bet · GM01JuU19 · 1999-03-09 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett knapptfyrtiotal yrkanden i motioner som väcktes underallmänna motionstiden och som tar upp frågorsom rör unga lagöverträdare. Två sakfrågor fårdärvid en utförlig behandling. Den ena handlar omförebyggande åtgärder. Där understryker utskottetfamiljens betydelse, särskilt när det gällerinförlivandet av normer och värderingar. Utskottetbetonar vikten av att andra vuxna, t.ex.personal i förskolan och skolan, engagerar sig idessa frågor och att de är uppmärksamma på barn somär i behov av särskilt stöd. Utskottet avstyrkersamtliga motioner i denna del. Den andra frågan rörpåföljdssystemet för unga lagöverträdare. Härhänvisar utskottet till det beslut om ändringar påområdet som trädde i kraft i år.Ändringarna innebär bl.a. att en ny av domstolentidsbestämd påföljd, sluten ungdomsvård, införs ochatt det blir möjligt att förena överlämnande tillvård inom med ungdoms-tjänst, som harstora likheter med samhällstjänst. Förändringarnainnebär att reaktionssystemet vid brott av unga blirtydligare som åtgärderna har en utpräglatsocial inriktning. Utskottet avstyrker samtliga häraktuella motionsyrkanden med hänvisning till de nyareglerna. Även övriga i ärendet behandlademotionsyrkanden avstyrks.I ärendet föreligger tio reservationer och ettsärskilt yttrande. 1998/99:Ju219 av m.fl. (kd) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om detbrottsförebyggande arbetet.1998/99:Ju507 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av andrastrafformer för unga förstagångsförbrytare.1998/99:Ju901 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att föräldrarnasansvar för barnen bör understrykas genom informationom föräldrarnas skadeståndsansvar,2. att hos regeringen begär förslag somger föräldrar rätt att begära hjälp av polis ellersocialtjänsten att få hem sina barn, som utan lovvistas på stan eller i andra olämpliga miljöernattetid i enlighet med vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär förslag sommöjliggör för polisen att registrerabrottsmisstänkta ungdomar , i enlighetmed vad som anförts i motionen,8. att hos regeringen begär förslag somger polisen möjlighet att drogtesta också ungdomarunder vid misstanke om drogpåverkan, ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ungdomar under18 år som begått allvarliga brott skall kunna dömastill ett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff, påkriminalvårdshem för unga,10. att hos regeringen begär en utredningav möjligheten att införa ett villkoratfrihetsberövande straff, i enlighet med vad somanförts i motionen,11. att hos regeringen begär en utredningav möjligheten att kunna döma unga brottslingar tillett s.k. weekendfängelsestraff, i enlighet med vadsom anförts i motionen.1998/99:Ju903 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag omdrogtester i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär enkartläggning av hur lagstiftningen kan förbättras isyfte att förtydliga vårdnadshavares ansvar i rollensom normöverförare och brottsförebyggare i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldrars rätt tillpolisstöd,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolans roll sombrottsförebyggare,7. att begär förslag till nyttpåföljdssystem för unga brottslingar i enlighet medvad som anförts i motionen,8. att begär förslag som möjliggörregistrering av minderåriga lagöverträdare ienlighet med vad som anförts i motionen,13. att begär förslag som möjliggör förpolisen att ta blod- och urinprov även på personerunder i enlighet med vad som anförts imotionen,30. att hos regeringen begär förslag omalternativa påföljder som samhällstjänst ochvillkorligt fängelse i enlighet med vad som anförtsi motionen.1998/99:Ju907 av m.fl. (v) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring enligt vad i motionen anförts om atthäktade ungdomar skall kunna vara på låsta s.k.