bet · GM01SfU12 · 1999-05-20 00:00:00 — kan det antas attdet är attraktivt för många förvaltare att avmarknadsföringsskäl anmäla så många av sina fondersom möjligt till systemet. Om ett mycket stort antalfonder anmäls till PPM riskerar systemuppbyggnadenatt påverkas negativt. Även driften av systemet kanstöras.I propositionen föreslås därför att PPM fårbefogenhet att begränsa det antal fonder som en ochsamma förvaltare kan ha registrerade hosmyndigheten. Lagändringen bör träda i kraft den 1juli 1999. Regeringen påpekar att det fortfarandeskall finnas ett varierat fondutbud förpensionsspararna, och begränsningarna bör därförinte utformas snävare än nödvändigt. PPM får inteheller begränsa fonderna så att konkurrensen mellanfondförvaltarna snedvrids.MotionenI motion Sf15 av m.fl. anförs attVänsterpartiets bedömning är att en begränsning kangöras till att varje fondförvaltare får ha 15 till20 fonder registrerade (yrkande 6).PPM har i massmedierna antytt att man inte har föravsikt att erbjuda pensionsspararna miljöfonder,humanfonder och andra fonder med ideell ochhumanitär inriktning. Anledningen är enligt PPM atten del av avkastningen på dessa fonder investeras it.ex. Motionärerna anser att ideella ochhumanitära fonder inte skall uteslutas som objektvid placering av sparmedel (yrkande 7).Eftersom PPM inte kommer att ge råd tillpensionsspararna och råd från privata fondförvaltareoch bankerna inte lär bli gratis, behöver denenskilde kunna få en objektiv kostnadsfriinformation. Regeringen bör få i uppdrag att låtaPPM utarbeta en kostnadsfri rådgivning om fondvalför att motverka en konsultmarknad på detta område(yrkande 10).Utskottets bedömningUtskottet har inget att invända mot att antaletfonder som en förvaltare får registrera begränsas.Det får ankomma på PPM att bedöma hur en eventuellbegränsning närmare bör göras. Utskottet avstyrkerdärför motion Sf15 yrkande 6 och tillstyrkerändringen i 8 kap. 3 § LIP. En lagteknisk samordningskall därvid göras med det förslag till ändring isamma lagrum som regeringen lagt fram i proposition1998/99:93, en ändring som godkänts av (bet. 1998/99:FiU21, rskr. 1998/99:195).Vad gäller ideella och humanitära fonder villutskottet anföra följande.Om det gäller fonder där självaplaceringsinriktningen har ideell eller humanitärkaraktär, s.k. etiska fonder, vill utskottet hänvisatill att enligt proposition 1997/98:151 skall varjefondförvaltare ha rätt att inom ramen förplaceringsreglerna i lagen om värdepappersfondersjälv välja placeringsinriktning för sina fonder.Strängare placeringsregler behövs inte förpremiepensionssparandet än för annat fondsparande.De fonder som motion Sf15 yrkande 7 tar sikte på ärsådana där en del av fondens avkastning, oavsett ivilka företag fondens medel har investerats, delasut till någon ideell organisation. Utskottet villtill att börja med framhålla att huvudsyftet medpremiepensionsmedlens förvaltning är att medlenskall trygga framtida premiepensioner för i förstahand de enskilda spararna och ge godapensionsförmåner. I premiepensionssystemet finnsdock ett visst kollektivt inslag, t.ex. attarvsvinster tillfaller kvarlevande pensionssparare isamma åldersgrupp. Dessa förhållanden talar för attavkastningen i fondförvaltningen inte skall fåflyttas över till en ideell organisation. Å andrasidan bör premiepensionssystemet så långt möjligterbjuda valfrihet och mångfald. Utskottetförutsätter att PPM vid sina fortsatta övervägandennoga analyserar vilka krav som i detta hänseende kanoch bör ställas på fonder som registreras ipremiepensionssystemet. Resultatet bör redovisas förregeringen som får bedöma om slutsatserna kräverlagändring.Med det anförda avstyrks motion Sf15 yrkande 7.Enskildas behov av information om pensionssystemethar belysts i proposition 1997/98:151. (s. 635-637) att harhuvudansvaret för informationen ompremiepensionssystemet. Informationen om systemetsom sådant är naturligtvis allra mest angelägen isamband med ikraftträdandet. De enskilda skall kunnafatta rationella beslut på