bet · GN01NU1 · 1999-12-02 00:00:00 — Det här aktuellaförslaget i tilläggsbudgeten om attreservationsanslaget Samarbete och utveckling inomÖstersjöregionen ånyo skall föras upp påstatsbudgeten och att skall anvisasför anser näringsutskottet bör avslås avriksdagen.Finansutskottet ställde sig i sitt betänkande1999/2000:FiU11 bakom näringsutskottets yttrande.Finansutskottet konstaterade också att rutinernakring Östersjömiljarden har stramats uppgenom bl.a. en ökad fokusering på målformuleringaroch uppföljning. I en reservation (m, kd, fp)följdes den redovisade avvikande meningen (m,kd, fp) upp. följde finansutskottet.Avgifter till internationella handelsorganisationer(E 6)PropositionenAnslaget fanns uppfört under utgiftsområde24 som en del av anslaget Avgifter till vissainternationella organisationer (G 4). Den del av G4-anslaget som finansierar avgifter tillinternationella handelsorganisationer förs nu uppsom eget anslag.Anslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationella närings-och handelspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorerär medlemsavgifternas utveckling i aktuell valutasamt fluktuationer i valutakurser.Regeringen beräknar anslaget till 16,8 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.ExportkreditnämndenPropositionenExportkreditnämnden () skall genom att utfärdagarantier främja svensk export. Garantin skyddar motvissa förlustrisker i samband med export till ochinvesteringar i utlandet. För garantin betalas enpremie som beräknas motsvara risken.Garantigivningen sker med resultatkravet attverksamheten skall vara självbärande över tiden.Inom EKN pågår arbete med att utforma en miljöpolicyför garantigivningen.Regeringen gör bedömningen att den av riksdagentidigare beslutade ramen för exportkreditgarantierinte behöver höjas för och därförbör fastställas till . Medhänsyn till dels att utnyttjandet av ramen förinvesteringsgarantier ökat kraftigt ,dels att EKN fått förfrågningar beträffande ettantal större affärer kan nuvarande ram förinvesteringsgarantier visa sig otillräcklig. För attEKN skall ha möjlighet att utfärda garantier förtillkommande affärer anser regeringen att ramen förinvesteringsgarantier bör höjas från 6 till 10miljarder kronor. I dessa två avseenden begärregeringen medgivande. EKN har en obegränsad upplåningsrätt iRiksgäldskontoret. Regeringen gör bedömningen attdenna bör gälla även för , vilketregeringen begär bemyndigande för. EKN förutser förnärvarande inget upplåningsbehov under år 2000.Inga motioner har väckts på detta område.Konsumentfrågor (F)()är en specialdomstol somhandlägger mål och ärenden enligt de lagar som angesi propositionen. Det övergripande målet förMarknadsdomstolen är att på ett rättssäkert sätt ochinom rimlig tid avgöra de mål och ärenden som denhar att handlägga samt att leda rättsutvecklingenoch främja en enhetlig rättstillämpning inom detmarknadsrättsliga området.Vid ingången av uppvisade Marknadsdomstolenett anslagssparande om drygt 2 miljoner kronor.Detta anslagssparande är planerat att förbrukassenast vid utgången av . Av denna anledninghar anslag ej ökats i relationtill domstolens stigande kostnader. Anslaget Diversekostnader för rättsväsendet (F 7) underutgiftsområde 4 Rättsväsendet planeras att avskaffasfr.o.m. och de myndigheter som tidigare fåttbelasta detta anslag skall själva via sitt anslagbelastas kostnaderna. Av denna anledning föreslåsMarknadsdomstolens anslag nivåhöjas med 1 miljonkronor . Kostnaderna kanvissa år överstiga det anslagstillskott som tillförsdomstolen. anslagssparande kommeratt tas upp till diskussion vidberedningen av slutbetänkandet från denparlamentariska kommittén "Konsumentpolitiken införett nytt sekel" (dir. 1999:01). För att finansieraden planerade satsningen på konsumentorganisationerunder anslaget F 5 har medel omfördelats frånanslaget till som en tillfällignivåhöjning . För att kompenseraMarknadsdomstolen för omfördelningen till för föreslåsMarknadsdomstolen erhålla medel om frånden del av anslaget till som år1997 ställdes