bet · GM01SkU10 · 1999-02-16 00:00:00 — Även kandidater som inte har enplats i den församling som valet gäller torde kunnaha rätt avdrag för sina kampanjkostnader om deuppbär en skattepliktig ersättning för sitt deltag-ande i en valkampanj.De tekniska, ekonomiska, organisatoriska ochpraktiska effekterna av det nya valsystemetutvärderas av Rådet för utvärderingav val. Rådet skall ägna särskilduppmärksamhet åt konsekvenserna av systemet ur ettdemokratiskt perspektiv. Arbetet med utvärderingenskall vara avslutat (dir.1997:87).Utskottet har förståelse för den kritik sommotionärerna riktar mot de nuvarande reglerna ochanser att det kan finnas skäl att överväga enförändring av skattereglerna i denna del, även omandra lösningar är tänkbara. Enligt utskottetsuppfattning torde frågan om en eventuell förändringav de nu aktuella skattereglerna kunna aktualiserasi anslutning till regeringens överväganden medanledning av den översyn som Rådet för utvärderingav val nu genomför. Någon åtgärd frånriksdagen sida torde därför inte vara påkallad.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSk613 och Sk678.IdrottskontoMotionenI motion Sk611 av och () anförs att skatterna utgör ett problemför den som vinner framgångar inom idrotten ochtjänar mycket pengar . Enligtmotionärerna vore det rimligt att införa ettidrottskonto som ger samma möjligheter tillskatteutjämning över tiden som skogskontot.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långtmöjligt vara utformade på ett sådant sätt attundantag för olika grupper kan undvikas, ochutskottet har också vid tidigare tillfällen avstyrktyrkanden om olika former av utjämningskonton medhänvisning till skattereformens principer om enlikformig och enhetlig beskattning.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sk611.BiodlingBakgrundVid skattereform infördes särskildaskatteregler för hobbyverksamhet. Inkomst avhobbyverksamhet beskattas under inkomst av tjänst.Avdrag får göras för utgifter som erlagts underbeskattningsåret eller under något av de somföregår beskattningsåret. Avdrag för utgift somerlagts före beskattningsåret medges endast i denmån utgiften överstiger eventuella inkomster underdet året. Vid biodling utan anknytning till jordbrukgår gränsen mellan hobbyverksamhet och näringnormalt vid 15 bikupor.MotionenernaI motion Sk714 av och ()anförs att beslutet att beskatta hobbybiodlarnakraftigt påverkat biodlingen och att antaletbiodlare som är anslutna till har minskat . För att säkra denviktiga pollineringen bör biodlare med upp till 15kupor vara befriade från bokförings- ochanteckningsskyldighet och från skyldigheten att visaatt vinst inte uppstått. Denna fråga bör enligtmotionärerna beaktas i skatteöverläggningarna.I motion Sk715 av Skånberg och HolgerGustafsson (kd) hemställs att den fasta gränsen på15 bisamhällen under vilken skattskyldighet inteföreligger återinförs.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning attundvika att ha regler som gör det möjligt attvaraktigt bedriva en vinstgivande verksamhet utanatt den underkastas samma skatteregler som andraliknande verksamheter. Skattefriheten för inkomst avhobbyverksamhet avskaffades därför årsskattereform och särskilda regler för beskattningenav sådan verksamhet infördes.När det gäller biodling innebär det anförda atteventuella överskott av hobbybiodling kommer attbeskattas och att en odlare som vill dra av utgifterfrån år då någon inkomst inte deklarerats måstekunna redovisa sina inkomster under ett sådant år.De krav som ställs gäller en redovisning av deinkomster som förekommit och ett underlag somstyrker utgifterna. Enligt utskottets bedömning bören sådan redovisning inte medföra alltför mycketbesvär.Utskottet är inte berett att ompröva sittställningstagande när det gäller beskattningen avhobbyverksamhet och vidhåller att dessa skatteregleräven bör gälla för hobbybiodlare.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSk714 och Sk715.BytesringarBakgrundI har s.k. LETS () vuxit fram och utgör ett mellanting mellanden traditionella marknaden och den informellasektorn. Medlemmarna sätter ut annonser om sinatjänster, och byten som sker meddelas ringensbokförare.MotionenI motion Sk709 av () anförs attLETS har sociala fördelar eftersom alla typer avmänniskor kan ingå och att ett sådant system skullevara betydelsefullt inte minst för invandrare(yrkande 1). Regeringen bör enligt motionärernaåterkomma med förslag om en skattebefrielse förbytesringar (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeByte av varor och tjänster i organiserad form skalli princip beskattas och undantag från dessaprinciper skulle enligt utskottets mening ge upphovtill svåra gränsdragnings- och kontrollproblem.Utskottet har vid upprepade tillfällen avstyrktliknande yrkanden och vidhåller sin ståndpunkt idenna fråga och avstyrker således motion Sk709yrkandena 1 och 2.GlesbygdsavdragMotionernaI motionerna N337 yrkande 6 av m.fl.