bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Dessutomskall namnet på det allergiframkallande ämnet anges.Rådet förväntas ta ett slutligt beslut under våren1999. I har uppställts som mål att det skafinnas ett globalt harmoniserat system förklassificering och märkning av kemikalier år 2000.Arbete pågår också inom med att ta framharmoniserade kriterier för klassificering av olikaeffektområden som t.ex. akut giftighet samtallergiframkallande och cancerframkallandeegenskaper. En av grundprinciperna för arbetet äratt harmonisering skall ske på högsta skyddsnivå.Enligt utskottets bedömning kan syftet medmotionerna MJ782 (m) yrkande 17 delvis och So374(kd) yrkande 9 med det anförda i allt väsentligtanses tillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.När det gäller förekomsten av nickel i framför allthudnära kosmetika hänvisar utskottet i först handtill vad som anförts om klassificering ochmärkning av allergiframkallande ämnen. Härutöver böruppmärksammas att kosmetiska produkter regleras iEG:s direktiv om kosmetiska produkter (76/768/EEG).Direktivet innehåller regler på gemenskapsnivå förkontroll, sammansättning och märkning av kosmetiskaprodukter. Huvudsyftet med direktivet är skyddet avfolkhälsan. De svenska reglerna för kosmetiska ochhygieniska produkter finns i förordningen(1993:1283) om kosmetiska och hygieniska produkter.Reglerna i om utredning och bedömningav bl.a. kemiska produkters hälsorisker ärtillämpliga på dessa produkter. Läkemedelsverketfår enligt förordningen meddela de ytterligareföreskrifter som behövs i fråga om utredningar avhälso- och miljöfarlighet. Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ725 (s) lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.I likhet med regeringen anser utskottet attförsiktighetsprincipen och produktvalsprincipen(substitutionsprincipen) måste accepteras globalt. Isåväl det internationella som det nationella svenskakemikaliekontrollarbetet är tillämpningen avförsiktighetsprincipen ett fundament för arbetet medatt minska riskerna vid hantering av kemiskaprodukter. De nu av regeringen föreslagnariktlinjerna är ett uttryck för bl.a. denna princip.Enligt Riodeklarationen innebärförsiktighetsprincipen "att om det föreligger hot omallvarlig eller oåterkallelig skada får avsaknadenav full vetenskaplig bevisning inte användas somursäkt för att skjuta upp kostnadseffektiva åtgärderför att förhindra miljöförstöring".Försiktighetsprincipen skall vidare "i syfte attskydda miljön tillämpas så långt möjligt och medhänsyn tagen till staternas möjligheter härtill".Principen finns även uttryckt i . Somframhålls i propositionen har , vid sidan omförsiktighetsprincipen, i olika internationellasammanhang hävdat att sådana kemiska produkter börundvikas som kan ersättas med mindre farligaprodukter. I likhet med regeringen anser utskottetatt detta är en förutsättning för attEsbjergdeklarationens mål skall nås. Principen finnsockså nämnd i under avsnittet omriskbegränsning, mer som ett exempel på en metod änsom en princip. Som ett utslag avproduktvalsprincipen ingår i en allmänhänsynsregel i 2 kap. 6 §. Regeln innebär att allasom bedriver eller avser att bedriva en verksamheteller vidta en åtgärd skall undvika att användaeller sälja sådana kemiska produkter ellerbiotekniska organismer som kan befaras medförarisker för människors hälsa eller miljön, om de kanersättas med sådana produkter eller organismer somkan antas vara mindre farliga. Enligt utskottetsbedömning är syftet med motionerna MJ782 (m) yrkande17 delvis, MJ785 (mp) yrkande 3 och MJ791 (mp)yrkande 3 med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.Utskottet delar regeringens bedömning att Sverigebör verka för en gemensam kemikaliepolicy i EU ochför att användningen i varor av de ämnen somomfattas av riktlinjerna avvecklas inom hela EU-området. På initiativ av bl.a. diskuteradesfrågan om behovet av en övergripande kemikaliepolicypå det informella miljöministermötet i iapril 1998. Som en följd