bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — I motionen anförs i yrkande 1 att Sverigebör verka för att kommissionen skall ges möjlighetatt betala ut ekonomiska bidrag tilldjurskyddsorganisationer. Vidare anförs att svenskadjurskyddsorganisationers arbete är såbetydelsefullt att staten bör avsätta medel tillderas internationella verksamhet liksom man gör tillmiljöorganisationernas internationella verksamhet. Iyrkande 2 hemställs att hos regeringenbegär förslag om stöd tilldjurskyddsorganisationernas internationellaverksamhet.Utskottets övervägandenÖvergripande kommentarerSocialförsäkringsutskottet tar i sitt yttrande1998/99:SfU4y upp vissa frågor som gäller personersfria rörlighet och sociala skydd.Socialförsäkringsutskottets beredningsområde underdetta avsnitt berör främst EG-reglerna församordning av medlemsstaternas socialatrygghetssystem. Dessa regler som återfinns iförordning (EEG) 1408/71 innebär i stort attvederbörande medborgare med familj har rätt att tamed sig de sociala förmåner som intjänats vid arbetei en medlemsstat i de fall vederbörande flyttar tillannan medlemsstat samt har rätt till socialaförmåner i värdlandet.Socialförsäkringsutskottet framhåller i sittyttrande att det har följt frågorna inomberedningsområdet genom kontinuerliga kontakter medSocialdepartementet samt information fråndepartementet inför ministerrådsmötena. Vidare harsocialförsäkringsutskottet hållit enoffentlig utfrågning om socialförsäkringen och EU.Vid denna utfrågning togs bl.a. upp frågor omhuruvida medlemskapet fått effekter för de svenskasocialförsäkringssystemen och om det föreliggerkrafter som verkar för eller emot en harmoniseringav systemen i medlemsländerna. Andra frågor somsocialförsäkringsutskottet uppmärksammatär bl.a. ett förslag till revidering och förenklingav förordning 1408/71 samt ett förslag om utvidgningav förordningen att gälla tredjelandsmedborgare. Enannan fråga som tilldragit sigsocialförsäkringsutskottets uppmärksamhet är ettdirektiv som antagits av rådet om skydd avkompletterande pensionsrättigheter för anställda ochegenföretagare som flyttar inom uppmärksammar vissa näringspolitiskafrågor i sitt yttrande 1998/99:EUN1y tillutrikesutskottet. Nämnden konstaterar att inomområdet näringspolitik nämns i skrivelsen iavsnittet om regeltillämpning (avsnitt 14.5.1) denfranska statens stöd på till AirFrance. Nämnden noterar i sitt yttrande attkommissionen i ett beslut ansåg attdetta stöd var förenligt med artikel 92.3c i EG-fördraget. Ett antal europeiska flygbolag, däriblandSAS, väckte talan mot beslutet och yrkade att detskulle ogiltigförklaras. Förstainstansrätten beslöti dom att kommissionens beslutskulle ogiltigförklaras på grund av att det varbristfälligt motiverat när det gällde dels inköpetav ett antal nya flygplan, dels på linjer till destinationer utanför EES-området. I skrivelsen sägs endast att Sverigeintervenerade 1995 och framförde argument tillförstainstansrätten där en del av ärendet prövats.Vidare sägs att rätten meddelade sin dom i juni1998, där man delvis gav rätt. EU-nämndenkonstaterar dock att det inte framgår av regeringensredogörelse vad intervention gick ut på ochvilket innehåll domen hade. Nämnden noterar även attmålet inte nämns i skrivelsens bilaga 3, i vilkensvenska mål i och förstainstansrättenunder redovisas.Vidare konstaterar i sitt yttrande att iavsnittet om turism redovisas kommissionens förslagtill rådsbeslut om ett första flerårigt program tillstöd för europeisk turism (1997-2000) - Philoxenia.Nämnden noterar att i skrivelsen sägs att det råttdelade meningar om behovet av ett program till stödför europeisk turism och att underministerrådets möte för inre marknadsfrågor den 7december 1998 tillhörde dem som röstade emotprogrammet. Emellertid betonar nämnden att denärmare omständigheterna bakom agerande närdet gäller det föreslagna turistprogrammet interedovisas. noterar attkonstitutionsutskottet har tagit upp