bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — I motionen redovisas ett förslag till skattereform sominnebär att vissa av de principer som låg till grund årsskattereform återupprättas. I ett första steg föreslås för att uttagetav statlig skatt begränsas till , att brytpunkten höjs så mycket attbortfallet på statsbudgeten blir samt att enskattereduktion på införs lika för alla. Den sammanlagdabudgeteffekten av dessa förslag uppgår enligt motionärerna till 16miljarder kronor . Fullt genomförd beräknasskattereformen kosta 55 miljarder kronor.För att främja tillkomsten av nya arbeten föreslår dessutom attarbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn skall minskas med fem procentenheter.Detta förslag väntas leda till att inkomsterna på statsbudgeten minskar med 6miljarder kronor.Sammantaget uppgår de av föreslagna skattesänkningarna ochnya utgiftsåtagandena till år 2000.Budgetförsvagningarna föreslås bli finansierade genom besparingar,effektiviseringar och extra inleveranser samt genom att verksamheter lyfts utfrån statsbudgeten för att i ställer finansieras vid sidan av den.Enligt utskottets mening framstår emellertid effekten av några av debesparingar som motionärerna tillgodoräknar sig som starkt överdrivna.Så t.ex. framgår det av budgetpropositionen att regeringen har för avsiktatt sälja ut statliga bolag m.m. för 95 miljarder kronor.Folkpartiet anser att det finns möjligheter till ytterligareföretagsförsäljningar och tillgodoräknar sig av denna anledning enbesparing på utgifterna för statsskuldsräntor med 2,5 miljarder kronorunder år 2000.Erfarenhetsmässigt tar det tid att genomföra en bolagsförsäljning. Om manemellertid rent hypotetiskt tänker sig att försäljningen kan genomföras vidnästa års halvårsskifte krävs, för att statsskuldsräntorna skall kunna minska idenna omfattning, en försäljning på mellan 175 och 200 miljarder kronor.Det framstår inte som realistiskt att en så omfattande försäljning av aktierskall kunna genomföras under närmast efterföljande år, åtminstone inte omman eftersträvar att få ett så bra pris som möjligt för varje försålt bolag.Folkpartiet vill satsa mindre på traditionell arbetsmarknadspolitik och merpå att generellt förbättra villkoren för företagandet. I enarbetsmarknadspolitisk motion säger sig de folkpartistiska motionärerna varaövertygade om att partiets politik inom andra områden är sådan att om denfick genomföras skulle den ge ett sådant tillskott av nya arbeten attefterfrågan på traditionell arbetsmarknadspolitik blev avsevärt mindre. Utanannan motivering än denna föreslår motionärerna att dearbetsmarknadspolitiska anslagen på utgiftsområde 14 skall minskas med 3,3miljarder kronor . Den lägre nivån skall dessutom rymma utökadeåtgärder för arbetshandikappade. Partiets gynnsamma politik förutsätts ocksåslå igenom på arbetslöshetsersättningen som till följd härav kan minskas med0,6 miljarder kronor.För finansutskottet, som inte har samma tilltro till politik sommotionärerna själva, framstår det som orealistiskt att de åtgärdermotionärerna föreslår skall ha så gynnsam effekt på sysselsättningen att deangivna besparingseffekterna kan uppnås.Även föreslår nu att sjukvårdens kostnader för trafikolycksfallskall föras över till den obligatoriska trafikförsäkringen och tillgodoräknarsig en besparing på för detta förslag. Medtanke på att det inte finns något konkret utarbetat förslag till sådanomläggning ter det sig som orealistiskt att en så genomgripande förändringskulle kunna leda till besparingar av denna omfattning redan nästa år.På utgiftsområde 18 vill motionärerna minska utgifterna förbostadsbidrag, lokala investeringsprogram, räntebidrag och vissamyndigheter med sammanlagt . Det inkomstprövadebostadsbidraget skall minskas eftersom det ger upphov till negativamarginaleffekter för barnfamiljerna. I stället vill partiet lägga motsvarandeutgift på en uppräkning av det allmänna barnbidraget. Enligt finansutskottetsmening