av detta åtogs sig denansvarige kommissionären att göra en utvärdering avgällande legala verktyg på kemikalieområdet. Vidmiljörådsmötet redovisadesresultatet av detta arbete. Den föreligganderapporten, i vilken man identifierar behov avåtgärder på flera plan, är ett första steg iKommissionens översyn av kemikalieområdet. Den 24-25februari 1999 arrangerades ett möte medmedlemsländerna, gemenskapens olika institutioner,NGO:er och industrirepresentanter samt andraintressegrupper för diskussion om de problem somidentifierats i denna den första översynen. Som etttredje steg avser sedan kommissionen att under år1999 lämna ett meddelande till rådet och parlamentetsom innehåller slutsatser från översynen samtförslag till en framtida kemikaliestrategi inklusiveolika förslag till reglering på området. Enligt vadutskottet erfarit ställde sig rådet enhälligt bakomde i rapporten redovisade slutsatserna somman underströk nödvändigheten av en nykemikaliepolitik som bygger på ett mer specifiktansvarstagande från intressenterna (industrin). Motbakgrund av det anförda finner utskottet ingenanledning att föreslå något riksdagsuttalande medanledning av motionerna Jo62 (m) yrkande 7, MJ782(m) yrkande 17 delvis, MJ785 (mp) yrkande 13 ochU508 (mp) yrkande 21. Motionerna avstyrks därmed iberörda delar.Enligt utskottets mening kan även syftet medmotion Jo75 (mp) yrkande 2 i allt väsentligt ansestillgodosett med det nu anförda. Motionen bör därförlämnas utan vidare åtgärd.I anslutningsfördraget till EU fick bl.a. Sverigevissa undantag på kemikalieområdet under enfyraårsperiod. Övergångsperioden för de svenskaundantagen löpte ut . Ianslutningsfördraget ingick dessutom att en översynav gemenskapens bestämmelser skulle utföras för deområden som omfattades av undantagen. Vidmiljörådsmötet redovisadesresultatet av denna översyn. Utfallet innebär attSverige kan bibehålla sin skyddsnivå på de aktuellaområdena. I många fall innebär översynen att kravenskärps i hela EU och i vissa fall även i . Inågra fall innebär besluten att övergångstidenförlängs i avvaktan på utfallet av internationellaförhandlingar eller ytterligare analyser inom EU.Mot bakgrund härav föreslår utskottet att motionMJ785 (mp) yrkande 1 lämnas utan vidareåtgärd.9 Begränsningar och avveckling av vissaskadliga ämnen9.1 InledningPropositionenFörslag till riktlinjer för det framtida arbetet medatt minska riskerna från kemikalier har redovisats iföregående avsnitt. Riktlinjerna innebär attsärskilt farliga ämnen som uppfyller vissa generellakriterier inte skall förekomma i varor ochprocesser. Arbetet för att uppnå detta kommer attske inom ramen för våra internationella åtagandenoch ansvaret åvilar i första hand de som producerar,importerar eller på annat sätt hanterar varorna.Riktlinjerna kommer dock också att vara styrande förmyndigheternas arbete och för utformningen av denframtida kemikalielagstiftningen.Det finns en rad skäl till att fortsätta bedrivaämnes- eller ämnesgruppsvisa åtgärder. ingå i ett pågående program som bör fortsätta.Det kan också vara fråga om en grupp av ämnen somerbjuder speciella problem på grund av att deanvänds på ett särskilt sätt.MotionernaI motion MJ747 (mp) uppmärksammas attNaturvårdsverket, i sin rapport 4765 luft ochgröna skogar, föreslagit mål för fosfor ikretsloppet. Mycket av fosforn hamnar i vatten ochorsakar övergödning och rubbad ekologisk balans.Kväve har tidigare ansetts som det ämne som orsakatstörst problem i havet, men nya rön tyder på attfosfor kan ha större betydelse än man tidigaretrott. Fosfor bryts av lagrade resurser ochdagens användning är inte långsiktigt hållbar.Regeringen bör ges i uppdrag att ta fram enhandlingsplan för fosfor där målet skall vara attförluster inte får vara större än att miljön inteskadas (yrkande 7). Enligt motion MJ791 (mp) yrkande2 bör initiativ tas till forskning om riskerna medläderhantering och dess samband med cancer.Utskottets övervägandenSom anförts i föregående avsnitt skall det