjer.Till betänkandet har fogats 19 reservationer. Defrågor som reservationerna avser samt de partier somhar avgett reservationerna framgår översiktligt avavsnittet Hemställan i utskottets yttrande (s.50-51) Motion med anledning av skrivelse 1998/99:8Investeringsplaner för trafikensinfrastruktur1998/99:T7 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en mer samordnad ochfullständig redovisning av pågående och planeradeinvesteringar i trafikinfrastruktur oberoende avfinansieringssätt.Motioner från den allmänna motionstidenhösten 19981998/99:T210 av m.fl. (v) variyrkas1. att begär att regeringen senast undervårriksdagen 1999 presenterar förslag tilllagstiftning som gör det möjligt att på berördakommuners initiativ införa miljöstyrandevägavgifter,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i regeringsformen att kommunernasjälva kan införa miljöstyrande vägavgifter,3. att hos regeringen begär förslag omekonomiskt stöd till den/de kommun/er som väljer attutnyttja möjligheten att införa miljöstyrandevägavgifter,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det i förslagettill lagstiftning om vägavgifter skrivs in att ettvillkor för att få införa vägavgifter i kommunernaär att intäkterna inte används till vägfinansiering.1998/99:T214 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av regionalajärnvägsbaserade godstrafikbolag,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nollvision förfossila bränslen.1998/99:T217 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mål och medel itransportpolitiken,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om storstadspaketen,3. att hos regeringen begär förslag tillhur det havererade Dennispaketet skall kunnaavvecklas,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tätortsavgifter,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omJämställdhetsrådet,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ombarnperspektivet.1998/99:T220 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrensutsättningoch privatisering av statlig verksamhet och statligtägda företag inom kommunikationsområdet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafikrelateradeavgifter,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvärdering avtrafikinvesteringar,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nyinvesteringaroch underhåll av vägar,16. att hos regeringen begär en bilsocialutredning i enlighet med vad som anförts i motionen,21. att hos regeringen begär förslag ombolagisering och privatisering av Vägverketsproduktionsdivision i enlighet med vad som anförts imotionen,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avreglering avkollektivtrafiken,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkonkurrensutsättning av järnvägstrafiken,27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bolagisering avSJ,28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omanbudsförfarande vid fördelning av Banverketstrafikeringsrätter,29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bolagisering avBanverkets konkurrensutsatta verksamheter,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omlönsamhetskalkyler för investeringar i Banverketsanläggningar.1998/99:T222 av () och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre konkurrens påtrafikområdet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafikpolitikensmål,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om trafik och miljö,8. att klart uttalar att valfrihet skallvara en av de grundläggande principerna itransportpolitiken,9. att beslutar om en fullständigavreglering av godstrafiken på järnväg,10. att beslutar att avreglera deninterregionala persontrafiken på järnväg,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om privatfinansiering av infrastrukturprojekt.1998/99:T223 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens roll för ettväl fungerande transport- och kommunikationssystem,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att trafiken måstemiljöanpassas,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om integrationenmed Öst- och och anslutningen tilltranseuropeiska motor- och järnvägar,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om transportarbetei förändring,15. att hos regeringen begär förslag tillstrategi för hur hälften av bilar år 2010skall