bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Motionärerna föreslår vidare att förmögenhets-skatten på permanentboende avskaffas år 2002.Centerpartiet hemställer i motion Sk324 yrkande 26 av m.fl.(c) om avslag på förslaget om tillfälligt sänkt fastighetsskatt för hyres-fastigheter. Det är enligt motionärerna föga troligt att sänkningen kommeratt slå igenom så att den kommer hyresgästerna till godo. De anser att detär bättre att ta ett samlat grepp om fastighetsbeskattningen än att göratillfälliga sänkningar för de boende.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet ställer sig i sitt yttrande (BoU1y) bakom regeringensförslag om sänkt fastighetsskattesats för hyreshus och om speciella reglerom halv fastighetsskatt för de s.k. krisårgångarna. Enligt bostadsutskottetskapas härigenom förutsättningar för lägre hyresnivåer. När det gällermotionsyrkandena på området anför bostadsutskottet att frågan omfastighetsbeskattningens framtida utformning är föremål för tvåutredningars arbete och att några förändringar av fastighetsbeskattningenutöver dem som regeringen föreslår inte nu bör genomföras. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att när saneringsprogrammetslutförts och ekonomi åter befann sig i balans och med godaförutsättningar för en fortsatt tillväxt kunde det under hösten 1998konstateras att övergången från en inflationsekonomi till en stabilekonomi med låga inflationsförväntningar och låg ränta i många fallmedfört förändringar. Boende i hyreshus hade i mindre utsträckningkunnat tillgodogöra sig räntesänkningarna, och det fanns mot denbakgrunden anledning att söka bidra till en sänkning av boendekostnadenför dessa grupper. Eftersom fastighetsbeskattningen ses över avFastighetsbeskattningskommittén infördes en tillfällig sänkning avhyreshusens fastighetsskatt . Det stod dock klart att enförlängning var aktuell om det fanns statsfinansiellt utrymme.Våren 1999 fattades också beslut om en sådan förlängning sedan detkonstaterats att sänkningen haft avsedd effekt.Skatteutskottet har mot den angivna bakgrunden inte någon erinran mot attden tillfälliga sänkningen av hyreshusens fastighetsskatt till förstärksgenom att skattesatsen sänks till vid taxering och har inteheller någon erinran mot att den nya skattesatsen tillämpas även i de fall dåett brutet räkenskapsår redovisas vid denna taxering. Skatteutskottettillstyrker således propositionen i denna del och avstyrker motion Sk324yrkande 26.När det gäller förslagen om mer långtgående omläggningar av fastighets-beskattningen finns det enligt skatteutskottets mening anledning att avvaktade förslag som och kommer att lämna. Utskottet är således inte berett att tillstyrka deförslag som läggs fram i motionerna och avstyrker därför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med bostadsutskottet ochskatteutskottet regeringens förslag om en sänkning av fastighetsskattenför hyreshus (bostadsdelen) från till vid taxeringoch om halv fastighetsskatt för hyreshus med värdeår 1989 och 1990 vidsamma taxering (yrkande 37). Utskottet avstyrker motionerna Sk318 (m)yrkandena 9-11, Sk324 (c) yrkande 26, Sk325 (kd) yrkandena 15 och 16,Sk771 (kd) yrkandena 2 och 3, Sk772 (m) yrkandena 2 och 3, Sk773 (kd)yrkandena 1-3 och Bo206 (m) yrkande 7.3.5.3 Fastighetsskatten i attraktiva områdenBakgrundFastighetsbeskattningskommittén har i delbetänkandet Begränsadfastighetsskatt (SOU 1999:59) redovisat hur fastighetsskatten kanbegränsas för när hushåll med låga inkomster är permanent bosatta ismåhus med höga taxeringsvärden. Den begränsningsregel som föreslåsinnebär att fastighetsskatten under vissa förutsättningar begränsas så attden inte överstiger en viss andel av hushållsinkomsten. Två olika förslagläggs fram. Enligt det ena skall begränsningsregeln endast tillämpas iområden som uppfyller vissa kriterier när det gäller genomsnittligttaxeringsvärde och inkomstnivå. Enligt det andra förslaget skallbegränsningsregeln tillämpas generellt. Remisstiden för delbetänkandetgick ut den 13 september 1999.MotionernaCenterpartiet anför i motion Sk324 yrkande 27 av m.fl.