bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — uppkommer frågan om det är de enskilda företagen somskall bära de förluster som uppkommer på grund avväderrelaterade katastrofsituationer. Trots att EG:s reglermedger detta slag av nationella katastrofinsatser blevregeringens arbete med att undersöka förutsättningarna förersättning för de skördeskador som uppstod år 1998resultatlöst. Vi anser att det nu finns anledning att närmareutreda förutsättningarna för skördeskadeskydd, genomförsäkringar eller på annat sätt.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande skördeskadeskyddatt med anledning av motion 1999/2000:MJ257 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,22. Den gemensamma jordbrukspolitiken (mom. 33)() anför:Det är viktigt för att förändringen av EU:sjordbrukspolitik sker på ett sådant sätt att det blir möjligtatt även bedriva jordbruk i hela landet. För attjordbruket skall bli ekologiskt hållbart måste dagenskonventionella jordbruk ersättas med ekologiskabrukningsmetoder. För att minska transporterna och ökasysselsättningen skall produkterna förädlas så nära brukarnasom möjligt. bör vidare inom EU prioritera arbetet medatt förändra den gemensamma jordbrukspolitiken så att stödendast ges till ett ekologiskt hållbart, småskaligt ochdjurvänligt jordbruk. Vidare skall prioritera frågan omatt den gemensamma jordbrukspolitiken förändras så att den ihög grad flyttas till nationell nivå. Som en prioriterad frågabör inom EU även driva att EU:s jordbrukspolitik måstereformeras på ett sådant sätt att den garanterar attöstländernas jordbruk inte diskrimineras i något avseende.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande den gemensamma jordbrukspolitikenatt med anledning av motionerna 1999/2000:N388 yrkande 18 och1999/2000:U513 yrkandena 14, 15 och 28 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ11 yrkandena 1 och 3,1999/2000:MJ216 yrkande 2, 1999/2000:MJ213 yrkandena 1 och13, 1999/2000:MJ238, 1999/2000:MJ252 yrkandena 1 och 9 samt1999/2000:U505 yrkandena 18 och 19 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,23. Den gemensamma jordbrukspolitiken (mom. 33)() anför:Den viktigaste uppgiften för EU är attöstutvidgningen fortsätter. För att en utvidgning skall kunnabli möjlig behöver den gemensamma jordbrukspolitikenreformeras. Härigenom kan EU ge tydliga signaler till dekommande medlemsländerna och undvika obalans och snedvridandeeffekter av konkurrensen på deras marknader. Många länder iÖst- och är viktiga jordbruksproducenter med ettjordbruk som är eller kan bli konkurrenskraftigt.Den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) har inte tagittillräcklig hänsyn till miljön. En felaktig användning avväxtnäring och bekämpningsmedel har skapat problem. Formellamiljömål för jordbruket saknas men däremot omfattas jordbruketav EU:s allmänna miljömål. Det är olyckligt att några separatamiljömål inte arbetats fram från kommissionen. CAP:s åtgärderför att minimera jordbrukets miljöbelastning är otillräckliga.Därför bör i EU verka för att separata miljömål förjordbruket skapas.När det gäller alkoholens konsekvenser fortsätter EU attblunda för folkhälsan trots att folkhälsoaspekten numera skallgenomsyra utformningen och genomförandet av allgemenskapspolitik. EU måste börja betrakta alkoholen som enhälsofråga och inte som ett jordbruksproblem.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 33 bort ha följande lydelse:33. beträffande den gemensamma jordbrukspolitikenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ11 yrkandena 1 och 3,1999/2000:MJ252 yrkandena 1 och 9 samt 1999/2000: U505yrkandena 18 och 19 samt med avslag på motionerna1999/2000:MJ213 yrkandena 1 och 13, 1999/2000:MJ216 yrkande2, 1999/2000:MJ238, 1999/2000:N388 yrkande 18 och1999/2000:U513 yrkandena 14, 15 och 28 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,24. Reglerna för arealstöd (mom. 34), , och (alla m) anför:Enligt vår mening behöver reglerna för arealersättning inom EUkompletteras. Enligt reglerna kan mark endast räknas somuttagen om den är . Detta borde ändras föratt möjliggöra mindre s.k. beträdor som allmänheten kan användabl.a. till rekreation.