§ 12-hem.1998/99:Ju911 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förebyggandeinsatser från skola och sociala myndigheter för attminska risken att barn kommer snett i livet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att samarbetetmellan socialtjänst och polis behöver förbättras.1998/99:Ju917 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär enkartläggning av hur lagstiftningen kan förbättras isyfte att förtydliga föräldrars och andravårdnadshavares ansvar i rollen som normöverförare ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldrars rätt tillpolisstöd,3. att hos regeringen begär förslag tilllagändring som möjliggör för polisen att ta blod-och urinprov även på personer i enlighetmed vad som anförts i motionen,9. att beslutar ändra lagen om ungalagöverträdare så att föräldrars roll underutredning och domstolsprocess stärks i enlighet medvad som anförts i motionen,10. att beslutar ändra lagen om ungalagöverträdare så att rätten till ersättning förinställelse vid domstol slopas för föräldrar ienlighet med vad som anförts i motionen,11. att hos regeringen begär förslag tillregistrering av minderåriga lagöverträdare ienlighet med vad som anförts i motionen,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omfamiljegruppskonferenser och medlingsverksamhet,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om betydelsen avatt avskaffa påföljden överlämnande till vård enligtsocialtjänsten,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en ny påföljdbenämnd ungdomsstraff för ungdomar i åldern15-17 år,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att inrättasärskilda kriminalvårdshem,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om särskildaregler för verkställighet av ungdomsstraff,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om särbehandlingav unga lagöverträdare,19. att hos regeringen begär förslag omvillkorligt fängelse i enlighet med vad som anförtsi motionen.1998/99:So372 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om drogtestning avbarn.1998/99:Ub205 av () vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag sommöjliggör för polisen att registrerabrottsmisstänkta ungdomar i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:N329 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts under avsnittetTrygghet och normer.1998/99:A291 av m.fl. (v) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omfrihetsberövande i de nya ungdomsfängelserna förunga lagöverträdare,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av enförändrad inriktning inom ungdomsvården. InledningI detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotioner från allmänna motionstiden om ungalagöverträdare. Senast utskottet behandlade hit-hörande frågor var i sitt betänkandePåföljdssystemet (1997/98:JuU21). I det ärendet tillstyrkte utskottet ettregeringsförslag som i fråga om unga lagöverträdarebl.a. innebar införandet av den nya påföljden slutenungdomsvård och möjligheten att förena överlämnandetill vård inom med ungdomstjänst. Denya reglerna som trädde i kraft den 1 januari 1999kommer att utvärderas när de varit i kraft en tid.År 1995 gjordes omfattande ändringar i lagen(1964:167) med särskilda bestämmelser om ungalagöverträdare (LUL). Ändringarna syftade till attförbättra samarbetet mellan myndigheterna iungdomsmål och snabba upp förfarandet. Ändringarnautvärderas av en särskild utredare som skall haavslutat sitt uppdrag före (dir.1998:29).Avslutningsvis bör här också nämnas att det pågåren försöksverksamhet med medling som riktar in sigpå unga lagöverträdare. Försöksverksamheten leds avBrottsförebyggande rådet, och Kommittén förbrottsförebyggande arbete fick i uppdrag att bl.a.sprida information om de typer av projekt somförsöksverksamheten skall omfatta (dir. 1998:31).Brottsförebyggande rådet har numera övertagitkommitténs