(c) att regeringen bör få i uppdrag att återkomma med ett förslag somlöser problemen för fastboende i attraktiva områden. Motionärernaavsätter i sitt budgetalternativ medel för en sådan åtgärd under år 2000.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi212 yrkande 23 delvis av LarsLeijonborg m.fl. (fp) att hos regeringen begär ett nytt förslag omlindring av fastighetsskatten i särskilt utsatta områden med snabbvärdestegring. Även dessa motionärer avsätter medel för en sådan åtgärd isitt budgetalternativ för år 2000.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet avstyrker i sitt yttrande (BoU1y) motionsyrkandenamed hänvisning till att frågan om fastighetsbeskattningens framtidautformning är föremål för två utredningars arbete och till att regeringenöverväger de förslag som lagts fram i betänkandet Begränsadfastighetsskatt. Några andra förändringar av fastighetsbeskattningen ände regeringen föreslagit bör inte nu övervägas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att delbetänkande Begränsad fastighetsskatt remiss-behandlats och är föremål för beredning inom ochatt såväl som kan väntas lägga fram förslag . Skatteutskottetanser att regeringens ställningstagande i frågan nu bör avvaktas ochavstyrker därför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med bostadsutskottet ochskatteutskottet motionerna Fi212 (fp) yrkande 23 delvis och Sk324 (c)yrkande 27.3.5.4 FörmögenhetsskattenMotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk692 yrkandena 2 och 3av m.fl. (m) och Sk326 yrkandena 4 och 5 av m.fl. (m) att fribeloppet vid förmögenhetsbeskattning höjs till 1,2miljoner kronor . skall sambeskattningen slopas. Imotion Sk316 av () anförs att utdelningen för mångaaktieägare inte räcker till för att betala både utdelningsskatt ochförmögenhetsskatt på aktieinnehavet (yrkande 1) och motionären begärförslag om ändring av skattelagstiftningen så att förmögenhetsskattenskonfiskatoriska effekter upphör (yrkande 2). Vidarehemställs att förmögenhetsskatten avskaffas (yrkande 3).Också i motion Sk695 yrkande 3 av och () begärs förslag som innebär att förmögenhetsskatten avskaffas.Folkpartiet liberalerna hemställer i motion Sk327 yrkande 7 av JohanPehrson och () att sambeskattningen av makar slopas fr.o.m.år 2000.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att det inte finns utrymmeför den typ av långtgående förändringar som föreslås i flertalet motioner.När det gäller förslagen om slopad sambeskattning och ändrade fribeloppär också detta förändringar som kräver en finansiering. Utskottet anserinte att denna typ av förändringar bör prioriteras men utgår ifrån att detfinns utrymme för diskussion kring dessa frågor inom ramen för depågående skattesamtalen.Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk316(m) yrkandena 1-3, Sk326 (m) yrkandena 4 och 5, Sk327 (fp) yrkande 7,Sk692 (m) yrkandena 2 och 3 och Sk695 (m) yrkande 3.3.6 Skatt på varor och tjänsterBelopp i tusental kronorInkomsttitelRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1411Mervärdesskatt, netto175 137 055-60 000-120 000Momsavgifter Öresundsbron50 000Sänkt moms på barnböcker ochkultur-60 000Generell kulturmoms () inkl.böcker±0Ändrade inbetalningstider-120 0001425Alkoholskatt10 434 000-500 000Sänkt skatt på rörliga skattebaser-500 0001428Energiskatt51 860 527-3 580 000-1 400 000-1 640 000Höjd energiskatt el800 000-800 000-800 000Höjd energiskatt diesel700 000-700 000-700 000-700 000Sänkta energiskatter jordbruket-140 000-880 000-700 000-1 140 000Sänkt bensinskatt /liter-1 200 000Inför kväveoxidskatt+100 000Minskad nedsättning avkoldioxidskatt för industrin+900 0001431Särskild skatt på elektriskkraft