bet · GM01NU13 · 1999-05-18 00:00:00 — I detta sammanhang är detsärskilt viktigt att undanröja handelshinder som kanha en negativ miljöpåverkan, t.ex. subventioner inomjordbruk, fiske och inom energiområdet.WTO-regelverket påverkar inte staters möjligheteratt ställa nationella miljökrav, förutsatt att degrundas på vetenskapliga belägg och inte syftar tillatt diskriminera.Förhandlingspositionerna är dock fortfarande låstaoch konkreta framsteg inom området handel och miljökommer endast att kunna vara möjliga genom att lyftain det som en del i en större förhandlingsrunda.EG-kommissionen och medlemsländer verkar inomWTO för att handel och miljö skall omfattas av en nyrunda. Regeringen ser det som angeläget attmiljöperspektivet kan integreras i de kommandeförhandlingarna och att handels- och miljöfrågornages en skarpare profil i WTO. För att skapaförtroende mellan i- och föreslogkommissionen att WTO skulle organisera etthögnivåmöte om handel och miljö. Detta hålls i mars1999.Handel och arbetsvillkorEkonomisk utveckling i ett land leder som regel tillförbättrade sociala villkor för landets medborgare.Fri handel kan bidra till detta genom den ekonomiskatillväxt som följer i dess spår. Samarbetet mellanländer på det handelspolitiska området kan ävenutgöra en hävstång för förbättrade arbetsvillkor.Vid WTO:s första ministerkonferens i 1996uttalade världens handelsministrar sitt stöd förgrundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivetoch för arbete på området. och fleraandra länder har vid WTO:s bägge ministerkonferenserpåtalat vikten av att denna fråga integreras i WTO:sfortsatta arbete.ILO har ansvaret för den fortsatta utvecklingen ochefterlevnaden av de konventioner som reglerargrundläggande mänskliga rättigheter i arbetslivet.Samtidigt är det rimligt att utvecklingen av sker på ett sådant sätt attarbetsvillkoren kontinuerligt förbättras.Situationen kompliceras dock av att en samlad u-landsgrupp befarar att krav avseende mänskligarättigheter i WTO skall utnyttjas iprotektionistiskt syfte. Denna misstänksamhetkvarstår trots att det inte är meningen att behandlat.ex. löneskillnader.Regeringen anser att det finns behov av attutveckla dialogen om dessa frågor i WTO. harsom frihandelsförespråkare och stor biståndsgivareen möjlighet att agera brobyggare. En möjlig väg äratt låta de regelbundna handelspolitiskaländergranskningarna som görs inom WTO även behandlafrågan om villkor i arbetslivet. Även detta är dockkontroversiellt.Inom EG råder bred enighet om vikten av att man pådetta område arbetar med förtroendeskapandeinitiativ och inte i konfrontation mot u-länderna.Korruption ett stort handelshinderKorruption utgör ett allvarligt handelshinderi många länder, inte minst och tidigarestatshandelsländer. I antogs 1997 en konventionmed syfte att förbjuda bestickning av utländskaoffentliga tjänstemän i internationellaaffärstransaktioner. Konventionen är öppen föranslutning även för länder som inte är med i OECD.Regeringen anser att korruption är ett område sombör tas upp till diskussion inom WTO.Tvistlösningssystemet ses överEn översyn av avtalet för tvistlösning i WTOpåbörjades . Många relativt långtgåendeändringsförslag har lagts fram av bl.a. EG, ochJapan. "" mellan och EG demonstrerar en delav tvistlösningssystemets brister. Båda parter ikonflikten hävdar att man följer WTO:s regelverk.Sverige, liksom övriga EU-länder och , arbetarför ökad öppenhet och insyn itvistlösningsprocessen. Parternas inlagor ochdokumentation bör kunna göras offentliga så att detblir möjligt för allmänheten att följa argumenten iden handelspolitiska debatten. Detta möter tyvärrstort motstånd, framför allt från u-landshåll.U-ländernas intressen i en ny förhandlingRegeringen bedömer att multilaterala regler särskiltgynnar mindre och ekonomiskt svagare länder.Utvecklingsländerna har därför ett starkt intresseav de kommande förhandlingarna. Särskilt viktig ärhandeln med jordbruksprodukter samt textil ochkonfektion. Utvecklingsländerna måste