ett riktigt underlagredan från början. När den första överföringen frånRiksgäldskontoret görs skall självfallet enfullständig information lämnas till den enskilde. Iinformationen bör bl.a. ingå uppgifter om de fondersom finns tillgängliga i systemet. I propositionenanges vidare att även när systemet är i gång kommerdet att behövas allmän information om hur detfungerar. Trycksaker som beskriver systemet bördärför hållas tillgängliga, t.ex. påförsäkringskassornas och kanske ävenskattemyndigheternas kontor. Däremot kan detknappast begäras att personalen på dessa kontorgenerellt skall kunna besvara frågor som intebehandlas i trycksakerna. Sådan specialinformationfår lämnas av en särskild informationsenhet.Härutöver måste naturligtvis riktade insatser görasför varje ny generation som kommer in i sy-stemet. Ipropositionen hänvisas också till att det i 26-29 §§lagen om värdepappersfonder finns bestämmelser ominformationsmaterial som ett fondbolag skalltillhandahålla för varje fond som bolaget förvaltar(informationsbroschyr, årsberättelse ochhalvårsberättelse). Av PPM:s besked bör framgå attden enskilde har rätt att få dessa handlingar frånfondbolaget och hur man då skall bära sig åt. PPMskall inte ha till uppgift att informera de enskildaom sådant som de kan inhämta från fondernas egetinformationsmaterial. Däremot bör PPM svara för ettallmänt informationsmaterial om de fonder som haranmälts till premiepensionssystemet. Det kan t.ex.vara sammanställningar av fonderna efter derasplaceringsinriktning och förvaltningsresultat underde . I propositionen påpekades att detföreligger ett mycket stort behov av information omvillkoren för fondsparande. PPM bör därför ge utöversikter av detta slag. Sådana översikter måsteredan av praktiska skäl bygga på uppgifter sommyndigheten får från förvaltarna själva eller somframgår av publicerad statistik eller liknande.Enligt utskottets bedömning är den avseddaordningen för information sådan att en enskildperson alls inte skall behöva anlita konsult för attkunna göra en god placering av sinapremiepensionsmedel. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Sf15 yrkande 10.Pensionssparares val av fondGällande ordningNär pensionsrätt för premiepension harfastställts skall pensionsspararen kunna välja fond.PPM skall därvid upplysa pensionsspararen om rättenatt välja placering. Om pensionsspararen inteanmäler något val av fond men har anmältval av fond eller bytt fond, skall medlen placeras iden eller de fonder där medlen senast har placerats.För den som inte gör något annat val, placerar PPMmedlen i Premiesparfonden inom AP-fonden. En spararehar rätt att när som helst begära att PPM skallflytta hela eller delar av spararens innehav till eneller flera andra fonder.PPM får begränsa antalet fonder sompensionsspararen får ha medel placerade i samtidigt.PropositionenFrämst i syfte att uppnå en systemförenkling anserregeringen att följande bör gälla för val och byteav fond.Första gången som pensionsrätt för premiepensionhar fastställts skall pensionsspararen upplysas omrätten att välja placering för sina medel. årskall PPM, utan att först kontakta spararen om hansönskemål för placeringen, föra över nyapensionsmedel till den eller de fonder och med denspridning mellan fonderna som spararen senast angettför hela sitt sparande. För den som inte bestämtnågon sådan placering i fond, kommer PPM alltjämtatt placera de nya medlen i Premiesparfonden inomAP-fonden.En pensionssparare skall fortfarande kunnaomplacera sina fondmedel när han så önskar. Spararenskall vid en sådan omplacering ange hur helasparandet skall vara fördelat mellan olika fonder.Pensionsspararna skall få en allmäninformation om de åtgärder som PPM vidtar när nypensionsrätt för premiepension har fastställts.Spararna skall på samma sätt upplysas om rätten attplacera om sitt sparande. Informationen kan gest.ex. i samband med årsbeskedet om utvecklingen avden enskilde spararens tillgodohavande.Med denna ordning torde risken för att nypensionsrätt placeras på ett sätt som inte stämmeröverens med spararens verkliga önskemål minska ibetydande mån.