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 34 bort ha följande lydelse:34. beträffande reglerna för arealstödatt med anledning av 1999/2000:MJ206 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,25. Ett gynnande system för ekologisk odling(mom. 35)och (båda kd) anför:Vi anser att regelsystemet som skall gynna ekologisk odlingbehöver förenklas. används inom EU ett system medpositivlistor, dvs. det som inte finns upptaget på listan är iprincip inte tillåtet. Att få nya produkter godkända för detekologiska jordbruket kan ta tid, i de flesta fall minst ettår. Reglerna om positivlistor måste bytas ut mot principiellaregler för vad som är tillåtet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 35 bort ha följande lydelse:35. beträffande ett gynnande system för ekologisk odlingatt med anledning av motion 1999/2000:MJ257 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,26. Ekologisk produktion (mom. 36)() anför:Efterfrågan på ekologiska produkter har aldrig varit större äni dag och marknaden växer . harmarknaden mer än tredubblats i landet. är ca 3 300lantbrukare anslutna till KRAV och antalet produkter är ca 2800. Eftersom det svenska lantbruket inte ställer om i takt medden ökande efterfrågan på ekologiska produkter tillgodosesbehovet genom ökad import från bl.a. . Där harutvecklingen när det gäller den ekologiska produktionen gåttväldigt fort. Som ett första steg satsade man för några årsedan på forskning om ekologisktlantbruk. gör man sig beredd att inleda steg två -Aktionsplan II för ekologi i utveckling - som innebär enytterligare satsning med ca påforskning. Därtill kommer insatser för marknadsföring och s.k.ekostöd, totalt . Tanken är att skall exportera ekoproduktertill de stora marknaderna i , och Sverige.Utvecklingen när det gäller den ekologiska produktionen iDanmark kan givetvis få konsekvenser för det svenskajordbruket. Även i måste ytterligare och förstärktainsatser göras för att utveckla det ekologiska lantbruket. är forskningsanslagen mycket blygsamma i jämförelse medforskningssatsningarna på det konventionella jordbruket.Danmark satsar stort på marknadsföring av ekologiska produkter.Som jämförelse kan nämnas att satsade 2miljoner kronor medan satsade 46 miljoner danska kronorpå marknadsföring av ekoprodukter.För att det svenska lantbruket skall få de konkurrensfördelarsom en omställning till ett ekologiskt lantbruk kan ge måstesatsningarna komma . Det räcker inte med de i och för siglovvärda målen för det ekologiska lantbruket. Det gäller attsatsa rejält på forskning, marknadsföring m.m. Det räcker intelängre att hävda att det svenska konventionella lantbruket ärlite mindre konventionellt än på andra håll. Varje landförsöker visa att de egna produkterna smakar bäst och ärframställda på det bästa sättet. måste liksom andraländer ta fram en nationell aktionsplan för utvecklingen av detekologiska lantbruket.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 36 bort ha följande lydelse:36. beträffande ekologisk produktionatt med anledning av motion 1999/2000:MJ241 och med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ213 yrkandena 2-4 och 1999/2000:U514yrkande 8 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,27. Utarbetandet av landsbygdsprogrammet (mom. 37)och (båda kd) anför:Enligt vår mening bör få ett större inflytande vidutformningen av program för utvecklingen av landsbygden. Förnärvarande vet parlamentarikerna inte vad det slutligaprogrammet i stora stycken kommer att innehålla och än mindrehur regelverket, som tidigare starkt kritiserats, kommer att seut. Detta är otillfredsställande varför en ny ordning börprövas . För de enskilda lantbrukarna som skalltillgodogöra sig landsbygdsprogrammet innebär tidsförseningarnaväldiga problem. I fortsättningen krävs det en tidsmässigtbättre framförhållning vid utformandet avlandsbygdsutvecklingen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande utarbetandet av landsbygdsprogrammetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ7 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,28. Landsbygdsprogrammets regelverk m.m. (mom. 38)(), (), (), CarlG (), (), () och () anför:Enligt vår mening bör administrationen avlandsbygdsutvecklingsprogrammet förenklas. Programmen måstevara skrivna på ett sådant sätt att de garanterar att avsattamedel utnyttjas fullt ut och att det byråkratiska krånglet somfinns både för myndigheter och företag minskar. Strävan börvara att minska antalet områden och ersättningsformer för attskapa en större flexibilitet när det gäller möjligheterna attutnyttja de anslagna medlen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande landsbygdsprogrammets regelverk m.