uppgifter. Försöksverksamheten skallutvärderas av en särskild utredare som skall haavslutat sitt uppdrag före (dir.1998:30).Brottsförebyggande åtgärderFamiljens och skolans betydelse, m.m.MotionernaI motionerna Ju904 (m), Ju911 (fp), Ju917 (m) ochN329 (m) betonas föräldrarnas och skolans betydelsei det brottsförebyggande arbetet. I motion Ju219(kd) begärs en brottsförebyggande strategi som vilarpå samma grund. I motion Ju901 (m) förespråkas eninformationskampanj om föräldrarnasskadeståndsansvar i samband med barns brottslighet.I motion Ju911 understryks också vikten av attsamarbetet mellan skolan, och polisenfungerar.BakgrundEtt barn står under vårdnad av båda föräldrarnaeller en av dem om inte rätten har anförtrottvårdnaden åt en eller två särskilt förordnadevårdnadshavare. Den som har vårdnaden om ett barnhar ansvaret för barnets personliga förhållanden ochför att barnets behov av omvårdnad, trygghet och engod fostran blir tillgodosedda. Vårdnadshavarensvarar också för att barnet får den tillsyn detbehöver med hänsyn till dess ålder, utveckling ochövriga omständigheter. Vårdnadshavaren skall ocksåbevaka att barnet får tillfredsställande försörjningoch utbildning. I syfte att hindra att barnetorsakar skada för någon annan skall vårdnadshavarensvara för att barnet står under uppsikt eller attandra lämpliga åtgärder vidtas (se 6 kap. 2 §föräldrabalken).Det led i paragrafen som behandlar vårdnadshavarensskyldighet att förebygga skada infördes genomlagstiftning (prop. 1993/94:57, LU9). Avlagmotiven framgår att vårdnadshavaren, om hanuppsåtligen eller av vårdslöshet försummar sitttillsynsansvar, kan bli skadeståndsskyldig enligtskadeståndslagens bestämmelser.Regeringen har i promemorian Allas vårt ansvar medundertiteln brottsförebyggandeprogram (Ds 1996:59) behandlat föräldrarnas roll idet brottsförebyggande arbetet. I promemorian anförsatt föräldrarna har det primära ansvaret för sinabarn och att de troligen är samhällets bästabrottsförebyggande resurs. Att stödja och hjälpaföräldrarna i deras fostrande roll bör därför ingåbland de olika åtgärderna i brottsförebyggandestrategier. I promemorian uttalas vidare att skolanär en ofta outnyttjad resurs vars betydelsefullaroll i det brottsförebyggande arbetet inte nog kanunderstrykas. Regeringen tillsatte därför enarbetsgrupp som kommit med förslag till åtgärder irapporten värdegrundad skola - idéer om samverkanoch möjligheter (Ds 1997:57).Polisen bedriver undervisning i lag ochrätt i skolan. Det lokala samarbetet regleras icirkuläret (1970:513) om intensifierat samarbetemellan polis, socialtjänst och skola.Rikspolisstyrelsen utarbetade också för ett par årsedan en ny undervisning i lagoch rätt i skolan. Undervisningen bedrivs inom ramenför närpolisverksamheten. Den har emellertid efternärpolisreformen förändrats och bygger inte längrepå schemalagda aktiviteter. I stället arbetarnärpolisen också på skolans område problemorienteratvilket kan ta sig uttryck i t.ex. riktade insatsermot eleverna, mot lärarna eller mot föräldrarna. Ipraktiken har detta inneburit att den nyssnämndahandboken som bygger på schemalagda aktiviteternumera är mindre aktuell.Brottsförebyggande rådet har i regleringsbrevet förår 1999 fått i uppdrag att granska närpolisreformen.Formerna för samverkan mellan polis, skola ochsocialtjänst kommer att specialstuderas i detsammanhanget. Uppdraget skall vara avslutat före den30 juni 2001.Också enheten för brottsförebyggande arbete inomBrottsförebyggande rådet arbetar med hithörandefrågor. Syftet är att genom att tydliggöra skolansroll i det brottsförebyggande arbetet utveckla ochintensifiera skolans engagemang mot brott. planeras t.ex. ett projektdär eleverna skall undersöka lokalområdetsbrottsproblem samt diskutera och föreslå åtgärder.I sammanhanget bör också nämnas att frågan ommyndighetssekretessen lägger hinder i vägen församarbetet mellan skolan, och