från kärnkraftverk1 803 667-310 000-310 000+310 000-310 000Höjd skatt kärnkraftsel310 000-310 000-310 000+310 000-310 0001438Miljöskatt på inrikesflyg+190 000Inför miljöskatt på inrikesflyg+190 000InkomsttitelRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1452Skatt på annonser och reklam1 077 805-200 000Slopad reklamskatt, höjdtidningsmoms-200 0001461Fordonsskatt6 443 952-180 000-1 000 000Förändrad fordonsskatt bussar180 000-180 000Nedsatt fordonsskatt miljö-vänliga fordon-30 000Sänkt fordonsskatt-1 000 0001481Övriga skatter på varor ochtjänster128 143-320 000-320 000+100 000Sänkt kväveskatt på handels-gödsel-320 000-320 000Höjd kväveskatt på handels-gödsel+100 0003.6.1 Mervärdesskatt på barnböckerBakgrundI beskattas böcker och tidskrifter med normal skattesats, 25 %.EG-direktivet tillåter reducerad skattesats på bl.a. böcker och tidskriftermen har avstått från att använda denna möjlighet tilldifferentiering (se bl.a. bet. 1996/97:SkU6 s. 29).MotionenKristdemokraterna föreslår i motion Sk325 yrkande 19 av . (kd) att fattar beslut om sänkt moms på barnböcker år2000 för att särskilt främja barnlitteraturens tillgänglighet för barnen.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att det är mindre lämpligt attinföra regler som innebär att skattemyndigheterna behöver ta ställning tilloch bedöma innehållet i litterära alster som ett led i beskattningsbesluten.Behovet att främja barnlitteraturen bör därför enligt skatteutskottetsmening i första hand tillgodoses på annat sätt. Frågan om mer generellaförändringar av mervärdesskatten på detta område bör dock enligtutskottets mening kunna tas upp inom ramen för skattesamtalen.Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk325 (kd)yrkande 19.3.6.2 Inbetalning av mervärdesskattBakgrundSedan skattekontoreformen infördes skall företag med ett beskattnings-underlag om högst (exklusive gemenskapsinternaförvärv och import) inbetala mervärdesskatt den 12:e i andra månadenefter redovisningsperioden (den 17:e). Företag medett underlag över denna nivå skall inbetala mervärdesskatt den 26:e imånaden efter redovisningsperioden (den 27:e).MotionernaFolkpartiet liberalerna begär i motion Sk327 yrkande 10 av JohanPehrson och () en återgång till äldre regler när det gällerinbetalning av mervärdesskatt. Det är enligt motionärerna orimligt attföretagare tvingas betala in mervärdesskatten innan de fått betalt av sinakunder.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att skattekontoreformeninnebar att enhetliga regler infördes för företagarnas skatteinbetalningar.Skatter redovisades tidigare var för sig, i många fall med skildaförfallodagar och med olika regler för ansvar för betalningsöverföringen.De nya redovisnings- och betalningstidpunkterna valdes med beaktandeav ett flertal olika faktorer, bl.a. och i hög grad de statsfinansiellaaspekterna men också den betalningsskyldiges behov av rimlig tid attåstadkomma en korrekt redovisning och få fram nödvändiga medel.Beträffande inbetalningen av mervärdesskatt har de nya tidpunkternaenligt vad skatteutskottet anför inneburit en viss senareläggning iförhållande till tidigare regler. Senareläggningen har kunnat genomförasutan negativa konsekvenser för statsinkomsterna bl.a. därför attinnebörden av begreppet förfallodag ändrats.Skatteutskottet är mot den angivna bakgrunden inte berett att övervägaförändringar i dessa regler och avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk327 (fp)yrkande 10.3.6.3 Mervärdesskatt på dagstidningarMotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk326 yrkandena 16 och 17av m.fl. (m) att skatten på reklam växlas mot enhöjning av mervärdes-skatten på dagstidningar för attuppnå neutralitet mot tidskrifter.