framtidakemikaliesäkerhetsarbetet utgå från riskvärderingar.Dagens arbetsmetoder bör kompletteras med ett mergenerellt angreppssätt som riktas mot kemiska ämnenmed dokumenterat hälsofarliga egenskaper samt motorganiska av människan framställda ämnen som ärbioackumulerade och långlivade. De föreslagnariktlinjerna för det framtida arbetet med att minskariskerna från kemikalier kommer också att varastyrande för myndigheternas arbete och förutformningen av den framtidakemikalielagstiftningen. pågår dessutomett arbete med att fasa ut eller reglera särskiltfarliga ämnen eller grupper av ämnen. Som framhållsi propositionen kommer detta arbete att fortsätta.Visserligen är det troligt att många av de ämneneller grupper av ämnen som berörs av särskildaavvecklings- eller begränsningsåtgärder kommer attåterfinnas bland de ämnen som enligt riktlinjerna ihuvudsak inte längre skall finnas i varor efter10-15 år. Det finns dock en rad skäl till att ändåfortsätta att bedriva ämnes- eller ämnesgruppsvisaåtgärder. Ämnena kan t.ex. ingå i ett pågåendeprogram som bör fortsätta. Det kan också vara frågaom en grupp av ämnen som erbjuder speciella problempå grund av att de används på ett särskilt sätt.Dessa ämnesgrupper har sällan de egenskaper sompekas ut i riktlinjerna men kräver ändå särskildaåtgärder just på grund av deras användningsområde.Regeringen har redovisat sina bedömningar av hurarbetet bör bedrivas för ett antal ämneneller ämnesgrupper. Utskottet, som återkommer tillvissa av dessa i det följande, är inte berett att idetta sammanhang tillstyrka de krav på enhandlingsplan för fosfor som förs fram i motionMJ747 (mp) yrkande 7. Motionen avstyrks i berörddel.När det gäller de i motion MJ791 (mp) framfördakraven beträffande forskning om läderhantering harutskottet vid sin senaste behandling av motsvarandeyrkande hänvisat till att beslut om måloch riktlinjer för forskningen avser perioden1997-1999. Vidare framhölls att specificeradeforsknings- och resursfördelningsfrågor delegeratstill berörda högskoleorgan och till deforskningsfinansierade organen (1997/98:JoU16 s. 3).Med hänvisning härtill avstyrks motion MJ791 (mp)yrkande 2.9.2 Läkemedels samt kosmetiska och hygieniskaprodukters miljöpåverkanPropositionenEnligt regeringen bör behov av åtgärder för attsäkerställa att läkemedel samt hygieniska ochkosmetiska produkter inte medför negativmiljöpåverkan utredas. Vidare anförs att kommuneroch länsstyrelser bör bli ansvariga för tillsynen avkosmetiska och hygieniska produkter. böräven driva frågan om miljöriskvärdering avkosmetiska produkter inom EU.MotionenEnligt motion MJ743 (mp) har det visat sig attlångvariga utsläpp av kemikalier och läkemedel gerstora effekter på miljön. En framförhållning avvilka skador som kan uppstå och att utnyttjaförsiktighetsprincipen måste utgöra en förutsättningvid alla introduktioner av nya ämnen. Vidtillverkning av läkemedel bör hänsyn tas tillekologiska aspekter, som kan bli resultatet vidanvändningen (yrkande 3).Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen är läkemedel ochmedicinska produkter väl kontrollerade till sinaeffekter på människor och djur vid avsedda doser.Kasserade läkemedel skall lämnas tillbaka tillapoteken och destrueras under kontrollerade former.En stor mängd skiftande produkter hamnar dock efteranvändning i miljön via avloppsnät och deponier.Sedan år 1995 är arbetet med miljöeffekter avläkemedel och dessas nedbrytningsprodukter reglerati läkemedelslagen (1992:859). haren central roll när det gäller att föreslå lämpligaåtgärder för att minska läkemedlens påverkan påmiljön. För nya läkemedelsprodukter har sedan den 1maj 1995 krav på miljökonsekvensbeskrivning införtsinom EU vid ansökningar om godkännande (direktiv65/65/EEG, ändrat genom direktiv /39/EEG ochdirektiv /851/EEG, ändrat genom direktiv93/40/EEG). Som framgår av propositionen ärriktlinjer för dessa miljökonsekvensbeskrivningarunder utarbetande för humanläkemedel. startadeLäkemedelsverket ett program för att enmiljöriskvärdering