bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Av vad somframgår av budgetpropositionen har företrädare förLandstingsförbundet bekräftat att landstingen harberedskap att ta hand om bl.a. de överviktigapatienter som behandlas vid RFV:s sjukhus.Behandlingen av överviktiga vid sjukhusen har varitframgångsrik. Enligt utskottets mening är det därförväsentligt att erfarenheterna och kunskapen ombehandlingen kommer till andvändning i den fortsattavården av överviktiga. Utskottet utgår således frånatt kompetensen vid sjukhusen tillvaratas så att deöverviktiga får ett fortsatt bra stöd. Av direktivenför den organisationskommitté som skall förberedainrättandet av försäkringsmedicinska center (dir.1999:30) framgår att avsikten är attsjukhusfastigheterna i och skallsäljas och att de bolag som förvaltarsjukhusen skall avvecklas. Kommitténs arbete skallavslutas före . RFV har fåttregeringens uppdrag att vidta de åtgärder som krävsför att viss personal, bolagen och den medicinskarehabiliteringen skall kunna avvecklas.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf228 och Sf301.Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomFörmånerna inom utgiftsområdet bekostas frånanslagen A 1 Ålderspensioner (folkpension i form avålderspension och pensionstillskott, barntilläggtill ålderspension, hustrutillägg och särskiltpensionstillägg till ålderspensionär som vårdatsjukt eller handikappat barn), A 2Efterlevandepensioner till vuxna (folkpension ochpensionstillskott i form av omställningspension,förlängd omställningspension, särskildefterlevandepension och änkepension), A 3Bostadstillägg till pensionärer (bostadstillägg ochsärskilt bostadstillägg till ålderspensionärer) samtA 4 Delpension.I juni 1998 fattade beslut om att införaett nytt ålderspensionssystem.Det nya inkomstgrundade pensionssystemet kommerfullt ut att omfatta personer födda ellersenare. Personer födda kommer att fåett i förhållande till födelseåret ökat antaltjugondelar av pensionen från det nya systemet ochresterande antal tjugondelar från ATP-systemet.Regler om inkomstgrundad ålderspension finns ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension(LIP).Reglerna om intjänande av pensionsrätt har medomfattande övergångsbestämmelser trätt i kraft den 1januari 1999. Reglerna om beräkning av förmånernasstorlek och utbetalning av dessa träder i kraft den1 januari 2001.Garantipension kommer att ersätta nuvarandegrundskydd när det gäller folkpension i form avålderspension till den del denna inte beräknats medanledning av arbete, lagen (1998:702) omgarantipension. Garantipensionen skall också ersättapensionstillskott och särskilt grundavdrag medanledning av ålderspension. För rätt till oreduceradgarantipension skall krävas försäkringstid.Vid kortare försäkringstid skall garantipensionenreduceras proportionellt.Som försäkringstid för garantipension skalltillgodoräknas tid då en person, mellan i princip 25och , har varit folkbokförd i Sverige.Beträffande flyktingar och andra skyddsbehövande somhar beviljats uppehållstillstånd i räknasviss andelsberäknad tid av bosättningstid i tidigarehemland (dock inte tid som berättigar till pensionfrån hemlandet).Garantipensionssystemet kommer att omfatta personerfödda eller . Lagen om garantipensionträder i kraft den 1 januari 2001.För dem som är födda kommer enövergångsvis garantipension att utges.Riksdagen har för i enlighet medregeringens förslag fastställt ramen förutgiftsområde 11 till 33 (bet.1999/2000: FiU1, rskr. 1999/2000:28).Mål och prioriteringar inom utgiftsområdetPropositionenMålet för utgiftsområdet, som lades fast underföregående år (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:SfU1,rskr. 1998/99:101), är att ge ekonomisk trygghettill äldre och efterlevande. I propositionen angesvidare följande prioriteringar 2000.