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför att utskottet inte är berett att tillstyrka förslaget ochdärför avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk326 (m)yrkandena 16 och 17.3.6.4 Industrins och jordbrukets energibeskattningBudgetpropositionenRegeringen avsätter i budgetpropositionen medel för en sänkning avjordbrukets energiskatter till industrins nivå och anför attett förslag om en sådan förändring kommer att läggas fram ivårpropositionen (avsnitt 8.6.1). Förslaget kommer att innebära attjordbruket får tillämpa samma skattereduceringar som finns förindustrins förbrukning av el och bränslen för uppvärmning, dvs. ingenenergiskatt kommer att tas ut och koldioxidskatten är nedsatt till hälften.Förändringarna avses träda i kraft den 1 juli 2000.MotionernaModerata samlingspartiet yrkar i motionerna MJ212 yrkandena 1 och 2av m.fl. (m) och MJ605 yrkandena 1 och 2 av IngvarEriksson m.fl. (m) att jordbrukets industribeskattning sätts i kraft redanden och att dieselskatten för jordbruket, skogsmaskineroch arbetsredskap sänks till /liter. I motion Sk306 avRoy () framställs ett yrkande med samma inriktning.Även yrkar i motion Sk325 yrkande 24 av . (kd) att jordbrukets industribeskattning sätts i kraft vid års-skiftet och att skatten på jordbrukets diesel sänks till 0,53kr/liter.Centerpartiet föreslår i motion Sk324 av m.fl. (c) en höj-ning av industrins koldioxidskatt från till av den normala nivånfr.o.m. (yrkande 22). Vidare föreslås en nedjustering avjordbrukets dieselskatt samt en generell nedsättning av koldioxidskatten påolja för växthusuppvärmning och grönfodertorkar (yrkande 9).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i sitt yttrande (SkU1y) att regeringens förslag om ennedsättning av jordbrukets energiskatt till den nivå som gäller förindustrin bör avvaktas och avstyrker därför yrkandena om entidigareläggning av ikraftträdandet.De ökade miljökraven på motordrivna fordon gör enligt vad skatteutskottetanför i sitt yttrande att det blir allt viktigare att inte vissa kategorierlämnas utanför. Arbetsfordonen hade tidigare av olika skäl inte kommit attomfattas av kravet på användning av miljöklassat drivmedel, och tillfälligalösningar måste tillgripas för att komma till rätta med detta förhållande.Beslutet att även arbetsfordon skall omfattas av kravet på användning avhögbeskattad miljöklassad dieselolja löste dessa problem (prop.1994/95:203, bet. 1994/95:SkU28). ser inte någon anledningatt nu göra ett särskilt undantag för denna fordonskategori och avstyrkerdärför motionsyrkandena i denna del.Skatteutskottet är inte heller berett att tillstyrka en höjning av industrinsenergibeskattning eller en återgång till särskilda regler för växthusnäringensbeskattning.Skatteutskottet avstyrker även övriga motionsyrkanden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk306(m), Sk324 (c) yrkandena 9 och 22, Sk325 (kd) yrkande 24, MJ212 (m)yrkandena 1 och 2 och MJ605 (m) yrkandena 1 och 2.3.6.5 SkatteväxlingBudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.6.2) att en skatteväxling genomförs ienlighet med de principer som aviserats ekonomiskavårproposition. Förslaget innebär att miljöstyrande punktskatter på energihöjs, att en mindre del används för en omläggning av jordbruketsenergiskatter och att återstoden används för en reduktion av skatten vidkompetensutveckling. Sammanlagt kan härigenom över 3 miljarderkronor avsättas för kompetensutveckling under perioden 2000-2002.Något färdigt förslag till utformning av stimulansen förkompetensutveckling finns inte utan en utredning kommer att tillsättasmed uppgift att utforma en sådan stimulans. Förslaget finansieras genomatt energiskatten på dieselolja höjs med per liter, energiskatten påel med per kWh och produktionsskatten på kärnkraftsel med 0,5 öreper kWh, allt från den 1 januari 2000.Avsikten är vidare enligt vad regeringen anför att den särskilda skatten påkärnkraftsel skall göras om till en effektskatt. Omläggningen avses äga rumden 1 juli 2000.MotionernaModerata samlingspartiet hemställer