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ7 yrkande 16,1999/2000:MJ8 yrkandena 1 och 7, 1999/2000:MJ10 yrkande 3och 1999/2000:MJ212 yrkande 6 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,29. Landsbygdsprogrammets inriktning (mom. 39)(), (), (),() och () anför:Enligt vår mening fick , när det gäller det nyalandsbygdsprogrammet, en mycket dålig tilldelning av EG-resurser. Konsekvensen kan bli att ambitionen i det svenskamiljöprogrammet för jordbruket måste dras ner. Det finnsanledning att konstruktivt verka för att hitta lösningar sominnebär att eventuella skador minimeras. Vidare anser vi attgrunden för en livskraftig landsbygd alltid är ett lönsamt ochkonkurrenskraftigt jordbruk. Basen i det svenska jordbruket ärden konventionella produktionen i ett såväl produktions- sommiljöperspektiv. Det konventionella jordbrukets konkurrenskraftpå den alltmer globaliserade livsmedelsmarknaden är avgörandeför en positiv utveckling av den svenska landsbygden.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 39 bort ha följande lydelse:39. beträffande landsbygdsprogrammets inriktningatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ10 yrkande 4 och1999/2000:MJ222 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,30. En sammanhållen svensk hästnäringspolitik m.m.(mom. 40)(), () och () anför:Enligt vår mening bör hästen integreras i den nyalandsbygdsförordningen. För att detta skall kunna genomförasfordras en sammanhållen svensk politik för utvecklingen avhästnäringen. I arbetet med en sådan politik bör man bl.a.uppmärksamma den svenska halvblodsaveln och möjligheterna attinföra s.k. uppfödarpremier.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 40 bort ha följande lydelse:40. beträffande en sammanhållen svensk hästnäringspolitikm.m.att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ8 yrkandena 14 och16, 1999/2000:MJ201, 1999/2000:MJ228, 1999/2000:MJ233yrkandena 2-4, 1999/2000:MJ237 och 1999/2000:MJ244yrkandena 1, 2 och 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,31. Kostnadsram för ett nytt landsbygdsprogram(mom. 41), , och (alla m) anför:Enligt vår mening är det angeläget att utnyttjar heladet framförhandlade miljöstödet till det svenska jordbruket ochatt regeringen verkligen ställer de medel till förfogande somavsätts för miljöersättningar i jordbruket. Mot bakgrund av denminskade budgetramen för landsbygdsprogrammet anser vi vidareatt det är av stor vikt att den årliga indexuppräkningen utgårfrån totalbeloppet 3 500 miljoner kronor.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande kostnadsram för ett nyttlandsbygdsprogramatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ10 yrkande 1,1999/2000:MJ203, 1999/2000:MJ208 yrkande 2 och 1999/2000:MJ218 yrkande 3 samt med avslag på motionerna 1999/2000:MJ7yrkandena 3, 4 och 6, 1999/2000:MJ8 yrkande 6 och1999/2000: MJ257 yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,32. Kostnadsram för ett nytt landsbygdsprogram(mom. 41)och (båda kd) anför:Enligt vår mening skall kostnadsramarna för EG-medfinansieradeanslag långsiktigt ligga på en nivå som innebär att Sverigefullt ut använder de EG-anslag som är möjliga. ochsvenskt lantbruk måste tillförsäkras hela den budgetram som EUmedgivit. Regelsystemet och tillämpningen måste utvecklas såatt dessa inte upplevs som ett hinder utan som möjligheter. Atttillgodogöra sig indexeringsmedel så att programbudgetenårligen kan utökas måste givetvis också gälla den svenskamedfinansieringen och den nationella finansieringen. Regeringenbör i samband med vårbudgeten återkomma med förslag för attstärka landsbygdsutvecklingsprogrammet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande kostnadsram för ett nyttlandsbygdsprogramatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ7 yrkandena 3, 4 och6 samt 1999/2000:MJ257 yrkande 5 och med avslag på motionerna1999/2000:MJ8 yrkande 6, 1999/2000:MJ10 yrkande 1,1999/2000:MJ203, 1999/2000:MJ208 yrkande 2 och 1999/2000: MJ218yrkande 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,33. Kostnadsram för ett nytt landsbygdsprogram(mom. 41)() anför:Modulering som ett sätt att omfördela medel från en del avjordbruket till en annan bör avvisas. En sådan åtgärd, somt.ex. skulle innebära att medel omfördelas från arealersättningtill landsbygdsåtgärder, innebär knappast att det svenskajordbrukets konkurrenskraft i förhållande till våra grannländerförbättras.