bet · GN01UbU7 · 1999-11-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /2000:10 Ett reformeratstudiestödssystem och motionsyrkanden i anknytningtill den.Utskottet tillstyrker regeringens förslag på allapunkter och avstyrker motionsyrkandena.Ett nytt, samordnat studiestödssystem föreslås bliinfört , då en ny studiestödslagskall träda i kraft. De nuvarandestudiestödsformerna studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa (svuxa) ersätts då av ett nyttstudiestöd, som skall kallas studiemedel.Korttidsstudiestöd, internatbidrag och timersättningavskaffas. Studiehjälpen för gymnasiala studierberörs inte.De nya studiemedlen består liksom av delsbidrag, dels lån. Totalbeloppet förändras inte.Bidragsdelen föreslås öka från nuvarande ca 28 %till av totalbeloppet. En särskild resursramskall avsättas för att vissa studerande som är 25 åreller äldre skall kunna beviljas en högrebidragsdel, nämligen av totalbeloppet.Fribeloppet för inkomst vid sidan av studiemedlenhöjs kraftigt. Med utgångspunkt i att studielån iprincip alltid skall betalas tillbaka organiserasåterbetalningen i ett modifierat annuitetssystemöver normalt . Det totala lånets storlekbestämmer hur stort belopp som skall återbetalas ettvisst år. En garantiregel gör det möjligt att skjutaupp återbetalning som överstiger (efter ) av låntagarens aktuella inkomst.Avskrivning av återstående lån sker vid dödsfalleller om lånet inte är helt återbetalat när manfyller . Maximitiden för att få studiemedel videftergymnasiala studier, som är , sättstill oberoende av antalet år.Bidragsdelen i studiemedlen förblir obeskattad ochläggs till grund för pensionsrätt.Moderata samlingspartiet föreslår i sin reservationatt skall avslå regeringens förslag. Detgör också , som dock tillstyrkerförslaget om pensionsrätt. ochFolkpartiet har reservationer med förslag omtillkännagivanden på olika punkter. Regeringen har i proposition 1999/2000:10 Ettreformerat studiestödssystem föreslagit1. att antar regeringens förslag tillstudiestödslag,2. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag,4. att antar regeringens förslag till lagom ändring i semesterlagen (1977:480),5. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,6. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1982:188) om preskription avskattefordringar m.m.,7. att antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100),9. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1991:1110) om kommunernasskyldighet att svara för vissa elevresor,10. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:891) om indrivning avstatliga fordringar m.m.,11. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1993:892) om ackord rörandestatliga fordringar m.m.,12. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200),14. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,15. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension,16. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension,17. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1998:675) om införande avlagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,18. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift,19. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag,20. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000),21. att antar regeringens förslag tilllag om ändring i socialförsäkringslagen (1999:000),24. att godkänner vad regeringen förordarom de övergripande målen för studiestödet (avsnitt5.1),25. att godkänner vad regeringen förordarom en särskild resursram för det högrestudiebidraget i studiemedlen (avsnitt 6.1.2),26. att godkänner vad regeringen förordarom att även i fortsättningen skallsvara för upplåning av medel för studielån (avsnitt7.4),27. att godkänner vad regeringen förordarom principerna för hur räntan på studielån skallbestämmas (avsnitt 7.4).Lagförslagen återfinns som bilagorna 1-18 i dettabetänkande.Propositionens hemställan 8, 22 och 23 behandlas avskatteutskottet och hemställan 3 och 13 avsocialförsäkringsutskottet. Motioner med anledning av propositionen1999/2000:Ub4 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vid reformering avstudiestödssystemet kapitalinkomster i form avreavinst inte skall påverka fribeloppet.1999/2000:Ub5 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attutbildningspremien måste höjas,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attstudiestödssystemet