regeringenstidigare handläggning av ärendet i sittgranskningsbetänkande 1997/98:KU25.MiljöfrågorEtt antal motioner tar upp frågor kring den inremarknaden och olika aspekter av denna.I motion U506 (v) yrkande 13 framhållerVänsterpartiet att den inre marknaden bör reformerasi grunden, och ett antal förslag i den riktningenframförs i motionen.I motionen anförs bl.a. att det tydligt stadfästsatt statliga monopol av hälsoskäl vad gällerexempelvis alkohol och läkemedel skall varatillåtna.Utrikesutskottet vill anföra att av artikel 37 iRomfördraget, som reglerar statliga monopol, följeratt så länge nationella monopol av ett kommersielltslag är anpassade på ett sådant sätt att ingendiskriminering med avseende på anskaffnings- ochsaluföringsvillkor föreligger mellanmedlemsstaternas medborgare så är dessa tillåtna.Utskottet noterar vidare att i den s.k. Franzén-domen uttalade klart att det svenskaalkoholmonopolet som företeelse var tillåtet medhänsyn till just hälsoskäl. Detta underförutsättning att det inte diskriminerar andramedlemsstaters varor. Utskottet har inhämtat attregeringen avser att lägga fram enproposition om vissa alkoholfrågor m.m. medanledning av den följdkritik rörande vissa särskildaaspekter som framfördes i och med domen. I nämndaproposition kommer regeringen enligt de uppgiftersom kommit utskottet till kännedom att ånyo upprepaatt det svenska alkoholmonopolet skallvidmakthållas.Vidare anförs i motionen att regionalpolitiskadriftstöd, till exempel transportstöd, skall varatillåtna för att uppväga de nackdelar som klimat ochgeografiska avstånd för med sig.Utrikesutskottet kan inledningsvis konstatera attSverige har ettregionalpolitiskt transportstöd. Gällandestödordning - förordningen (1980:803) omregionalpolitiskt transportbidrag - godkändes avkommissionen för en varaktighett.o.m. har, under förutsättningatt kommissionen lämnar sitt godkännande, beslutatom en utvidgning av transportbidraget (prop.1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr. 1997/87:204).Därvid har syftet med transportbidraget preciseratstill "att kompensera för kostnadsnackdelar tillföljd av bl.a. transportavstånd, lågbefolkningstäthet, bristande infrastruktur ochklimatförhållanden samt att stimulera till höjdförädlingsgrad i transportbidragsområdetsnäringsliv". Utskottet har erfarit att efter fördaunderhandsdiskussioner med företrädare förkommissionen har den i mars 1999inlämnat en formell anmälan till kommissionen om deplanerade förändringarna av stödordningen.Motionärerna anför även att förvärvslagar skallkunna upprätthållas som gör att man kan behållanationell kontroll över viktiga resurser som skog,malm, vattenkraft och jord. Det gäller även viktigakommunikationer som järnväg och telekommunikation.Utrikesutskottet vill i denna del framhålla attmiljöbalken, jordförvärvslagen, skogsvårdslagen,minerallagen m.fl. alla är lagar som kommit till föratt samhället skall ha en rimlig kontroll över desvenska naturtillgångarna. Om dessa regelverkutformas på ett diskriminerande sätt i förhållandetill övriga medlemsstaters medborgare strider dettamot EG-rätten.Utskottet har inhämtat att regeringen hartillkallat en utredare för en översyn av frågorgällande äganderätten till mark och hur dennaäganderätt förhåller sig till bl.a. gruvnäringensbehov vad avser minerallagen. Vidare skall behovetav ett förstärkt skydd av värdefulla natur- ochkulturmiljöer utredas i samband med dels prövning avundersökningstillstånd, dels undersökningsarbeten.Uppdraget avser dock inte frågan om skillnadenmellan svenska och utländska företag eller markägarei vill erinra om att avtalet omEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet ()föranledde en omfattande avreglering av utländskamedborgares rätt att förvärva fast egendom här ilandet. Lagen (1982:618) om utländska förvärv avfast egendom m.m. upphävdes den 31 december 1992.Samtidigt infördes den alltjämt gällande lagen(1992:1368) om tillstånd till