bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Attityderna till arbetslivet ochvuxenlivet formas och det sesdärför som viktigt att så få ungdomar som möjligt ärarbetslösa och att arbetslöshetsperioden blir såkort som möjligt.Från och med den 1 oktober 1995 har alla kommunermöjlighet att teckna samarbetsavtal med respektivelänsarbetsnämnd i syfte att svara för praktik ellerannan verksamhet på heltid för arbetslösa ungdomart.o.m. det år den unge fyller 20 år.Denna verksamhet benämns kommunala ungdomsprogram.För något äldre arbetslösa ungdomar i åldersgruppen20 t.o.m. finns enlikartad åtgärd, benämnd kommunalutvecklingsgaranti. När man talar om båda dessaåtgärdsformer sammantaget används ofta begreppetungdomsgaranti.I dag är den s.k. ungdomsgarantin den vanligasteformen av arbetsmarknadsprogram för åldersgruppenunder . Av de genomsnittligt 34 000 ungdomar iåldersgruppen som deltog i arbetsmarknadspolitiskaprogram , återfanns 19 %i kommunala ungdomsprogram för 18-20-åringar ochlika stor andel i utvecklingsgarantin för 20-24-åringar. Även andra arbetsmarknadsprogram har storbetydelse för ungdomar.I arbetsmarknadsutbildning inklusive det nationellaprogrammet för IT-utbildning, SwIT-yrkesutbildning,fanns av de programdeltagande ungdomarna. Ianställningsstöd fanns och i arbetspraktik13,medan deltog i datortek. Andelenungdomar med starta-eget-bidrag var . Detsärskilda programmet för yrkesinriktadrehabilitering vid omfattade2,av de arbetslösa ungdomarna.UngdomsgarantinI de kommunala ungdomsprogrammen kan arbetslösaungdomar som inte går i gymnasieskola eller iliknande utbildning delta fram till den dag defyller . Programmen skall vara individinriktadeoch omfatta utbildning eller praktikplats. De skallförbereda och underlätta deltagarnas inträde på denreguljära arbetsmarknaden.För arbetslösa ungdomar från 20 t.o.m. finnssom nämnts en utvecklingsgaranti. Åtgärdenriktas mot ungdomar som anmält sig som sökande hosarbetsförmedlingen och som inte harkunnat erbjudas något arbete, reguljär utbildningeller något lämpligt arbetsmarknadspolitisktprogram. Ett skäl till att åtgärden tillskapades varatt det hade växt fram ett omfattandesocialbidragsberoende i denna ungdomsgrupp och attmånga ungdomar var långtidsarbetslösa trots enuttalad målsättning att ingen ungdom skulle varaarbetslös längre än 100 dagar.På liknande sätt som med de kommunalaungdomsprogrammen förutsätter utvecklingsgarantinatt överenskommelse tecknats mellan kommunen ochlänsarbetsnämnden. Utvecklingsgarantin innebär attkommunen kan erbjuda arbetslösa ungdomar från 20t.o.m. en aktiverande och utvecklande insatspå heltid genom ett aktiveringsprogram på upp till12 månader.Inom 90 dagar skall den unge som är arbetslöstillsammans med arbetsförmedlingen och kommunenarbeta fram en individuell handlingsplan. Kommunersom tecknat avtal om att ge utvecklingsgaranti taröver ansvaret för de ungdomar som efter 100 dagarfortfarande är arbetslösa.Aktiveringsprogrammet skall vara individuelltanpassat och innehålla olika former avkompetensutveckling. Det kan exempelvis innefattautbildning för att förbättra baskunskaperna inom ettämne, utbildning varvad med praktik eller enbartpraktik som ger yrkeserfarenhet. Insatserna kangenomföras i samarbete med bl.a. skola,studieförbund eller ideella organisationer. De skallanpassas efter lokala förutsättningar och utformas inära samverkan med ortens näringsliv.Kommunerna är inte skyldiga att sluta avtal omansvar för utvecklingsgarantin. Av de 24 kommunersom besvarade en enkät från uppgav 196 kommuner eller drygt 80 %att de tecknat avtal. De kommuner som inte tecknatavtal utgörs enligt i rapporten() främst av sådana som harrelativt få invånare eller är belägna istorstadsområden där det finns endast ett fåtallångtidsarbetslösa ungdomar i åldersgruppen 20-24år.Kommunförbundets slutsats i rapporten är att dets.k. 100-dagarslöftet i stort sett har förverkligatsgenom utvecklingsgarantin.Ungdomar som riskerar arbetslöshetHur ser då ungdomsarbetslösheten