(c) och N302 yrkande 2 av () anförsatt personer som bor långt från de områden där destora infrastrukturinvesteringarna sker inte kannyttiggöra dessa satsningar och att kostnader somuppstår på grund av långa avstånd och avsaknad avvalfrihet måste kompenseras. En sådan kompensationkan enligt motionärerna lättast uppnås genom enavdragsmöjlighet som knyts till boendet ochtillgången till allmänna kommunikationsmedel.Regeringen bör enligt motionärerna utreda ett sådantavdrag.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör skattereglerna så långtmöjligt utformas generellt för hela landet och andramedel än skattereglerna i första hand användas föratt åstadkomma en regional utjämning.En viktig del i det kommunala utjämningssystemet ärbl.a. hänsynen till de strukturella kostnads-skillnaderna, där de viktigaste faktorerna ärkostnader som hänger samman med åldersstruktur,glesbygd och befolkningstäta områden. Det kommunalautjämningssystemet ger således möjligheter att taregionala hänsyn av den typ som motionärernaeftersträvar.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna N337yrkande 6 och N302 yrkande 2.Gåvor till ideella organisationerMotionernaI fyra motioner framställs yrkanden om enavdragsrätt för gåvor till ideella organisationer,ideella föreningar och till ideellt och humanitärtarbete. Yrkandena finns i motionerna Sk653 yrkande 1av (), So381 yrkande 2 av StenTolgfors (m), Sk677 av Skånberg (kd) och Sk676av och ().Utskottets ställningstagandeUtskottet har vid upprepade tillfällen avstyrktyrkanden med denna inriktning och har därvidhänvisat till att en avdragsrätt för gåvor skulleutgöra ett allvarligt brott mot principerna för 1990års skattereform och leda till ett kraftigtskattebortfall.Utskottet vidhåller sin inställning i denna del ochavstyrker därför motionerna Sk653 yrkande 1, So381yrkande 2, Sk677 och Sk676.Attraktiva områdenMotionenI motion Sk603 av och () tarmotionärerna upp de problem som fastighetsskattenger upphov till i skärgården och begär etttillkännagivande till regeringen om attfastighetsskatten bör sänkas till 1999(yrkande 2) och att endast halva tomtvärdet börligga till grund för fastighetsskatten (yrkande 4).YttrandeBostadsutskottet har i sitt yttrande framhållit attförslag om fastighetsskattens nivå m.m. nyligenvarit föremål för behandling och haravstått från att på nytt sakbehandla dessa yrkanden.Bostadsutskottet har hänvisat till höstensbehandling av dessa frågor.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det inte anledningatt på nytt gå in på frågan omfastighetsbeskattningens nivå. Även utskottet får idenna del hänvisa till höstens behandling av dessafrågor i utskottets yttrande 1998/99:SkU1y.När det gäller de problem somfastighetsbeskattningen enligt motionärerna gerupphov till i skärgården finns det enligt utskottetsmening anledning att hänvisa till detutredningsarbete som pågår. har i uppdrag att behandlafrågan om hur fastighetsskatten slår i skärgårds-områdena och i andra attraktiva områden. uppdrag ingår bl.a.att undersöka om det finns någon signifikativskillnad mellan permanent- och fritidsbostäder ijämförbara lägen när det gäller överlåtelsepriser.Enligt utskottets mening bör det pågåendeutredningsarbetet avvaktas. Utskottet avstyrkermotion Sk603 yrkandena 2 och 4.TomträttsmarkBakgrundVid fastighetsbeskattningen likställstomträttsinnehav med vanligt ägande. En konsekvensär att det är tomträttsinnehavaren och inte ägarensom betalar fastighetsskatt för en fastighet sominnehas med tomträtt. Härvid medgestomträttsinnehavaren avdrag för sin tomträttsavgäldunder inkomst av kapital.MotionernaI motionerna Sk307 yrkande 7 av . (kd), Sk679 av () och Sk623 avUlf () hemställs att markägaren och intetomträttsinnehavaren skall var skyldig att betalafastighetsskatt för tomträttsmarken.YttrandeBostadsutskottet anser att det som anförs imotionerna inte ger bostadsutskottet anledning attförorda någon ändring när det gäller tomträttsinne-havares skyldighet att betala fastighetsskatt förtomträttsmarken. Enligt utskottet skulle enomläggning sannolikt leda till krav från markägarenpå kompensation inom ramen för tomträttsavgälden.