vissa förvärv av fastegendom, som innebär att en viss förvärvskontrollför fastigheter som är avsedda för fritidsändamålbehållits (prop. 1992/93:71, bet. 1992/93:LU15,rskr. 1992/93:63).Utskottet noterar att enligt den nu gällande lagenär kriteriet för om ett förvärv fordrar tillståndatt förvärvaren inte är fast bosatt här i landet ochinte heller har haft hemvist här underminst . Undantag från kravet påförvärvstillstånd görs dock för bl.a. vissafamiljerättsliga förvärv. De fastigheter somomfattas av lagen är sådan fast egendom som ärtaxerad som småhusenhet eller lantbruksenhet. Omegendomen förvärvas för annat än fritidsändamålskall förvärvstillstånd meddelas. Förvärvasegendomen för fritidsändamål skall enligt lagenförvärvstillstånd meddelas, om förvärvet intestrider mot något väsentligt allmänt intresse. Omförvärvet inte strider mot något väsentligt allmäntintresse skall förvärvstillstånd ändå vägras omegendomen förvärvas för fritidsändamål och ärbelägen inom ett område där efterfrågan påfritidsfastigheter är så betydande att det på grunddärav finns risk för en stegring avfastighetsvärdena. Detta gäller dock inte omförvärvaren har särskild anknytning till vill vidare framhålla att ianslutningsfördraget varigenom blivit medlemi EU har erhållit rätt att bibehålla sinnuvarande lagstiftning rörande fritidsbostäder underen tid av från anslutningen, dvs. Utskottet konstaterar att enför de fördragsslutande parterna gemensam förklaringtill slutakten till anslutningsfördraget innebär attinget hindrar från att vidta nationella,regionala eller lokala åtgärder beträffandefritidsfastigheter, om de tillämpas utandiskriminering av medborgare i unionsstater. Iregeringens proposition 1994/95:19 om Sverigesmedlemskap i unionen uttalades medanledning av denna förklaring att fått etttillräckligt rådrum för att överväga vilka åtgärdersom efter den femåriga övergångsperiodens utgång kanvisa sig nödvändiga. Utskottet gjorde inget särskiltuttalande i denna fråga i sitt betänkande1994/95:UU5.Utskottet kan vidare konstatera att lagutskottetmed anledning av en motion har uttalat (bet.1996/97:LU10) att en återgång till en sådanförvärvskontroll som tidigare gällde enligt lagen omutländska förvärv av fast egendom är utesluten.Utrikesutskottet har vidare inhämtat att inomdepartementet har en promemoria utarbetats i vilkenföreslås att lagen (1992:1368) om tillstånd tillvissa förvärv av fast egendom skall upphöra attgälla vid utgången av . I promemorian sägsbl.a. att ett upphävande av lagen inte kan antas fånågra större effekter för den svenskafritidshusmarknaden. Det sägs vidare att detvisserligen inte kan uteslutas att lagens upphävandekan förstärka vissa negativa effekter avfritidsboende. Dessa effekter kan enligt promemoriani allt väsentligt avhjälpas inom ramen för annanbefintlig lagstiftning, bl.a. , plan- ochbygglagen (1987:10) och jordförvärvslagen (1979:230)och balanseras dessutom av de positiva effekter somutlänningars fritidsboende kan få för Sverige.Utskottet noterar att promemorian ärföremål för remissbehandling.I motionen anförs även att respekten för nationellakollektivavtal bör garanteras.Utrikesutskottet vill i denna fråga anföra attSverige alltsedan medlemskapsförhandlingarna hardrivit frågan att det svenskakollektivavtalssystemet skall respekteras. Vidarehar verkat för att direktiv skall kunnagenomföras genom kollektivavtal och att avtal avnordisk modell skall jämställas medallmängiltigförklarade avtal. Detta sker också iallt större utsträckning.Utskottet kan konstatera att medbestämmandelagensbestämmelser, närmare bestämt den s.k. LexBritannia, ger en arbetstagarorganisation rätt attkräva, ytterst under hot om stridsåtgärder, att enarbetsgivare tecknar ett svenskt kollektivavtal.Detta gäller oavsett om det är en utländskarbetsgivare som redan är bunden av ettkollektivavtal i hemlandet och oavsett omverksamheten endast tillfälligt bedrivs i Sverige.Motionärerna menar även att