avslag på dessa förslag imotionerna Sk692 yrkandena 7-9 av m.fl. (m), Sk301yrkande 1 av och (), Sk303 av AnitaSidén och (), Sk304 yrkande 1 av ochInger (), Sk625 yrkande 4 av och () och MJ306 yrkande 6 av m.fl. (m). I motion Sk302 avElizabeth och () anförs att den höjdadieselskatten leder till en ökad användning av den smutsigare diesel somanvänds på kontinenten. I motion Sk305 av ochLennart () hemställs att drivmedelsskatterna i stället sänks så attfamiljer och enskilda får råd att äga och köra bil. I motion Sk308 avCatharina () begärs ett uttalande om att dieselskatten istället borde sänkas för att motverka en utflaggning av svenskåkerinäring. I motion Sk309 av och ()anförs att en höjning av skatten på diesel leder till ökade utsläpp, färrejobb, dyrare transporter och drabbar inland hårdast. I motionSk314 av () anförs att en höjning av dieselskattenförsämrar miljön och ger den konkurrensutsatta åkerinäringen högrekostnader. I motion Sk696 yrkande 5 av och () anförs att förslaget om höjd skatt på diesel och elensidigt drabbar tjänsteföretagen eftersom industrin är befriad frånenergiskatt. I motion Sk318 yrkande 13 av m.fl. (m) begärsen sänkning av bensinskatten med per liter. I motion N272yrkande 5 av och () anförs attförslaget om en höjning av kärnkraftsskatten måste avvisas för att inteförsämra för svensk industri.Kristdemokraterna avvisar i motion Sk325 yrkandena 31 och 32 av AlfSvensson m.fl. (kd) förslagen om höjd skatt på diesel och om höjd skatt påkärnkraftsel. Sådana avslagsyrkanden framställs också i motionerna N383yrkande 6 av m.fl. (kd) och T210 yrkande 10 av JohnnyGylling m.fl. (kd). I motion Sk319 av () anförs att enhöjning av dieselskatten ökar lantbrukets kostnader.Centerpartiet hemställer i motion Sk324 av m.fl. (c) omavslag på förslagen om höjd dieselskatt (yrkande 18) och höjd skatt på el(yrkande 21) samt om en höjning av skatten på kärnkraftsel med perkWh (yrkande 19). Vidare yrkas att fastighetsskatten på vattenkraft återinförs(yrkande 20) och att en kväveoxidskatt införs med per kg NOx förpannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjordenergiproduktion större än 20 GWh (yrkande 23). I motion T465 yrkande 1av och () anförs att det är viktigt föråkerinäringen att dieselskatten inte höjs.Folkpartiet liberalerna avvisar i motionerna Fi212 yrkande 23 delvis avLars m.fl. (fp) och Sk327 yrkande 4 av och () regeringens förslag om höjd skatt på kärnkraftsel och om höjddieselskatt (det senare vid avslag på motionärernas förslag om sänkta arbets-givaravgifter).Miljöpartiet de gröna anför i motion N274 yrkande 7 av . (mp) att med en strategi för avveckling av kärnkraften som bl.a. byggerpå ekonomiska styrmedel blir kostnaderna lägre för vissa stöd till åtgärderför att ställa om energisystemet.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att regeringens förslag om enväxling mellan å ena sidan höjda energiskatter och å andra sidan enreduktion av skatten vid kompetensutveckling visar att det finns ettutrymme för att öka miljörelateringen av skattesystemet somskatten på arbete sänks. Den satsning på kompetensutveckling som dehöjda energiskatterna finansierar är enligt skatteutskottets mening viktigsom en långsiktig satsning för ökad kompetens och konkurrenskraft inomdet svenska näringslivet.Enligt skatteutskottets mening är det en fördel att finansieringen harkunnat ges en utformning som stämmer med de långsiktiga miljömålen omminskade koldioxidutsläpp och en omställning till en långsiktigt hållbarenergiförsörjning.Skatteutskottet tillstyrker regeringens förslag och avstyrker de olikaavslagsyrkandena och önskemålen om olika tillkännagivanden om denegativa effekterna i olika hänseenden. När det gäller förslagen om olikaskattehöjningar utgör dessa en del i motionärernas olika budgetalternativ ochavstyrks av utskottet.