i relation till nytta även skallomfatta redan godkända produkter. Dessutom har kravpå miljöeffektundersökning av redan godkändaprodukter börjat gälla. kommerföretag att anmodas lämna in viss dokumentation somgör det möjligt för att avgöravilka läkemedel som behöver ytterligaredokumentation för att en korrekt risk/nytta-bedömning skall kunna göras. Läkemedel som bedömskunna ackumuleras i miljön kan bli föremål försärskilda inskränkningar i användningen. I likhetmed regeringen anser utskottet dock att åtgärderför att minimera läkemedlens miljöpåverkan efteranvändning måste bedömas i relation till de enskildamedlens nytta från hälsosynpunkt. En analys avmiljöeffekten av enskilda läkemedel görs såledesredan, medan det saknas en värdering av vilken riskför skador på miljön som den totala användningen avläkemedel kan medföra. Som framgår av propositionenavser regeringen att särskilt utreda denmiljöpåverkan som användningen av läkemedel (såvälhuman- som veterinärmedicinska) medför och behovetav åtgärder. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att motion MJ743 (mp) yrkande 3 lämnasutan vidare åtgärd.9.3 Bly, m.m.PropositionenEnligt regeringens bedömning bör all användning avbly avvecklas. Regeringen avser att förbjudaanvändningen av blyhagel för all jakt och i stortsett allt från samt inomvissa sportskyttegrenar från den 1 januari 2004.Vidare anförs att användningen av bly i PVC-produkter på frivillig väg bör ha upphört senasttill år 2002.Stora tillskott av bly till miljön sker viablyhagel och blysänken. Vidare sprids en stor mängdbly via ackumulatorer, vikter och motvikter.Dessutom finns det användningsområden där alternativi dag saknas helt, t.ex. som strålskydd och i vissatyper av sjökabel. Den upplagrade mängden bly isamhället har uppskattats till ca med enårlig användning på över . Sedan år 1990har användningen av bly i minskat kraftigtinom vissa områden, främst som bensintillsats, ikonservburkar, plaster, färger, korrosionsskydd ochglas. Inom andra områden har användningen i principlegat kvar nivå eller t.o.m. ökat. Detmål som sattes i samband med miljöpolitiskabeslut, att användningen av bly böravvecklas genom i huvudsak frivilliga åtgärder, harinte uppfyllts och arbetet för att uppnå målet harinte i tillräcklig utsträckning påbörjats på allaområden.Regeringen avser att förbjuda användning avazofärgämnen i textilier som kan ge upphov tillcancerframkallande arylaminer liksom import avprodukter innehållande sådana ämnen. Halten friformaldehyd i textilier bör begränsas.Pentaklorfenol (PCP) i importerade textilier börförbjudas. Regeringen har gett Kemikalieinspektioneni uppdrag att föreslå hur ett sådant förbud kanutformas. Tillverkare och importörer av textilierbör säkerställa att ämnen som kan förorsakanegativa effekter på människors hälsa eller i miljöninte förekommer i textilier.MotionernaI motion Jo61 (s) yrkas att medel avsätts tillforskning om ersättningsmaterial för bly ihagelpatroner. Enligt motion Jo64 (kd) har dettidigare uttalats att en övergång från blyhagel tillannat hagel som inte är miljöfarligt skall ske genomfrivilliga åtgärder till i början av2000-talet. Enligt motionärernas mening bör dennasträvan också fortsättningsvis gälla. Ännu finnsinget fullgott alternativ. Det är därför intesärskilt ändamålsenligt att införa ettblyhagelförbud . Förslaget om förbud böravslås (yrkande 8). I motion Jo67 (m) framhålls attförslaget att införa ett generellt förbud redan år2000 kommer som en stor och obehaglig överraskningför landets jägarkår. Man har insett attblyad ammunition måste avvecklas och därför påfrivillig väg bedrivit ett omfattande arbete för attinformera, utveckla alternativ och föreslå lämpligaåtgärder. Fullgoda och prismässigtkonkurrenskraftiga alternativ finns ännu inte förfastmarksjakt och jaktstigsskytte. Järnhagel, somutgör det enda egentliga alternativet , harmånga nackdelar. Följden av ett snabbförbud redan år2000 kommer bl.a. att innebära en överhänganderikoschettrisk, stor