utländska entreprenörerskall tillämpa nationella avtal från första dag.Utrikesutskottet noterar att direktiv /71/EG avden om utstationering avarbetstagare i samband med tillhandahållande avtjänster innehåller bestämmelser om arbets- ochanställningsvillkor för arbetstagare som avarbetsgivaren sänds utomlands för tillfälligtjänstgöring. En medlemsstat skall se till attnationella arbets- och anställningsvillkor på vissaområden - som är fastställda i lag eller iallmängiltigförklarade kollektivavtal inombyggbranschen - tillämpas för utstationeradearbetstagare som befinner sig inom dess territorium.Villkoren skall tillämpas i princip från förstautstationeringsdagen. Om system förallmängiltigförklaring saknas, kan medlemsstaten istället utgå från kollektivavtal som gäller allmäntför likartade företag inom den aktuella sektorneller som har ingåtts av de mest representativaarbetsmarknadsorganisationerna på nationell nivå.Medlemsstaten kan också besluta att kollektivavtal iandra branscher skall tillämpas. Direktivet skallvara genomfört senast den 16 december 1999.Utskottet vill betona att direktivet har tillkommiti syfte att underlätta den fria rörligheten avtjänster och för att undvika s.k. social dumpning.Utskottet har inhämtat att i förhandlingarna omdirektivet har regeringen ställt sig positiv tillförslaget.Utrikesutskottet noterar vidare att i proposition1998/99:90 om utstationering av arbetstagare harregeringen föreslagit att inte utnyttjarmöjligheten att lagstifta om att utländskaarbetsgivare skall tillämpa svenska kollektivavtal.Anledningen till detta är att en sådan lagstiftningskulle strida mot det svenskakollektivavtalssystemet. Det svenska systemetmotverkar också social dumpning på ett effektivtsätt.Vidare vill utskottet framhålla att som ett skyddför infördes på initiativ enbestämmelse om att utstationeringsdirektivet inteskall inverka på den rättsliga regleringen imedlemsstaterna vad gäller rätten att vidta fackligastridsåtgärder för att försvara yrkesintressen.Utskottet vill betona att dess inställning är attsocial dumpning skall motverkas och att det svenskakollektivavtalssystemet skall bibehållas.Vidare anförs att den fria rörligheten av kapitaletinom EU skall kunna begränsas av åtgärder motvalutaspekulation.Utrikesutskottet konstaterar att enligt artikel 67i skall medlemsstaterna sinsemellangradvis avskaffa alla restriktioner avseenderörligheten för kapital som tillhör personer bosattai medlemsstaterna. I avskaffades dessarestriktioner gradvis. råder fri rörlighetför kapital till och från . Utskottet villframhålla att enligt artikel 56 (f.d. art 73b) iRomfördraget i dess lydelse enligtAmsterdamfördraget skall alla restriktioner förkapitalrörelser mellan medlemsstater samt mellanmedlemsstater och tredje land vara förbjudna.Utrikesutskottet vill betona att om skulleverka för begränsningar i den fria rörligheten avkapitalet inom EU förutsätter detta en ändring ifördraget. Utskottet ser inte något skäl för detta.Vidare vill motionärerna att en nationellgränskontroll skall vara tillåten för att hindrainförsel av illegala droger.Utrikesutskottet konstaterar att lagen (1996:701)om befogenheter vid gräns motett annat land inom Europeiska unionen reglerar hurkontroller får ske vid införsel eller utförsel avvissa uppräknade varor, bl.a. narkotika som avses inarkotikastrafflagen (1968:64).Vidare noterar utrikesutskottet att artikel 36 iRomfördraget utgör ett undantag från huvudprincipenom fri rörlighet för varor (art 30 och 34), bl.a.med hänsyn till allmän ordning och säkerhet liksomskyddet av människors liv och hälsa. Med hänsynhärtill, och då någon gemenskapsrättslig kompetens ihuvudsak inte finns på området, har regeringen medstöd i denna artikel ansett att nationellakontroller vid inre gräns kan företas beträffandeillegal narkotikahantering (prop. 1995/96:166, bet.1995/96:SkU23, rskr. 1995/96:288). Utrikesutskottetvill betona att enligt gällande bestämmelser