är det önskvärt att man på olika sätt försöker begränsabarnfamiljernas marginaleffekter. Det måste dock ske på ettfördelningspolitiskt godtagbart sätt. För de berörda barnfamiljerna skullemotionärernas förslag i detta avseende fullt genomfört innebäraatt ett behovsprövat bostadsbidrag på per barn och månad omvandlastill ett icke inkomstprövat barnbidrag på per barn och månad. Det ärenligt utskottets mening inte en godtagbar lösning.Liksom Moderata samlingspartiet och vill Folkpartietminska på utgifterna för räntebidrag genom att trappa av den garanteraderäntan. föreslår för sin del att anslaget skall minskas med 0,5miljarder kronor. En besparing av denna omfattning skulle enligtbostadsutskottet (BoU1y) leda till krav på höjda hyror i den del avbostadsbeståendet som har de högsta boendekostnaderna.Nedskärningen skulle drabba inte minst bostäder i de s.k. krisårgångarna,framhåller bostadsutskottet.Dessutom vill att stödet till lokala investeringsprogram skallavvecklas och föreslår därför att det för ändamålet uppförda anslaget på 1,8miljarder kronor inte skall beviljas . Som bostadsutskottet framhålleri sitt yttrande avser emellertid detta anslag till största delen redan beviljatmen ännu inte utbetalat stöd, och en total avveckling av anslaget skulledärför medföra att staten inte kan fullfölja redan gjorda åtaganden.Bostadsutskottet kommenterar också förslag till mycketkraftiga nedskärningar av vissa myndigheters anslag . Bl.a.föreslås att anslag skall minskas med eller medomkring . instämmer helt i bostadsutskottets uppfattningatt det med tanke på gällande avtal och trygghetslagar är helt orealistiskt meden så stor nedskärning under närmast kommande budgetår för en myndighetvars anslag till största delen avser personalkostnader.Enbart för att tillgodose kravet på budget-teknisk genomförbarhet skulle,enligt bostadsutskottets bedömning, förslag till ram förutgiftsområde 18 behöva revideras med över en miljard kronor.I likhet med övriga oppositionspartier avvisar regeringensförslag till skattereduktion utan att neutralisera den avräkningregeringen gör på kommunbidraget med anledning av detta förslag. På grundhärav ligger överföringar till kommunsektorn på en 4,8 miljarderkronor lägre nivå än vad som framgår av partiets budgetalternativ.I motionen har man inte heller beaktat att de förslag till skattesänkningarman själv för fram medför att kommunernas skatteinkomster minskar.Riksdagens budgetkontor har beräknat detta bortfall till 5,5 miljarder kronorår 2000. företrädare i utskottet har emellertid förklarat attavsikten är att kommunerna skall kompenseras för detta bortfall genom gör en lika stor avräkning mot inkomsttiteln för fysiska personersinkomstskatt. Detta innebär således att även väljer attnettoredovisa en överföring till kommunerna mot en inkomsttitel.Även i övrigt utmärks budgetalternativ av att vagtunderbyggda förslag förväntas ge betydande besparingar . Påtrafikområdet vill partiet bl.a. börja en stegvis avveckling av rederistödetsamt avreglera all persontrafik på järnväg. Avregleringen medföratt anser att anslag för banhållning kan minskas meden fjärdedel , dvs. med 1,6 miljarder kronor.På motsvarande sätt förutsätts en ökad satsning på försäkringskassornamed bana väg för en bättre rehabilitering vilket redannästa år minskar behovet av medel för förtidspension med 0,9 miljarderkronor. Totalt tillgodoräknar sig besparingar på 1,6miljarder kronor för sina satsningar på effektivare rehabilitering m.m.Samma satsning med på försäkringskassorna förbättrardessutom kassornas möjligheter att bekämpa fusk och överutnyttjande isocialförsäkringssystemen. Anslaget för sjukpenning kan med hänsyn härtillminskas med , anser Folkpartiet.En tämligen begränsad satsning med kommer således iFolkpartiets budgetalternativ att ge omedelbar utdelning med minst 1,4 milj-arder kronor, dvs. för varje satsad krona får man igen 28.Med en så god utdelning ter det sig enligt utskottets