till regeringens disposition. För detsistnämnda begär regeringen bemyndigande.Regeringen beräknar anslaget till 4,9 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenI motion 1999/2000:N375 (m) föreslås att anslagettill skall höjas med 1 miljonkronor, jämfört med regeringens förslag. Moderatasamlingspartiet anser att specialdomstolarna börläggas ned och att deras uppgifter bör föras övertill allmänna domstolar, anför motionärerna. Deanser dock att så länge som Marknadsdomstolensuppgifter inte sköts av någon annan instans börerforderliga medel anvisas domstolen, i stället föratt, som regeringen nu sägs göra, minskaMarknadsdomstolens anslag.Vissa kompletterande uppgifterEnligt uppgift från Finans- och Näringsdepartementenborde hemställanspunkt 14 i propositionen, sominnebär en begäran om bemyndigande attdisponera de medel som ställdes tillregeringens disposition under anslaget tillMarknadsdomstolen, inte ha tagits upp förriksdagsbeslut. Enligt gängse budgetreglerdisponeras medel som anvisats för ett anslag för ettvisst budgetår även efter det aktuellabudgetåret. I det här fallet kan således de aktuellamedlen disponeras under de tre budgetåren 1998, 1999och 2000, utan något särskilt riksdagsbeslut isaken. Ett praktiskt sätt att hantera frågan är attutskottet avstyrker och avslårhemställanspunkten.Konsumentverket ()är central förvaltningsmyndighet förkonsumentfrågor. De övergripande målen förverksamheten är att ge hushållen möjligheter attutnyttja sina ekonomiska och andra resursereffektivt, ge konsumenterna en stark ställning påmarknaden, skydda konsumenternas hälsa och säkerhetoch medverka till att sådana konsumtions- ochproduktionsmönster utvecklas som minskarpåfrestningarna på miljön och bidrar till enlångsiktigt hållbar utveckling. I anslutning tilldetta fullgörs de uppgifter som ankommer påKonsumentombudsmannen (KO).Konsumentverket föreslås att, i relation tillföregående års anslagsnivå, tilldelas ett högreanslag. Regeringens mål med detta är attKonsumentverket skall kunna ta ettsamlat ansvar för prisinformation till konsumenter.För att verket skall ha möjlighet att påbörja dettaarbete tilldelas verket nya medel, uppgående till1,. Regeringen avser att återkommai vårpropositionen . Med anledning av denkonsumentpolitiska kommitténs slutbetänkande i mars2000 kommer regeringen att ytterligare fördjupadiskussionen om framtida roll ochinriktning i det konsumentpolitiska arbetet.Regeringen beräknar anslaget till 84,3 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaAnslaget till bör avstatsfinansiella skäl minskas med 15 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag, anförs det i motion1999/2000:N375 (m). Verket bör kompenserabesparingen genom rationaliseringar och ökadavgiftsfinansiering.I budgeten föreslår regeringen en ökning med över8,till ,konstateras det i motion 1999/2000:N384 (kd).Kristdemokraterna vill minska denna ökning med 3miljoner kronor och i stället öka anslaget tillKonkurrensverket, anför motionärerna.I enlighet med det moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter somCenterpartiet förordar i sin budgetmotion1999/2000:Fi211 (c) föreslås i motion 1999/2000:N373(c) en minskning av anslaget till Konsumentverketmed 5,1 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett motionsyrkande omneddragning av anslaget till (bet.1998/99:NU1).Allmänna reklamationsnämnden ()har till uppgift attpröva tvister mellan konsumenter och näringsidkarerörande varor, tjänster och andra nyttigheter somtillhandahållits huvudsakligen för enskilt bruk,s.k. konsumenttvister, och ge rekommendationer omhur tvister bör lösas.Genom förslag ekonomiska vårpropositionerhöll ett tillskott om1 miljon kronor för att säkerställa nämndensverksamhet . I avvaktan på denkonsumentpolitiska kommitténs betänkande i mars 2000avser regeringen att förstärka nämndens anslag ävenför . För att finansiera detta föreslås attnämnden erhåller från anslaget tillMarknadsdomstolen (). Utöver detta planerasAllmänna reklamationsnämnden tillföras 500 