bet · GM01SoU8 · 1999-03-11 00:00:00 — När frågan skall diskuteras påministernivå kommer regeringen att ta initiativ tillatt ändra texten om det förslag som då kommer framinte skulle ligga i linje med regeringens önskan.Avsikten är att de nya direktiven skall beslutasinom det närmaste halvåret.I interpellationssvar om åtgärdermot niktionmissbruk (interpellation 1998/99:171) harsocialminstern bl.a. anfört att den text som skallfinnas på snuspaketen skall vara vetenskapligtkorrekt och att det är viktigt att verka för att ettnytt EG-direktiv får innehållet att snus antingeninnehåller cancerframkallande ämnen eller allvarligtskadar hälsan.Utskottets bedömningEn självklar utgångspunkt måste vara att devarningstexter som enligt används på tobaksprodukter är korrekta.Att varningstexterna på snusförpackningar inte ärsakligt riktiga kan påverka trovärdigheten avsamhällets arbete mot tobakens skadeverkningar. Avsocialministerns avgivna interpellationssvarframgår att inom unionen driver frågan om enändring av det aktuella EG-direktivet. Utskottetförutsätter att regeringen aktivt verkar för enändring av direktivet så att en justering avvarningstexterna för snus kan ske inom kort.Motionerna So305 (m), So356 (s) yrkandena 1 och 2samt So412 (s) får anses i huvudsak tillgodoseddaoch avstyrks. beträffande folkhälsoarbetetsinriktningatt avslår motionerna 1999/98:So314 yrkandena 2och 3, 1998/99:So336, 1998/99:So374 yrkande 2,1998/99:So379 yrkandena 1 och 2, 1998/99:So399,1998/99:So432 samt 1998/99:So460 yrkandena 2, 11och 13,res. 1 (v)res. 2 (kd)res. 3 (mp)2. beträffande folkhälsoforskningatt avslår motionerna 1998/99:So270 yrkande 4,1998/99:So314 yrkande 4, 1998/99:So374 yrkande1, 1998/99:So379 yrkande 11 samt 1998/99:So460yrkande 12,res. 4 (kd)res. 5 (c)res. 6 (fp)res. 7 (mp)3. beträffande osteoporosatt avslår motionerna 1998/99:So220 och1998/99:So321 yrkandena 9 och 10,4. beträffande självmordspreventionatt avslår motionerna 1998/99:So270 yrkandena1-3, 1998/99:So301, 1998/99:So379 yrkande3,1998/99:So464 yrkande 10 samt 1998/99:Ub274yrkandena 1 och 8,res. 8 (v, kd, mp)res. 9 (fp)5. beträffande allergipreventionatt avslår motionerna 1998/99:So371 yrkandena 2och 3, 1998/99:So374 yrkandena 3, 6 och 7,1998/99:So375 yrkandena 3 och 4 samt1998/99:So379 yrkande 4,res. 10 (kd)res. 11 (mp) - delvis6. beträffande övriga folkhälsofrågoratt avslår motionerna 1998/99:So212 yrkande 5,1998/99: So266, 1998/99:So271, 1998/99:So283,1998/99:So388 samt 1998/99: So460 yrkande 1,res. 11 (mp) - delvis7. beträffande smittskyddslagenatt avslår motion 1998/99:So338,8. beträffande tobaksautomateratt avslår motionerna 1998/99:So227 yrkande 4samt 1998/99:So379 yrkande 6 delvis,res. 12 (kd, mp)9. beträffande tobaksförebyggande åtgärderatt avslår motionerna 1998/99:So227 yrkandena 2och 7, 1998/99:So377 yrkandena 3-8,1998/99:So379 yrkande 6 delvis, 1998/99:So461yrkandena 2 och 5, 1998/99:So464 yrkande 9 samt1998/99:A810 yrkande 26,res. 13 (kd)res. 14 (fp)res. 15 (mp)10. beträffande åldersgränsenatt avslår motion 1998/99:So307 yrkande 2,res. 16 (v, c, fp, mp)11. beträffande rökfria miljöeratt avslår motionerna 1998/99:So227 yrkande 5,1998/99: So377 yrkande 2 samt 1998/99:So461yrkande 4,res. 17 (kd)res. 18 (fp)res. 19 (mp)12. beträffande rökavvänjningatt avslår motionerna 1998/99:So307 yrkande 4,1998/99: So392 och 1998/99:So454,res. 20 (v, c, fp, mp)13. beträffande SBU:s förslagatt avslår motion 1998/99:So461 yrkande 3,res. 21 (fp)14. beträffande tobaksodlingatt avslår motionerna 1998/99:So227 yrkande 1 och1998/99:So461 yrkande 1,15. beträffande snusatt avslår motionerna 1998/99:So305,1998/99:So356 och 1998/99:So412.Stockholm den 11 mars 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), (),(), (), CristinaHusmark (), (), KerstinHeinemann (fp), (), (), () och (). Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)() och () anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s.13 börjar med "Utskottet delar" och slutar med"Motionerna avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar bedömningen i motion So336 (s) attfolkhälsoarbetet för litet fokuserats på köns- ochklasskillnader. Det är främst kvinnor med kortutbildning, låg lön och arbete utan inflytande somdrabbas av ohälsa. I bostadsområden som betraktassom fattiga har kvinnors hälsotillstånd försämratsunder en tioårsperiod. Men inte bara deltagandet iarbetslivet kan försvaga hälsan. Motsatsen, dvs.arbetslöshet, kan vara minst lika skadligt. Socialaproblem är utan tvivel ytterligare en orsak tillohälsa. Sjukvården, folkhälsoarbetet ocharbetarskyddet utgår än från mannen som norm.Forskning som gjorts på män, tillämpas på kvinnor,både vad gäller diagnostisering och behandling.Hälsokunskap och upplysning kan ha avgörandebetydelse för den enskilda individens val avlivsstil och handling. Men information ochåtgärdsförslag måste bygga på kunskaper ur etthelhetsperspektiv. Hänsyn måste tas till kön ochklass. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So336 (s) ge regeringen tillkänna. Motionerna So379 (kd) yrkande 1 och So432(s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motion 1998/99:So336 och medavslag på motionerna 1998/99:So314 yrkandena 2och 3, 1998/99: So374 yrkande 2, 1998/99:So379yrkandena 1 och 2, 1998/99:So399, 1998/99:So432och 1998/99:So460 yrkandena 2, 11 och 13 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.12 börjar med "Enligt utskottets mening" och på s. 13slutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet vill peka på att samtliga kommuner ilandet är engagerade i Agenda 21-arbetet. Agenda 21-arbetet har varit framgångsrikt ur ett ekologisktperspektiv men hälsodimensionen behöver utvecklas.Arbetet med och folkhälsoarbetet måsteenligt utskottet integreras. För flertalet svenskarhar hälsan förbättrats. Enligt gjorda undersökningarhar medellivslängden ökat och våra levnadsvanorförbättrats. Detta gäller dock inte alla grupper.För barn och ungdomar är trenden den motsatta.Ojämlikhet i hälsotillstånd förekommer också mellanmän och kvinnor, olika sociala grupper och regioner.Redan från födseln kan skillnader konstateras i formav ökad andel spädbarnsdödlighet, barn medtillväxthämning eller låg födelsevikt. Skillnad idödsrisk mellan yrkesgrupper och i alkoholrelateraddödlighet är väl belagd. Till och med skillnadermellan olika bostadsområden i större tätorter harkunnat noteras. Utskottet anser att hälsopolitiskahänsyn ska vara en naturlig del isamhällsplaneringen. Arbetet med folkhälsan kräverlångsiktighet. I kärva ekonomiska tider föreliggerrisk för nedprioritering av framåtsyftande insatsertill gagn för andra behov som för tillfället bedömssom mer angelägna. Detta gynnar varken folkhälsaneller samhällsekonomin på . Akutainsatser ersätter inte behovet av långsiktiga.Sociala och ekonomiska villkor, arbetsmiljö ochlevnadsvanor har betydelse för hälsoutvecklingen. Ifolkhälsoarbetet måste hänsyn tas även till dessaförhållanden för att främja mindre gynnade gruppershälsa. Den höga arbetslösheten drabbar svaga grupperhårdast, vilket innebär ökad risk för självmord,psykiska problem, högre vårdkonsumtion ochförtidspensionering. Arbetslöshet tenderar också attöka alkohol- och drogkonsumtionen hos de drabbademed åtföljande risk för utslagning. Det tar oftalång tid innan detta kan utläsas i statistik överfolkhälsan. Ett långsiktigt, målmedvetet arbete medåterkommande kontroller är viktiga för kvaliteten.