kunna drivas av annat än fossila bränslen,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att minskabilberoendet i städerna,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om miljöstyrandevägavgifter i hårt trafikerade stadskärnor,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omtransportinformatik,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bolagisering avVägverkets produktionsdivision,28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökadkonkurrensutsättning av järnvägssektorn,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om transeuropeiskanätverk samt vikten av tågfärjetrafik via sydöstraSverige till ,46. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning attfinna alternativa tekniker som kan pressa nedproduktionskostnaderna vid etablering av nyatrafikleder inom framför allt storstadsområden,47. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kring en lång rad extrema meteorologiska,hydrologiska och oceanografiska händelser sominträffat och vilketsamband dessa kan ha med mänsklig aktivitet ochstörningar i den ekologiska balansen.1998/99:T226 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär att dentillsätter en utredning angående ett nytttrafikpolitiskt beslut med utgångspunkten i ensamhällsekonomisk helhetssyn kring en miljövänligtrafikpolitik i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:T228 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskild dispens att prövamiljöstyrande bilavgifter.1998/99:T229 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hurkommunikationssektorn skall bli en del av detekologiskt uthålliga samhället,4. att begär att regeringen återkommermed förslag på hur kvinnors behov av tillgänglighetoch transporter i större utsträckning skall kunnagöra sig gällande vid planering samt genomförandeinom transportpolitiken,5. att begär att regeringen återkommermed ett förslag till lagändring som överförVägverkets juridiska kontroll av vägarna till läns-styrelserna,6. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppdrag att utreda frågan omkonsekvenserna av att överföra uppgiftertill länsstyrelser, region-landstingsfullmäktigeeller andra regionala organ,7. att begär att regeringen tillsätter enutredning om konsekvenserna av att SJ och Banverketåter skulle bli en organisation.1998/99:T230 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om finansiering aven internationell högskola för transport ochkommunikation,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om miljöstyrandeavgifter.1998/99:T231 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enstarkare politisk styrning av all verksamhet som kanhänföras till infrastrukturen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att manvid prioritering mellan olika infrastrukturobjekttar hänsyn till såväl regionalpolitiska som socialaskäl, vid sidan av de samhällsekonomiskakalkylmodeller som används,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av bra vägarför att den växande turistnäringen skall kunnafortsätta att utvecklas som en viktig basnäring iskogslänen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att vidfördelningen av anslag till järnvägsinvesteringar gegodstrafiken en betydligt högre prioritet.1998/99:T305 av () och LarsBjörkman (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omVägverkets uppdrag inom säkerhet och miljö inomvägtransportsystemet.1998/99:T312 av Per m.fl. (mp) vari yrkas3. att ger regeringen i uppdrag att påolika sätt, bl.a. i sina ägardirektiv till SJ,påskynda utvecklingen av ett för sjöfarten,järnvägs- och landsvägstrafiken gemensamtgodscontainersystem.1998/99:T337 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av Vägverketsinriktning, struktur och verksamhetsfält.1998/99:T338 av m.fl. (kd, m, fp) variyrkas att hos regeringen begär enutredning om en ny samverkansmodell förinfrastrukturinvesteringar utanför stadsbudgeten ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:T532 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbyggnad av etttredje spår genom och förläggning avCentralbron i tunnel,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansiering,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att initiera förnyadförhandling mellan staten, regionen och Stockholmsstad,4. att beslutar återkalla lånegarantinför , för