000 krfrån anslaget Konsumentforskning (F 6). Sammantagetberäknar regeringen anslaget till 16,1 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenI enlighet med det moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter somCenterpartiet förordar i sin budgetmotion1999/2000:Fi211 (c) föreslås i motion 1999/2000:N373(c) en minskning av anslaget till med 2 miljoner kronor.Fastighetsmäklarnämnden (F 4)inrättades den 1 oktober1995 i enlighet med fastighetsmäklarlagen (1995:400)som trädde i kraft . Till och med utgångenav har Kammarkollegiet utfört kansligöromålåt nämnden. Från är nämnden enegen fristående myndighet med egen personal. Nämndenskall som central myndighet verka för registreringav och tillsyn över fastighetsmäklare och skallvidare sprida information om vad godfastighetsmäklarsed är samt se till attfastighetsmäklarna har en god utbildning för sinuppgift.Ett av förslagen från Utredningen om översyn avFastighetsmäklarnämnden var att en översyn avfastighetsmäklarlagen skall genomföras för att uppnåen effektivare tillsyn av fastighetsmäklare. Efterremittering bereds betänkandet nu iRegeringskansliet och kan föranleda ytterligareförändringar under anslaget. Efter förslag i 1999års ekonomiska vårproposition erhöllFastighetsmäklarnämnden ett tillskott om 800 000 krför att säkerställa nämndens verksamhet under året.I avvaktan på den konsumentpolitiska kommitténsbetänkande avser regeringen attförstärka nämndens anslag även för . Medelomfördelas från anslaget Stöd till miljömärkning (F7) med . Sammantaget beräknarregeringen anslaget till förnästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Stöd till konsumentorganisationer (F 5)PropositionenSedan år 1990 har särskilda medel anslagits tillstöd för ideella konsument-organisationer. Anslaget skall bl.a. användas förstöd till redan existerande konsumentorganisationermen även stimulera uppbyggnaden och tillkomsten avnya. disponerade 2,3miljoner kronor och 1,8 miljonerkronor. Av de förstnämnda medlen utgick bidrag tillparaplyorganisationerna Konsumentråd ochKonsumenter i samverkan. Det är regeringensbedömning att dessa båda organisationer ävenfortsättningsvis skall kunna medverka till enfördjupad diskussion och debatt om hurkonsumentskyddet skall kunna stärkas i ochsprida informationen till sina respektivemedlemsorganisationer. Mot denna bakgrund anserregeringen att båda organisationerna bör få fortsattekonomiskt stöd. kommer en satsningatt initieras för att stärka folkrörelsernas roll ikonsumentpolitiken. Även andra organisationer börliksom kunna få ekonomiskt stöd förkonsumentprojekt, och medlen bör som tidigarefördelas av . För att stärka de redanexisterande konsumentorganisationerna men även föratt stimulera dels nya organisationer, dels arbetetmed konsumentrelaterade frågor planerar regeringenatt omfördela medel uppgående till totalt 2 miljonerkronor från anslagen () ochStöd till konsumentforskning (F 6).Regeringen beräknar anslaget till 6,1 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenI motion 1999/2000:N375 (m) föreslås att anslagetStöd till konsumentorganisationer skall minskas med5,jämfört med regeringens förslag.Konsumentorganisationer bör bedriva en verksamhetsom är mer självfinansierad, anför motionärerna ochfinner det av denna anledning motiverat att sänkaanslaget till konsumentorganisationerna.Stöd till konsumentforskning (F 6)och () harhittills disponerat medlen under anslaget. Dessa hartillsammans utformat en strategi för hurforskningsmedlen kan användas mest effektivt för attinitiera och bygga upp en långsiktigforskningskompetens inom konsumentområdet. Vidingången av uppgick det ackumuleradeanslagssparandet under anslaget hos Konsumentverkettill , vilket planeras attöverföras till FRN. Den konsumentpolitiska kommitténskall enligt sitt uppdrag lämna förslag om hursamhällets ansvar för bl.a. konsumentforskning skallutformas och finansieras, vilket kan föranledaytterligare förändringar under anslaget.Regeringen beräknar anslaget till 0,7 