- har flera förbättringar förpensionärsgrupperna genomförts. Således minskas inteprisbasbeloppet längre när de pensionsförmåner somär knutna till prisutvecklingen beräknas. Ocksåbostadsstödet för pensionärerna har förbättratsgenom att ersättningsgraden för BTP har höjts.Regeringen kan även konstatera att de centraladelarna av pensionsreformen nu är på plats.- Det nya reformerade pensionssystemet medför ökademöjligheter för den enskilde att påverka denframtida pensionens storlek. Förutsättningen är attdet finns tillräckliga kunskaper om hur det nyapensionssystemet fungerar. Det är därför av storvikt att kunskapen om pensionssystemet ökar. Dettaskall framför allt uppnås genom fortsattainformationsinsatser.- Den kvarvarande anpassningen av det reformeradeålderspensionssystemet skall genomföras.- I många fall beräknas bostadstillägget med hjälpav schabloner. Regeringen avser under hösten 1999att initiera en översyn av de schabloner som användsvid beräkning av bostadstillägg.A 1 ÅlderspensionerGällande ordningI dagens pensionssystem utges folkpension i form avålderspension enligt 5 och 6 kap. AFL. Somtilläggsförmåner till folkpension kan utgessärskilda folkpensionsförmåner i form avpensionstillskott och bostadstillägg tillpensionärer.Hel folkpension i form av ålderspension utges med96 % av prisbasbeloppet eller, för gift försäkrad,av prisbasbeloppet. Den ålderspensionärsom har låg eller ingen ATP har rätt tillpensionstillskott enligt lagen (1969:205) ompensionstillskott. Pensionstillskott tillålderspension utges fr.o.m. medhögst av prisbasbeloppet. Om pension börjartas ut före respektive efter minskarrespektive ökar pensionsbeloppet.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2000 till anslaget A 1 Ål-derspensioner anvisar ett ramanslag på 10 826miljoner kronor.Enligt propositionen är antalet ålderspensionärerförhållandevis stabilt, dock har en viss ökning iantalet personer med förtida uttag kunnat skönjasunder . Detta har bl.a. inneburit attmedelbeloppet från folkpensioneringen årligenminskat. Också 1998 var andelen personer med förtidauttag förhållandevis hög bland de nytillkomnapensionärerna, vilket innebar att medelbeloppet frånfolkpensioneringen var något lägre jämfört med år1997. Det motsatta förhållandet gällde ATP-pensionerna. Den genomsnittliga ålderspensionen fråntilläggspensioneringen steg med 0,03 prisbasbeloppmellan . Detta i sin turresulterade i att såväl antalet personer medpensionstillskott som den genomsnittligaersättningen sjönk jämfört med året innan.För år 1999 beräknas anslaget underskridas med 51miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000KristdemokraternaMotionärerna i Sf278, m.fl. (kd), villhöja pensionstillskottet med år2000. I motionen anförs att en höjning avpensionstillskottet skulle komma de pensionärer somi dag är de mest utsatta till godo. I yrkande 3begärs ett tillkännagivande om detta. Ytterligare810 bör tillföras anslag A 1Ålderspensioner (yrkande 5 i denna del).CenterpartietÄven motionärerna i Sf293 av m.fl.(c) vill höja pensionstillskottet. I motionenföreslås en höjning med . Dettagynnar pensionärer med låg pension, främst kvinnor.Enligt motionärerna bör ytterligare 390 miljonerkronor tillföras anslag A 1 Ålderspensioner (yrkande1 i denna del).Övriga motioner om ålderspensionUlla-Britt () framhåller i motion Sf209att dagens regler missgynnar dem som väljer attgifta sig genom att de får lägre pension än ogifta.I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande om detanförda.I motion Sf293 av m.fl. (c) villmotionärerna att folkpension skall utges tillsamboende pensionärer med belopp motsvarande debelopp som utges till gifta pensionärer, och debegär i yrkande 2 förslag om en sådan ändring.I motion So262 yrkande 4 av ()begärs ett tillkännagivande om pensioner ochbidragsbehov. Motionären uppger att regeringen ibudgetpropositionen anger att pensionärerna somgrupp ökat sin inkomststandard,både i reala termer och i förhållande till andraåldersgrupper. Verkligheten är enligt motionären enannan. På individnivå har köpkraften förpensionärerna sänkts. När regeringen och riksdagenförsöker kompensera