polisenär aktuell i den pågående översynen avsekretesslagen (dir. 1998:32) som skall varaavslutad senast den 1 maj 2001.Utskottet har under en följd av år, senast ibetänkandet 1997/98:JuU21, behandlat motioner omfamiljens och skolans betydelse i detbrottsförebyggande arbetet. gjorde utskottetbedömningen att familjens betydelse knappast kanöverskattas när det gäller att ge barn och ungdom entrygg uppväxt. Utskottet konstaterade att det interåder någon oenighet om att goda uppväxtförhållandenär en brottsförebyggande faktor av mycket storbetydelse (se 1990/91:JuU19 s. 10 f). Dettauttalande har utskottet härefter hänvisat till.Även när det gäller skolans betydelse i detbrottsförebyggande arbetet har utskottet uttalat flera tillfällen. Utskottet påpekade 1995 att forskning visar att ettkriminellt beteende inte sällan grundläggs tidigt ilivet. Tidiga insatser från bl.a. skolan för attuppmärksamma och stödja barn med särskilda behovkunde därför vara av avgörande betydelse för attförhindra att ungdomar hamnar i ett kriminelltlivsmönster. Skolan hade således en mycket viktigroll i det brottsförebyggande arbetet. Utskotteterinrade också om den undervisning i lag och rättsom polisen bedriver i skolorna (1994/95:JuU17 s. 13f).ÖvervägandenUtskottet konstaterar först att utskottet alltjämthar samma inställning som tidigare när det gällerfamiljens brottsförebyggande betydelse. mening kan familjens betydelse alltsåknappast överskattas när det gäller att ge barn ochungdom en trygg uppväxt. Goda uppväxtförhållanden ärsom utskottet tidigare anfört en brottsförebyggandefaktor av mycket stor betydelse. Härom råder ingenoenighet. måste hänsyn tas till de storasamhällsförändringar som skett under den senaredelen av . Man måste alltså konstatera attdet numera kring barnen finns många fler vuxna sominte tillhör familjen, eller hushållet, än itidigare generationer; detta gäller särskiltsmåbarnstiden där personal inom barnomsorgen i mångafall spelar en framträdande roll vid sidan avföräldrarna. Barnomsorgspersonalen kommer på så sättatt ha samma betydelse för de små barnen somskolans, fritidshemmens och fritidsgårdarnaspersonal har för de äldre. I samtliga fall öppnasmöjligheterna att på ett tidigt stadium uppmärksammaoch stödja barn med särskilda behov. En uppgift ärdärvid att hjälpa barnen att ta till sig detdemokratiska samhällets grundläggande värderingaroch bidra till det nödvändiga införlivandet avövergripande normer som tas upp i flera av de häraktuella motionerna. Särskilt för de barn som växerupp under mindre goda förhållanden har insatser frånandra vuxna stor betydelse. Med dessa ord avstyrkerutskottet bifall till motionerna Ju219, Ju904, Ju917och N329 i här behandlade delar.I likhet med vad som anförs i motion Ju911 (fp)anser utskottet det eftersträvansvärt att samarbetetkring barn med svårigheter fungerar och att onödigahinder undanröjs. Sekretessbestämmelserna mellanolika myndigheter som socialtjänst, skola och poliskan vara ett sådant hinder. Här pågår som framgåttovan en översyn av sekretesslagen. Likaså pågår somframgått ett arbete inom skolan som inte minst tarsikte på att genom att överföra värderingar ochnormer förebygga brott. Detta är emellertid intetillräckligt utan det är också, som framhålls imotionen, av stor vikt att på etttidigt stadium kan ingripa när ett barn visar teckenpå svårigheter och bistå familjen med hjälp ochstöd. Någon åtgärd med anledning av motion Ju911 iaktuella delar behövs emellertid inte, och utskottetavstyrker bifall till den.I fråga om önskemålet i motion Ju901 (m) om enupplysningskampanj om föräldrars skadeståndsansvarvill utskottet för sin del endast konstatera att dettorde vara ett välkänt faktum attskadeståndsskyldighet i vissa fall föreligger förskador som barn orsakat. Några åtgärder behövs inte,och utskottet avstyrker bifall till motionen i dennadel.Polisstöd åt föräldrarMotionernaI