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna So374 (kd) yrkande 2 och So379 (kd)yrkandena 1 och 2 ge regeringen till känna.Motionerna So314 (c) yrkandena 2 och 3, So336 (s),So399 (s), So432 (s), So460 (mp) yrkandena 2, 11 och13 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motionerna1998/99:So374 yrkande 2 och 1998/99:So379yrkandena 1 och 2 och med avslag på motionerna1998/99:So314 yrkandena 2 och 3, 1998/99:So336,1998/99:So399, 1998/99:So432 och 1998/99:So460yrkandena 2, 11 och 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.3. Folkhälsoarbetets inriktning (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.12 börjar med "Enligt utskottets mening" och på s. 13slutar med "Motionerna avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att hälsokonsekvensanalyser skallfölja alla ekonomiska beslut som rör medborgarnasvardag, eller som berör utformningen av vård ochomsorg. Det skulle, på övergripande nivå, kunnafungera som ett slags "hälsofostran" av politiskaförsamlingar på skilda nivåer. På samma sätt som vii dag talar om för individen vad rökning undergraviditet innebär för fostret, bör staten tydligttala om och kunna stå för vad t.ex. en neddragningav lönebidragen kostar individer i ökad psykiskohälsa. Utskottet vill peka på att vi lever iett kemikaliesamhälle som utgör ett uppenbart hotmot miljö och hälsa. Utskottet vill därför hävdaförsiktighetsprincipen som innebär att produkter sommisstänks vara farliga för miljö och hälsa stoppas iväntan på att motsatsen bevisas. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion So460(mp) yrkandena 2 och 13 ge regeringen till känna.Utskottet delar bedömningen i motion So336 (s) attfolkhälsoarbetet för litet fokuserats på köns- ochklasskillnader. Det är främst kvinnor med kortutbildning, låg lön och arbete utan inflytande somdrabbas av ohälsa. I bostadsområden som betraktassom fattiga har kvinnors hälsotillstånd försämratsunder en tioårsperiod. Men inte bara deltagandet iarbetslivet kan försvaga hälsan. Motsatsen, dvs.arbetslöshet, kan vara minst lika skadligt. Socialaproblem är utan tvivel ytterligare en orsak tillohälsa. Sjukvården, folkhälsoarbetet ocharbetarskyddet utgår än från mannen som norm.Forskning som gjorts på män, tillämpas på kvinnor,både vad gäller diagnostisering och behandling.Hälsokunskap och upplysning kan ha avgörandebetydelse för den enskilda individens val avlivsstil och handling. Men information ochåtgärdsförslag måste bygga på kunskaper urhelhetsperspektiv. Hänsyn måste tas till kön ochklass. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So336 (s) ge regeringen tillkänna. Motionerna So314 (c) yrkandena 2 och 3,So374 (kd) yrkande 2, So379 (kd) yrkandena 1 och 2,So399 (s) So432 (s) samt So460 (mp) yrkande 11avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkhälsoarbetets inriktningatt med anledning av motionerna1998/99:So336 och 1998/99:So460 yrkandena 2 och13 och med avslag på motionerna 1998/99:So314yrkandena 2 och 3, 1998/99:So374 yrkande 2,1998/99:So379 yrkandena 1 och 2, 1998/99:So399,1998/99:So432 samt 1998/99:So460 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Folkhälsoforskning (mom. 2)() och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "Behovet av kunskap" och slutar med"Motionerna avslås därför" bort ha följande lydelse:På den nationella nivån måste folkhälsoperspektivetuppmärksammas av ett stort antal myndigheter. Dethandlar om tillsyn och forskning med anknytning tillarbetsmiljö och arbetsmarknad, boende, miljösektorn,transportsektorn, livsmedelssektorn,utbildningssektorn och den sociala sektorn.Folkhälsoinstitutet stöder lokalt och regionaltfolkhälsoarbete. Studier om allergisjukdomarnasförekomst i olika socioekonomiska grupper i Sverigeär sällsynta. Det är viktigt att initiera sådanaundersökningar.Med jämna mellanrum uppmärksammas det ökandeantalet separationer. Under rubriker som"Separationer hotar folkhälsan" och "Samhälletblundar för samlevnadskrisen" lyfts problemet med demånga familjesplittringarna fram från kvalificerathåll. Av de drygt 30 000 äktenskap som ingås i vårtland kommer att spricka. Församboförhållandena är siffran ännu högre.Relationsproblem i familjen