mening närmastanmärkningsvärt att motionärerna nöjer sig med att avdela 50 miljonerkronor för detta ändamål.Folkpartiet tar fasta på att produktivitetsutvecklingen i hela beskattnings-,uppbörds- och indrivningskedjan har bromsats upp och föreslår att ytterligare100 skall anvisas till skattemyndigheterna förnästkommande budgetår. Anslaget ökar därmed från 4,4 till 4,5 miljarderkronor eller . Även denna satsning förutsätts ge god utdelning redansamma år för skatteinkomsterna väntas då öka med tillföljd av minskat fusk m.m.Enligt utskottets mening visar dessa exempel att det finns anledning attifrågasätta trovärdigheten i finansieringen av förslag tillskattesänkningar och nya utgiftsåtaganden. Flera av de mest betydelsefullabesparingsförslagen har inte den styrka och varaktighet som krävs för enansvarsfull budgetpolitik.Med budgetförslag skulle vi således snart vara tillbaka till detförhållande som rådde då ofullständigt finansieradeskattesänkningar bidrog till den snabba försvagningen av statsfinanserna.Med hänsyn härtill kan finansutskottet inte ställa sig bakom Folkpartietsförslag till budgetalternativ.Sammanfattningsvis anser utskottet sålunda att de förslag till alternativinriktning av budgetpolitiken som förs fram av Moderata samlingspartiet,, liberalerna inte kanläggas till grund för beslut i frågan. Moderata samlingspartietföreslår lösningar som visserligen innebär att utgifterna ligger underregeringens förslag till utgiftstak , men partietsförslag är inte fördelningspolitiskt godtagbart. Även Folkpartietliberalerna och redovisar i sina motioner förslag sominnebär att utgifterna skulle komma att ligga under regeringens förslagtill utgiftstak, men som utskottet redovisat är dessa bedömningar alltförlöst underbyggda för att kunna ligga till grund för en statsbudget.Såväl Moderata samlingspartiet som och Folkpartietliberalerna föreslår att trafikförsäkringen skall överta kostnaderna förtrafikskadade , två av partierna räknat från . Ingetav partierna redovisar emellertid något konkret förslag till hur detta teknisktskall lösas. Man anvisar därmed en osäker och tekniskt kompliceradfinansiering för sina förslag till skattesänkningar för år 2000.Samma tre partier vill också satsa på rehabilitering och skärpt kontroll avbl.a. utnyttjandet av socialförsäkringsförmåner och förutsätter att äventämligen begränsade tillskott på dessa områden skall ge inte bara omedelbarutan också mycket riklig utdelning i form av minskade utgifter och ökadeskatteinkomster.På utgiftsområdena 13 och 14 föreslår de dessutom omfattande reduceringarav utgifterna för arbetslöshetsersättning och arbetsmarknadspolitik.Flertalet av dessa förslag är emellertid så vaga till sin karaktär att deredovisade besparingseffekterna för framstår mer som förhoppningarän som realistiskt underbyggda förslag.Exempel som dessa visar att de tre partiernas budgetalternativ bygger påen finansiering som är ofullständig eller så osäker att stabiliteten istatsfinanserna återigen skulle hotas.Finansutskottet har av dessa skäl inte kunnat ställa sig bakom deras förslagtill uppläggning av budgetpolitiken.Centerpartiets förslag till utgiftstak överensstämmer med regeringens meninnehåller i övrigt lösningar som utskottet inte kan godta.Under förra mandatperioden genomförde regeringen ett omfattandekonsolideringsprogram och kunde med dess hjälp återställa balansen i denoffentliga sektorn. I konsolideringsprogrammet var besparingar ochskattehöjningar kombinerade på ett sådant sätt att åtgärderna sammantagnafick en - enligt utskottets mening - efter omständigheterna rimligfördelningsprofil. Utan denna kombination av skattehöjningar ochbesparingar hade saneringen av statsfinanserna ensidigt kommit att drabba desämst ställda i samhället. Ansträngningarna att komma till rätta med de storabudgetunderskotten hade då inte vunnit den respekt och fått den bredauppslutning som krävts för att driva arbetet vidare i den takt som