bör innehålla 50 %studiebidrag och lån vid eftergymnasialastudier,3. att beslutar om en höjning avfribeloppet till av prisbasbeloppet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om grunderna till densociala snedrekryteringen till högre utbildning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om underliggandeorsaker till att en så liten andel av befolkningengår vidare till en eftergymnasial utbildning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansieringen avstudiestödssystemets reformering,7. att hos regeringen begär utförligaberäkningar och förslag till eventuella förändringarav reglerna för återbetalning av studieskuld,8. att beslutar att höja studiestödetstotalbelopp med och att uppräkningtills vidare skall ske i förhållande tillprisbasbeloppet,9. att beslutar att den högrebidragsnivån för gymnasiestuderande skall vara 60 %av studiestödet,10. att beslutar att regeringen inteskall få utfärda föreskrifter om att rikta det högrebidraget till studerandegrupper oavsettutbildningsnivå, t.ex. utifrån situationen påarbetsmarknaden, i enlighet med vad som anförts imotionen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett införandeav ett treterminssystem inom högskolan,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avkonkurrens i administrationen avstudiestödssystemet,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förutsättningarför att göra ett medvetet val av lånenivå förstudiemedel,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett system medstudiemedel i proportion till antal avklarade poäng.1999/2000:Ub6 av och (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdelningen av fribeloppet påkalenderhalvår.1999/2000:Ub7 av och () vari yrkas att godkänner "synnerligaskäl" vid tillämpning av 3 kap. 8 § fjärde stycket iförslaget till studiestödslag så att elitidrottarekan erhålla studiemedel i enlighetmed vad som anförts i motionen.1999/2000:Ub8 av m.fl. (c) vari yrkas1. att avslår proposition 1999/2000:10Ett nytt studiestödssystem med undantag av lag omändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension (mom. 15), lag om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension (mom.16), lag om ändring i lagen (1998:675) om införandeav lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspensionsamt lag om ändring i lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift,2. att hos regeringen begär förslag tillett nytt studiestödssystem i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en renodling avstudiestödssystemet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansieringen avett nytt studiestödssystem.1999/2000:Ub9 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett nytt systembör utformas med bredast möjliga politiskaförankring,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bidragsdelen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fribeloppet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökade krav påstudieresultat,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om studenternasekonomiska helhetssituation,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tilläggslån,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en konsekvensanalysav situationen för studerande med barn,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om "först till kvarn-systemet",9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om flexiblaåldersgränser,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om juluppehållet,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om flexiblareregler för längsta tid för studiemedel,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omstudiestödsberättigade utbildningar,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringenbör återkomma till med förslag när detgäller bonussystem och avdragsgilla räntor,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredningför att se över vilka valmöjligheter den enskilde iframtiden kan ges när det gäller administrationen avlåneutbetalning,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åldersgräns föravskrivning av studieskulderna.1999/2000:Ub10 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag tilländringar i studiestödssy-stemet i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en utförligredovisning av hur föreslagna ändringar istudiestödssystemet skall finansieras i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkter förett enkelt och hållbart studiefinansieringssy-stem.1999/2000:Ub11 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillämpningenav reglerna i det nya studiestödssystemet.