de utsatta pensionärerna förhöjda läkemedelskostnader genom höjtpensionstillskott och särskilt bostadstillägg hamnarpengarna hos kommunerna och inte hos pensionärerna.Bidragsberoendet hos pensionärer med låg eller ingenATP är enligt motionären påtagligt.Lennart m.fl. (c) begär i motion Sf637yrkande 28 ett tillkännagivande om invandradepensionärers beroende av socialbidrag. Enligtmotionärerna har de som sent i livet kommer tillSverige ingen eller liten pension och blir beroendeav socialbidrag. I längden är detta ohållbart, ochstaten bör överta kostnadsansvaret.Catharina () framhåller i motionSf252 att äldre invandrare som harsocialbidrag som enda uppehälle utgör en allt störreekonomisk börda för kommunerna. Enligt motionären ärdet naturligt att staten tar över ansvaret attbetala ut någon form av pension till de äldremedborgarna med invandrarbakgrund. Motionären begärett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningAnslag A 1 ÅlderspensionerFrån och med har förbättringargenomförts för pensionärerna. Bostadstillägget harhöjts, något som framför allt gynnar kvinnor. Vidarehar minskningen av prisbasbeloppet vid beräkning avpensioner slopats fr.o.m. budgetåret 1999.I budgetpropositionen anges att idepartementspromemorian Sämre för mig - Bättre föross (Ds 1999:5) belyses saneringsprogrammetseffekter för ålderspensionärernas inkomststandard.Utskottet noterar att enligt promemorian fickpensionärerna på individnivå sänkt köpkraft . Som grupp har emellertidpensionärerna ökat sin inkomststandard , både i reala termer och i förhållande tillandra åldersgrupper. Detta kan förklaras av fleraolika faktorer. Nyblivna pensionärer har igenomsnitt högre ATP-poäng, och därmed högreinkomster än de som redan finns i gruppen. Dettahöjer gruppens inkomststandard. Detfaktum att nyblivna pensionärer har en relativt höginkomststandard leder till att antaletålderspensionärer med pensionstillskott stadigtminskar. Äldre pensionärer har en lägreinkomststandard än yngre. En förklaringsfaktorhärtill är att kvinnor, som i genomsnitt har enlägre inkomststandard än män, är överrepresenteradebland de äldre. Utskottet kan inte tillstyrka enhöjning av pensionstillskottet men vill framhållaatt det är väsentligt att ålderspensionärernasekonomiska förhållanden fortlöpande uppmärksammas.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf278 yrkandena 3och 5 i denna del och Sf293 yrkande 1 i denna del.Övriga motioner om ålderspensionerFrån och med gäller att rätt tillfolkpension föreligger enligt två alternativaregler. Enligt den ena regeln skall folkpensionutges i förhållande till bosättningstid i landet ochenligt den andra regeln i förhållande till antaletår för vilka tillgodoräknats ATP-poäng. Den regelsom ger det mest fördelaktiga resultatet skalltillämpas. För rätt till oavkortad folkpension krävs40 bosättningsår mellan 16 och 64 års ålderrespektive med ATP-poäng.För flyktingar och andra skyddsbehövande sombeviljats uppehållstillstånd i finns i 5kap. 7 § AFL regler som innebär att de sombosättningstid skall få tillgodoräkna sig hela ellerviss del av tiden i hemlandet eller annat land därde tillfälligt erhållit en fristad.För rätt till oreducerad garantipension i det nyapensionssystemet kommer det att krävas 40 årsförsäkringstid. Som försäkringstid tillgodoräknas iprincip tid då en person i åldern har varitfolkbokförd i . Viss andelsberäknad tid avbosättningstid i tidigare hemland tillgodoräknas förflyktingar och andra skyddsbehövande, dock inte tidsom berättigar till pension från hemlandet.Frågan om äldre invandrares rätt till pension harutskottet behandlat vid ett flertal tillfällentidigare. I samband med att nya regler för beräkningav folkpension infördes gjorde etttillkännagivande om bl.a. att det fanns anledningför regeringen att närmare utreda de problem somfanns och kunde uppkomma när det gälldeförsörjningen av de invandrade ålders-pensionärersom inte hade rätt till folkpension eller endastskulle komma att få