ut? Vilka ungdomarlöper särskilt stor risk att bli arbetslösa? Genombättre kunskaper om detta ökar möjligheterna attutforma en framgångsrik politik motungdomsarbetslöshet.Enligt forskarna iVilka ungdomar blir arbetslösa? (ur "I vuxenlivetsväntrum", red. och ,1999) kan man av SCB:s arbetskraftsundersökningar() utläsa en relativ förbättring av ungdomarsöppna arbetslöshet sedan 1993.De båda forskarna konstaterar att orsakerna tilldenna absoluta och relativa förbättring av den öppnaungdomsarbetslösheten kan vara flera: andelenstuderande ungdomar kan ha ökat, andelen ungdomar iarbetsmarknadspolitiska åtgärder kan ha stigit ellerungdomarnas konkurrenskraft på den ordinariearbetsmarknaden kan ha förbättrats jämfört medvuxnas.Blomskog och har följt hur ungdomar gåttin i och ut ur arbetslöshetsperioder under åren1991-1994. De har därvid använt ett utvidgatarbetslöshetsbegrepp som omfattar inte bara öppenarbetslöshet utan också placering iarbetsmarknadspolitisk åtgärd. Resultaten visar attinflödet i en lång - - period avarbetslöshet är betydligt större än inflödet i enkort period. Det är alltså vanligt att ungas öppnaarbetslöshet avbryts av arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Den tidigare bilden av attungdomsarbetslösheten i huvudsak karakteriseras avmånga men korta arbetslöshetsperioder beror alltsåpå att de ungas arbetslöshet avbryts avarbetsmarknadspolitiska åtgärder, enligt de bådaforskarna.Tonåringarnas () arbetsmarknadssituationförbättrades något ,sannolikt genom att gymnasieskolan byggdes ut ochfärre sökte arbete.För de äldre ungdomarna () försämradesarbetsmarknadssituationen under den aktuellatidsperioden. Inflödet i arbetslöshet ökade år frånår både för korta och långa arbetslöshetsperioder.Nedgången i absolut och relativ öppen arbetslöshetför de äldre ungdomarna enligt beror enligtBlomskog och på ökande andelar ungdomar iarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Mönstren ärsnarlika för kvinnor och män. De båda forskarnasammanfattar resultaten på följande sätt:"Ungdomsgarantin, dvs. att ingen ungdom skall behövavara öppet arbetslös , har såledesfrämst inneburit att 18-19-åringarna studerar medan20-24-åringarna återfinns i arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. "Ungdomar i åldern med enbart grundskolahar högre öppen arbetslöshet än degymnasieutbildade. Vidare förefaller det som omutbildningsnivån har större betydelse för den ungaarbetskraften än för den vuxna. Det kan bero på attvuxnas arbetslivserfarenhet och yrkeskunskaperkompenserar låg formell utbildning. En annanförklaring kan enligt Blomskog och vara attden öppna arbetslösheten bland gymnasieutbildadeungdomar hållits nere med hjälp avarbetsmarknadspolitiska åtgärder avsedda förungdomar.Enligt forskaren i Kön, generation ocharbetslöshet (ur "I vuxenlivets väntrum", jfr ovan)finns ett tydligt samband mellan vuxna barns problempå arbetsmarknaden och deras föräldrars. Utifrånstudien som bygger på registeruppgifter hos AMSunder drar Soidreslutsatsen att man empiriskt kan konstatera någonform av "familjearbetslöshet".Både den sociala och den etniska bakgrunden tycksha betydelse för ungdomars arbetsmarknadssituation,konstateras i studien. Om föräldrarna har en utsattsituation på arbetsmarknaden har detta betydelsebåde för unga kvinnors och unga mäns situation där.De unga männen påverkas dock i högre grad än de ungakvinnorna. Också den etniska bakgrunden har olikaeffekt för unga kvinnor och unga män. Att varautlandsfödd innebär nästan ingen förhöjd risk attbli arbetslös för unga kvinnor. Det innebär däremoten tydlig överrisk för unga män. Särskilt markant ärdetta för unga män som är födda i men ävenför unga män med asiatiskt eller latinamerikansktursprung.Unga kvinnor tenderar enligt att vara merutsatta på arbetsmarknaden än unga män. De är istörre utsträckning än unga män registrerade somarbetssökande vid arbetsförmedlingen eller har varitdet. Med något undantag är unga kvinnorsarbetsmarknadssituation sämre i de