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Bidrag till miljömärkning av produkter (F 7)PropositionenMiljömärkningsverksamheten bidrar till att uppnåmiljömålet inom konsumentpolitiken genom attstimulera utveckling och användning av produkter somur miljösynpunkt är bättre än andra i övrigtjämförbara produkter. Ett nordiskt system förmiljömärkning av produkter infördes . På siktskall detta system finansieras genom avgifter ochersättningar från de företag som får sina produktermiljömärkta. Det nordiska miljömärkningssystemet ärför närvarande föremål för en utvärdering inomNordiska ministerrådet, vilken avses vara slutfördunder . gäller inom EU enförordning om miljömärkning. Med hänsyn till att detnordiska miljömärkningssystemet kräver ettomfattande nordiskt samarbete och att EU:smiljömärkningssystem inte förutses ge någranämnvärda intäkter anser regeringen attmiljömärkningsverksamheten bör få fortsatt statligtstöd . Den konsumentpolitiska kommitténskall genomföra en utvärdering av de organisatoriskaformerna för den aktuella verksamheten och lämnaförslag om omfattning och innehåll av det statligaengagemanget i det nordiska miljömärkningssystemet.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att bidragför skall lämnas med 1,8 miljoner kronorvardera till kostnaderna för det nordiska arbetetoch till kostnaderna för arbete som kan hänförastill EU:s miljömärkningssystem.Regeringen beräknar anslaget till 3,6 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Övriga åtaganden (G)Täckande av förluster vid viss garantigivning, m.m.(G 1)PropositionenFrån anslaget täcks kostnader i följande treavseenden: för att infria statliga garantier enligtförordningen (1978:507) om industrigarantilån m.m.(upphävd genom 1987:424), för räntestöd m.m. tillvarvsindustrin enligt förordningen (1989:824) omstatligt stöd till fartygsfinansiering (upphävdgenom 1992:1064) eller motsvarande äldrebestämmelser samt för bidrag till för att till viss del täckaförluster på grund av tidigare garantigivning av dedåvarande regionala utvecklingsfonderna. Sedan år1993 fattas inga nya beslut om stöd enligt någon avdessa bestämmelser. Några nya åtaganden som kan ledatill utbetalningar från anslaget görs således intelängre.Regeringen beräknar anslaget till 4 miljoner kronorför nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Medel till AB kanalbolag för upprustning ochdrift av kanalen (G 2)PropositionenVarje budgetår sedan anslaget inrättades budgetåret1992/93 har anvisat förupprustning och drift av kanalen. De statligainsatserna har bidragit till att kanalens värde somkulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivtturistmål ökat.Regeringen beräknar anslaget till 15 miljonerkronor även för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Kostnader för omstrukturering av vissa statligt ägdaföretag, m.m. (G 3)PropositionenRiksdagen beslöt , på förslag avregeringen, att anslaget får användas för att täckasådana kostnader som kan uppkomma vidägarförvaltningen av samtliga statligt ägda bolagför erforderliga utredningar, analyser m.m. isamband med omstruktureringsåtgärder (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:NU1). Anslaget får ocksåtills vidare belastas för att täcka kostnader förförändring av ägandet, omstrukturering och åtgärdersamt i viss omfattning kapitaltillskott i enlighetmed bemyndigande för förvaltning av åtta statligtägda företag (prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26).Vad gäller kapitalinsatser får det dock ske högst isådan omfattning att den faktiska belastningenmotsvaras av extra utdelningsinkomster ellerförsäljningsintäkter. Anslaget får även disponerasför vissa kostnader som kan uppkomma till följd avförsäljning av aktier m.m. enligt beslutom privatisering av statligt ägda företag (prop.1996/97:1, bet. 1996/97:NU1 och prop. 1991/92:69,bet. 1991/92:NU10). beslöt vidare hösten1998 att anslaget får utnyttjas beträffande alla deföretag med direkt statligt ägande som redovisas iregeringens årliga redogörelse till överföretag med statligt