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:Ub250 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om invandraresspråkkunskaper.1999/2000:Ub701 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omslopande av fribeloppsgränserna.1999/2000:Ub702 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenhetliga regler för återbetalning av studielån.1999/2000:Ub703 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om slopande avfribeloppsgräns i studiestödssystemet.1999/2000:Ub704 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reducering avstudieskulder inom stödområdena.1999/2000:Ub706 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nedläggningen avCSN,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om borttagandet avfribeloppet.1999/2000:Ub708 av m.fl. (kd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärpt kontroll avstudieaktivitet.1999/2000:Ub709 av Skånberg och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredaalternativet att utförsälja studielånestocken påmarknaden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att mot en bonus gemöjlighet för dem som önskar att återbetalasina studieskulder.1999/2000:Ub713 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av balans i kravenpå återbetalning av studielån mellan bosatta iSverige och utlandsboende.1999/2000:Ub714 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att se över finansieringenorganisatoriskt och ekonomiskt för deltagare vidkorta anpassningskurser.1999/2000:Ub715 av och PaavoVallius (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt utreda förutsättningarna för att legitimeradnaprapatutbildning kan berättiga till studiemedelunder hela utbildningstiden.1999/2000:Ub812 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Centralastudiestödsnämnden.1999/2000:Ub813 av () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om län somförsöksområde för avskrivning av studieskulder,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett reformeratstudiemedelssystem för ökad ekonomisk trygghet förungdomarna.1999/2000:Sf247 av Skånberg (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utformastudiemedelssystemet så att det inte missgynnar densom blir gravid.1999/2000:Kr509 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om studiemedel ochstudietid i högskolan för elitidrottare.1999/2000:N214 av m.fl. (c) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheten attskriva av studieskulder. InledningVåren 1994 meddelade den dåvarande regeringen ipropositionen Vissa förändringar istudiestödssystemet sin avsikt att tillkalla enutredning med parlamentarisk representation om enreformering av studiestödssystemet. Dennareformering borde enligt regeringen ta fasta på enlångsiktigt förbättrad stimulans till utbildning, enstörre rättvisa, behovet av att stimulerafördjupningsstudier samt de statsfinansiellarestriktionerna (prop. 1993/94:156 s. 24 f.). Medanledning av ett motionsyrkande i anslutning tillpropositionen gjorde ett tillkännagivandetill regeringen om att den aviserade utredningen medförtur borde behandla de problem som de många olikaformerna av vuxenstudiestöd ger upphov till för bådeenskilda och myndigheter (bet. 1993/94:SfU25, rskr.438).En parlamentarisk kommitté tillkallades efterregeringsskiftet . Kommittén fick iuppdrag att göra en övergripande översyn och attsärskilt uppmärksamma följande frågor, nämligen hur studiestödet kan motverka socialsnedrekrytering, förutsättningarna för ett mer sammanhålletsystem, totalbelopp och bidragsnivåer i ett sammanhålletsystem, lånesystem och återbetalningsvillkor, en uppräkning av bidragsdelen i studiemedlen medhänsyn till att studier som finansieras med dettastöd avsågs bli pensionsgrundande och därvidbeskattas.Studiehjälpen till gymnasieelever ingick inte iuppdraget.I juni 1996 lade kommittén fram sina förslag ibetänkandet Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90).Betänkandet remissbehandlades.Regeringen lägger i proposition 1999/2000:10 Ettreformerat studiestödssystem fram förslag om ettnytt, samordnat studiestödssystem. I huvudsak byggerregeringen sitt förslag på utredningens förslag.Det nya studiestödssystemet föreslås