de medel som är outnyttjade,5. att avslår den statligamedfinansieringen om ,6. att beslutar att dessa medel, 827miljoner kronor, fonderas i avvaktan på nytrafiklösning.1998/99:T537 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en särskildutredningsman studerar taxor och trafikering iMälardalens järnvägstrafik.1998/99:T538 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändigajärnvägsinvesteringar för att bygga bortflaskhalsarna i Stockholm.1998/99:T541 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förändring istatsbidragssystem för kollektivtrafik.1998/99:T543 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nettoavtal ikollektivtrafiken.1998/99:T546 av () och () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om pilotprojekt för att utveckla modernregionaltrafik i Värmland.1998/99:T547 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning isyfte att undersöka möjligheterna att i projektformpröva nolltaxa i kollektivtrafiken i ett eller fleralän, förslagsvis län och enligtvad i motionen anförts.1998/99:T615 av m.fl. (kd) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad samplaneringmellan trafikverken.1998/99:MJ605 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskningkring en lång rad extrema meteorologiska,hydrologiska och oceanografiska händelser sominträffat och vilketsamband dessa kan ha med mänsklig aktivitet ochstörningar i den ekologiska balansen.1998/99:MJ778 av m.fl. (mp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att EU:sinfrastruktursatsning stegvis riktas mot trafikslagsom kan bidra till att minska växthuseffekterna ochatt subventioner till bil- och flygindustriskyndsamt bör avvecklas.1998/99:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredningsom belyser transporternas betydelse förlandsbygdsturismen.1998/99:N326 av Per () och GöranHägglund (kd) vari yrkas25. att hos regeringen begär förslag omavskaffande av skadlighetsprövningen av den långvägabusstrafiken i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:N335 av m.fl. (v) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om infrastruktur1998/99:N337 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kombitrafik.1998/99:Sk621 av () vari yrkas4. att hos regeringenbegär förslag om en utredninggällande bilens betydelse i ettfungerande samhälle i enlighet medvad som anförts i motionen. 1 Transportpolitiska utgångspunkter1.1 transportpolitiska beslutDen beslutade om en nytransportpolitik (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10, rskr. 1997/98:266). Enligt beslutet ärden övergripande utgångspunkten atttransportpolitiken skall bidra till en socialt,kulturellt, ekonomiskt och ekologiskt hållbarutveckling. I beslutet betonas att transporternasyftar till att uppnå överordnade välfärdsmål ochatt transportsystemet måste ses som en helhet.De transportpolitiska målen består av ettövergripande mål och fem delmål. Det övergripandemålet är att säkerställa en samhällsekonomiskteffektiv och långsiktigt hållbartransportförsörjning för medborgarna ochnäringslivet. Delmålen är:- Ett tillgängligt transportsystem-- En hög transportkvalitet-- En säker trafik-- En god miljö-- En positiv regional utveckling-Delmålen skall enligt beslutet preciseras genomolika etappmål som gäller på kortare sikt. Vissaetappmål avseende klimatgaser, luftföroreningar ochtrafiksäkerhet angavs i beslutet medan en fortsattutveckling förutsattes ske av övriga etappmål. Motdenna utgångspunkt förutsattes en fortlöpanderedovisning till i syfte att geförutsättningar för en bred uppföljning avtransportpolitiken på övergripande nivå. Regeringenskall därför redovisa för hur detransportpolitiska målen har uppfyllts.Enligt transportpolitiska beslut gällervidare ett antal principer och riktlinjer, bl.a.:- att transportkonsumenterna bör gesstörsta möjliga valfrihet att själva avgöra hur deskall ordna sina transporter inom ramen för enansvarsfull politik i fråga om bl.a. säkerhet ochmiljö. Detta bör åstadkommas genom ensamhällsekonomiskt riktig prissättning av trafiken,-- att en ökad samverkan mellan olikatransportmedel och trafikslag skall förenas med eneffektiv konkurrens mellan olika trafikutövare ochtransportlösningar,-- att beslut i transportfrågor bör ske i sådecentraliserade former som möjligt med en tydligrollfördelning mellan olika planeringsnivåer ochaktörer.