motionerna Ju901, Ju904 och Ju917 (alla m)föreslås att föräldrarna skall kunna begära hjälp avpolisen för att föra hem sina barn.BakgrundEnligt 12 § polislagen (1984:387) finns en möjlighetför polisen att omhänderta barn ombarnet påträffas i en olämplig miljö. Polisen skallskyndsamt överlämna barnet till dess föräldrar.Någon sådan mer allmän möjlighet till bistånd avpolisen som efterfrågas i nu aktuella motioner finnsdäremot inte. Utskottet har tidigare tagit avståndfrån tanken och hänvisat till att en sådan ordningriskerade att innebära en alltför stor belastning påpolisens resurser. Utskottet har därvid ocksåhänvisat till de möjligheter att ingripa som finnsenligt de sociala vårdlagarna (se senast1997/98:JuU21 s. 23).ÖvervägandenGenom möjligheten att omhänderta och t.ex. köra hembarn som påträffas i olämpligaungdomsmiljöer och möjligheten till ingripandenenligt den sociala vårdlagstiftningen i vissa fallär enligt utskottets mening här aktuellamotionsyrkanden i stort tillgodosedda. I övrigtkonstaterar utskottet liksom tidigare att polisensresurser kan användas på ett mer effektivt sätt.Ingenting har framkommit som motsäger dennauppfattning. Utskottet avstyrker motionerna Ju901,Ju904 och Ju917 (alla m) i här aktuella delar.PåföljdsfrågorMotionernaI motionerna Ju904 och Ju917 (båda m) föreslås attpåföljden överlämnande till vård inom socialtjänstenskall avskaffas. I motion A291 (v) intas denmotsatta positionen; motionärerna efterfrågarbehandling och inte straff.I en rad motioner föreslås att påföljdssystemet förde unga lagöverträdarna vidareutvecklas.I motionerna Ju901, Ju904 och Ju917 (alla m)föreslås att en ny påföljd, ungdomsstraff, införs.Ungdomsstraff skall verkställas på särskildakriminalvårdshem i kriminalvårdens regi ochsärskilda regler för verkställigheten behövs somavviker från vad som normalt gäller verkställighetav fängelsestraff, bl.a. på det sättet att det blirplikt för den unge att delta i vård och behandling.I motionerna Ju901, Ju904 och Ju917 (alla m)föreslås att en ordning med villkorligt fängelseinförs. Tanken i motionerna är att verkställighetenav ett utdömt fängelsestraff helt eller delvisskulle få anstå och verkställigheten i den delen skeendast om den unge döms för nya brott.I motion Ju917 (m) föreslås att unga lagöverträdaresom dömts till fängelse skall kunna friges närhalva, i stället för två tredjedelar av, straffetavtjänats.I motion Ju917 föreslås familjegruppskonferenserefter nyzeeländsk modell. I motionen kritiserasockså regeringens hantering av ett tillkännagivandefrån där uttaladeatt regeringen genast borde utarbeta en samordnadoch rikstäckande fortsatt försöksverksamhet medmedling.I motion Ju901 (m) föreslås att weekendfängelseinförs. Motionärens tanke är att ett kortfängelsestraff skulle övertyga den unge om att ifortsättningen avstå från brott.I motionerna Ju507 (s) och Ju904 (m) föreslås attsamhällstjänst införs. Motionärerna anser attförutsättningarna för samhällstjänst bör luckras uppså att samhällstjänst i praktiken kan ifrågakommaockså för unga lagöverträdare.BakgrundSom inledningsvis framgått beslutade förravåren om nya påföljder för unga lagöverträdare(prop. 1997/98:96, JuU21). De nya reglerna trädde ikraft den 1 januari 1999.Regleringen innebär en uppstramning av åtgärdernanär ungdomar begår brott. Möjligheten att överlämnaden unge till vård enligt finns kvarmen en förutsättning för denna påföljd är attsocialnämnden lämnat in en vårdplan till rätten ochatt de planerade åtgärderna kan anses tillräckligtingripande med hänsyn till brottslighetensstraffvärde och art och den unges tidigarebrottslighet. Ett överlämnande till socialtjänstenkan förenas med böter eller en föreskrift omungdomstjänst. Den sistnämnda påföljden liknarsamhällstjänst och skall fullgöras i socialtjänstensregi. Den kan också liksom böter utgöra den endapåföljden. Vid allvarlig brottslighet