flestaåldersklasser och på alla utbildningsnivåer. Riskenför arbetslöshet än är ocksåstörre bland unga kvinnor än bland unga män. De ungakvinnornas möjligheter att få ett arbete efter entids arbetslöshet eller i åtgärder är betydligtsämre, enligt Soidre.En annan forskare, , finner istudien av arbetslöshet i familj ochvänkrets - En studie av ungdomars sociala nätverk iSverige (Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg. 5, nr 2,) att sambandet mellan den ungas ochföräldrarnas arbetslöshet inte är särskilt starktmen att däremot sambandet med syskons och vännersarbetslöshet har stor betydelse. Här kan specifikadrag hos den lokala arbetsmarknaden spela in menockså att unga arbetslösa väljer vänner bland andraunga arbetslösa och att de påverkar varandrasvärderingar samt beteende på arbetsmarknaden. De somtidigt drabbas av arbetslöshet kommer oftare frånfamiljer med arbetslösa, har oftare vänner som ärarbetslösa och de bedömer sina framtida möjligheterpå arbetsmarknaden som sämre än andra, enligt ArnellGustafsson.PropositionenMålenUngdomspolitiken ses som ettsektorsövergripande område som berör såvälarbetsmarknadspolitik som utbildnings-, kultur- ochsocialpolitik.För den nationella ungdomspolitiken på 2000-taletbör ett system införas för styrning, uppföljning ochanalys bestående av tre delar: mål, delmålrespektive goda exempel.Tre övergripande mål bör enligt regeringen ersättatidigare riktlinjer. För det första skall ungdomarha goda förutsättningar att leva ett självständigtliv. För det andra skall ungdomar ha verkligmöjlighet till inflytande och delaktighet. För dettredje skall ungdomars engagemang, skapande förmågaoch kritiska tänkande tas till vara som en resurs(propositionens punkt 1).Delmål skall beslutas av regeringen. De skall bildautgångspunkt för uppföljning och analys av densamlade ungdomspolitiken. Goda exempel skallillustrera olika former av konkret verksamhet sombidrar till att ungdomspolitikens mål uppnås.ÖvrigtI propositionen redovisas vissa uppgifter omungdomars inträde på arbetsmarknaden (s. 17-19).Regeringen anser att bör stödjakommunerna i deras strävan att utvecklaframgångsrika former för den kommunalautvecklingsgarantin och liknande åtgärder (s.50-51). Vidare bör ungdomars entreprenörandauppmuntras. Dagens unga besitter värdefull kompetenssom ger dem goda förutsättningar att skapa nyaarbetstillfällen, däribland inom IT-området och dens.k. upplevelseindustrin (s. 58-60). Påungdomsområdet bör i EU-samarbetetkoncentrera insatserna mot ungdomsarbetslöshet,ungdomars inflytande och delaktighet i EU,ungdomsutbyten samt mot ungdomar som inteutnyttjar EU:s förmåner (s. 72-73).MotionernaMotionerna tar i huvudsak inte sikte på enskildadelar av propositionen utan behandlar främstövergripande frågor rörande ungdomspolitik.Moderata samlingspartiet uttrycker i kommittémotionKr31 (yrk. 3-5) tveksamhet till begreppetungdomspolitik. Den politik som krävs för att ungamänniskor skall få en bra utbildning eller ettriktigt arbete gynnar också andra grupper isamhället.Kampen mot ungdomsarbetslösheten borde ha högstaprioritet. Den höga ungdomsarbetslösheten motverkarsamtliga tre mål för ungdomspolitiken som föreslås ipropositionen. Arbetslöshetsproblemet har sin grundi ett dåligt företagsklimat. hänvisartill en rad åtgärder som de har föreslagit för attförbättra företagsklimatet, däriblandskattesänkningar och regelförenklingar.För att förbättra företagsklimatet bör arbetsrättenförändras så att reglerna på arbetsmarknaden medgerindividualisering och arbetets rättighetertillfaller den enskilde. Grundläggande rättigheterskall regleras i lag. I övrigt skall den enskildekunna bestämma över sin arbetstid och förhandla omsin lön. Ökad flexibilitet i lönebildningen skullekunna leda till att fler unga fick meningsfullaarbeten.I förslag till åtgärder för attförbättra företagsklimatet och därmed minskaarbetslösheten bl.a. i ungdomsgrupperna innefattasreformering av arbetslöshetsförsäkringen.Försäkringen ger alldeles för svaga