erbjudasbättre tillgång till industriländernas marknader ochhandeln mellan underlättas. Särskiltviktigt blir att se till att resultatet blir tillfördel för de minst utvecklade länderna.WTO är en global organisation med 134medlemsländer, och ytterligare ett trettiotal länderförhandlar om medlemskap. De länder som fortfarandestår utanför är i första hand tidigarestatshandelsländer såsom , ochflertalet övriga f.d. Sovjetrepubliker samt vissaoljeproducerande stater i Mellanöstern.Att utgör en klar majoritet av WTO:smedlemsländer ger dem stora möjligheter att påverkaorganisationens framtid. Det stora antalet u-länderi WTO illustrerar också även betydelsen av WTO ochdess regelverk för de mindre och ekonomiskt svagareländerna i världen. Ett starkt WTO är i u-ländernasintresse.U-länderna utgör däremot ingen homogen grupp ochagerar sällan som en sådan i WTO. Det finns dock ettantal frågor där flera har gemensammaintressen. Till dessa hör minskade hinder för importav tekoprodukter i i-länderna. Handel medjordbruksprodukter är ett annat område där många har exportintressen.Tillvaratagandet av intressen i en nyWTO-förhandling utgör ett viktigt inslag i Sverigessolidariska utrikespolitik. Det bästa medlet för attuppnå detta är att EG, övriga industriländer och själva verkar för ökad öppenhet på dethandelspolitiska området.Samtidigt står det klart att särskilt de minstutvecklade ländernas problem ofta är mer förknippademed nationella svårigheter än med utformningen avWTO:s regler. För att kunna ta till varahandelssystemets möjligheter måste grundläggandeekonomiska förutsättningar föreligga på nationellnivå i form av bl.a. ändamålsenlig infrastruktur ochlämpliga institutioner. För att vinster av handelskall komma de fattiga till godo krävs dessutomfördelningspolitiska ambitioner hos de styrande,inklusive satsningar på utbildning och socialgrundtrygghet. I detta utvecklingsarbete ärbiståndspolitiska insatser ofta mer verkningsfullaän handelspolitiska. Det svenska handelsrelateradebiståndet har ökat under senare år.Korruption utgör ett särskilt problem i dettasammanhang. Om regimen är korrupt leder inte ensförhållandevis höga exportinkomster till ekonomiskutveckling och bättre levnadsvillkor för de fattiga.Förberedelserna inför det kommande ministermötethar visat att många kommer att prioriterafrågor som gäller genomförandet av befintliga i nästa runda. Det kan t.ex. gälla frågor omövergångsregler i olika avtal, men också vissasubstansregler som man vill se ändrade. I den måndet finns legitima skäl till ytterligareflexibilitet, t.ex. i form av förlängdaövergångsregler, bör detta noga övervägas. Samtidigtär det viktigt att värna om den överenskomnabalansen i de befintliga avtalen.Inom ramen för WTO-systemet ges utrymme för olikaformer av särbehandling av , i första handlängre övergångsperioder. , liksom fleraandra i-länder, bidrar med medel för att WTO skallkunna bistå u-länderna.Förra året togs ett initiativ till inrättandet avett särskilt center i för bistånd till i tvistlösningsärenden. stöderinitiativet och är berett att bistå ekonomiskt.Öppenhet i WTO och den framtidaberedningsprocessenRegeringen bedömer att frågan om ären central fråga för organisationens framtid.Öppenheten gäller handelsreglerna i sig, men också iallt högre grad insyn i organisationen. Formerna förWTO:s kontakter med allmänheten och olikaintresseorganisationer behöver vidareutvecklas. Densvenska beredningsorganisationen kommer attförstärkas för att öka allmänhetens insyn.I takt med den ökade globaliseringen avvärldsekonomin breddas den handelspolitiskadagordningen. Exempelvis är miljö- ochlivsmedelsfrågor, som tidigare betraktades somenbart inhemska angelägenheter, föremål förmellanstatliga förhandlingar. För atthandelssystemet skall uppfattas som legitimt måstedet åtnjuta allmänhetens förtroende och varademokratiskt förankrat. Detta ökar kraven på insyn iWTO och de förhandlingar som förs inomorganisationens ram.Flera åtgärder har redan vidtagits för attförbättra öppenheten