ägande. Kapitaltillskott,förvärv av aktier m.m. får dock endast belastaanslaget efter beslut av i varje enskiltfall. När beslut fattas rörande utförsäljning,bildande eller omstrukturering av företag kan ivissa fall inte alla kringkostnader som ärnödvändiga för att genomföra den av riksdagenbeslutade förändringen förutses. Anslaget får,enligt sistnämnda beslut, disponeras fördenna typ av oförutsedda kostnader (prop. 1998/99:1,bet. 1998/99:NU1).De nu redovisade villkoren för hur anslaget fårdisponeras bör gälla även i fortsättningen. Dock böranvändningen av anslaget avseende bolagiseringarinte begränsas till kostnader för genomförandet avriksdagens beslut, utan också för kostnader förförberedande av konkreta förslag till riksdagenavseende bolagiseringar. Regeringen arbetar med attgenomföra de beslut fattat avseende detstatliga ägandet. Regeringens ambition är attutveckla förvaltningen av det statliga ägandet tillatt bli mer aktiv och professionell. Samtidigtförbereds och genomförs de beslut fattatavseende ett antal specifika bolag. Belastningen påanslaget beräknas med anledning av detta öka jämförtmed de senaste årens utfall, men hålla sig inom deberäkningar regeringen tidigare gjort av anslagetsnivå . Regeringen avser attåterkomma till med återrapportering ochförslag avseende förvaltningen av det statligaägandet i en proposition under hösten 1999.Riksdagen har vidare bemyndigat regeringen attbesluta om att lån inom en ram av 100 miljonerkronor får tas upp i för atttillfälligt täcka kostnader i samband med ensammanslagning av (prop.1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27). Regeringen bedömeratt förberedelserna av en börsintroduktion avTelia/och aktieförsäljning kommer attinnebära indirekta kostnader om ca 150 miljonerkronor. Regeringen begär nu bemyndigandeatt besluta om en låneram uppgående till 150miljoner kronor för att tillfälligt täcka dessakostnader. Lånet är avsett att lösas med medel somfrigörs vid en försäljning av statens aktier i detsammanslagna bolaget. Räntor för lånet kommer attbelasta det aktuella G 3-anslaget.Regeringen beräknar anslaget till 45 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaDet aktuella anslaget inrättades under budgetåret1991/92 för att underlätta privatiseringsprogrammetsgenomförande, konstateras det i motion1999/2000:N375 (m). Regeringen har inte aviseratnågon omfattande privatisering av statliga bolag ochde utgifter som belastar anslaget äri stället kostnader i samband med förvaltningen avföretag med statligt ägande, säger motionärerna. Deanser att anslaget därför bör minskas med 40miljoner kronor. Grundregeln bör, enligtmotionärerna, vara att kostnader i samband medförsäljningar av statliga bolag, i det fall sådanasker, täcks av försäljningsintäkten.I motion 1999/2000:N384 (kd) föreslås att anslagetskall dras in helt. Den politik beträffande statligtföretagande som motionärerna förordar innebär attföretag som är verksamma på en konkurrensutsattmarknad inte skall ägas av staten. Statliga företagbör alltså avyttras i den takt som marknaden kanabsorbera, varför något särskilt anslag föromstrukturering inte är nödvändigt, anförmotionärerna.Även i motionerna 1999/2000:Fi212 (fp) och1999/2000:N386 (fp) föreslås att det aktuellaanslaget skall dras in. Motionärerna anser det bådeideologiskt viktigt och ekonomiskt motiverat attsälja ut företag i betydande omfattning, varvidkostnaderna för omstrukturering av de statligaföretagen bör täckas av dessa försäljningsintäkter.