skett.Saneringsarbetet påskyndades också av att man snabbt kunde besluta omskattehöjningar, och att dessa förändringar i allmänhet också fick ett snabbtgenomslag. Vid utformningen av besparingarna försökte regeringendessutom i möjligaste mån undanta välfärdens kärna - vård, omsorg ochutbildning - vilket enligt utskottets mening var angeläget.Med den nu framlagda budgetpropositionen med förslag till statsbudget fullföljer regeringen denna politik. Förslagen ibudgetpropositionen stöds av och de gröna somträffat en överenskommelse med regeringen. Den innebär att treriksdagspartier står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Utskottet noterar med tillfredsställelse att det alltsåfinns en bred enighet i dessa frågor vilket ger stadga och är en god grundför en fortsatt stabil utveckling.Samarbetet mellan regeringspartiet, och degröna berör fem områden, nämligen ekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö. Såsom också framhålls i propositionen bekräftasgenom detta samarbete att det finns en politisk majoritet för en ekonomiskpolitik som är inriktad på full sysselsättning, prisstabilitet och ettoffentligt överskott på i genomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel.Sedan 1998 finns det ett överskott i de offentliga finanserna, och för denärmast följande åren förutses så stora överskott att uppställda saldomålkommer att uppnås eller överträffas.Även statsbudgeten kommer att uppvisa betydande överskott vilka underde närmaste åren kommer att användas för att amortera av statsskulden. Destora överskotten är emellertid i allt väsentligt en följd av att budgetenkommer att tillföras betydande engångsvisa belopp från planeradeföretagsförsäljningar samt en överföring från AP-fonden föranledd avpensionsreformen. Av en i propositionen redovisad sammanställning (tabell4.12 s. 98) framgår att utan dessa extraordinära tillskott hade budgetsaldotvarit negativt . Även om de närmaste årensstatsfinansiella utveckling ter sig gynnsam, bör enligt finansutskottetsmening nivån på det underliggande saldot ses som en markering av att detännu inte finns anledning att ge avkall på kravet på en stram utgiftsprövning.Sammanlagt 12 utskott har yttrat sig över budgetpropositionens förslag tillutgiftsramar och de motioner som väckts med anledning av propositionen.Två utskott - utbildningsutskottet samt miljö- och jordbruksutskottet - haravstått från att yttra sig. Av de utskott som yttrat sig i ärendet har samtligautom arbetsmarknadsutskottet tillstyrkt regeringens förslag.Arbetsmarknadsutskottet yttrar sig endast beträffande arbetsmarknadsläget,uppföljningen av sysselsättningsmålet, regionala variationer iarbetsmarknadssituationen samt förslag rörande reformering avarbetslöshetsförsäkringen.Finansutskottet anser att den av regeringen föreslagna uppläggningen gerbudgetpolitiken en riktig inriktning. Regeringens förslag är även i övrigtväl avvägda och bör, enligt utskottets mening, därför ligga till grund förbudgetpolitikens inriktning under såväl som de bådaefterföljande åren.I närmast efterföljande avsnitt återkommer utskottet till de formella förslagtill beslut som detta ställningstagande föranleder i fråga om utgiftstak (2.6),beräkning av statsbudgetens inkomster m.m. (3) samt fördelning av utgifterpå utgiftsområden (4).2.6 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn2.6.1 Utgiftstak för statenDet statliga utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Dessutom ingår en ofinansierad budgeteringsmarginal.BudgetpropositionenI budgetpropositionen föreslår regeringen (avsnitt 4.1.1) att nivån på detidigare fastställda utgiftstaken för 2000-2002 skall anpassas till trebudgettekniska förändringar. Justeringen som inte ökar utrymmet underutgiftstaket är föranledd av dels förslaget att höja den statligaålderspensionsavgiften på pensionsgrundande transfereringar mednärmare , dels förslaget till ändradfinansieringsprincip för avtalsförsäkringar inom det