i WTO. Frivilligorganisationerdeltar i ökad utsträckning i verksamheten. Ettsärskilt NGO-forum har inrättats vid WTO:sministermöten.Det finns även andra förslag om att gå vidare pådenna väg. Givet att frågan om öppenhet är politisktkänslig för många länder kan det inte uteslutas attden blir ett förhandlingsämne i en kommande runda.Sverige verkar inom EG:s ram aktivt för att såeffektiva arrangemang som möjligt skall kunna uppnåsi dessa avseenden. Debatten om i OECDvisade på vikten av öppenhet och förbättradkommunikation i handelspolitiska frågor. Deinternationella organisationerna har själva ettviktigt ansvar i det avseendet, men det är framförallt på det nationella planet som den nödvändigaöppenheten kan säkerställas.I har vi en lång tradition av ett öppetberedningsförfarande och nära kontakter med bl.a.myndigheter, näringslivet och fackligaorganisationer i formuleringen av regeringens måloch prioriteringar. Inför den kommande WTO-förhandlingen vill regeringen bygga vidare på dennatradition. Regeringen inrättar därför en särskildberedningsorganisation, med bl.a. en beredningsgruppsom skall etablera kontakter med näringslivs-,fackförenings-, och andra intresseorganisationer sombehövs för att få till stånd en dialog med allaberörda intressenter.SlutsatserEtt ökat internationellt samarbete på det ekonomiskaområdet genom handel och investeringar bidrar tillekonomisk och social utveckling.Världshandelsorganisationen är den av detta slag påhandelns område.Den senaste tidens tendenser till ökadprotektionism är oroande. WTO utgör redan ett värnmot protektionism och bidrar till förutsägbaravillkor för handeln.En ny förhandlingsrunda behövs för att minskahandelshinder på viktiga områden som jordbruk, tekooch tjänster. Inte minst för finns storaekonomiska vinster att hämta genom ytterligareliberaliseringar. Ytterst är det konsumenterna somgynnas av minskade handelshinder.Ekonomiska framsteg måste vara förenliga med enhållbar utveckling och grundläggande mänskligarättigheter i arbetslivet. Det multilateralaregelverket måste successivt anpassas tillförändrade ekonomiska realiteter. Det finns motdenna bakgrund ett behov av att se över ochförbättra . Detta inte minst för attskapa förutsättningar för en bättre integration avu-länderna i handelssystemet.Nya handelsförhandlingar behövs vidare för attknyta annars konkurrerande handelsblock närmarevarandra.Sverige verkar i EG för att vår traditionellafrihandelslinje skall få största möjliga genomslag igemenskapens yttre handelspolitik. Det har därförvarit naturligt att ge stöd åt och aktivt drivaförslaget om att starta en ny, bredhandelsförhandling vid . EG visar styrkagenom att nu ta ledningen i formuleringen av 2000-talets handelsfrågor.Det är ännu för tidigt att säga hur omfattande dekommande WTO-förhandlingarna blir, och hur långt detgår att nå på för prioriterade områden sommiljö och mänskliga rättigheter i arbetslivet. Detfaktum att beslut i WTO fattas enhälligt begränsarmöjligheterna till framsteg. är dennabeslutsmetod WTO:s styrka.Innan konkreta förhandlingar inleds är det viktigt att Sverigesställningstaganden blir föremål för en så bred ochöppen debatt som möjligt. Denna skrivelse hartillkommit i syfte att utgöra en grund för en sådandebatt. Genom den beredningsorganisation som lagtsfast inför de kommande förhandlingarna avserregeringen att inhämta synpunkter från ett brettspektrum av intressen i vårt samhälle. Förutomfackföreningsrörelsen och näringslivetsorganisationer kommer andra intresserade grupper ochfolkrörelser att ges möjlighet att delta iberedningsprocessen.MotionernaI motion U207 berör förhandlingarna omett multilateralt avtal med regler förinternationella investeringar (). Motionärernapekar på att förhandlingarna enbart syftat till attskydda investerare, inte att formulera vilkaskyldigheter som bör åligga dessa. En majoritet avutvecklingsländerna har därför motsatt sig attbedriva sådana förhandlingar i WTO. I stället harförhandlingar skett i . Motionärerna anser