risk för att miljömässigt sämreammunition introduceras, skogsindustrin fårjärnhagel i virket och hamstring avblyhagelammunition. Enligt motionären böranvändningen av blyhagel ha upphört vid all jaktinom genom frivilliga åtaganden. Enligtmotion Jo74 (c) finns det numera, vad gällerlerduveskytte med hagelvapen, i marknaden välfungerande patroner laddade med stålhagel. När detgäller jakt i skogslandskapet, framför allt eftermarkvilt, har emellertid stålhagel avsevärdasvagheter. Vid träffar i stenar, trädstammar ochliknande uppstår rikoschetter, vilka kan gå i heltoberäkneliga riktningar. Vidare innebär stålhagel,som skjuts in i en trädstam, att stockarna kan kommaatt väljas bort eller att skärande redskap, vidupparbetning av virket, skadas. Avkastningen av vilt- jaktmöjligheterna - har, efter virkesavkastningen,den största ekonomiska betydelsen vad gäller svenskaskogsmarker. Jakten har vidare mycket storarekreationsvärden, inte minst för glesbygdsboende.Något fullgott ersättningsmaterial för blyhagel vidskogsjakt finns inte . Mot den bakgrunden bördet ställas medel till förfogande för att tafram ett alternativhagel med blyets positivaegenskaper. En referensgrupp, med god kompetens ijakt- och miljöfrågor, bör knytas till projektet(yrkande 1). Hos landets jägare och sportskyttarfinns stora mängder blyhagelammunition. Detkommer inte att vara möjligt att kontrollera attdenna ammunition inte används efter den 1 januari2000. Även om den inte kommer till användning är dettveksamt i vilken utsträckning den kommer att lämnastill destruktion. Därför är det rimligt att denredan sålda ammunitionen skall kunna användas ävenefter . Förbudet mot blyhagel bördärför avslås (yrkande 2). Däremot bör allförsäljning av blyhagel förbjudas fr.o.m. den 1januari (yrkande 3). I motion MJ723 (kd)uppmärksammas att bly används i form av blykromateri lackeringsfärg till fordon. Det används endast ifärg som ger starkt gul och nyans. Det gåratt framställa gult också utan blykromat, men intemed samma intensitet. Detta är enligt motionärernaett exempel på hur ren flärd leder till användningav någonting som i alla led medför spridning av blytill miljön. Ett nationellt förbud motanvändning av blykromater bör införas (yrkande 2).Enligt motion MJ724 (m) har förslaget att från år2000 generellt förbjuda användning av blyhagel vidjakt skapat oro och bekymmer såväl i jägarleden somi kretsar som värnar skogsbruket. jägareoch deras organisationer har genom information ochfrivilliga insatser ökat förståelsen för problemenvid fortsatt användning av blyhagel. Det finnsalltså en acceptans hos jägarna och sportskyttarnaatt frivilligt begränsa användning av blyhagel. Föratt hitta en fullgod ersättning för blyhaglet pågårforskning och utveckling världen över. Ännu ärproblemet inte löst och därför bör beslutaom ett begränsat förbud mot blyhagel. Vid jakt ifält- och skogsmark har inga nämnvärda skadorredovisats. Ett snabbt förbud bör därför begränsasdels till de skjutbanor där man inte kan vidtaåtgärder mot blyläckage till omgivningen, dels tilljakt i sjö- och våtmarker (yrkande 1). För övriganvändning bör i varje fall en lång tidsfrist, tioår, medges så att goda alternativ hinner utvecklas(yrkande 2). I motion MJ792 (m) konstateras attregeringens förslag baseras på uppfattningen attförsäljningen av blyhagelpatroner inte minskattillräckligt mycket, men regeringen kommenterar inteden minskning av blyhagelanvändningen som förväntastill följd av det gällandeförbudet mot blyhagel vid jakt på änder och gäss.Regeringen tycks inte heller ha analyseratkonsekvenserna av ett totalt blyhagelförbud. Bl.a.verkar man ha underskattat de säkerhetsrisker i formav rikoschetter som en övergång till stålhagelskulle medföra. När det gäller skogsnäringen kanstålhagel leda till missfärgning av veden samtskador på skärande delar i förädlingsindustrin. Ettbeslut om totalförbud mot blyhagel vid all jaktborde vara bättre förberett än vad som är fallet.De olika konsekvenser som