statliga området, delsäven förändringen av det generella statsbidraget till kommunerna tillföljd av förslaget om begränsad avdragsrätt för egenavgifter. De bådaförstnämnda förslagen höjer utgiftstaket med . Densistnämnda förändringen sänker nivån med 4,8 miljarder kronor.Regeringen föreslår sålunda att utgiftstaken fastställstill 765, 790 respektive (yrkande 2).MotionernaAv den redogörelsen framgår att tre partier förordar andra nivåerför utgiftstaket. Formella förslag för de tre åren framförs av Moderatasamlingspartiet i motion Fi209 (yrkande 2), i motionFi210 (yrkande 2) samt liberalerna i motion Fi212 (yrkande2). De olika partiernas förslag framgår av efterföljande sammanställning.Tabell 23. Förslag till nytt utgiftstak för staten inklusiveålderspensionssystemet 2000-2002Belopp i miljarder kronorÅrOppositionspartiernas förslag till alternativa nivåerNivå enligtregeringenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000765,0-11,0-8,0±0,0-17,02001790,0-22,0-16,0±0,0-20,02002814,0-34,0-25,0±0,0-23,0Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i föregående avsnitt (2.5.3) ställt sig bakomregeringens förslag till inriktning av budgetpolitiken och därmed ocksåregeringens förslag till utgiftstak för staten. tillstyrkersåledes propositionens yrkande 2 samt avstyrker de förslag till utgiftstakför staten som framförs i motionerna Fi209 (m) yrkande 2, Fi210 (kd)yrkande 2 samt Fi212 (fp) yrkande 2.2.6.2 Utgiftstak för den offentliga sektornOm man till utgiftstaket för staten lägger en beräkning av de samladekommunala utgifterna exklusive interna transaktioner mellan stat ochkommun får man fram utgiftstaket för den offentliga sektorn. Nivån pådetta utgiftstak är således en funktion av det utgiftstak som gäller förstaten.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 7.3) att skall godkänna en ipropositionen redovisad beräkning av de offentliga utgifterna för åren2000-2002 (yrkande 9). Beräkningen framgår av efterföljande tabell.Tabell 24. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstaket för denoffentliga sektorn 2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Utgiftstak för staten inkl. ålderspensionssystemet765790814Den kommunala sektorn479497511Interna transaktioner-178-185-183Summa offentlig sektor1 0661 1011 142Procent av BNP52,251,751,5MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi209 att i ställetskall godkänna detta partis beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande5). Enligt motionen påverkas taket av partiets förslag om nationellskolpeng samt skatteförändringar. Skatteförändringarna påverkar främstde kommunala skatteinkomsterna varför en ekonomisk reglering mellanstaten och kommunsektorn måste ske. De nivåer som partiet föreslår är1 för såväl 2000 som 2001 samt 1 054 miljarderkronor för 2002.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi210 (yrkande 6) att de beräkningarav de offentliga utgifterna som redovisas i motionen skall godkännas avriksdagen. förslag innebär att ett något större utrymmeför kommunsektorn kombineras med partiets föreslag till lägre utgiftstak förstaten. Enligt de beräkningar som redovisas i motionen blir taket för denoffentliga sektorn 1 059, 1 087 respektive för 2000-2002.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi212 (yrkande 7) att riksdagenskall godkänna detta partis beräkningar av de offentliga utgifterna. Imotionen anges nivåerna till 1 049, 1 082 respektive 1 125 miljarder kronorför 2000-2002.Finansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottet tidigare framhållit tillstyrker utskottetregeringens förslag till beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 9).Utskottet avstyrker därmed de förslag till alternativ beräkning av deoffentliga utgifterna och utgiftstak för den offentliga sektorn somframförs i motionerna Fi209 (m) yrkande 5, Fi210 (kd) yrkande 6 samtFi212 (fp) yrkande 7.2.7 Fördelning av utgifter på utgiftsområden budgetåret 2000BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 7.1) att statsbudgetens utgifter för budgetåret2000 skall fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår avefterföljande tabell (yrkande 6).MotionernaDe fyra borgerliga partierna avvisar regeringsförslaget och förordar istället sina respektive förslag till utgiftsfördelning. Sådana alternativaförslag framförs av- Moderata samlingspartiet i motion Fi209 (yrkande 8),- i motion Fi210 (yrkande 4),- i motion Fi211 (yrkande 11) samt av- liberalerna i motion Fi212 (yrkande 4).