håller på att bli ett avvår tids största men minst uppmärksammade hot motfolkhälsan. Samstämmig forskning visar att vår hälsaoch livskvalitet inte i första hand beror på vårinkomst, vår arbetsmiljö och våra vänner. Det mestbetydelsefulla är hur vi har det i familjen.Frånskilda män drabbas inte sällan både av fysiskaoch psykiska besvär. De lever i genomsnitt tio årkortare tid än gifta och sammanboende män.Ensamstående mammor röker dubbelt så mycket, äter merlugnande medel, är tröttare och oftare sjukskrivna ängifta och sammanboende kvinnor. får 45 000barn vara med om en separation, för 10 000 av dem ärdet den andra i ordningen. av barnen kommer efternågra år att helt förlora kontakten med sina pappor.På alla områden i samhället framhålls vikten avförebyggande insatser men mycket litet påsamlevnadens. En separation beräknas kosta 23 miljonerkronor i form av bl.a. bidragsförskott, bostadsbidragoch socialbidrag. Att totalkostnaderna för det svenskasamhället är avsevärda inser alla.Fungerande familjer är en vinst för även isamhällsekonomiska termer. I folkhälsoarbetet böringå satsningar på äktenskapets och parförhållandetsfriskvård. Det kan ske genom att forsknings- ochutvecklingsprojekt startas om att vårda relationeroch hantera konflikter som kan uppstå i enparrelation. En utbyggd familjerådgivning skaomfatta även förebyggande relationsvård. nu anfört bör med anledning avmotionerna So374 (kd) yrkande 1 och So379 (kd)yrkande 11 ge regeringen till känna. MotionernaSo270 (fp) yrkande 4, So314 (c) yrkande 4 ochSo460 (mp) yrkande 12 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motionerna 1998/99:So374yrkande 1 och 1998/99:So379 yrkande 11 och medavslag på motionerna 1998/99:So270 yrkande 4,1998/99:So314 yrkande 4 och 1998/99: So460yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Folkhälsoforskning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "Behovet av kunskap" och slutar med"Motionerna avslås därför" bort ha följande lydelse:Arbetsmiljön i är internationellt sett bra.Ohälsa på grund av förhållandena på arbetsplatsen ärmindre förekommande här än i andra jämförbaraländer. En orsak till detta är den mycket medvetnasatsningen som gjorts för att förbättraarbetsmiljön. Enligt utskottet bör nu en motsvarandestrategisk satsning göras på livet utanförarbetsplatsen, med utgångspunkt i det sociala livetsstödpunkter: familjen, de sociala nätverken ochnärmiljön. Utskottet anser att ett omfattandeforskningsprogram om den sociala gemenskapensbetydelse för folkhälsan bör initieras. Det behövsny kunskap om social integration och om vilkamekanismer som påverkar människors livsvillkor ochlevnadssätt. Forskningsprogrammet bör utgå frånmikroperspektivet och ha till syfte att belysafamiljens, de sociala nätverkens och den yttrenärmiljöns betydelse för människors hälsa.Programmet bör vara tvärsektoriellt och omfattas avidéhistoriker, sociologer, medicinare, antropologerm.fl. Kvinnoperspektivet i folkhälsoarbetet glömsbort. Analyser av och forskning kringhälsoutvecklingen har glömts och ofta begränsatstill specifika kvinnosjukdomar och psykiska problem.Folkhälsoarbetet måste vidgas för att belysakvinnors situation ur andra perspektiv. nu anfört bör med anledning avmotion So314 (c) yrkande 4 ge regeringen till känna.Motionerna So270 (fp) yrkandena 4, So374 (kd)yrkande 1, So379 (kd) yrkande 11 och So460 (mp)yrkande 12 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion1998/99:So314 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1998/99:So270 yrkande 4,1998/99:So374 yrkande 1, 1998/99:So379 yrkande11 och 1998/99:So460 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. Folkhälsoforskning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "Behovet av kunskap" och slutar med"Motionerna avslås därför" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det viktigt med fortsattforskning, både