en reducerad pension (bet.1992/93:SfU4). I betänkande 1997/98:SfU13 Det nyapensionssystemet underströk utskottet att det ärviktigt att hitta en lösning som innebär att dengrupp äldre invandrare som har kort anknytningstidtill inte blir hänvisade till socialtjänstenför sin försörjning, och utskottet utgick från attregeringen återkommer med förslag till lösningar.Socialtjänstutredningen har lagt fram sittslutbetänkande Socialtjänst i utveckling (SOU1999:97). I betänkandet föreslås för atttillförsäkra den som är bosatt i och är eller äldre en grundläggande försörjning att ettäldreförsörjningsstöd skall införas. Stödet skallregleras i en särskild lag och vara ett statligtansvar. När det gäller försörjningsstödets nivå,finansieringsmodell och handläggningsbestämmelserter sig enligt utredningen en anknytning tillgrundskyddet för ålders-pensionärer ändamålsenligt.Utskottet anser att beredningen av betänkandet böravvaktas. Något uttalande från sida omäldre invandrares försörjning bör nu inte göras.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf252 och Sf637 yrkande 28.Beträffande storleken av gifta respektive ogiftapersoners pensioner uppgav statsrådet som svar på en interpellation den 16 mars1999 bl.a. följande. Den lägre pensionsnivån förgifta infördes . Att likställapensionen för gifta med pension för dem som ärogifta skulle kosta , ochregeringens bedömning är att detta inte är möjligtinom överskådlig tid. I fempartiöverenskommelsen omdet nya ålderspensionssystemet ansåg man att dessamedel borde användas till mer angelägna delar avgrundskyddet i pensionssystemet. Enligt statsrådetär bakgrunden till skillnaderna att gifta harekonomisk hushållsgemenskap och därmed lägregemensamma utgifter. Ekonomisk hushållsgemenskap kanockså föreligga för sambor. Det var enligtstatsrådet dock på grund av integritetsskäl och medrisk för subjektiva bedömningar vanskligt attfastslå om två personer lever underäktenskapsliknande former och därmed har ekonomiskhushållsgemenskap. Två vuxna personer som ärfolkbokförda på samma adress har inte automatisktnågot ansvar för varandras försörjning medan detomvända gäller för gifta.Utskottet noterar att i det nyaålderspensionssystemet kommer när det gäller deninkomstgrundade ålderspensionens storlek ingaskillnader förekomma på den grunden att vederbörandeär gift eller ogift. För den som kommer att uppbäraenbart garantipension eller kompletterandegarantipension kommer dock denna att utges med olikastora belopp beroende på om vederbörande är gifteller ogift.Utskottet, som delar statsrådets uppfattning,avstyrker motionerna Sf209 yrkande 2 och Sf293yrkande 2.Som framgått ovan har utvecklingen vad gällerinkomststandard för ålderspensionärerna somkollektiv varit relativt gynnsam.Av promemorian (Ds 1999:5) framgår vidare att mellandelgrupper inom kollektivet föreligger ganska storaskillnader i standard. Sålunda har yngre pensionäreri genomsnitt högre ATP-poäng än äldre. Yngrepensionärer har också oftare arbetsinkomster ochvissa typer av tidsbestämda avtalspensioner somhöjer inkomsterna sompensionär men som minskar eller upphör då de bliräldre. Vidare kan man hos de yngre pensionärernafinna en mindre andel ensamhushåll. Eftersom det perperson är billigare att bo två personer i etthushåll än att bo ensam får ensamstående, allt annatlika, lägre inkomststandard än gifta ellersamboende. Som också nämnts ovan är kvinnoröverrepresenterade bland de äldre, och de har igenomsnitt en lägre inkomststandard än yngrepensionärer. Av promemorian framgår även att deekonomiskt svagaste pensionärerna skyddats. Dettakan främst förklaras med införandet av det särskildabostadstillägget som garanterar pensionärerna enviss minimistandard. Ersättningsgraden i BTP harockså höjts, vilket ytterligare förbättratpensionärernas ekonomiska situation. En avslutandekommentar i promemorian är att en beskrivning avpensionärernas ekonomiska situation med nödvändighetblir komplicerad eftersom det är många