fårkontroll förekomma vid misstanke om brott.Med vad som ovan anförts avstyrker utrikesutskottet motionU506 (v) yrkande 13.Miljöpartiet vill i motion U508 (mp) yrkande 10 attSverige inom EU skall verka för att den inremarknadens mål om fri rörlighet för varor ochekonomisk tillväxt skall ersättas med sociala ochmiljömässiga mål.I yrkande 20 i samma motion anförs att reglerna förden inre marknaden bör skrivas om så atttillämpningen av miljögarantin inte inskränks avreglerna för den inre marknaden, och i motion U509(kd) yrkande 4 vill införa enstärkt miljögaranti med omvänd bevisföring.Vad gäller dessa motioner vill utrikesutskottetinledningsvis framhålla att regeringen i proposition1997/98:59 Amsterdamfördraget behandladeregeringskonferensens resultat inom miljöområdet.Regeringen framhåller i propositionen attdiskussionen kring miljöfrågorna iregeringskonferensen koncentrerades kring principenom hållbar utveckling, integrering av miljön i allapolitikområden samt förhållandet mellan miljöregleroch den inre marknaden. Regeringen framhåller vidarei propositionen att fördraget på dessa områdeninnehåller viktiga nyheter vilka enligt regeringensbedömning innebär att Amsterdamfördraget medför enbetydelsefull utveckling av de grundläggandeprinciperna för EU:s miljöpolitik.Genom det nya fördraget klarläggs att hållbarutveckling är ett grundläggande mål för EU. I en nyformulering i artikel B i unionsfördraget anges attunionen skall ha som mål bl.a. att uppnå en välavvägd och hållbar utveckling. I artikel 2 i EG-fördraget har också hållbar utveckling förts in,som det anges att gemenskapen skall främja"en hög nivå i fråga om miljöskydd och förbättringav miljöns kvalitet". Principen om hållbarutveckling nämns även i det ändrade sjunde stycket iingressen till unionsfördraget (artiklarna 1.2, 1.5och 2.2 i Amsterdamfördraget).Regeringens bedömning är att genom att hållbarutveckling har införts som ett grundläggande målskall det gälla för alla enskilda politikområden somkan beröras av samarbetet inom EG.Detta markeras även genom en ny artikel 3c i deninledande delen av EG- fördraget vilken innehålleren hänvisning till principen om hållbar utveckling(artikel 2.4 i Amsterdamfördraget).Regeringen menar att miljön därmed får en visssärställning jämfört med andra allmänna intressen avövergripande karaktär som skall beaktas vidutformningen av EG:s politik.I en gemensam förklaring (12) noterarmedlemsstaterna att kommissionen åtar sig attgenomföra studier av miljökonsekvenserna av nyaförslag som kan ha betydande miljöpåverkan.Kommissionen har också efter förhandlingarnasslutförande på nytt uttalat att alla förslag som kanha beaktansvärd inverkan på miljön skallåtföljas av en analys av miljökonsekvenserna.Regeringen betonar även i propositionen att genomändringar i den s.k. miljögarantin (artikel 100a.4)klarläggs bl.a. rätten att under vissaförutsättningar införa nationella regler på områdendär det redan finns harmoniserade regler. Vidareklarläggs att en medlemsstat inte behöver ha röstatmot en rättsakt för att åberopa miljögarantin. Andranyheter i skrivningarna i artikel 100a.4 är attmiljögarantin kan tillämpas på rättsakter sombeslutas av kommissionen efter delegation från rådetoch parlamentet och att kommissionen får entidsfrist (i normalfallet) för beslutnär regeln åberopas av en medlemsstat.Utrikesutskottet hade i betänkande 1997/98:UU13vilket låg till grund för godkännande avAmsterdamfördraget inget att erinra mot regeringensbedömningar.Med anledning av regeringens proposition1997/98:145 Svenska miljömål och skrivelsen 1998/99Hållbara - uppföljning och fortsattaåtgärder för en ekologiskt hållbar utvecklinguttalar sig miljö- och jordbruksutskottet omAmsterdamfördraget och miljöfrågorna. Miljö- ochjordbruksutskottet framhåller därvid attAmsterdamfördraget blev en framgång för miljön.Sverige måste nu verka för att de allmänt hållnabestämmelserna i fördraget fylls med ett konkretinnehåll, anför