incitamenttill arbete, vilket är speciellt skadligt förungdomar. Arbetslöshetsförsäkringen skall vara enomställningsförsäkring som skyddar den arbetslösemot inkomstbortfall då han eller honsöker nytt arbete eller omskolar sig. En bortreparentes bör införas och ersättningsnivån sättastill . En av arbetsmarknadspolitikenshuvuduppgifter måste vara att bidra till ungdomarsinträde på arbetsmarknaden. Därför börarbetsmarknadspolitiken koncentreras på tvåhuvuduppgifter: lärlingsutbildning för allaarbetslösa ungdomar mellan samt enarbetsmarknadsutbildning som kännetecknas avfokuserade insatser riktade mot specifikayrkesområden samt definierade kompletteringar avarbetslösas kompetens. I detta ingår också stöd tillarbetshandikappade.Kristdemokraterna anser i kommittémotion Kr30 (yrk.3 och 10) att en statlig ungdomspolitik är motiveradbl.a. därför att den skapar en helhetsbild avungdomars situation. Den kan också bidra tillsamordning av insatser och utgöra stöd förföräldrar, kommuner, ideella organisationer ochandra i syfte att skapa goda levnadsvillkor förungdomar. Enligt partiet bygger stora delar av denungdomspolitiska propositionen på grunder somKristdemokraterna varit med och lagt. Därför är mani flera avseenden positiv till regeringens förslag.Samtidigt krävs mer av helhetssyn påungdomsinsatserna än vad som kommer till uttryck ipropositionen.När det gäller åtgärder för att främja ungdomarssituation på arbetsmarknaden efterlyserKristdemokraterna en betydligt bredare och meroffensiv politik för att skapa riktiga arbeten.Partiet förordar exempelvis en satsning pålärlingsutbildning, skattelättnader inomtjänstesektorn, mer varierad lönesättning samtmoderniserad och mer flexibelarbetsrättslagstiftning. Ett genomförande av dessaförslag skulle underlätta för ungdomar att fåfotfäste på arbetsmarknaden och skapa ett stortantal ordinarie arbeten.I syfte att sänka ungdomsarbetslösheten bör vidareökad lokal samverkan komma till stånd mellankommuner, arbetsförmedlingar och försäkringskassor.Erfarenheter av goda exempel på bl.a.företagsförlagd utbildning bör spridas.För att främja ungdomars entreprenörskap krävs ensamlad arbetsmarknads- och näringspolitik därungdomar uppmuntras att starta eget företag. Det ärviktigt att förmedla en bred syn på arbete sominnebär att arbete också kan vara annat änanställning hos någon annan. Skolan har en viktigroll i detta sammanhang.Centerpartiet kritiserar i kommittémotion Kr32 (yrk.5) regeringens förslag till mål för ungdomspolitikensom partiet finner alltför långtgående somde är alltför otydliga.Möjligheten att försörja sig genom eget arbeteutgör grund för den egna tryggheten, anser Centern.Därför är det oroväckande att ungdomar fortfarandehar svårt att etablera sig i arbetslivet. Eftersomdet finns skäl att misstänka att regelverken hängersamman med svårigheterna att få arbete börregeringen initiera en översyn av arbetsmarknadensregelverk i syfte att underlätta för ungdomar att fåfotfäste på arbetsmarknaden.Enligt uppfattning i kommittémotionKr33 (yrk. 1-3) finns få eller inga konkreta förslagi den ungdomspolitiska propositionen.Samhällets viktigaste uppgift är att medverka tillatt ungdomarna kommer in på arbetsmarknaden.Politiken måste utformas så att den gerförutsättningar för fler arbeten. har iriksdagen lagt fram en rad förslag som syftar tillatt gynna företagsklimatet och leda till nyaarbeten.En modern och flexibel lärlingsutbildning börtillskapas där skolan och näringslivet delar påansvaret. Utbildningen bör avslutas med ettgesällprov och leda till ett yrkesdiplom eller enyrkesexamen. Könssegregeringen i yrkeslivet måstebrytas genom attitydpåverkan och stimulansåtgärder.Arbetsmiljön i skolan måste ägnas mer uppmärksamhet.Det gäller såväl fysisk som psykosocial miljöinklusive kränkande uppförande.Karin och () förespråkar imotion Kr35 (yrk. 2) ett ökat elevinflytande. Närdet gäller arbetsmiljöfrågorna anser motionärernaatt eleverna, som omfattas av arbetsmiljölagen, börfå en starkare ställning