Även PPM:s placering för en pensionssparare avmedel avseende skadestånd respektive höjdpensionsrätt bör ske på motsvarande sätt.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening bör den föreslagnaförändringen leda till enklare och säkrarehantering. Lagrådet har i sitt yttrande påpekat attPPM får lösa praktiska frågor såsom hur en placeringskall utföras om spararen angett sitt val på ettinte nöjaktigt sätt. Enligt Lagrådet är detangeläget att förfarandet blir lättöverskådligt ochsäkert för den enskilde.Utskottet vill i detta sammanhang nämna att, enligtvad som framgår av en skrivelse från PPM tillregeringen , myndighetens styrelsehar beslutat om följande rutiner för val och byte avfond: Spararna skall inledningsvis kunna fördelasitt sparande på fem fonder; avsikten är att antalettillåtna fonder efter något eller skallökas till tio. och byte av fond skall kunna skebara på tre sätt: via Internet, med tonvalstelefonoch med maskinläsbar blankett som beställs från PPMoch som är förkodad med spararens personuppgifter.Tekniken för att ange fondvalet är densamma i allatre medierna. För varje fond anger spararen fondensPPM-nummer och hur många procent av sitt innehav hanvill ha placerat i den fonden (inga angivelser ikronor). Tekniken används även vid byte av fond.Utan att uttryckligen ange vad han vill byta angerspararen - på en i princip likadan blankett somförstavalsblanketten - bara hur han vill att hanssparande skall vara fördelat efter omplaceringen.Utskottet anser att dessa rutiner bör tillgodose dekrav som Lagrådet framhållit. Med det anfördatillstyrker utskottet propositionen i denna del.FondavgifterGällande ordningEn fondförvaltare skall enligt 8 kap. 3 § LIP slutasamarbetsavtal med PPM. Av samma lagrum följer attförvaltaren inte får ta ut avgift för inlösen avfondandelar. Avgift i övrigt får endast tas ut omdet godtagits av PPM. Förvaltaren skall vidare varjeår till PPM rapportera alla kostnader som tagits urfonden, uppdelade på kostnadsslag. Enligt vad somangavs i proposition 1997/98:151 har PPM möjlighetatt avtala om prisreduktion med fondförvaltarna. Ensådan överenskommelse bör tas med isamarbetsavtalet.Från och med den 1 juli 1999 skall fondförvaltaretill PPM ange vilka kostnadsbelopp som dagligenbelastat fonden beräknat per fondandel. I 8 kap. 3 §LIP anges då uttryckligen att förvaltarna skallspecificera hur mycket som avserförvaltningskostnader, inklusive kostnader förförvaring av fondtillgångarna. Uppgiftsskyldighetenskall även omfatta sjunde (Premiesparfonden).Vid utvidgningen av informationsskyldigheten tillatt även avse utländska fondförvaltare uttaladefinansutskottet (bet. 1998/99:FiU21) att utskottetliksom regeringen anser det vara viktigt att följaupp att kravet inte avhåller utländskafondförvaltare från att delta ipremiepensionssystemet.MotionenI motion Sf15 av m.fl. (v) framhållsförvaltningsavgifternas betydelse för pensionensstorlek. PPM har till uppgift att hålla nere deavgifter som fondförvaltarna tar ut. Motionärernabegär i yrkande 8 ett tillkännagivande om kontrollav fondförvaltarnas avgifter.Utskottets bedömningStorleken av förvaltningskostnaderna förpremiepensionssystemet, såväl vad gällerfondförvaltningen som PPM:s verksamhet, är frågorsom har uppmärksammats vid utformningen av det nyasystemet. Utskottet har i betänkande 1997/98:SfU13bl.a. framhållit vikten av att PPM aktivt verkar fören prisreduktion i samband med att avtal sluts medfondförvaltarna.PPM arbetar med att utarbeta ett standardkontraktmellan PPM och fondförvaltare, ett kontrakt somsnart beräknas ligga färdigt. När det gäller fråganom prisreduktion av förvaltningsavgiften har PPM:sstyrelse, enligt vad som framgår av en skrivelsefrån myndigheten till regeringen ,beslutat om följande förfarande för prisreduktioner.En fondförvaltare skall ta ut sin sedvanligaförvaltningsavgift ur fonden och därefter betala enprocentuell andel av den uttagna avgiften