utskottet vidare. Miljö- ochjordbruksutskottet betonar att hållbar utvecklinghar med Amsterdamfördraget tillförts de övergripandemålen för EU, och sektorsintegrering anges ifördraget som ett medel för att uppnå detta mål.Vidare menar miljö- och jordbruksutskottet att ävenom den nya lydelsen av artikel 100a.3 inte innebären absolut förpliktelse för rådet och parlamentetatt besluta regler som ligger på en hög skyddsnivå,är den en viktig bekräftelse på att sammaambitionsnivå skall gälla för miljöregler på deninre marknaden som för miljöregler som grundas påmiljöartiklarna 130 r-t i delar miljö- ochjordbruksutskottets bedömningar och vill särskiltbetona betydelsen av att de nya målformuleringarna igrundfördragen anger hållbar utveckling som ettgrundläggande mål som skall det gälla för allaenskilda politikområden som kan beröras avsamarbetet inom EG. De nya bestämmelserna gällerdärmed även för den inre marknaden.Utrikesutskottet anser att motionerna U508 (mp)yrkandena 10 och 20 samt U509 (kd) yrkande 4 därmedär besvarade.I motion U508 (mp) yrkande 22 yrkas att börverka för införandet av en koldioxidskatt på EU-nivåoch att miljöavgifter och miljöskatter inom EU skallvara minimiregler samt att avgifterna skall hanterasav medlemsländerna.Skatteutskottet anför i sitt yttrande 1998/99:SkU6yatt utskottet i betänkande 1998/99:SkU13 harbetonat vikten av att har en högambitionsnivå när det gäller att begränsakoldioxidutsläppen och att regeringen aktivt bördriva frågan om en styrande energi- ochkoldioxidbeskattning i olika internationella forumoch därvid samarbeta med likasinnade länder. uppfattning behövs inte någotuttalande utöver vad skatteutskottet tidigareanfört, och utskottet avstyrker därför motionen i nubehandlad del.Utrikesutskottet delar skatteutskottets uppfattningoch avstyrker motion U508 (mp) yrkande 22.EnergifrågorEnligt mening i motionerna U508 (mp)yrkande 23 och MJ778 (mp) yrkande 7 bör sommedlemsland och som ordförandeland arbeta för attEU:s forskningsprogram på energiområdet heltinriktas på forskning och utveckling kringförnyelsebara energikällor, i stället för forskningkring kärnkraft. I yrkande 10 i den senare motionenyrkas att regeringen ges till känna vad i motionenanförts om att EU:s subventioner till bil- ochflygindustri skyndsamt bör avvecklas. Enligt motionU509 (kd) yrkande 6 bör en ny gränsöverskridandeenergipolitik utarbetas i . Energipolitikenskall främja energieffektivisering och förnybaraenergislag, skydda naturresurser samt målmedvetetminska dagens beroende av icke förnybara energislag.Näringsutskottet anför i sitt yttrande1998/99:NU1y, liksom i yttrande 1997/98:NU4y, attförutsättningarna för att effektiviseraresursinsatserna är goda närdet gäller att öka användningen av förnybaraenergikällor och åstadkomma en förbättradenergieffektivitet. Den nödvändiga förstärkningen avinsatserna realiseras genom kraven på långsiktighetoch samordning av olika finansieringskällor ienlighet med rådsbeslut , menarnäringsutskottet. Vidare noterar näringsutskottetatt frågan om förnybara energikällor behandlades videnergirådsmöten både och . Deprioriteringar av dessa frågor som då lades fast ärglädjande ur svensk synpunkt, betonarnäringsutskottet i sitt yttrande. Den politiskauppmärksamhet som på detta sätt skapas är nödvändigför att få de nationella resursinsatserna infogadepå ett strukturerat sätt med de gemensammaåtgärderna. Detta arbete sträcker sig också över dentidsperiod under vilken kommer att innehaordförandeskapet i rådsarbetet, framhållernäringsutskottet. Vidare utgår näringsutskottet frånatt frågor om utredning av förnybar energi kommeratt aktualiseras under det svenska ordförandeskapeti EU.När det gäller statsstöd till bil- och flygindustrikonstaterar näringsutskottet att enligt (artikel 92) är statsstöd som snedvriderkonkurrensen genom att gynna vissa företag ellerviss produktion oförenligt med den gemensammamarknaden. Undantag finns dock.