och att deras inflytandebör öka med stigande ålder.Utskottets ställningstagandeMålArbetsmarknadsutskottet anser att propositionensförslag till övergripande mål för ungdomspolitikenbör tillstyrkas. I likhet med regeringen kanutskottet konstatera att förutsättningarna för attleva ett självständigt liv underlättas av att manhar ett arbete, en egen bostad och en egen ekonomi.Det kan finnas anledning att anta att ungdomar somstår utanför arbetsmarknaden i större utsträckningän andra upplever att de saknar möjligheter tillinflytande och delaktighet liksom att derasengagemang, skapande förmåga och kritiska tänkandeinte tas till vara som en resurs.Mot denna bakgrund måste det ses som angeläget attunderlätta ungdomars förankring i arbetslivet. Ungamänniskor måste ha rimliga förutsättningar attsjälvständigt försörja sig. Likaså är det väsentligtatt väl fungerande insatser riktas till de ungdomarsom är i behov av särskilt stöd för att etablera sigpå arbetsmarknaden. Utskottet vill starkt betonavikten av att en situation som innebär passiv väntanpå en åtgärd i största möjliga utsträckning måsteundvikas.UngdomsgarantiSom framgår av propositionen visar utvärderingar avden kommunala utvecklingsgarantin som utförts avStatskontoret och på en radkonkreta och positiva effekter av denna åtgärd.Dessa båda rapporter kan tillsammans mederfarenheter och slutsatser som redovisats på andrahåll, exempelvis den utvärdering avutvecklingsgarantin som publicerats avKommunförbundet , tjäna som underlagför effektivisering av insatser riktade mot ungdomarsom har särskilda svårigheter att finna enförankring på arbetsmarknaden.Enligt ett av verksamhetsmålen förArbetsmarknadsverket skall alla ungdomar under 25 årerbjudas reguljärt arbete, lämplig utbildning,praktik eller sysselsättningsskapande åtgärd senastinom 100 dagars arbetslöshet. 1999:2 tillregeringen framgår bl.a. följande när det gällermöjligheterna att uppnå verksamhetsmålet under år1999.Ungdomsgarantin klarades för av dearbetslösa ungdomarna. Under andra kvartalet 1999lämnade i genomsnitt drygt 16 200 ungdomararbetslöshet . I genomsnitt uppgickantalet långtidsarbetslösa till knappt 3 300. Avdessa saknade 485 erbjudande om arbete, utbildningeller arbetsmarknadsprogram.Det är enligt arbetsmarknadsutskottet viktigt attfortsatta insatser görs för att uppnåverksamhetsmålet när det gäller ungdomsgarantin. AvAMS kvartalsrapport 1999:2 framgår att samtliga länutom tre bedömer att man kommer att klaramålet. Av de tre resterande länen beräknar två attde kommer att uppnå måluppfyllelse medan dettredje räknar med att uppnå . Genom löpandeuppföljning och bättre bevakning av dem som riskeraratt bli långtidsarbetslösa, intensiv platsförmedlingoch bättre kartläggningsmetodik samt väl fungerandesamarbete mellan arbetsförmedlingar och kommuner börmålet kunna nås.Ungdomsinsatserna bygger på att det finns ensamverkan mellan den unga individen, kommunen ocharbetsförmedlingen. Utskottet, som kan konstateraatt utvärdering pekar på attbrister förekommer i denna samverkan på vissa håll,vill betona vikten av att arbetsformerna utvecklasså att de blir så smidiga och effektiva som möjligt.Ungdomsstyrelsen bör, vilket regeringen framhåller ipropositionen, stödja kommunerna i deras strävan attutveckla framgångsrika former för den kommunalautvecklingsgarantin och liknande åtgärder förungdomar.Övergång mellan skola och arbetslivUtbildning är av fundamental betydelse för attunderlätta övergången mellan skola och arbetsliv.Sverige befinner sig i en period medgod sysselsättningsutveckling och starkt ökadefterfrågan på arbetskraft. Trots det gynnas endasti liten utsträckning arbetssökande som ärlågutbildade.