till PPM.Ju större belopp PPM har placerat i den aktuellafonden, desto högre är den procentuella andel av denuttagna avgiften som skall betalas till PPM. PPMskall sedan fördela de återfördaförvaltningsavgifterna mellan pensionsspararna iförhållande till storleken av tillgodohavandet påderas pensionskonton, oavsett vilken eller vilkafonder som den enskilde spararen har valt. Modellenför att fördela de återförda förvaltningsavgifternamellan spararna har valts i första hand för attstimulera ett brett utbud av fonder för spararna attvälja mellan. Härtill kommer emellertid att denmodell som närmast förutsägs i förarbetena - att enåterförd avgift skulle fördelas proportionelltmellan de sparare som hade haft medel placerade iden aktuella fonden som avgiften avsåg- skulle medföra en avsevärt ökad komplexitet närdet gäller systemdesign och driftsteknik och krävaså omfattande bearbetningar att det finns enuppenbar risk för prestandaproblem, något som kanvålla störningar även i andra delar av systemet.Modellen kan alltså inte bedömas förenlig medambitionen att genomföra det första fondvalet hösten2000. PPM har föreslagit att prisreduktion ävenskall tillämpas för sjunde ochfrågan bereds inom Regeringskansliet.Utskottet kan konstatera att det finns olika för-och nackdelar med ett sy-stem där avgiftsreduktionentillfaller pensionsspararna i den aktuella fonden iförhållande till deras tillgodohavande i fonden ochett system där avgiftsreduktionen tillfallersamtliga premiepensionssparare i förhållande tillvars och ens tillgodohavande oavsett fond.Utskottet, som anser det viktigt att frågan omsystemet för avgiftsreduktion noga övervägs, utgårfrån att fortsatta diskussioner sker mellan bl.a.PPM och företrädare för fondbolagen och att frågandå ytterligare belyses.Utskottet vill nämna att det är viktigt attfondavgifterna också tydligt redovisas förpensionsspararna. Ökade krav på fondförvaltarnakommer som framgått ovan att gälla fr.o.m. den 1juli 1999. Utskottet noterar att PPM har uppgivitatt myndigheten inledningsvis inte kommer att kunnameddela de enskilda pensionsspararna hur stor del avförvaltningskostnaden som hänför sig till derassparande i varje fond, eftersom det skulle kräva attstora datavolymer måste sparas. (dåförvaltning äger rum bara under en mindre del avåret) kommer enligt PPM:s beräkningar de totalaförvaltningsavgifterna med största sannolikhet attstanna även för pensionssparare som hartjänat in maximal pensionsrätt under 1995-1998. Fören medelinkomsttagare blir den totala kostnadenunder . Även är det relativtsmå belopp det är fråga om. Det skulle enligt PPM:sbedömning inte vara rimligt att skjuta upp detförsta fondvalet ytterligare för att få medavgiftsredovisningen från början. För att trygga attett robust system kan tas i drift börenligt PPM ett system för avgiftsredovisning av detnu diskuterade slaget inte införas förrän 2003.Spararna kommer att ha tillgång tilluppgifter, både om storleken påförvaltningsavgifterna och om det totalakostnadsuttaget ur fonden, vilket gör det möjligtatt bilda sig en ganska bra bild avkostnadsbelastningen på ett visst fondinnehav.Utskottet förutsätter att regeringen följer dennafråga.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf15yrkande 8.Uttag av premiepensionGällande ordningPremiepension får tas ut fr.o.m. den månadpensionsspararen fyller . Pensionen skall varalivsvarig och pensionsuttaget får begränsas till attavse tre fjärdedelar, hälften eller en fjärdedel avpensionen.Ett påbörjat uttag skall kunna återkallas. Även denandel med vilken pensionen tas ut skall kunnaändras. Ett uttag får dock återkallas helt ellerdelvis högst en gång per sexmånadersperiod.Kostnaderna för dessa åtgärder skall, liksomkostnaden för att på nytt påbörja utbetalning efterdet att ett uttag har återkallats, belastapensionsspararen.Premiepensionen beräknas lika för kvinnor och mänoch med utgångspunkt i tillgodohavandet på pensionsspararens premiepensionskonto.Premiepension utbetalas av försäkringskassantillsammans