där påföljdenannars måste bli fängelse kan den unge i ställetöverlämnas till sluten ungdomsvård. Detta är entidsbestämd påföljd med ett maximum somverkställs på institutioner som drivs av Statensinstitutionsstyrelse. Verkställigheten regleras i ensärskild lag om verkställighet av slutenungdomsvård. I samma ärende gjordes en generellförändring beträffande villkorlig frigivning sominnebar att särregleringen för långtidsdömdaavskaffades. Alla måste således i fortsättningenavtjäna minst två tredjedelar av det utdömdastraffet.Flertalet av nu aktuella frågor var föremål förbehandling också i detta ärende.Utskottet avstyrkte i sitt av godkändabetänkande /98:JuU21 yrkanden om avskaffande av påföljdenöverlämnande till liksom ett yrkandeom ett behållande av de regler som då gällde och somhade en mer behandlingsorienterad inriktning.Utskottet avstyrkte också med hänvisning tillförslaget yrkanden om ungdomsstraff.I fråga om villkorligt fängelse uttalade utskottet,som yrkanden i saken avstyrktes, attutskottet med tillfredsställelse såg att regeringenavsåg att ta initiativ till en djupare analys avfrågan. - Formerna för det fortsatta arbetetövervägs nu i Justitiedepartementet.När det gäller en särreglering av villkorligfrigivning för unga lagöverträdare ansåg utskottet(1997/98:JuU21 s. 12) att det också utan en sådanregel fanns tillräckliga möjligheter att särbehandlade unga. Utskottet hänvisade därvid tillbegränsningarna i 30 kap. 5 § när detgäller att döma unga till fängelse och tillmöjligheten i 29 kap. 7 § att beaktaden unges ålder vid straffmätningen. Utskottet ansågockså att behovet av en sådan regel, mot bakgrund avatt utskottet tillstyrkte förslaget om slutenungdomsvård, var i det närmaste försumbart när detgällde ungdomar under 18 år.I fråga om medling och familjegruppskonferenserlämnade utskottet först en utförlig redovisning (se1997/98:JuU21 s. 18 f) för pågående arbete ochregeringens åtgärder med anledning av 1997 årsriksdagsuttalande. I fråga om de då aktuellamotionsönskemålen anförde utskottetsammanfattningsvis att utskottet har en positivgrundinställning till åtgärder som syftar till attåstadkomma alternativ till fängelse, bl.a.medlingsverksamhet. Det fanns emellertid en rad skälatt inte gå för fort fram. Särskilt viktigt var attförsöksverksamheten planerades noga så attförutsättningarna för en omsorgsfull utvärderingblir så goda som möjligt.Under medverkan av drivsnu 32 medlingsprojekt som fördelar sig över helalandet med en viss tyngdpunkt i storstäderna.Projekten går ut på att medla mellan brottsoffretoch den unge gärningsmannen. är somregel huvudman för projekten.Svenska Kommunförbundet har en bredförsöksverksamhet med familjerådslag. Projekt pågåri elva kommuner, och de leds av socialtjänsten.Familjerådslagen liknar den nyzeeländskafamiljegruppskonferensen. Grundtanken är liksom vidmedling att den unge skall konfronteras medbrottsoffret, be om ursäkt och komma överens omgottgörelse. Härefter skall familjen göra upp enplan för den unge i syfte att komma till rätta medproblemen. Till sin hjälp har familjen en friståendesamordnare och andra professionella personer, t.ex.socialtjänsten, polisen och skolan.Regeringen har gett en särskild utredare i uppdragatt analysera medlingens roll i rättssystemet ochatt utvärdera försöksverksamheten; häri ingår ävenatt belysa frågan om familjerådslag (dir. 1998:30).Uppdraget skall redovisas före den 1 oktober 2000.Frågan om weekendfängelse eller, som det kalladesdå, veckoslutsfängelse, behandlades 1993 (1992/93:JuU25 s. 19). Utskottetuttalade då stor tveksamhet till tanken med hänsyntill att de praktiska svårigheterna framstod somsvårlösta. Kort därpå tog isitt betänkande Reaktion mot ungdomsbrott avståndfrån tanken på veckoslutsfängelse. Kommittén fördeett resonemang i två led. I det ena avhandladesfrågan om verkställighet av ett utdömtfängelsestraff under veckoslut.