bli reglerat ien ny studiestödslag, som ersätter den från 1973.I propositionen föreslås också lagreglering av hurstuderande som uppbär studiemedel skall kunnatillgodoräkna sig bidragsdelen för pensionsrätt.Ett stort antal följdändringar i andra lagar, somrefererar till studiestödslagen, föreslås också.Huvuddragen i det föreslagna nyastudiestödssystemetEtt nytt studiestöd skall ersätta de nuvarandestudiestödsformerna studiemedel, särskiltvuxenstudiestöd (svux) och särskilt vuxenstudiestödför arbetslösa (svuxa). Det nya studiestödet kallasstudiemedel.Det nya studiemedelssystemet är inte - som svux ochsvuxa - kopplat till den studerandes inkomst förestudierna, utan - liksom det nuvarandestudiemedelssystemet - till basbeloppet. Termenbasbelopp har i lagen om allmän försäkring(1962:381) ändrats till prisbasbelopp fr.o.m. den 1januari 1999.Totalbeloppet för de nya studiemedlen skall varalika stort som i dagens studiemedel, nämligen vidett nio månaders studieår på heltid avprisbasbeloppet. Det beräknas , inte somhittills per 15-dagarsperiod.Studenter som är eller äldre skall undervissa förutsättningar kunna få tilläggslån. Liksomhittills skall det också finnas möjlighet tilltilläggslån för vissa angelägna merkostnader förutbildningen.Bidragsdelen i studiemedlen föreslås nu bli 34,5 %av totalbeloppet, mot nuvarande ca 28 %.En särskild resursram skall avsättas för atttilldela vissa sökande ett högre bidrag,som skall uppgå till av totalbeloppet.Den övre åldersgränsen för studiemedel sätts till50 år. Rätten till studielån begränsas successivtfr.o.m. ålder.Den inkomst som studerande kan ha utan att detpåverkar studiemedlen (det s.k. fribeloppet) höjskraftigt till från dagens 54 600kr.Återbetalningen av studielån skall ske med ettannuitetsliknande system av normalt25 år eller den som återstår tillslåntagaren fyller . Det belopp som skallåterbetalas ett visst år relateras till skuldensstorlek och antalet återbetalningsår, inte tilllåntagarens inkomst. Det skall vara möjligt attbegränsa sin återbetalning ett visst år till avaktuell inkomst.Studielån som kvarstår obetalda vid utgången av detår då låntagaren fyller skall avskrivas. Lånsom beviljats för behörighetsgivande studier pågrundskole- och/eller gymnasienivå skall kunnaskrivas av successivt allteftersom den studerandeavslutar studier för högskolepoäng. Vid dödsfallavskrivs återstående studielån.Studiebidraget görs pensionsgrundande men skallinte beskattas. I stället tillgodoräknas denstuderande ett pensionsgrundande belopp sommotsvarar av det studiebidrag som han ellerhon har fått.Studiestödsformerna korttidsstudiestöd,internatbidrag och timersättning avvecklas. Resursermotsvarande vad som avsätts tillkorttidsstudiestöd och internatbidrag skall istället anvisas som statsbidrag till fackligaorganisationer och handikapporganisationer för iprincip samma utbildning som nu.Särskilt utbildningsbidrag (ubs) berörs inte av detnya studiestödssystemet. somKunskapslyftet pågår, dvs. till utgången av ,skall ubs finnas kvar vid sidan av det reguljärastudiestödet.Förslag om avslag på propositionen, m.m.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub10 att skall avslå regeringensförslag till ändringar i studiestödssystemet (yrk.1). anser att regeringen bör ta med deborgerliga partierna i förhandlingar för att skapaett system som är långsiktigt politiskt förankratoch därmed hållbart. Enligt motionärerna är denföreslagna reformen inte fullt ut finansierad, ochde vill att av regeringen skall begära enutförlig redovisning av hur föreslagna ändringar istudiestödssystemet skall finansieras (yrk. 2).Även föreslår i motion 1999/2000:Ub8avslag på propositionen, med undantag för de fyralagändringar som gäller pensionsrätt (yrk. 1).Motionärerna anser att regeringens förslag ärotillräckligt; minskningen av skuldsättningen blirmarginell och kraven på återbetalning skärps, vilketomintetgör en av studiestödets viktigaste uppgifter,nämligen att minska den sociala snedrekryteringen.Riksdagen bör hos regeringen begära ett förslag tillnytt studiestödssystem enligt riktlinjer sombeskrivs i motionen. Studiemedlen skall bestå avlika delar bidrag och lån, fribeloppet skall höjasmindre än vad regeringen föreslagit, antaletterminer som studiemedel kan utgå sänks generelltfrån tolv till åtta terminer, kraven påstudieresultat skärps enligt () tidigare förslag, ochåterbetalningen skall ske