med inkomstpension. Pensionen utbetalasmånadsvis, men om årspensionen, bestående avinkomst-, tilläggs- och premiepension, uppgår tillhögst får pensionen utbetalas vid ett ellertvå tillfällen per år.Premiepension kan tas ut som livränta medgaranterade belopp. PPM skall lösa inpensionsspararens fondandelar efter det attbegäran kom in till PPM. Övergång till livränta fårske tidigast när spararen börjar ta ut pension.PropositionenI propositionen anges att en beräkning avpremiepensionen som gäller , t.ex. ettår, är betydligt mindre krävande för detkontoadministrativa systemet än att räkna ut ettnytt belopp inför varje utbetalning. Det är ocksånormalt till fördel för pensionstagaren att beloppetär detsamma . Mot denna bakgrundföreslår regeringen en justering av reglerna föruttag av premiepension så att det framgår att enjämn utbetalning ryms inombestämmelserna. Den tidsrymd för vilken PPMbestämmer ett sådant pensionsbelopp bör inteöverstiga , i enlighet med försäkringsmässigaprinciper.De beräkningar som måste göras införpensionsutbetalningarna är förhållandevisomfattande. Utbetalningarna av premiepension skallsamordnas med försäkringskassornas utbetalning avinkomstpension via RFV. Mot bakgrund av att deförsta fondvalen och överföringarna av medel tillförvaltare senarelagts kommerbelastningen på det kontoadministrativa systemet attvara särskilt stor under det första halvåret 2001.Den premiepension som skall betalas ut under 2001beräknas som mest komma att uppgå till imånaden.Med hänsyn till detta föreslår regeringen attpremiepension skall kunna betalas utvid ett enda tillfälle. En engångsutbetalning kansåledes göras i slutet av året.För en sparare som tar ut sin premiepension i formav en livränta med garanterade belopp bestämspensionen utifrån värdet på tillgångarna på premie-pensionskontot då PPM löser ininnehavet. För att klargöra att en begäran ominlösen inte kan ske långt före den tidpunkt närlivräntan skall börja betalas ut, föreslårregeringen att regeln justeras så att PPM:s inlösenav fondtillgångarna kan ske tidigast månaden föreden då livräntan skall betalas ut första gången.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionen i denna del.EfterlevandeskyddGällande ordningInom premiepensionssystemet finns möjlighet attvälja ett efterlevandeskydd. Efterlevandeskyddet ärfrivilligt och kostnaden för skyddet skall bäras avde individer som väljer skyddet.Under tiden före pensioneringen skall det finnas enform av skydd. Detta efterlevandeskydd förepensionstiden omfattar pensionssparare som har barnunder eller som är gift, registrerad partnereller sammanboende (ogifta personer somstadigvarande sammanbor och som har varitgifta med varandra eller som har eller har haftgemensamma barn). skalldessa personer kunna teckna en temporärpremiepension till efterlevande på ett eller tvåinkomstbasbelopp under fem år.Som huvudregel gäller en karenstid . Omansökan görs från det attpensionsspararen ingått äktenskap eller partnerskapeller fått barn skall dock skyddet gälla efter ansökan om pensionsspararen intefyllt . För den som fyllt men åberopar ensådan familjehändelse gäller således karens,med undantag för olycksfall. Efterlevandeskyddet kanockså gälla först från en senare tidpunkt om dettaanges i ansökan.Den andra formen avser ett efterlevandeskydd underpensionstiden. Detta skydd kan tecknas av den som ärgift, registrerad partner eller sådan sammanboendesom avses ovan. Pensionsspararen skall i samband medatt han eller hon börjar ta ut sin premiepensionkunna teckna en livsvarig premiepension tillefterlevande. Pensionsspararens egen ålderspensionsänks därvid så mycket som behövs för atttillgodohavandet på premiepensionskontot skall räckaunder båda makarnas (eller motsvarande) livstid.Bestämmelserna om efterlevandeskydd före pensionstidhar trätt i kraft . Under år 1999skall den som fyllt ha en extra möjlighet attgå in i efterlevandeskydd före pensionstid.Bestämmelserna om efterlevandeskydd underpensionstid träder i kraft den 1 januari 