attden svenska hållningen i MAI-förhandlingarna harvarit otydlig, varför de i yrkande 1 kräver attregeringen lämnar en särskild skrivelse omden svenska politiken på området. Folkrörelserna börfå möjlighet att uttala sig om skrivelsen ochoffentliga utfrågningar bör hållas om de viktigastefrågeställningarna. I yrkande 2 anför motionärernaatt avtalet inte får förhindra enskilda länder attgå före när det gäller miljökrav och sociallagstiftning. I sin nuvarande lydelse negligeraravtalsutkastet grundtankarna från i 1992.I partimotion U211 (v) yrkande 1 anförs attregeringen bör avbryta deltagandet i MAI-förhandlingarna inom ram. Att bedrivaförhandlingarna inom den snäva kretsen av 29 rikaländer kan ses som ett försök att ge multinationellastorföretag tillträde till nya marknader.Tillräcklig hänsyn till miljö, arbetsrätt socialutveckling och mänskliga rättigheter har inte tagitsi förhandlingarna.Vänsterpartiet menar att allt tyder på att MAI-förhandlingarna i inte kommer att nå fram tillett avtal, vilket öppnar möjligheter för en helt nydiskussion. Utgångspunkten bör då vara att de storatransnationella företagen har en alltför stor maktöver länders politiska beslut, framför motionärernai yrkande 2. Det stora problemet i arbetet med attskapa rättvisa och solidariska villkor länderemellan är den bristande regleringen avtransnationella företags verksamhet.Folkpartiet menar i motion So461 yrkande 18 att i dess nuvarande form skulle medföraoacceptabla begränsningar vad gäller nationellaåtgärder för att skydda hälsa och miljö. Exempelvisskulle enskilda länder som efter anslutning tillavtalet inför nya begränsningar vad avser tobaks-och alkoholreklam riskera att stämmas av utländskabolag för partiell expropriering.I partimotion N7 (m) yrkande 2 anförs att EU:sförhandlingsbud inför millenierundan i WTO bör varaatt avskaffa industritullarna till i-länderna ochanta en bindande plan för övergång till en frimarknad för jordbruksprodukter. måste måletvara att låta marknaden för jordbruksprodukterfungera utan kvoter, pris- ochproduktionsinterventioner. utgör priserna påvärldsmarknaden ofta dumpningspriser, vilket fårsvåra konsekvenser för inte minst länder i tredjevärlden. En marknadsanpassning av den europeiskajordbrukssektorn är också angelägen med hänsyn tillEU:s utvidgning. anser vidare att denkommande rundan även bör ta sikte på handelshinder ibred mening och inte endast tullsatser.Långsiktiga direktinvesteringar är beroende avmarknadsekonomiska institutioner och förutsägbarheti statsmakternas agerande. I yrkande 7 framförmotionärerna krav på att skall verka för ettavtal om utländska investeringar inom ramen för WTO.Ett sådant avtal bör bygga på principen omickediskriminering, dvs. att utländska investeringarskall behandlas på samma sätt som inhemska. På såsätt kan investerares osäkerhet reduceras ochkapitalöverföringar - och därmed kunskapsöverföringoch utvecklingskraft - till underlättas.Frihandel och direktinvesteringar är den viktigasteinsats som den rika världen kan erbjuda de fattigaländerna. Särskilt små och svaga ärberoende av multilaterala spelregler för att kunnagöra sina rättigheter gällande gentemot starkainvesterare.I yrkande 8 framhålls korruptionsbekämpning som ettangeläget område. WTO bör anta etiska regler motkorruption, som utgör ett avsevärt hinder för såvälinternationell som inhemsk handel. Frågan berörockså biståndet. Givare har ett ansvar att intehålla korrumperade regimer under armarna.Inom EU har det funnits enighet kring initiativetatt skapa ett transatlantiskt frihandelsområde medUSA och . I yrkande 9 framförs att böragera för att denna idé kan genomföras. Etttransatlantiskt frihandelsområde skulle kunna tjänasom föredöme för hur regionala frihandelsområden kanlänkas samman.I kommittémotion N8 yrkande 1 stöder Centerpartietambitionen att en ny förhandlingsrunda inomvärldshandelsorganisationen skall bli bred ochomfattande. På samma sätt som verkar för enmarknadsekonomi med sociala och miljömässiga hänsynbör