olika, delvismotverkande, faktorer att ta hänsyn till. Enfortsatt hög ambition när det gäller de äldresekonomiska trygghet kräver också en noggrann ochdetaljerad uppföljning.Utskottet delar den nu framförda uppfattningen ochavstyrker motion So262 yrkande 4.A 2 Efterlevandepensioner till vuxnaGällande ordningOmställningspension och särskildefterlevandepension, som infördes den1 , utges till efterlevande make oavsettkön och omfattar såväl folkpension som ATP.Omställningspension utges till efterlevande makesom inte har fyllt och som vid tiden fördödsfallet antingen sammanbott med maken som föregått dödsfallet eller dåstadigvarande bodde tillsammans med barn under tolvår som stod under vårdnad av makarna eller en avmakarna. Med efterlevande make likställs vissaefterlevande som varit samboende med den avlidne.Omställningspension utges sombegränsats från dödsfallet (föreden var tiden ). Därefterutges omställningspension endast om den efterlevandehar vårdnaden om och stadigvarande sammanbor medbarn som vid dödsfallet stadigvarandevistades i makarnas hem. Sedan rätten tillomställningspension upphört kan efterlevande makemed nedsatt förvärvsförmåga beviljas särskildefterlevandepension, som alltefter förvärvsförmågansnedsättning utges som hel, tre fjärdedels, halveller fjärdedels förmån.Hade den avlidne maken inte uppfyllt bosättnings-eller ATP-kravet för oreducerad folkpension utgesfolkpension i form av omställningspension ochsärskild efterlevandepension med reducerat belopp.Rätt till omställningspension och särskildefterlevandepension upphör om den efterlevandegifter om sig eller sammanlever med någon som haneller hon har varit gift med eller har eller harhaft barn med.ÄnkepensionFöre fanns i 8 och 14 kap. AFLbestämmelser om folk- och tilläggspension i form avänkepension. Till följd av omfattandeövergångsbestämmelser kommer änkepension enligtdessa äldre bestämmelser att nybeviljas och betalasut under en lång tid framöver.Rätt till folkpension i form av änkepension har enänka, som antingen fyllt vid mannens bortgångoch då varit gift med honom eller harvårdnaden om och stadigvarande bor tillsammans medbarn, som är och som stadigvarandevistades hos makarna eller hos änkan vid tiden fördödsfallet. Med änkor likställs vissa grupper ickegifta kvinnor som varit samboende med den avlidne.Enligt huvudregeln utges oreducerad folkpension iform av änkepension till änka som var dåmannen avled eller som då vårdade barn under 16 år.I sistnämnda fall utges oreducerad pension i förstahand fram till dess att barnet fyller , menäven därefter om änkan uppnått 50års ålder. I övriga fall utges reducerad pension.Även om änkan uppfyller nu nämnda krav föroreducerad folkpension reduceras folkpensionen omden avlidne mannen inte uppfyllt bosättnings- ellerATP-kravet för oreducerad folkpension. Detta kanäven gälla änkor som är födda eller senare,eftersom folkpensionen för dessa änkor är knutentill det antal år den avlidne mannen t.o.m. utgångenav tillgodoräknats pensionspoäng.Folkpension i form av änkepension utges till änkafram till dess att änkan fyller ellerdessförinnan får folkpension. Pensionsförmånenupphör dock om änkan gifter om sig eller sammanlevermed någon som hon har varit gift med eller har ellerhar haft barn med.Änkepension från ATP utges till änka som varit giftmed den avlidne eller som hargemensamt barn med denne. Pensionen från ATP utgesoberoende av änkans ålder och oberoende av om honhar egen ålders- eller förtidspension men upphör omhon gifter om sig. Pensionen reduceras om änkan fårtilläggspension i form av ålderspension såvida honinte är född eller tidigare. För änkor som ärfödda eller senare gäller att de fåränkepension från ATP endast i förhållande tillmannens intjänade pensionspoäng vid utgången av år1989.Sedan den 1 april 1997 gäller att folkpension iform av änkepension och pensionstillskott till dennaskall inkomstprövas. Inkomstprövningen, som såledesomfattar även de pensioner som utges vidikraftträdandet, skall dock inte göras efter dödsfallet och inteheller så länge änkan vårdar barn under tolv år.Prövningen görs enligt de regler som gäller förbostadstillägg för pensionärer och sker integreratpå så sätt att inkomsten först reducerarbostadstillägget och därefter änkepensionen. Vidinkomstprövningen fastställs en årsinkomst.