nämnts ovan bör bli bättreutredda innan ett beslut tas. bör därföravvisa det framlagda förslaget att utöka förbudetmot blyhagel (yrkande 2).Utskottets övervägandenStora tillskott av bly till miljön sker viablyhagel, blysänken, ackumulatorer, vikter ochmotvikter. Ytterligare områden där bly används ärt.ex. lödning, båtkölar, hjulbalanseringsvikter,blytak, fönsterinfattningar, helkristallglas ochskorstenstätningar. Dessutom finns detanvändningsområden där alternativ saknas helt,t.ex. som strålskydd och i vissa typer av sjökabel.Som framhålls i propositionen har det mål som sattesi samband med miljöpolitiska beslut, om attanvändningen av bly bör avvecklas genom ihuvudsak frivilliga åtgärder, inte uppfyllts ocharbetet för att uppnå målet har inte i tillräckligutsträckning påbörjats på alla områden. Utskottetanser i likhet med regeringen att arbetet med attutveckla alternativ och att effektivt omhändertablyet vid skrotning, kassering ochrestaureringsarbeten bör intensifieras inom allaområden. Återvinning och minimering av användningenskall gälla inom alla användningsområden för bly.På sikt bör användningen av bly inom samtligaområden avvecklas i enlighet med de nya riktlinjernaför kemikaliepolitiken. Som regeringen framhållerbör konsekvenserna av avvecklingen med denutgångspunkten bli försumbara både avseendehälsopåverkan och för användare. Det får ankomma påKemikalie-inspektionen och att somcentrala tillsynsmyndigheter inom sina respektiveansvarsområden, i samråd med berörda förbund, varapådrivande i arbetet med att minska spridningen avbly och att följa och driva avvecklingen nationelltoch internationellt. Med det anförda avstyrks motionMJ723 (kd) yrkande 2 i den mån dess syfte inte kananses tillgodosett.När det gäller användningen av blyhagel vid jaktm.m. konstaterar utskottet inledningsvis att jaktmed blyhagel inte är tillåteninom vissa geografiska områden, särskilt våtmarker(SNFS 1994:3, NV:58). Från gälleräven att blyhagel inte får användas vid jakt påänder och gäss. I samband med 1991 årsmiljöpolitiska beslut (prop. 1990/91:90,1990/91:JoU30, rskr. 1990/91:338) konstateradeutskottet (s. 165) att förutsättningarna för enfrivillig avveckling av bl.a. blyhagel var goda ochatt det därför saknades anledning att införa ettförbud. Som nu redovisas i propositionen bordeövergången vara genomförd i sin helhet i början av2000-talet. Försäljningen av blyhagel till jakt äremellertid i stort sett oförändrad, medan den totalamängden bly i sportskytteammunition nästanhalverats. Som regeringen anför är det mycketallvarligt att försäljningen av blyhagel och blyadammunition inte har minskat i större omfattning.Vidare kvarstår de tidigare uppmärksammade problemenmed vapen, tävlingsregler, säkerhetsaspekteravseende rikoschetter m.m. Mot bakgrund av detanförda delar utskottet regeringens uppfattning atttillräckliga åtgärder för att begränsa användningenav blyad ammunition inte vidtagits på frivillig väg.Det är särskilt angeläget att all jakt i samtligavåtmarksområden sker utan blyhagel. Därmedansluter sig utskottet till regeringens bedömningatt ett förbud mot användning av blyhagel vid alljakt och i stort sett allt bör införas.Förbudet bör gälla från . Förbudetbör dock, som regeringen framhåller, kunna tillämpasmed en viss omställningstid. Enligt utskottetsmening skall, i avvaktan på utvecklingen av fullgodaalternativ, förbudet förenas med en möjlighet tilldispens för all icke våtmarksanknuten jakt,eftersök, fällfångst samt inskjutning av kulvapen.När det gäller vissa sportskyttegrenar avserregeringen att införa ett förbud mot blyhagel frånden . Som framgår av propositionen gerInternationella skytteunionens regler för närvarandeinte utrymme för användning av blyfri ammunition.Med hänsyn härtill bör även de sportskyttegrenar somingår i det olympiska programmet omfattas av endispensmöjlighet. Vad utskottet anfört med anledningav motionerna Jo67 (m), MJ724 (m) yrkandena 1 och 2samt MJ792 (m) yrkande 2 bör ges regeringen tillkänna.