världshandeln kännetecknas av detsamma. WTO:sregler måste vara förenliga med ansträngningar inomFN för att säkerställa fred och främja hållbarutveckling. Att uppfylla internationella miljöavtalfår aldrig betraktas som ett handelshinder inom WTO.Det behövs vidare klara regler för hur brott motsådana avtal skall hanteras i handeln.I yrkande 2 anförs att en ökad marknadsinriktningav jordbrukssektorn är en god vägledande princip ochatt handeln med jordbruksprodukter bör fortsätta attintegreras i de multilaterala handelssystemen.Motionärerna anser dock att regeringen driver enalltför extrem avregleringslinje och betraktarjordbruket som endast ett problemområde för denglobala handeln. EU:s jordbrukspolitik, som syftartill att trygga en europeisk livsmedelsproduktionsamt till att bevara och utveckla en levandelandsbygd, bör försvaras. bör inom EG verkaför att den fortsatta liberaliseringen beaktarjordbrukets multifunktionalitet. Detta går att göraparallellt med att EU sänker tullskyddet motomvärlden. Handel med jordbruksprodukter får inteexkluderas när EU upprättar handelsavtal medexempelvis Afrika.Motionärerna anför i yrkande 5 attutvecklingsbiståndet bör inriktas på stöd till ettmiljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera dennationella livsmedelsförsörjningen i u-länderna.Kvinnor spelar i många en nyckelroll ochinsatser för att stärka kvinnors ställning utgörofta stöd till nationell livsmedelsförsörjning.Centerpartiet delar vidare den kritik som många riktar mot att WTO:s avtal påjordbruksområdet är alltför exportorienterat.Folkpartiet framhåller i kommittémotion N9 attSverige som en liten, öppen ekonomi med stortinternationellt beroende har ett starkt intresse avett fungerande system av rättsregler ochöverenskommelser på handelsområdet. Fortsattaförhandlingar inom WTO om ytterligareliberaliseringar och förbättring av spelreglerna ärdärför angelägna ur svensk synpunkt.Liberalisering av världshandeln har varit en motorför tillväxt i olika länder. Erfarenheten visar attde länder som varit öppna mot omvärlden har lyckatsbäst, sett i ett längre perspektiv. Arbetet med enöppnare handel måste fortsätta, både för ekonominsoch demokratins skull. Det behövs därför en ny WTO-runda med en bred inriktning.Motionärerna instämmer i regeringens uppfattningatt jordbruket utgör en nyckelfråga. Inte minst densenaste tidens jordbruksförhandlingar inom EU visarpå behovet av liberaliseringar på området.Folkpartiet finner det mot den bakgrundenanmärkningsvärt att accepterat attkostnaderna för EG:s jordbrukspolitik skall öka.Tjänstehandel är ett expanderande område som böringå i en ny WTO-runda. Det är vidare av stor viktatt man når fram till överenskommelser som gerstabila regler för internationella investeringar.Konkurrensfrågor är ytterligare ett betydelsefulltområde inför de kommande förhandlingarna.Handel och miljö är en delvis kontroversiell frågainom WTO. Många fruktar att miljökrav skallanvändas som dold protektionism. Ökad handel böråtföljas av en effektiv miljöpolitik. Om miljöfrågorskall inkluderas i den kommande rundan krävs attäven kan se nyttan av en förhandling.Även sambandet mellan internationell handel ocharbetsvillkor är omstritt. Många misstänkermed rätta att krav på förbättrade arbetsvillkor i i själva verket är en form av protektionism.Krav från konsumenterna i i-länderna kan utgöra ettkraftfullt instrument för att via de multinationellaföretagen driva fram bättre arbetsvillkor i de där de är verksamma.Utskottets övervägandenInternationell handel och investeringar tillhör deviktigaste faktorerna bakom ekonomisk tillväxt.Sverige är en liten, öppen ekonomi som är starktberoende av omvärlden. Utrikeshandeln är en livsnervi hela den svenska ekonomin. Internationell handeloch investeringar spelar likaså en nyckelroll förutvecklingen i hela vår omvärld.Att den internationella handeln har ökat starktunder efterkrigstiden har bidragit till den snabbaökning av välståndet som stora delar av världenåtnjutit. Världshandelns