-I det gällande transportpolitiska beslutet ingårvidare en långsiktig strategi för EU-samarbetet påtransportområdet. Strategin innebär att Sverigeskall verka för en aktiv transportpolitik pågemenskapsnivå för att främja en stark integreringav det europeiska transportsystemet. Följandeområden skall prioriteras:- Harmoniserad och rättvis prissättning avtransporter-- Etablering och utveckling av nord-sydligatransportkorridorer-- Ökad säkerhet och minskad miljöpåverkan-- Utformning och tillämpning av gemensammaregelverk för yrkesmässig trafik inom samtligatrafikslag-Beträffande ekonomiska styrmedel anges i dettransportpolitiska beslutet att rörliga skatter ochavgifter så långt möjligt bör motsvara desamhällsekonomiska kostnader som påverkas avtrafikvolymen. konstateras dock att detfinns betydande hinder för att på kort siktgenomföra denna princip fullt ut. För t.ex.järnvägstrafiken infördes ett nytt banavgiftssystemsom innebar en betydande kostnadsavlastning.Vidare innehöll beslutet åtgärder i syfte attfrämja en ökad samverkan mellan olika transportmedeloch trafikslag. Planeringssystemet skall utvecklasså att frågor som rör infrastruktur och trafikutbudkan samordnas bättre. En godstransportdelegation medrepresentanter för industrin och transportbranschenhar mot denna bakgrund inrättats. Delegationenskall följa utvecklingen på godstransportområdet,utveckla ett trafikslagsövergripande synsätt ochlämna underlag för EU-samarbetet. Vidare inrättasden ett nytt organ - Rikstrafiken.Rikstrafiken skall samordna den interregionalapersontrafiken med den lokala och regionala trafikensamt för statens räkning upphandla vissinterregional trafik. Upphandlingen av trafik skallske så att den bidrar till att de transportpolitiskamålen uppnås.1.2 Motionsförslag1.2.1 Moderata samlingspartietPer-Richard Molén m.fl. (m) framhåller i motion T220att transporter och kommunikationer är en nödvändigdel av all ekonomisk aktivitet. Den positivavälfärdsutveckling som har haft under detsenaste århundradet är i stor utsträckning direktförknippad med ökad handel och därmed ökadetransporter och ökade kommunikationer. För ett litetland som är möjligheten till fri handel övergränserna av helt avgörande betydelse för denekonomiska utvecklingen. Transporterna utgör enytterst lönsam del av samhällsekonomin och skalldärför grundas både på efterfrågan av transporteroch behovet av miljöanpassning. Inriktningen måstevara att skapa ett kund-orienterat snabbt ocheffektivt transportsystem, som ger klarakonkurrensfördelar för svenskt näringsliv och därmedför svensk sysselsättning.Trafikpolitiken måste vidare präglas avmiljöhänsyn. Kombinationer av skattereduceringar förmiljövänliga alternativ, och avgifter för andra, kananvändas om det på ett ändamålsenligt sätt lösermiljöproblemen och leder till en effektivresurshushållning. Det är viktigt att de ekonomiskastyrmedlen står i relation till miljöpåverkan. Påsamma sätt som varje trafikgren skall bära sinakostnader för infrastrukturen skall de även bärasina kostnader för påverkan på miljön. Ett systemmed miljöavgifter och skattereduktioner möjliggör enekonomisk styrning mot en bättre miljö samt ett ökatutnyttjande av den nya miljövänliga tekniken. Det ärviktigt att ekonomiska styrmedel inte utformas på såsätt att de till väsentlig del blir en intäktskällaför statskassan.Enligt motionärerna måste den fortsattainriktningen av transportsystemen klara följandemål:- Ett kundorienterat snabbt och effektivttransportsystem som utgör en klar konkurrensfördelför svenskt näringsliv och därmed leder till attsvensk sysselsättning skapas.-- Transportslagen skall stegvis ochmålmedvetet miljöanpassas i takt med den alltsnabbare teknikutvecklingen.-- Människors berättigade efterfrågan påtransporter till arbetet och tillrimliga kostnader skall vara styrande.