Även övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslagom en höjning av energiskatten på dieselolja med per liter,energiskatten på el med per kWh och produktionsskatten påkärnkraftsel med per kWh (yrkandena 27 och28). Utskottet avstyrker motionerna Fi212 (fp) yrkande 23 delvis, Sk301(m) yrkande 1, Sk302 (m), Sk303 (m), Sk304 (m) yrkande 1, Sk305 (m),Sk308 (m), Sk309 (m), Sk314 (m), Sk318 (m) yrkande 13, Sk319 (kd),Sk324 (c) yrkandena 18-21 och 23, Sk325 (kd) yrkandena 31 och 32,Sk327 (fp) yrkande 4, Sk625 (m) yrkande 4, Sk692 (m) yrkandena 7-9,Sk696 (m) yrkande 5, T210 (kd) yrkande 10, T465 (c) yrkande 1, MJ306(m) yrkande 6, N272 (m) yrkande 5, N274 (mp) yrkande 7 och N383(kd) yrkande 6.3.6.6 Cement- och kalkindustrins energibeskattningBudgetpropositionenRegeringen aviserar (avsnitt 8.6.5) att den övergångsvis gällandebegränsningsregeln avseende energibeskattningen för kalk- och cement-branscherna m.m. kommer att förlängas och avsättermedel för detta ändamål.MotionernaModerata samlingspartiet hemställer i motion Sk315 av m.fl. (m) att giltighetstiden för 1,2-procentsregeln för cement- ochkalkindustrin förlängs till den 31 december 2000.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att regeringen i proposition1999/2000:9 Vissa punktskatte- och tullfrågor har lagt fram det aviseradeförslaget om en ettårig förlängning av cement- och kalkindustrinsövergångsregler och att förslaget kommer att behandlas av skatteutskottetinom kort.Enligt skatteutskottets mening bör den fortsatta beredningen av regering-ens förslag avvaktas. avstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk315 (m).3.6.7 Fordonsskatt för tunga bussarBakgrundI proposition 1997/98:56 Transportpolitik för en hållbar utvecklingbedömdes att fordonsskattesystemet för tunga bussar, dvs. bussar medskattevikter över , borde omarbetas för att ta hänsyn till deexterna kostnader som busstrafiken medför. I propositionen uttalades attskattesystemet borde utformas på samma sätt som fordonsskatten förtunga lastbilar, dvs. med olika skatteklasser beroende på vikt ochaxelkonfiguration. En omarbetning av skattesystemet borde ske utifrånde beräkningar som gjorts av (). beslutade i enlighet med propositionen i denna del(bet. 1997/98:TU10).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.6.3) att fordonsskatten för dieseldrivnatunga bussar höjs och att skatten viktdifferentieras på samma sätt somredan sker för tunga lastbilar. Det innebär att bussarna indelas i olikaskatteklasser beroende på vikt och antalet axlar. De nya reglerna föreslåsträda i kraft den 1 januari 2000.Kommuner och landsting kompenseras för den ökade fordonsskattengenom att statsbidragen ökas med i enlighet med dettrafikpolitiska beslutet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10). Regeringenavser att följa utvecklingen inom kollektivtrafiken med avseende påeffekterna av den föreslagna fordonsskattehöjningen.MotionernaModerata samlingspartiet hemställer i motion Sk321 av () att förslaget avslås. Motionärerna anför att förslaget endast kommeratt leda till högre avgifter för kollektivtrafiken och inom turistnäringen.Skattehöjningen kan enligt motionärerna försätta entreprenörer medredan ingångna avtal i en ohållbar situation.Kristdemokraterna lägger i motion Sk325 yrkande 23 av . (kd) fram ett förslag till en omläggning som innebär att ett ökat ansvarför trafikförsäkringen får finansiera en sänkning av fordonsskatten med1 miljard kronor och med åren 2001 och 2002.I motion Sk317 av m.fl. (s) begärs ett tillkännagivande omatt kompensationen till kommuner och landsting för den höjda dieselskattenbör ges direkt till trafikhuvudmännen.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att trafikpolitiskabeslut innebar att den långväga busstrafiken släpptes fri och att fordons-skattesystemet för bussar skulle omarbetas med sikte på att nå eninternalisering av busstrafikens externa effekter (prop. 1997/98:56, bet.1997/98:TU10).