tillväxt är till stor delett resultat av att tullar och andra handelshindersuccessivt har avvecklats, i första hand genom GATToch WTO. Den senaste förhandlingsomgången i ,Uruguayrundan, var den mest omfattande. Endast ettfåtal deltog i de första GATT-rundorna, menalltfler har efterhand anslutit sig till degemensamma regelverken. utgör enmajoritet av WTO:s medlemmar.Tillvaratagandet av intressen är ettviktigt inslag i utrikespolitik. Ianslutning till en ny WTO-runda vore det värdefulltatt utvärdera vad anslutning tillvärldshandelssystemet och särskilt Uruguayrundansresultat har betytt för den ekonomiska och socialautvecklingen i den tredje världen. Enmultisektoriell utvärdering av Uruguayrundan med defattiga ländernas intressen i fokus skulle ocksåbidra till att öka förtroende för WTO.Utskottet noterar att regeringen fäster en ökadvikt vid öppenhet i de allt bredare internationellahandelspolitiska förhandlingarna. För att handelssy-stemet skall uppfattas som legitimt måste detåtnjuta allmänhetens förtroende och varademokratiskt förankrat. Det är värdefullt attfrivilligorganisationer och folkrörelser i ökadutsträckning deltar i processen, både i ochi WTO. Det är likaså viktigt att ges insyni och bereds tillfälle att delta i utformandet avden svenska utrikeshandelspolitiken.Parlamentarikernas deltagande i en ny WTO-runda ärett led i en folklig förankring av WTO-arbetet.I takt med den ökade globaliseringen avvärldsekonomin har den handelspolitiska dagordningenbreddats. Internationell handel och investeringarspelar en viktig roll för bl.a. utvecklingen itredje världen, främjande av gemensam säkerhet samtmiljön. Det är av stor vikt att effekterna på olikapolitikområden beaktas i utformandet av den svenskautrikeshandelspolitiken, så att på olikaområden för en konsistent politik - en sammanhållensvensk utrikespolitik.När det gäller eventuella förhandlingar ominvesteringar i nästa WTO-runda, noterar utskottetregeringens bedömning att sådana förhandlingarkommer att starta från början. En överföring av MAI-utkastet är alltså inte aktuell. Det är viktigt attframtida förhandlingar sker i öppenhet och atthänsyn tas till behov. Attförhandlingarna nu kommer att ske i WTO har fördelenatt kommer att delta i förhandlingarna.Det förefaller sannolikt att en ny omfattandeförhandlingsrunda kommer att inledas vid WTO:sministermöte i , , . Dessaförhandlingar kommer av allt att döma att bli meromfattande än tidigare rundor. Denförberedelseprocess som pågår inom EU blir avgörandeför vilka frågor som gemenskapen kommer att drivavid förhandlingarna. måste driva sinaintressen och positioner på ett aktivt sätt i dennaprocess.I den kommande rundan måste stor hänsyn tas till intressen. För att själva skallkunna driva sina frågor är det viktigt att de kandelta på ett aktivt sätt i förhandlingarna. I defall kan bidra till att stärka u-ländernaskapacitet att delta i förhandlingsprocessen bördetta ges prioritet. Det är också viktigt att stödjautvecklandet av handel mellan u-länder.Motionerna U207 (mp) yrkandena 1 och 2 samt U211 (v)yrkandena 1 och 2 berör förhandlingarna om ettmultilateralt avtal om investeringar () i OECD.Utskottet konstaterar därvidlag att deförhandlingarna nu har avbrutits och inte kommer attåterupptas i . Om nya förhandlingar ominvesteringar inleds inom WTO förutsätter det enförändrad inriktning med större öppenhet och bredd.Ett avtal som bygger på principen om icke-diskriminering får inte innebära att enskilda länderförhindras att driva en självständig politik påt.ex. Utskottet noterar därvidlag dens.k. Århusdeklarationen som 1998 antogs av FN:sekonomiska kommission för (ECE), vilken slogfast att multilaterala investeringsavtal effektivtskall integrera miljöhänsyn så att en hållbarutveckling stöds och så att möjligheter att bedrivainternationell och nationell miljöpolitik intebegränsas.Ett övergripande avtal rörande internationellainvesteringar är önskvärt, inte minst mot bakgrundav att det finns ca 1 600 bilaterala avtal påområdet.