bet · GM01BoU8 · 1999-04-29 00:00:00 — tvingas utskottet konstatera att detfortfarande finns en lång väg att gå när det gälleratt till fullo föra ut denna helhetssyn i praktisktillämpning.Med anledning av tillkännagivanden gavregeringen i uppdrag att föreslå lämpligaåtgärder i fråga om förbättring av inomhusmiljönm.m. arbete har resulterat i en lång radrapporter varav flertalet givits ut i serien Byggför hälsa och miljö. Enligt utskottets mening gerrapporterna underlag för ställningstagande i en långrad frågor som skulle kunna föra arbetet med att fåtill stånd ett miljö- och hälsoriktigt byggandeframåt. Trots detta avstår regeringen från att ipropositionen lägga fram några förslag på området.Regeringen nöjer sig med att uttala att denuppmärksamt följer dessa frågor och att den vidbehov avser att återkomma till . mening är detta inte tillräckligt. Ävenom naturligtvis aktörerna på byggmarknaden likavälsom fastighetsägare och boende har ett ansvar föratt våra bostäder inte förbrukar mer av våraresurser än nödvändigt och att bostäderna ärhälsosamma att bo i är det inte rimligt att tänkasig att de ensamma skall ta detta ansvar. Ävensamhället måste naturligtvis på olika sätt verka föratt vi når fram till ett miljö- och hälsoriktigtbyggande och boende som kommer alla till del.Vad som erfordras är förslag om konkretaåtgärder som grundas bl.a. på de kunskaper somvunnits genom arbete. Förslag tillåtgärder med denna inriktning förs också fram imotioner (kd), (v), (mp) och (c). I enlighet medförslagen i motionerna bör det sålunda uppdras åtregeringen att skyndsamt för redovisaöverväganden och förslag till åtgärder avseendebl.a.- definitionen av en ekologisk byggnad,-- ekologisk anpassning av va-systemen,-- klargörande av ansvarsfrågan vad gälleråteranvänt byggnadsmaterial,-- ökade miljökrav vid ny- och ombyggnad,-- miljö- och hälsovärdering avbyggmaterial,-- användningen av förnyelsebar energi ibyggnader,-- effektivisering av energianvändningen ibyggnader samt-- åtgärder för att minimera riskerna medelöverkänslighet.-Mot bakgrund av det kunskapsunderlag som redan nufinns tillgängligt bl.a. genom Boverketsutredningsarbete bör det vara möjligt för regeringenatt redan under det kommande föreläggariksdagen förslag med den nu förordade inriktningen.Vad utskottet med anslutning till motionerna1998/99:Bo5 (mp) yrkande 3, 1998/99:Bo237 (kd)yrkande 7, 1998/99:Bo509 (v) yrkande 7, 1998/99:MJ749 (c) yrkande 3 samt 1998/99:So379 (kd) yrkande5 anfört om åtgärder för ett miljö- och hälsoriktigtbyggande bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande miljöanpassat byggande ochboendeatt med anledning av motionerna 1998/99:Bo5 yrkande3, 1998/99:Bo237 yrkande 7, 1998/99:Bo509yrkande 7, 1998/99:MJ749 yrkande 3 samt1998/99:So379 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Ett program för allergisanering(mom. 14)(), () ochRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "I budgetpropositionen" och slutar med"yrkande 15 avstyrks således" bort ha följandelydelse:Problemen med allergier av olika slag har ökatunder en rad av år. Det är snart fler människor iSverige som lider av någon form av allergi än sominte gör det. Det växande folkhälsoproblem somallergierna därmed utgör måste på olika sättåtgärdas. Det är därför nödvändigt att vidta snabbaoch effektiva åtgärder på en rad områden. Ett av deområden som måste prioriteras är inomhusmiljön.Trots att problemen i vår inomhusmiljö är väl kändasedan länge finns det fortfarande ett stort antalbostäder, skolor, daghem och andra offentligalokaler där inomhusmiljön är så undermålig att denger upphov till mer eller mindre allvarliga besvärför dem som vistas där. Särskilt oroande är det attlokaler där våra barn vistas, som skolor och daghem,uppvisar brister som orsakar hälsoproblem.De åtgärder som enligt utskottets mening måste tillomfattar allt