2001.PropositionenEfterlevandeskyddet kräver en relativt omfattandeutveckling och anpassning av system. PPM bör inteställas inför dessa uppgifter under det första åretefter premiepensionssystemets start då stor kraftmåste läggas ner för att hanteringen avfondsparandet på premiepensionskontona skall fungerasmidigt. Regeringen föreslår därför att möjlighetenatt ansöka om efterlevandeskydd före pensionstidinte öppnas . Som en följd av dettaförslag bör också den extra möjlighet som finns fören person som fyllt att gå in iefterlevandeskyddet när systemet startar förskjutasoch kunna ske genom ansökan som kommer in till PPMföre den 1 maj 2002.Tidpunkten för när efterlevandeskyddet förepensionstid i ett enskilt fall skall börja gällaskall bestämmas av när ansökningen kommer in tillPPM. Möjligheten att välja ett senare ikraftträdandeän vad som följer av detta slopas.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionen i denna del.PPM:s avgifterGällande ordningPPM:s kostnader täcks enligt 11 kap. 1 § LIP genomårliga avgifter som dras från premiepensionskontona.Avgifterna skall täcka det aktuella årets kostnadermed skälig fördelning mellan pensionsspararna.Avgifterna skall helt eller delvis anges som procentav tillgodohavandet. Regeringen får meddela närmareföreskrifter om uttaget av avgifter för PPM:skostnader.Återkallelse av uttag m.m. skall bekostas avpensionsspararen genom att kostnaden dras frånkontot.PropositionenI propositionen anges att PPM bör få ta utavgifterna i den takt som kostnaderna uppkommer.Regeln i 11 kap. 1 § LIP bör justeras så att denmöjligheten tydligt framgår.PPM:s hanteringskostnader för vissa åtgärder sommyndigheten utför på begäran av en pensionssparare,t.ex. återkallelse av uttag och nytt uttag avpremiepension, kommer sannolikt att bliförhållandevis låga som ett avgiftsuttagkommer att innebära en viss belastning pådatasystemet. Bestämmelsen om avgifter för sådanaåtgärder som det här är fråga om bör därför ändrasså att PPM inte måste ta ut en avgift utan i ställetfår möjlighet att göra så.Många förvaltare kan antas komma att viljaregistrera hela sitt utbud av fonder hos PPM. Ävenmed den möjlighet som föreslås för PPM att begränsaantalet fonder för en och samma förvaltare kan detantas att antalet fonder i premiepensionssystemetblir stort. PPM:s kostnader för att registrerafonder kan därmed bli mycket höga. Även PPM:sdistribution av informationsmaterial om alla fonderi premiepensionssystemet till pensionsspararna kanbli mycket kostsam för myndigheten. Det finns motbakgrund av detta skäl att göra det möjligt att vidbehov ta ut avgifter från förvaltarna för såvälPPM:s registrering av fonder som för t.ex.myndighetens tryckning och distribution av enkatalog över fondutbudet. En uppgift om att sådanaavgifter kan tas ut skall finnas med i det avtal somvarje förvaltare skall ingå med PPM. Avgifternaskall på ett rimligt sätt återspegla myndighetenskostnader på de angivna punkterna. Även i fråga omsådana avgifter skall regeringen meddela närmareföreskrifter.I propositionen föreslås också en förenkling vidberäkning av avgiften för PPM:s kostnader när nypensionsrätt fastställts först efter årsskiftet.MotionenI motion Sf15 av m.fl. (v) anförs attpensionsspararen även skall betala avgift till PPMför att finansiera PPM:s verksamhet. Det är viktigtatt PPM arbetar för att hålla sina kostnader nereeftersom det är pensionsspararens pengar. En lösningvore att PPM direkt till årligenredovisade sin verksamhet inklusive avgiftsuttag ochdärmed underställde sin verksamhet deförtroendevaldas granskning. I yrkande 9 begärs etttillkännagivande härom.Utskottets bedömningVikten av en effektiv kontroll av PPM:s kostnaderframhölls redan i samband med beslut1998. Enligt proposition 1997/98:151 skall PPM varaskyldig att följa det statliga regelsystemet förredovisning och kapitalförvaltning. Den närmareomfattningen av den statliga redovisningen ochrevisionen borde emellertid enligt propositionenövervägas ytterligare med sikte på en effektivkostnadskontroll.