Årsinkomsten innefattar i princip alla inkomsterutom folkpension samt vissa bidrag ochkostnadsersättningar. Annan pensionsförsäkring äntjänstepensionsförsäkring och individuelltpensionssparkonto skall dock sedan den 1 januari1998 inte räknas med i årsinkomsten. Inkomst avförmögenhet beräknas som en schablonmässigt bestämdprocentuell andel av varje förmögenhetsslag. Vidberäkning av förmögenhetens avkastning ökar denprocentuella andelen då det gäller förmögenhetöverstigande visst belopp. Pensionen minskas av årsinkomsten utöver folkpensions- ochpensionstillskottsnivå som inte reduceratbostadstillägget.Efterlevandeförmånernas storlekOreducerad folkpension i form av änkepension elleromställningspension och hel särskildefterlevandepension utges avprisbasbeloppet. Pensionstillskottet till dessaförmåner utgör av prisbasbeloppet (avprisbasbeloppet). Till pensionstagare som inte harnågon tilläggspension till aktuellefterlevandeförmån utges pensionstillskottet i sinhelhet. Till pensionstagare som har tilläggspensionutges pensionstillskott endast i den månpensionstillskottet överstiger tilläggspensionen.Utges reducerad efterlevandeförmån reduceras ävenpensionstillskottet.Omställningspension samt hel särskildefterlevandepension från ATP utgör av denavlidnes pension eller om barn med barnpensionfinns. Änkepension från ATP utgör av denavlidnes pension eller om barn med barnpensionfinns.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2000 till anslag A 2 Efterlevandepensioner för vuxnaanvisar ett ramanslag på 12 988 miljoner kronor.I propositionen anges att anslaget år 1998underskreds med , och år 1999beräknas anslaget underskridas med 68 miljonerkronor.Som nämnts under anslag A 1 Ålderspensioner harpensionstillskottet höjts fr.o.m. den 1 juni 1999och uppgår nu till av prisbasbeloppet.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000ModeraternaMotionärerna i Sf295, m.fl. (m),anser att inkomstprövningen av änkepensionerna skallupphöra fr.o.m. och nivåernaåterställas till vad som gällde före den 1 april1997. De vill också att omställningspensionen skallförlängas fr.o.m. den 1 januari2000 (yrkandena 1 och 2). I yrkande 4 anges attytterligare bör föras tillanslag A 2 Efterlevandepensioner till vuxna.I motion Sf204 av och ()begärs att beslutar avskaffainkomstprövningen av änkepensionerna och attnivåerna återställs till vad som gällde före den 1april 1997.KristdemokraternaI motion Sf278 av m.fl. (kd) anförsatt det är anmärkningsvärt att regeringen inteheller detta år inser nödvändigheten av attinkomstprövningen av änkepensionerna avskaffas.Motionärerna vill anslå ytterligare 614 miljonerkronor för att återge änkorna den utlovadepensionen. Vidare vill motionärerna anslå 43miljoner kronor för att omställningspensionen skallkunna förlängas . Till anslag A 2Efterlevandepensioner till vuxna bör därför anslås657 mer än vad regeringen föreslagit(yrkande 5 i denna del). I yrkandena 1 och 2 begärstillkännagivanden om att ta bort inkomstprövning avänkepensionerna och om förlängd omställningspensionfrån sex till tolv månader.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf293yrkande 1 i denna del att till anslaget A 2Efterlevandepensioner till vuxna skall anslås 72miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Därigenom kan omställningspensionen förlängas frånsex till tolv månader.FolkpartietI motion Fi212 yrkande 14 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp) begärs att till anslag A 2Efterlevandepensioner till vuxna anslås 802 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslagit för attmöjliggöra återställande av änkepensionerna ochförlänga omställningspensionen.