från ganska enkla insatser somförbättrade städrutiner till mer långtgående ingreppsom ombyggnad av ventilationssystem och andrabyggnadstekniska åtgärder. Vad som erfordras äralltså ett helhetsgrepp där kvaliteten iinomhusmiljön sätts främst och där alla insatsersamordnas för att bästa möjliga resultat skall nås.När det gäller skolor och daghem har i första handkommunerna som fastighetsägare ansvar för att delokaler som de upplåter svarar mot högt ställda kravpå en god miljö. Det är sålunda primärt en kommunaluppgift att svara för att skolor, daghem ochfritidshem har en hälsosam inomhusmiljö. Samtidigthar många kommuner en ansträngd ekonomi somgör att insatser för inomhusmiljön kan komma att gåut över andra angelägna kommunala uppgifter. Detfinns enligt utskottets mening därför anledning attstödja kommunerna i deras fortsatta arbete med attfå till stånd en sanering av de dåligainomhusmiljöer som fortfarande finns kvar. Somframhålls i motionerna (kd) och (mp) kan detåstadkommas genom ett program för allergisaneringsom omfattar dels information om lämpliga åtgärderm.m., dels särskilda medel till kommunala insatserför att förbättra inomhusmiljön.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen imotionerna 1998/99:So374 (kd) yrkande 4,1998/99:So375 (mp) yrkande 1 samt 1998/99:Ub246 (kd)yrkande 15 anfört om ett program för allergisaneringbör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande ett program förallergisaneringatt med anledning av motionerna 1998/99:So374yrkande 4, 1998/99:So375 yrkande 1 och1998/99:Ub246 yrkande 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Agenda 21-arbetet (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "instämmer" och slutarmed "avstyrks således" bort ha följande lydelse:De krav som vi ställer på en god livsmiljösom är långsiktigt hållbar är krav som vuxit framunderifrån, dvs. de har först kommit till uttryckhos enskilda eller grupper av människor runt om ivårt samhälle. När kraven resulterat ilagregler och handlingsprogram har dessa i sin turhaft en förankring och acceptans som gjort att desnabbt fått genomslag. De goda krafter som på dettasätt bidragit till att föra utvecklingen påmiljöområdet framåt måste tas till vara även ifortsättningen. Det innebär att det fortsattamiljöarbetet måste ha sin bas på den lokala nivån.Först då ges möjlighet för såväl stad som landsbygdatt utvecklas utifrån sina förutsättningar.Med den utgångspunkt för den fortsatta utvecklingenpå miljöområdet som utskottet förordat ovan är detnaturligt att också det fortsatta arbetet medAgenda 21 decentraliseras. Det innebär att arbetet iförsta hand bör ske på lokal nivå så att det lokalaengagemanget och kunskaperna om miljösituationen påorten tas till vara. Utgångspunkten bör sålunda varaatt Agenda 21-arbetet skall drivas lokalt meddeltagande inte bara av kommunala företrädare utanframför allt av enskilda, organisationer ochföretag. Utgångspunkten skall sålunda vara att tafram lösningar och förhållningssätt som har singrund i lokala förhållanden. Det fordrar i sin turatt arbetet inte styrs av centralt givna direktivutan att utrymme ges för lokala initiativ. Genom ensådan ordning skapas också förutsättningar för allakommuner att, oavsett storlek, delta i Agenda 21-arbetet på lika villkor genom att det är de egnabehoven och resurserna som kommer att vara styrande.Vad utskottet nu med anslutning till motion1998/99:Bo507 (c) yrkande 8 anfört om Agenda 21-arbetet bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande Agenda 21-arbetetatt med anledning av motion 1998/99:Bo507 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Deklaration av bostäder (mom. 16)(), () och HelenaHillar () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "På bostadsutskottets" och slutar med"detta skäl" bort ha följande lydelse:Det är angeläget att genom olika åtgärder