Även om andelen som påbörjar gymnasieutbildning ärså hög som är det enligt utskottet oroande attandelen avhoppare från gymnasiet ökar. varandelen 20-åringar med fullföljd gymnasieutbildningden lägsta , eller . var1998 andelen elever på individuella program denhögsta , eller 6,2 %.Enligt uppgifter i AMS prognos om utvecklingen påarbetsmarknaden t.o.m. saknar mer än vartionde ungdom i åldern gymnasiekompetens.Många av dessa kan eller vill inte studera.Samtidigt finns det anledning att förmoda attarbetsgivare ibland ställer onödigt höga krav på dearbetssökande när det gäller utbildning ellererfarenhet. När så är fallet är det enligt utskottetangeläget att arbetsförmedlingen för en dialog medarbetsgivaren om kompetenskraven.Utskottet vill betona vikten av att övergångenmellan skola och arbetsliv underlättas på olikasätt. Självfallet måste utbildningssystemet ochutbildningens innehåll fortlöpande anpassas till nyaförutsättningar i arbetslivet. Utskottet ser därförpositivt på att ett nytt tekniskt program igymnasieskolan och en ny form av lärlingsutbildningkommer att införas . Av Sverigeshandlingsplan för sysselsättning som överlämnadestill framgår att dettekniska programmet genom ett brett kursutbud skallförbereda såväl för arbetslivet som förhögskolestudier inom det tekniska området.Lärlingsutbildningen syftar till att skapa en modernyrkesundervisning med hög kvalitet och attunderlätta övergången från skolan till arbetslivet.Försöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildning(KY) bedrivs . En tredjedelav utbildningen sker i arbetslivet och finansierasav arbetsgivaren. omfattarförsöksverksamheten 12 000 platser per år.Regeringens utgångspunkt är att verksamheten skallbli reguljär från år 2002.Unga funktionshindradeAnsträngningarna att bereda plats på arbetsmarknadenför unga funktionshindrade måste enligt utskottetsuppfattning fortsätta. Det gäller exempelvisverksamhet av den karaktär som bedrivs avArbetsmarknadsverket under benämningen Ungahandikappade och genom arbetsförmedlingens samverkanmed högstadier och gymnasier när det gälleryrkesvägledning och praktik för ungafunktionshindrade.FeriearbeteMånga ungdomar får sin första erfarenhet avförvärvsarbete genom arbete på ferier. Det är därförpositivt att regeringen senast under budgetåret 1999medgivit att AMS får använda medel från anslaget förarbetsmarknadspolitiska åtgärder för att skapaferiearbete för gymnasieungdomar. Totalt har underinnevarande budgetår avsatts fördetta ändamål. Enligt de riktlinjer som gick ut frånAMS till länsarbetsnämnderna skallstödet användas till feriearbeten som annars inteskulle komma till stånd och som inte finns på denordinarie arbetsmarknaden. Det skall finnasmöjlighet att anordna feriearbete i form avkombinationer av utbildning och praktik eller enbartutbildning. Stödet skall användas för feriearbeteninom flaskhalsområden, exempelvis vård och omsorg.Feriearbetena skall ha ett jämställdhetsperspektiv.Genom en liknande satsning fick ca35 000 ungdomar möjlighet till feriearbete.Anknytning till arbetsmarknadenUppgifter från arbetskraftsundersökningarna ()visar att andelen tillfälligt anställda bland ungakvinnor har ökat markant . har andelen ökat från 50 till66 % . Bland unga män är andelentillfälligt anställda betydligt lägre än bland ungakvinnor. Andelen har dessutom i stort sett varitoförändrad (33 respektive ).Det finns enligt utskottets uppfattning anledningatt noga följa utvecklingen när det gäller ungakvinnors anknytning till arbetsmarknaden.Åtgärder för att främja företagandeArbetet med att göra det lättare att starta ochdriva företag måste fortgå. Regeringen har under desenaste åren intensifierat arbetet med attidentifiera och lösa sådana problem som särskilt desmå företagen upplever. Här kan exempelvis nämnasatt åtgärder vidtagits för att bereda anställdamöjlighet till tjänstledighet för att bedrivanäringsverksamhet, att öka kvinnornas andel avföretagarna och att främja invandrares respektiveunga människors företagande. Vidare har åtgärdervidtagits för att öka tillgången på riskkapital ochför att förbättra skattevillkor för små ochmedelstora företag liksom vid nyföretagande.Arbetsmarknadsprogram i form av starta-eget-bidragstår givetvis öppna också för ungdomar som har dennaintresseinriktning och som bedöms ha förutsättningarför detta.