för förståelsen av varför en delmänniskor begår självmord och för utvecklingen aveffektiva behandlings- och rehabiliteringsinsatser.Vi vet att vissa signalsubstanser i hjärnan är avbetydelse för vårt stämningsläge. Fortsatt forskningom dessa signalsubstansers förekomst hos personersom begått självmord skulle kunna ge svar på fråganvilka som är riskindivider. Enligt uppgift hartransplantationslagen, som trädde i kraft , lagthinder i vägen för fortsatt sådan forskning. Det bördärför utredas om och hur dessa hinder kanundanröjas. Vad utskottet nu anfört bör riksdagenmed anledning av motion So270 (fp) yrkande 4 geregeringen till känna. Motionerna So314 (c) yrkande4, So374 (kd) yrkande 1, So379 (kd) yrkande 11 ochSo460 (mp) yrkande 12 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion1998/99:So270 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1998/99:So314 yrkande 4,1998/99:So374 yrkande 1, 1998/99:So379 yrkande11 och 1998/99:So460 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.7. Folkhälsoforskning (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.17 börjar med "Behovet av kunskap" och slutar med"Motionerna avslås därför" bort ha följandelydelse:Att patienter med oklara diagnoser och s.k. diffusabesvär behandlas kränkande finns det otaliga exempelpå. Detta speglar enligt utskottet en attityd och enmänniskosyn som inte hör hemma i ett civiliseratsamhälle. Diffusa besvär är tecken på påverkan påalla kroppens system och inte i sig något skäl attinte ta patienten på allvar. Tvärtom kan sådanasymptom vara uttryck för en genomgripande påverkanpå flera organ, till exempel en allmän förgiftningeller annan störning av kroppens funktioner på denmolekylära nivån. Tyvärr tas ofta många symptom frånolika delar av kroppen till intäkt för att maninbillar sig det hela. Detta är egentligen en försunt tänkande människor helt obegriplig mytbildning.Den forskning som saknas för att "diffusa symtom"skall kunna förklaras även för börenligt utskottet prioriteras. Det kan handla omforskning som rör sig runt sambandmiljökemikalierhälsa. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion So460 (mp) yrkande12 ge regeringen till känna. Motionerna So270 (fp)yrkande 4, So314 (c) yrkande 4, So374 (kd) yrkande1 och So379 (kd) yrkande 11 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande folkhälsoforskningatt med anledning av motion 1998/99:So460 yrkande 12och med avslag på motionerna 1998/99:270 yrkande4, 1998/99:So314 yrkande 4, 1998/99:So374yrkande 1 och 1998/99: So379 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.8. Självmordsprevention (mom. 4)(), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.28 börjar med "Utskottet vill åter" och slutar med"yrkandena 1 och 8 avstyrks" bort ha följandelydelse:Personer som gjort ett första självmordsförsöklöper en mångfaldigt högre risk än andra att senareavlida på grund av självmord. Det faller sig heltnaturligt att problemet särskilt uppmärksammas inomfolkhälsoarbetet. Resurser till att följa upppatienter som gjort ett självmordsförsök ochdem som går med självmordstankar eller av andra skälbedöms vara i riskzonen, är mycket angelägna enligtutskottets uppfattning. En ordentlig uppföljning medåterkommande kontakter är avgörande för attförebygga att ett självmordsförsök upprepas. Detförebyggande arbetet måste inriktas på att motverkaatt personer hamnar i denna krissituation. Utskottetvill betona människors behov av sammanhang, närhetoch identifikation. Behovet av små nära gemenskaperdär människor kan växa upp i trygghet, värme ochtillit verkar förebyggande och motverkar risken,särskilt i tonåren, att fastna i känslor avutanförskap och meningslöshet, som kan utgöragrogrund för självmordstankar.Sammanfattar man den senaste tidens rapporter sombehandlar barns hälsa kan man säga att barnensfysiska hälsa förbättrats på de flesta områden