Övriga utskotts yttrandenSammanlagt tolv utskott har yttrat sig över budgetpropositionens förslagtill utgiftsramar för och de motioner som väckts medanledning av propositionen. Två utskott - utbildningsutskottet samtmiljö- och jordbruksutskottet - har avstått från att yttra sig. Av de utskottsom yttrat sig i ärendet har samtliga utom arbetsmarknadsutskottettillstyrkt regeringens förslag. har valt att i sittyttrande endast ta upp fyra frågor och att redovisa sin syn på dem. Detgäller arbetsmarknadsläget, uppföljningen av sysselsättningsmålet,regionala variationer i arbetsmarknadssituationen samt förslag rörandereformering av arbetslöshetsförsäkringen.Till yttrandena har oppositionspartiernas företrädare anmält avvikandemeningar med alternativa förslag till ramnivåer eller reserverat sig tillförmån för respektive partis motionsförslag. Efterföljande tabell återgerregeringens förslag samt de avvikelser oppositionspartierna har i sinamotionsvis framförda förslag.Tabell 25. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftsramarför 2000Belopp i miljoner kronorFinansutskottets ställningstagandeUtskottet har i avsnitt 2.5 redovisat sin syn på de budgetförslag ochprioriteringar som regeringen och de borgerliga partierna gör.Ovanstående tabell visar i ett koncentrat hur dessa prioriteringar kommertill uttryck i Moderata samlingspartiets, ,och liberalernas budgetalternativ.Noteras bör dock att för oppositionspartiernas del är de angivna värdenainte helt jämförbara på alla punkter beroende på att dessa partier delsanvänder sig av olika metoder för att kompensera kommunsektorn föreffekterna av sina skatteförslag, dels framlägger vissa förslag som innebär attanslag i varierande omfattning flyttas från ett utgiftsområde till ett annat.Så t.ex. föreslår Moderata samlingspartiet att ramen för utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner skall räknas upp med 12,5 miljarder kronorfrämst beroende på att kommunsektorn föreslås få kompensation för detskattebortfall som det moderata budgetalternativet ger upphov till. Eftersompartiets förslag till neutraliseringar uppgår till sammanlagt 13,6 miljarderkronor föreslår Moderata samlingspartiet i realiteten en neddragning avöverföringarna till kommunerna med . Därtill kommeratt Moderata samlingspartiet avvisat regeringens förslag tillinkomstskattesänkning, dock utan att återställa en till detta förslag knutenminskning av det generella statsbidraget till kommunerna. Neddragningen avöverföringarna till kommunsektorn blir därigenom i det moderatabudgetalternativet i praktiken större än vad som framgår av motionen, ellertotalt 5,9 miljarder kronor.I motsats till Moderata samlingspartiet föreslår de tre övriga partierna atteffekten på kommunsektorn av deras respektive inkomstskatteförslag skallneutraliseras genom en avräkning mot en inkomsttitel. Ett sådant förfarandestrider emellertid mot budgetlagens krav på att alla inkomster och utgifter påstatsbudgeten skall bruttoredovisas. Om - för jämförbarhetens skull -motsvarande reglering i stället görs på utgiftsområde 25 kommer utgifternapå detta utgiftsområde att öka med för 17 miljarderkronor, och 5,5 miljarderkronor. En motsvarande justering bör då också göras av respektive partisförslag till utgiftstak för år 2000.Även dessa partier förkastar emellertid regeringens förslag tillinkomstskattesänkning utan att återställa nivån på statsbidragen.