påskyndautvecklingen mot miljöanpassade bostäder som interiskerar de boendes hälsa och leder fram till attallergiproblemen breder ut sig. För att stimuleraefterfrågan av miljöanpassade och energisnålabostäder bör ett system för deklaration av bostäderutvecklas som tar upp såväl miljö- ochenergibedömningar som andra kvalitetsaspekter.Risker ur allergi- och överkänslighetssynpunkt börsärskilt uppmärksammas.Bostadsutskottet anser att resultatet av det arbetesom bedrivits vid medatt ta fram förslag till system för miljö- ochkvalitetsdeklarationer nu bör komma tillpraktisk tillämpning. har slutredovisatsitt arbete för regeringen . Regeringenbör skyndsamt ta ställning till det beslutsunderlagsom redovisat. Målsättningen bör vara attfastställa en tidsplan för införandet av ettdeklarationssystem. Utgångspunkten bör vara att ettsystem skall kunna komma till praktisk tillämpningredan inom några få år.Det är i sammanhanget angeläget att understrykavikten av att det miljö- ochkvalitetsvärderingssystem för bostäder som tas framverkligen utgår från en helhetssyn påmiljöanpassningen och energianvändningen samt ettlivscykelsperspektiv för byggnaden och de användabyggmaterialen. En utgångspunkt för systemet måsteockså vara att enhetliga och enkla värderingsmetoderligger till grund för bedömningen. Syftet börsåledes vara att undvika att ett flertal olikakonkurrerande system utvecklas. Målsättningen börsammanfattningsvis vara att konsumenterna inom ensnar framtid skall få tillgång till ett informativtoch enhetligt system för miljö- ochkvalitetsdeklaration av bostäder.Vad utskottet anfört ovan med anledning av motion1998/99:Bo509 (v) yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna. Detta innebär attäven vad som förordats i motion 1998/99:So374 (kd)om miljöklassning och i motion 1998/99:MJ779 (fp) omljudklassning av bostäder får anses varatillgodosett.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande deklaration av bostäderatt med anledning av motionerna 1998/99:Bo509yrkande 4, 1998/99:MJ779 yrkande 6 och1998/99:So374 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Deklaration av bostäder (mom. 16)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "anser" och slutar med"detta skäl" bort ha följande lydelse:En fråga som enligt utskottets mening bör ägnasstor uppmärksamhet i arbetet med att ta fram ettsystem för deklaration av bostäder är bostadensljudegenskaper. Regeringen bör särskilt uppmärksammadenna fråga i sina överväganden inför de förslag omdeklaration av bostäder som skall lämnas tillriksdagen under det kommande riksmötet.Utskottet vill i frågan hänvisa till förslagen omljudklassning av bostäder i motion 1998/99:MJ779(fp). En svensk standard för ljudklassning avbostäder har arbetats fram. Det innebär attde grundläggande förutsättningarna för att få tillstånd en enhetlig ljudklassning av våra bostäder nuföreligger. I en situation där det finns anledningatt på alla sätt verka för en bättre ljudmiljö isåväl boendet som i samhället i dess helhet är detenligt utskottets mening befogat att, sommotionärerna föreslår, arbeta med målet att en såstor andel av det svenska bostadsbeståndet sommöjligt blir ljudklassat. En mer omfattandeljudklassning kan främst genomföras förnyproducerade bostäder. Ett första steg i arbetetmed att klassificera även det befintligabostadsbeståndet bör avse utomhusbullret.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget imotion 1998/99:MJ779 (fp) yrkande 6 anfört om enljudklassning av bostadsbeståndet bör somsin mening ge regeringen till känna. Övrigamotionsförslag om deklaration av bostäder avstyrks iavvaktan på regeringens förslag i frågan.