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 41 bort ha följande lydelse:41. beträffande kostnadsram för ett nyttlandsbygdsprogramatt med anledning av motion 1999/2000:MJ8 yrkande 6 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ10 yrkande 1, 1999/2000:MJ203, 1999/2000:MJ208 yrkande 2, 1999/2000:MJ218 yrkande3, 1999/2000:MJ7 yrkandena 3, 4 och 6 och 1999/2000:MJ257yrkande 5 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,34. Stödet till norra (mom. 42)och (båda kd) anför:Intransportstödet med flera för viktiga särskildaersättningar är betingade av regionens geografiska ochklimatiska förutsättningar. Enligt vår mening finns det ettstort behov av höjd intransportersättning för jordbruket inorra där kött och ägg också ingår i underlaget. Ensådan höjning skulle sannolikt leda till ökad stabilitet,framtidstro och därmed en ökad investeringsvilja blandlantbrukarna i området. bör ersättningarna förstärkasinom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande stödet till norra med anledning av motionerna 1999/2000:MJ5 yrkandena 1 och 3,1999/2000:MJ7 yrkande 12 och 1999/2000:MJ235 yrkande 1 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 11 och1999/2000:MJ246 yrkande 3 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,35. Stödet till norra (mom. 42)() anför:Den nationella ersättningen till norra måste räknas uppför att täcka näringens faktiska merkostnader.Intransportersättningen i norra måste höjas. Dettaskulle leda till ökad stabilitet, framtidstro och därmed enökad investeringsvilja. Jordbrukets struktur i norra områdets stora avstånd gör att kostnaderna för insamlingav mjölk, kött och ägg är betydligt högre än på andra håll ilandet. Vidare måste åtgärder vidtas för att upprätthållalönsamheten i svinproduktionen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 42 bort ha följande lydelse:42. beträffande stödet till norra med anledning av motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 11 och1999/2000:MJ246 yrkande 3 delvis samt med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ5 yrkandena 1 och 3, 1999/2000:MJ7yrkande 12 och 1999/2000:MJ235 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,36. Merkostnader för kadaverinsamling (mom. 43)(), () och () anför:Enligt vår mening bör kostnaderna för kadaverinsamlingarna ingåi underlaget för merkostnaderna i norra har medfört att jordbruket i norra av högre kostnader än i södra delarna av landet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande merkostnader för kadaverinsamlingatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ5 yrkande 2,1999/2000:MJ235 yrkande 2 och 1999/2000:MJ246 yrkande 3delvis som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,37. Åtgärder för ett ekologiskt hållbart jordbruk(mom. 45)och (båda kd) anför:Enligt vår mening behövs en beredskap för nyamiljöprograminsatser . Framför allt behövsen beredskap för odling av grödor som kan anses ligga utanförhuvudfåran. En särskild pott bör därför finnas som möjliggörsärskilda insatser under programtiden.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande åtgärder för ett ekologiskt hållbartjordbrukatt med anledning av motion 1999/2000:MJ7 yrkande 15 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ1 yrkande 1,1999/2000:MJ213 yrkande 8 och 1999/2000:MJ218 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,38. Införandet av de nya miljöersättningarna(mom. 46), , och (alla m) anför:Enligt vår mening måste nyanslutning när det gäller ängs- ochhagmarker kunna göras . Redan godkända markerskall kvarstå med ersättning även om länsstyrelserna intehunnit med den särskilda prövningen enligt det nya systemet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande införandet av de nya miljöersättningarnaatt med anledning av motion 1999/2000:MJ10 yrkande 8 delvis ochmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 2 och1999/2000:MJ211 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,39. Införandet av de nya miljöersättningarna(mom. 46)() anför:Miljöprogrammet skall vara öppet i sin helhet år 2000.Regeringen bör verka för ett undantag i regelverket så att delantbrukare som går in i olika miljöprogram gör det påettårsbasis. Detta är fullt möjligt eftersom fått rättatt förlänga nuvarande program med . Stängsprogrammet skulle det riskera att utestänga jordbrukare somvill gå in i programmet. Vidare bör gällande miljöstöd tillfäbodbete hållas öppet för anslutning under år 2000.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande införandet av de nya miljöersättningarnaatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 2 och1999/2000:MJ211 yrkande 2 samt med avslag på motion1999/2000:MJ10 yrkande 8 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,40. Bevarande av biologisk mångfald ochkulturmiljövärden i odlingslandskapet (mom. 47), , och (alla m) anför:Medel som riktas till ängs- och hagmarker ger en radikalt ökadbiologisk effekt på grund av dessa markers artrikedom.Uteblivna ersättningar hotar å andra sidan dessa värden.Flexibla lösningar är därför nödvändiga och bedömningar måstegöras utifrån områdenas speciella värden. Anslagsnivån böranpassas så att ytterligare värdefulla områden kan bevaras.