-Motionärerna föreslår mot denna bakgrund att statensansvar koncentreras till planering, upphandling,finansiering, respektive myndighetsutövning. Allannan verksamhet bör så långt möjligt varakonkurrensutsatt och privatiseras. Konkurrensenmåste vårdas, upprätthållas och ökas inom de områdendär detta är möjligt. Den trafik som kan motiverasvara helt eller delvis offentligt finansierad skall,när alternativa anbudsgivare finns, alltidupphandlas i konkurrens (yrkande 1).Varje trafikgren bör vidare så långt möjligt medhänsyn till internationell konkurrens bära sina egnakostnader, inklusive påverkan på miljön. Enharmonisering av trafikbeskattningen bör ske inomEU, framför allt vad avser nyttotrafiken (yrkande2).Enligt motionen kan samhällsekonomiska analyser ochkalkyler vara klargörande. Analyserna bygger dockalltid på antaganden som kan komma att visa sig varafelaktiga varför resultaten inte kan ses som mer änen del av beslutsunderlaget. Det är därför viktigtatt uppföljningen av dessa analyser och effekternaav de investeringar som utförts förbättras (yrkande3).I motionen framhålls även att 1990-talets storaökning av anslagen till trafikens infrastrukturinnebär att investeringstakten i det svenskajärnvägsnätet nu är högre än på mycket länge.Landets ekonomiska läge medger dock inte attframtida satsningar genomförs i samma takt som nu.Därför måste tydliga lönsamhetskalkyler utföras förvarje tänkt investering (yrkande 30).Motionärerna begär vidare att en bilsocialutredning tillsätts. Utredningen bör belysa bilensbetydelse för ett fungerande samhällsliv och vilkakonse-kvenser den nuvarande överbeskattningen avbilismen leder till samt utreda möjligheten till ocheffekter av att låta dagens avdragsrätt för resortill och från arbetet inkludera även resor till ochfrån barnomsorg (yrkande 16).Även i motion Sk621 av ()konstateras att bilismen är klartöverbeskattad. Motionären menar därför att denutredning som från sida tidigareföreslagits - med uppgift att belysa bilismensbetydelse i ett fungerande samhälle - nu bör kommatill stånd.1.2.2 VänsterpartietGudrun m.fl. (v) framhåller i motion T229att en framtidsinriktad kommunikationspolitik måsteuppfylla flera mål. Den skall- bidra till skapandet av en långsiktigthållbar utveckling,-- inte i onödan ta mark i anspråk vare sigpå landsbygd eller i tätort,-- minska antalet dödade och skadade itrafiken,-- minska de miljörelaterade sjukdomarna,-- underlätta för ett bärkraftigtnäringsliv,-- motverka regional obalans,-- motverka sociala orättvisor,-- beakta såväl kvinnors som mäns behov avett gott kommunikationsutbud,-- tillgodose barns behov av fordonsfriarörelseytor,-- minska den begränsning för derörelsehindrade som deras handikapp medför.-För att nå dessa mål krävs en nationell strategi.För att strategin skall fungera krävs en närasamordning med våra grannländer och internationellaåtgärder. Grunden i strategin är både atttransportbehovet skall minska och att transporterskall ske med förnyelsebara, långsiktigt hållbaraenergislag. Det innebär att privatbilismen måsteminska och fossila bränslen successivt ersättas medolika former av biobränslen. Det innebär också attdet kollektiva resandet måste stå för en större delav persontransporterna och att godstransporter måsteske effektivare (yrkande 1).Enligt motionen är män kraftigt överrepresenteradei de församlingar som har att fatta strategiskabeslut inom transportområdet som derasresvanor skiljer sig från kvinnors. Mot dennabakgrund begärs att regeringen återkommer medförslag om hur kvinnors behov av tillgänglighet ochtransporter i större utsträckning skall kunna görasig gällande inom transportpolitiken (yrkande 4).Gudrun m.fl. (v) konstaterar i motion N335yrkande 5 att i det prekära läge som vissa regionerbefinner sig, behöver ytterligare satsningar utredasoch planeras för att förbättra kommunikationerna.Motionärerna efterlyser därför en strategi för attutveckla ett långsiktigt hållbart och säkerttrafiksystem som tillförsäkrar hela landet bästamöjliga utvecklingsförutsättningar. Strategin börstimulera framväxten av energisnåla och ekologiskthållbara transportsystem och grundas på att utvecklade inomregionala förbindelserna för att förbättra delokala arbetsmarknadernas funktion ochtillgängligheten till privat och offentlig service.Strategin bör vidare bygga på att förbättrasamverkan mellan olika trafikslag och trafiksystemoch utveckla kollektivtrafiken för att minskabehovet av privatbilism. I motionen pekas vidare påen rad olika trafikprojekt som syftar till att göraSverige rundare och till att bygga ut bl.a. de öst-västliga kommunikationerna i landet.Hans Andersson m.fl. (v) framhåller i motion T226att för att säkra vår överlevnad bör hela samhälletställas om till att bli långsiktigt hållbart. Äventrafiken bör anpassas till kretsloppssamhälletsvillkor.