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande deklaration av bostäderatt med anledning av motion 1998/99:MJ779 yrkande 6samt med avslag på motionerna 1998/99:Bo509yrkande 4 och 1998/99:So374 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. Ökat kretsloppstänkande avseendebyggnadsverk och byggmaterial (mom. 17)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "uppdrag" och på s. 23 slutarmed "avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Principen om ekologiskt kretslopp bör garanterasett effektivt genomslag i deförfattningsbestämmelser som gäller byggnadsverk ochbyggprodukter. Lagstiftningen är alltför svagoch otydlig på dessa punkter. I 2 § första stycket 9BVL ställs krav på byggnadsverket endast när detgäller hushållningen med vatten och avfall.Lagregeln måste därför kompletteras med krav påresurshushållning och en ekologiskt hållbarkretsloppstillämpning. Med denna förändring uppnåsbl.a. att de växtnäringsämnen som produceras i vårabostäder blir tillvaratagna och att det ställs kravpå sopsorteringssystem. Ett krav på ekologiskkretsloppshushållning bör också finnas med blandlagstiftningens direkta krav på en byggprodukt (4 §BVL). Härigenom skulle säkerställas bl.a. att endastsådana byggmaterial används som är energieffektiva,återvinningsbara och ofarliga för hälsan. De avutskottet förordade förändringarna ligger väl ilinje med senare tids lagstiftning inommiljöområdet. Det gäller både de förändringar somgenomförts i PBL med syfte att miljöhänsynen skallöka (se bet. 1995/96:BoU1) och den nya miljöbalken.Enligt utskottets mening bör regeringen återkommatill med de förslag till lagändringar somär nödvändiga för att de av utskottet efterlystakraven skall kunna ställas på ett effektivt sätt.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1998/99:Bo509 (v) yrkandena 1 och 8, detsenare yrkandet i motsvarande del, ger regeringentill känna vad utskottet anfört om ökatkretsloppstänkande avseende byggnadsverk ochbyggmaterial.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande ökat kretsloppstänkandeavseende byggnadsverk och byggmaterialatt med anledning av motion 1998/99:Bo509 yrkandena1 och 8, det senare i motsvarande del, som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,17. Byggproduktdirektivets tillämpning(mom. 18)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Den praktiska" och slutar med"byggproduktdirektivets tillämpning" bort haföljande lydelse:Byggproduktdirektivet förutsätter i sin tillämpningen konkretisering av de väsentliga kraven. Det kanbehövas klasser för olika prestationsnivåer och kravsom är beroende av skillnader i bl.a. klimat,tradition och säkerhetsnivå. Nivåer och klasserfinns dock inte med i direktivet.Tillämpningsdokumenten är således, såsom regeringenframhållit, otillräckliga för harmonisering avmedlemsländernas krav. Mot bakgrund av de svårakonsekvenser ett ohälsosamt boende för med sig,bl.a. i form av ökande allergier, brådskar det attfå till stånd en effektiv kontroll av byggprodukter.Det är därför angeläget att arbetet medtillämpningsföreskrifter påskyndas. mening bör vid dessaförhållanden ge regeringen i uppdrag att återkommatill med en plan för hur arbetet medtillämpningsföreskrifterna tillbyggproduktdirektivet skall kunna påskyndas medavseende på hygien, hälsa och säkerhet. nu med anledning av motion 1998/99:Bo6(kd) yrkande 1 anfört om byggproduktdirektivetstillämpning bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande byggproduktdirektivetstillämpningatt med anledning av motion 1998/99:Bo6yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,18. Tillämpningen av produktvalsprincipenavseende kemiska produkter (mom. 20)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Lagen om" och slutar med "kemiskaprodukter" bort ha följande lydelse:Lagen om kemiska produkter har inarbetats imiljöbalken (MB). Balkens allmänna hänsynsregleromfattar bl.a. den i motionen omtaladesubstitutionsprincipen eller produktvalsprincipensom den också benämns (2 kap. 6 § MB). Enligt dennaskall man inte använda eller sälja