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknandemotionsyrkanden som de här aktuella (bet.1998/1999:NU1).Sveaskog ABPropositionenRiksdagen beslöt , efter förslag ibudgetpropositionen, att statens innehav i skulle minskas och att staten skulle taöver ett nybildat skogsbolag ( i dess helhet ( somAssi Domän avsåg att dela ut till sina aktieägare(prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU1). Regeringen fickäven medgivande att minska statensägarandel utöver aktiebytet. Utskottet såg fördelarmed ett separat statligt skogsbolag, bl.a. genom attmarknaden för vedråvara vidgas. I fråga omförvaltningen av det nya skogsbolaget, numer döpttill , ansåg utskottet att de riktlinjersom angavs i propositionen inte var helttillfredsställande. Enligt utskottets mening borderegeringen och föra fortsattadiskussioner med beträffandemöjligheterna till markbyten. Likaså borde enligtutskottet motsvarande diskussioner föras medSveaskog. Enligt utskottet bör det vara en uttaladsträvan att få tillgång till mer mark i södraSverige som kan användas som bytesmark. Utskottetframhöll också att det avtal som ingicks år 1992mellan staten och Domän om hanteringen av frånnaturvårdssynpunkt värdefull mark skall fortsättaatt gälla. Utskottet utgick från att avsättningen avsådan värdefull mark sker uteslutande frånnaturvårdsmässig utgångspunkt, så att interåvaruförsörjningen till inlandssågverkenmissgynnas. Utskottet uppdrog åt regeringen att ilämpligt sammanhang återkomma till med enredovisning av hur utskottets synpunkter påriktlinjerna för förvaltningen av harbeaktats.En första redovisning lämnas i propositionen.Regeringen avser att återkomma till frågan ilämpligt sammanhang. bildades enligt plan islutet av . Utdelningen av aktierna tillägarna i beslutades vid ordinariebolagsstämma . Vid det tillfället hadeanmälningar inkommit i sådan utsträckning att statenkunde vara säker på att erhålla avaktierna i . Byteserbjudandet har därefterförlängts till . , somkommer att ha sitt säte i , förvaltar förnärvarande ca 900 000 ha skogsmark. Till dettakommer annan mark så att den totala landarealSveaskog förvaltar är ca 1 220 000 ha. Under år 1999har några mindre områden, främst mark med intresseför naturvården, förvärvats från pågår mellan Svea-skog och ytterligare förvärv, bl.a. för att förbättraarronderingen och förenkla gränsdragningen. Sveaskogskall, enligt bolagsordningen, bedriva skogsbruk,medverka i markbyten i linje med riksdagsbeslutetsamt beakta naturvårdshänsyn, vilt- och faunavård.Staten äger av aktierna i . För attstaten skall kunna bli ägare till samtliga aktiermåste en tvångsinlösen av utestående aktiergenomföras. Enligt aktiebolagslagen måste deninlösande parten vara ett aktiebolag. Regeringenbehöver därför vid detta förfarande lägga över sittnuvarande ägande i ett aktiebolag, vilket regeringennu begär godkännande av. På grundval avett sådant riksdagsbeslut avses tvångsinlösengenomföras och därvid skall samtliga aktier iSveaskog överföras till ett aktiebolag. Närtvångsinlösen är slutförd kommer ägandet tillaktierna i att överföras direkt till statenoch förvaltas av Näringsdepartementet.Sveaskog har ekonomiska möjligheter tillytterligare förvärv av skogsmark. Som tidigareangivits har diskussioner förts med omförvärv. Det är regeringens bedömning att fortsattaomstruktureringar inom skogsindustrin kommer attleda till utbud av större skogsinnehav på marknaden.Det finns skäl för att skall förvärvaytterligare skogsmark. Redan nu finns etthandlingsutrymme inom ramen för bolagetsbalansräkning. Regeringen har för avsikt attöverväga huruvida staten, direkt eller indirekt,skall förvärva ytterligare skogsmark.MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om att statligt ägdskog bör säljas ut i mindre enheter, anförs det imotion 1999/2000:N234 (m). I är en stor delav skogsarealen ägd av stat och kommuner, varvidstatens ägande finns i och ,konstaterar motionärerna. De anser att deskogsarealer som möjligen skall ägas av staten börvara marker som bör skyddas av olika miljö- ochbevarandeskäl. Det kan t.ex. vara fjällnära skog,speciella nyckelbiotoper och områden med unikartrikedom. Övrig mark bör ägas privat, ansermotionärerna. De menar att staten för närvarandeäger områden som helt och hållet kan säljas ut påden privata marknaden och att de intäkter somuppstår bör användas till att ge full ersättningtill de markägare som har områden som är specielltskyddsvärda. Äganderätten och de positiva effekterprivat ägande ger är grunden för landsbygden ochkulturlandskapet, anför motionärerna.