genom ett modifieratannuitetssystem där takten är lägre inledningsvisoch sedan accelererar (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Behovet av ett nytt studiestödssystem har varittydligt . Ur statsfinansiell synpunktär det nuvarande lånesystemet inte långsiktigtstabilt. Det finns en uppenbar risk för storaavskrivningar . Problemen med att detfinns flera olika stödsystem med olika regler ocholika förmåner var ett av motiven bakomtillsättandet av Studiestödsutredningen.Oppositionspartierna har kritiseratregeringen för att förslaget till nyttstudiestödssystem inte lagts fram tidigare. Det nuframlagda förslaget från regeringen är så utformatatt det är möjligt att, om det anses motiverat ochekonomiskt möjligt, längre fram göra förändringar påenskilda punkter, t.ex. när det gäller bidragsdelen,fribeloppet eller antalet terminer, utan attsystemet behöver göras om från grunden.Två partier föreslår tillkännagivanden omfinansieringen av ett nytt studiestödssystem.Centerpartiet anser enligt motion 1999/2000:Ub8 attett nytt studiestödssystem bör finansieras delsgenom en mindre utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen än den som regeringenföreslagit, dels genom de skärpningar som ovanbeskrivits i fråga om antalet terminer somstudiemedel kan lämnas och av kraven påstudieresultat samt den begränsade höjningen avfribeloppet och dels genom en utökning av anslagettill studiemedel med och 2miljarder kronor (yrk. Enligtmotionärernas beräkningar kommer det successivt attuppstå en besparing genom minskaderäntesubventioner. Under introduktionsfasen, innankostnaden för räntesubventionen minskat kraftigt,uppstår dock en kostnad som enligt motionärerna börfinansieras genom indragning av tidigareanslagssparande inom utgiftsområdet.Folkpartiet anser att kostnadsberäkningarna ipropositionen är oklara, och att följden därför kanbli att partiet längre fram, när skall taställning till de olika anslagsfrågorna, kan kommaatt avslå förslag som inte är regelrättkostnadsberäknade (mot. 1999/2000:Ub5 yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Det meddelas i propositionen (s. 135) attregeringen avser att återkomma till anslagsfrågornai kommande budgetarbete. bör enligtutskottets mening avvakta detta.Till frågorna om för hur studiemedel skallkunna lämnas och om kraven på studieresultatåterkommer utskottet i det följande.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub9ett tillkännagivande om att ett nyttstudiestödssystem bör utformas med bredast möjligapolitiska förankring (yrk. 1).U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet om tillkännagivande.Det förslag som regeringen nu har lagt fram byggertill största delen på förslag från denparlamentariskt sammansatta Studiestödsutredningen.Den reform som föreslås kan enligt utskottetsuppfattning inte skjutas upp ytterligare, en åsiktsom väl överensstämmer med vad bl.a.Kristdemokraterna hävdade vid förra . Etttillkännagivande till regeringen i enlighet medmotionsyrkandet skulle inte kunna ha någon annaneffekt än att reformen ytterligare försenas.De övergripande målen för studiestödetRegeringen anser att studiestödet i form av bidragoch lån är en del av utbildningspolitiken och skallbidra till att förverkliga dess mål. Studiestödetskall verka rekryterande och därmed bidra till etthögt deltagande i utbildningen. Det skall vidare haen utjämnande verkan mellan individer och grupper ibefolkningen och därmed bidra till ökad socialrättvisa. Studiestödet skall ha en god effekt påsamhällets ekonomiska hushållning över tiden.Regeringen begär godkännande av dessamål för studiestödet.Moderata samlingspartiet anger i motion1999/2000:Ub10 ett antal utgångspunkter för ettenkelt och hållbart studiefinansieringssystem (yrk.3). Ett sådant system skall göra det möjligt attstudera , både inom och utomlands.Det skall uppmuntra till effektiva studier. Dentotala skuldstocken skall minska successivt utanautomatiska avskrivningar. Inkomstprövningen skallavskaffas och räntorna på studieskulder görasavdragsgilla. CSN skall konkurrensutsättas.Centerpartiet begär i motion 1999/2000:Ub8 enrenodling av studiestödssystemet (yrk. 3).Motionärerna menar att detta system enbart skallavse studier på högskolenivå. Studiestödet för vuxnapå grund- och gymnasieskolenivå bör enligt derasmening lösas i enlighet med den utbildningsgarantisom fört fram förslag om i enbudgetmotion.