sådana kemiskaprodukter som kan befaras medföra risker förmänniskors hälsa eller miljön, om de kan ersättasmed produkter som kan antas vara mindre farliga.Motsvarande krav gäller i fråga om varor sominnehåller eller har behandlats med en kemiskprodukt. I miljöbalkspropositionen (prop.1997/98:45) gör regeringen bedömningen att kommunenkommer att få en avgörande roll i arbetet attförverkliga mål. reglerhar trätt i kraft och pågår envidareutveckling av miljöpolitiken, se bl.a.proposition 1997/98:145 Svenska miljömål. Mot dennabakgrund är det därför av stor vikt att nu se tillatt regelsystemet får en tillämpning som är såstram som möjligt. Detta är speciellt betydelsefullti fråga om kemiska produkter med hänsyn till destora och i mångt och mycket svåröverblickbararisker som är förenade med deras användning.Kommunerna måste uppmärksammas på sin betydelsefullaroll i detta sammanhang och de instrument somlagstiftningen innehåller. Substitutionsprincipenmåste effektivt tillämpas vid all byggnation och gesuppmärksamhet särskilt i de samråd som kommunernahåller med entreprenörer och byggherrar. Boverketbör lämpligen ges ett uppdrag som omfattar deberörda frågeställningarna. Det bör ankomma påregeringen att se till att så sker. Med anledning avmotion 1998/99:Bo509 (v) yrkande 8 i motsvarande delbör ge regeringen till känna vad utskottetanfört om tillämpningen av produktvalsprincipenavseende kemiska produkter.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande tillämpningen avproduktvalsprincipen avseende kemiska produkteratt med anledning av motion 1998/99:Bo509 yrkande 8i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. Byggmaterial och allergier m.m.(mom. 21)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Det är" och på s. 25 slutar med "böravstyrkas" bort ha följande lydelse:Allergier och annan överkänslighet är ett växandeproblem. Det är därför betydelsefullt med forskningoch utveckling när det gäller att ta frammätstandarder och system för produktmärkning avbyggprodukter med en klar målinriktning i dessaavseenden. Härvidlag måste också andra miljöfaktoreruppmärksammas. Enligt utskottet är samordningen avforskningen med de möjligheter till prioriteringdenna ger av största vikt. rolli detta sammanhang bör utvecklas och rådet börtilldelas sådana medel att en omfattande ocheffektiv forskning i dess regi kan äga rum. mening bör regeringen i nästa års budgetföreslå ökat stöd för forskningsinsatser medinriktning på sambandet mellan byggprodukter ochandra miljöfaktorer å ena sidan samt allergier ochannan överkänslighet å andra sidan.Byggforskningsrådet bör också stimulera forskningmed betydelse för utvecklingen av mätstandarder ochsystem för produktmärkning. Ventilationens betydelsemåste också uppmärksammas. Den av utskottetförordade forskningen är också viktig när det gälleratt bestämma vilka krav som skall ställas vidtillverkning och import av bygg- ochinredningsmaterial. Redan nu kan konstateras att detbör kunna ställas stränga krav på råvaror,tillsatser och emissioner. Kraven i dessa avseendenbör grundläggas genom en allmän hälsobedömning därallergikernas och de i övrigt överkänsligassituation ges ökad och nödvändig uppmärksamhet.Regeringen bör initiera ett övergripande arbete meddessa frågor. Det är nödvändigt att detta bedrivsmed inriktning också på det regelsystem som gällerinom EU. Regeringen bör således verka för att EU:sregler får den skärpa som behövs för allergiker ochandra överkänsliga skall kunna leva utan att derasbostäder gör dem dåliga. Med anledning av motionerna1998/99:So374 (kd) yrkande 8 och 1998/99:Bo6 (kd)yrkande 3 bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet anfört om byggmaterial ochallergier m.m.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande byggmaterial och allergierm.