medanderas psykiska hälsa försämrats dramatiskt. Riktigtsmå barn drabbas av övergivenhetsdepressioner.Koncentrations- och personlighetsstörningar harblivit allt vanligare. Alla barn behöver en tryggsjälvkänsla som bas för psykisk hälsa. Detta är enfaktor som kan förebygga självmord. Under tonåren ärden psykiska omvårdnaden mycket viktig. Föräldrar,närstående och barn kan ibland behöva utomståendeshjälp för att klara av problemen. Det är angelägetatt alla kommuner kan tillhandahålla sådanprofessionell hjälp.Det är viktigt att arbetet för att förebyggasjälvmord sker på bred front för att resultat skallkunna åstadkommas. Därför togs initiativet tillbildandet av Nationella rådet försjälvmordsprevention. Bakom rådet finns, förutom detnämnda centrumet, ochSocialstyrelsen. Även , m.fl. finns representerade i rådet.Nationella rådets främsta uppgift har varit att tafram ett nationellt program försjälvmordsprevention. Programmet presenterades förden dåvarande socialministern i slutet av 1995.Eftersom programmet är det första i sitt slag är detav stor betydelse att det får en nationell spridningpå alla berörda nivåer i samhället. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motionernaUb274 (kd, m, v, c, fp och mp) yrkandena 1 och 8,So301 (kd) och So379 (kd) yrkande 3 ge regeringentill känna. Motionerna So270 (fp) yrkandena 1-3 ochSo464 (fp) yrkande 10 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande självmordspreventionatt med anledning av motionerna 1998/99:Ub274yrkandena 1 och 8, 1998/99:So301 och1998/99:So379 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1998/99:So270 yrkandena 1-3 samt1998/99: So464 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.9. Självmordsprevention (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.28 börjar med "Utskottet vill åter" och slutar med"yrkandena 1 och 8 avstyrks" bort ha följandelydelse:Självmord definieras av FN som ettfolkhälsoproblem. Det har tagits upp vidinternationella konferenser, bl.a. ordnade av WHO. ISverige har och Folkhälsoinstitutet1994 inrättat ett nationellt råd försjälvmordsprevention. Inom ramen för det arbetet harde båda myndigheterna tillsammans med Centrum försuicidforskning och prevention presenterat ettnationellt handlingsprogram . Målet för densjälvmordspreventiva verksamheten skall enligt detsvenska handlingsprogrammet vara:- att varaktigt minska antalet självmordoch självmordsförsök,-- att därutöver så långt som möjligtundanröja omständigheter som kan leda till att barnoch unga tar sitt liv,-- att tidigt upptäcka och försöka brytastigande trender av självmord och självmordsförsöki utsatta grupper,-- att öka den allmänna kunskapsnivån omsjälvmord, så att mänsklig gemenskap ochsamhälleliga åtgärder blir ett stöd för människormed självmords-tankar och för människor medupplevelser av närståendes självmord ochsjälvmordsförsök.-Strategin för att nå målet inrymmer att skapa ökadmedvetenhet och en mer genomarbetad och allmäntaccepterad syn på självmordsproblemen.Varje självmordsnära människa, som söker hjälp,skall utan dröjsmål utredas och få tillräckligt stödoch behandling. Här visar det sig att resurserna ärotillräckliga inom psykiatrin på sina håll. Dessabrister måste enligt utskottet avhjälpas. Bristerföreligger också i stödet till anhöriga. De anhörigamåste i högre utsträckning ges möjligheter tillprofessionell hjälp efter ett självmord. Den hjälpenmåste aktivt erbjudas; att vänta på att anhörigasjälva söker hjälp räcker inte. De orkar mångagånger inte ta egna initiativ.För en framgångsrik suicidprevention krävs att detnationella programmet försut inte bara till primärvård och sjukhusvård utanockså till skolan, skolhälsovården,företagshälsovården, och polisen.Psykiatrins bristande resurser för att gesjälvmordsnära personer den vård och behandling debehöver och för att stödja anhöriga måste ocksåavhjälpas.