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande bevarande av biologisk mångfald ochkulturmiljövärden i odlingslandskapetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ10 yrkande 8 delvis ochmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ4 yrkande 1 delvis,1999/2000:MJ211 yrkande 1 och 1999/2000:MJ240 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,41. Bevarande av biologisk mångfald ochkulturmiljövärden i odlingslandskapet (mom. 47)och (båda kd) anför:När det gäller skogs- och mellanbygder är detnödvändigt att landskapet hålls öppet. För detta krävs bl.a.ett fortsatt vallstöd. Det är således angeläget att stödet föröppet odlingslandskap omfattar skogsbygder ochligger på en sådan nivå att det verksamt bidrar till enönskvärd utveckling av kulturlandskap och miljö.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande bevarande av biologisk mångfald ochkulturmiljövärden i odlingslandskapetatt med anledning av motion 1999/2000:MJ4 yrkande 1 delvis ochmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ10 yrkande 8 delvis,1999/2000:MJ211 yrkande 1 och 1999/2000:MJ240 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,42. Bevarande av biologisk mångfald ochkulturmiljövärden i odlingslandskapet (mom. 47)() anför:För att arbetet med att bevara den levande fäbodkulturen skallkunna fortsätta krävs en rimlig ersättningsnivå i ett nyttmiljöstöd för fäbodar . Det behövs nyaåtgärder för att möjliggöra bevarandet av ett levande fäbodbruksåsom utarbetandet av vårdplaner, mark- och byggnadsvård påkulturhistoriskt värdefulla fäbodar samt ett bättre juridisktskydd för att bevara befintliga levande fäbodmiljöer.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 47 bort ha följande lydelse:47. beträffande bevarande av biologisk mångfald ochkulturmiljövärden i odlingslandskapetatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ211 yrkande 1 och1999/2000:MJ240 yrkandena 2 och 3 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ4 yrkande 1 delvis och1999/2000:MJ10 yrkande 8 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,43. Utrotningshotade raser (mom. 48)() anför:Enligt min mening är det av stor betydelse att samtligalantraser kan bevaras. Ett nationellt stöd bör utgå till delantraser som inte får stöd via jordbrukets miljöstöd.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande utrotningshotade raseratt med anledning av motion 1999/2000:MJ223 och med avslag påmotion 1999/2000:MJ240 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,44. Utvecklingen för vissa hästraser (mom. 49)och (båda kd) anför:Riksdagen beslutade om insatser för bevarande avde utrotningshotade raserna gotlandsruss, ardenner ochnordsvensk brukshäst (bet. 1997/98:JoU9, skr. 1997/98:116).Särskilda medel avsätts inom miljöersättningsprogrammetsdelprogram för utbildning, information och demonstrationsobjektför att främja bevarandet av dessa raser. Dessvärreinnefattades inte den utrotningshotade kallblodiga travaren idenna bevarandeinsats. Enligt vår mening bör den kallblodigatravaren självfallet också ingå i denna statliga insats.Populationen och antal betäckta ston är i stort sett i nivå medde andra nu nämnda raserna. Regeringen bör därför ges i uppdragatt föreslå bevarandeinsatser även för den kallblodigatravaren.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande utvecklingen för vissa hästraseratt med anledning av motion 1999/2000:MJ233 yrkande 1 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 15 och1999/2000:MJ244 yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,45. Utvecklingen för vissa hästraser (mom. 49)() anför:Det finns delar inom hästnäringen som är i farozonen och somdet av flera skäl finns anledning att stödja från samhälletssida inom ramen för de riktlinjer som gäller för dengemensamma jordbrukspolitiken. Det gäller framför allt dennordsvenska hästen, kallblodstravaren, den svenska ardennernoch gotlandsrusset. Gemensamt för dessa raser är attindividantalet är litet och minskar samt att de är en del avvårt kulturarv. Ett system som främjar utvecklingen för nämndaraser bör därför utvecklas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 49 bort ha följande lydelse:49. beträffande utvecklingen för vissa hästraseratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 15 och1999/2000:MJ244 yrkande 3 samt med avslag på motion1999/2000:MJ233 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,46. Miljöersättning för ekologisk produktion(mom. 51), , och (alla m) anför:Omfattningen av den ekologiska produktionen måste i huvudsakbestämmas av marknaden.