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Bo6 yrkande3 och 1998/99:So374 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,20. Kretsloppsanpassning av va-system(mom. 22)(), (), HelenaHillar (), () ochYvonne () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 25börjar med "vill" och på s. 26slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse:I arbetet med att ställa om samhällsutvecklingen ien mer ekologisk riktning har frågor omvattenanvändning och avloppslösningar en centralbetydelse. använder vi vatten avlivsmedelskvalitet till att transportera fekalieroch urin till stora reningsanläggningar.Näringsämnena går sedan ut i havet eller i sjöar därde bidrar till övergödning. Dagens lösningar förvattenanvändning och avlopp är i grundenfelkonstruerade. Det är därför nödvändigt atttillämpa en kretsloppsbaserad syn på dessa frågor. Iett fungerande kretsloppssamhälle måste systemen somskapas för produktion av dricksvatten ochavloppsvatten också präglas av en helhetssyn.Lineära lösningar där samhällsansvaret i alltväsentligt ofta upphör i och med att den mer ellermindre renade slutprodukten släpps ut i en naturligrecipient måste undvikas.Under senare år har det på flera håll i landetgjorts lyckade försök med toalettsystem somseparerar urin och fekalier och på så sättunderlättar kretsloppsanpassningen. Intresset fördenna typ av lösningar har också visat sig varastort. finns utvecklad teknik förkretsloppsanpassade va-system för mindrebebyggelsegrupper. Det återstår dock en hel delutvecklingsarbete innan en storskalig introduktion istadsmiljöer kan påbörjas. Det är mot denna bakgrundangeläget att staten kan stödja ett arbete medutveckling och introduktion av kretsloppsanpassadeva-system på flera olika nivåer. En kraftansamlingbör således ske vad gäller såväl forskning ochsystemutveckling som stöd till introduktion avfärdigutvecklade kretsloppsbaserade lösningar istörre skala. En struktur måste också byggas upp föratt klara uppsamling, transport, behandling ochnyttogörande av toalettavfallet. Såväladministrativa som ekonomiska styrmedel bör kunnakomma till användning i syfte att främja användandeav kretsloppsbaserade lösningar.Utskottet finner det synnerligen angeläget att detintresse som finns för kretsloppsanpassning avva-systemen kan tas till vara och att detutvecklingsarbete som pågår inte stannar upp.Naturvårdsverket har slutrapporterat ettprojekt benämnt Systemanalys VA där frågor om bl.a.styrmedel och bedömningsverktyg för en introduktionav nya avloppslösningar tagits upp. Utskottet anseratt verket tillsammans med övriga berördamyndigheter bör få i uppdrag att fortsätta dettaarbete med inriktning på att kretsloppsanpassadesystem skall komma till användning inyproduktionen och att en successiv övergång tillsådana system skall ske i den övriga bebyggelsen.Särskild vikt bör läggas vid att även system som äranvändbara i tätbebyggelse utvecklas och kommer tillpraktisk användning.Vad utskottet ovan anfört med anledning avmotionerna 1998/99:Bo507 (c) yrkande 4,1998/99:MJ520 (kd) yrkande 3 och 1998/99:MJ802 (mp)yrkande 6 bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande kretsloppsanpassning av va-systematt med anledning av motionerna 1998/99:Bo507yrkande 4, 1998/99:MJ520 yrkande 3 och1998/99:MJ802 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,21. Tillgänglighet (mom. 25)(), (), (), (), (), () och YvonneÅngström (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Det har" och slutar med "ökadtillgänglighet" bort ha följande lydelse:Regeringen får anses väl uppmärksammad på den viktriksdagen tillmäter tillgänglighetsfrågorna. InomRegeringskansliet pågår nu arbetet med en nationellhandlingsplan för handikappolitiken. Handlingsplanenskall ställa upp långsiktiga mål för politiken ochinnehålla förslag på alla områden samt också omfattatillgänglighetsfrågorna. Planen kan förväntas liggapå bord kommande höst.