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar bostadsutskottets bedömning ochavstyrker därför motionerna Sk307 yrkande 7, Sk679och Sk623.Energisparande åtgärderMotionernaI motion Sk615 av och () anförs att installation av värmepump ger trepoäng vid fastighetstaxeringen medan ettkonventionellt värmesystem endast ger två poäng.Detta ger enligt motionärerna helt fel signaler ochmedför att önskvärda energihushållningsåtgärdermotverkas. Investeringar som leder till energi-besparing bör i stället premieras eller i vart fallbehandlas neutralt. Motsvarande yrkanden framställsi motionerna Sk680 av () och Sk707yrkande 1 av ().YttrandeBostadsutskottet anför att de principer som liggerbakom fastighetsbeskattningen i vissa fall kan ledatill att åtgärder som är önskvärda ur samhälletssynvinkel delvis blir mindre förmånliga attgenomföra för den enskilde fastighetsägaren och attinvesteringar i energibesparande åtgärder eller bytetill mer miljövänliga uppvärmningsmetoder är exempelpå sådana åtgärder. Sett ur ettenergihushållningsperspektiv kan det således enligtvad bostadsutskottet anför framstå som olyckligt attåtgärder som i vissa fall har främjats genomstatligt stöd leder till en ökadskattebelastning för fastighetsägaren.Bostadsutskottet anför att det mot denna bakgrundkan finnas skäl att överväga möjligheterna tillregeländringar inom fastighetsskattesystemets ram,och utskottet konstaterar att enligt sina direktiv (dir. 1998:20)bl.a. skall överväga hur miljöinvesteringar ochandra miljörelaterade åtgärder bör påverka fastig-hetsskatten. Motionerna avstyrks med hänvisning tillFastighetsbeskattningskommitténs pågående arbete meddessa frågor.Utskottets ställningstagandeSom bostadsutskottet anfört ingår det i uppdrag att överväga hurmiljöinvesteringar och andra miljörelateradeåtgärder bör påverka fastighetsskatten. Resultatetav dessa överväganden bör enligt utskottets meningavvaktas, och utskottet avstyrker motionerna medhänvisning härtill och till vad bostadsutskottetanfört. Motionerna Sk615, Sk680 och Sk707 yrkande 1avstyrks således av utskottet.Lokala taxeringsnämnderMotionernaI motion Sk603 yrkande 1 av och () anförs att det finns anledning attinrätta lokala fastighetstaxeringsnämnder med lokaltinflytande för att tillvarata den lokala kunskapenvid taxering.Också i motion N230 yrkande 4 av () hemställs att lokala taxeringsnämnder böråterinföras för att få en så rättvis bedömning sommöjligt. Nämnderna bör enligt motionären tillsättasmed personer som har såväl person- somlokalkännedom.YttrandeBostadsutskottet anför att det mot bakgrund av denbetydelse som taxeringsvärdet har bl.a. för nivån påfastighetsskatten givetvis är angeläget atttaxeringen ger en så rättvisande bild avmarknadsvärdena som möjligt och att desärförhållanden som kan råda på en ort så långtmöjligt bör beaktas. anser därföratt det är angeläget att ta till vara den lokalakunskapen och om möjligt öka lekmannainflytandet itaxeringsförfarandet. Eftersom det ingår iFastighetstaxeringsutredningens uppdrag att övervägahur ett förstärkt lekmannainflytande kan uppnås,finns det enligt vad bostadsutskottet anför i sittyttrande skäl att avvakta utredningsresultatet.Utskottets ställningstagandeI direktiven till haruppmärksammats den kritik som i olika sammanhang harriktats mot att den lokala kunskapen inte itillräcklig utsträckning tas till vara itaxeringsförfarandet. Utredaren har fått i uppdragatt undersöka om ett förstärkt lekmannainflytandekan leda till ett bättre taxeringsarbete samt attlämna förslag till hur ett sådant inflytande kanutformas.Enligt utskottets mening börFastighetstaxeringsutredningens överväganden i dessadelar avvaktas. Utskottet avstyrker motionerna Sk603yrkande 1 och N230 yrkande 4.Tilläggsdirektiv tillFastighetsbeskattningskommitténBakgrundFastighetsbeskattningskommittén har till uppgift attöverväga frågor om skattemässig neutralitet mellanolika upplåtelseformer. I direktiven framhålls attdet knappast är meningsfullt att enbart diskuteraneutraliteten utifrån skattereglerna. Det anses varanödvändigt för kommittén att beakta statens åtgärderför bostadsfinansiering och reglerna förbostadsbidrag i en analys av neutralitetsfrågan.Vidare framgår av direktiven att kommittén särskiltskall analysera om fastighetsskatten i kombinationmed räntebidragssystemet innebär en diskrimineringav nyinvesteringar i hyreshus eller ej. Ävenneutralitetsaspekterna på beskattningen avbostadsrättslägenheter bör enligt direktivenutvärderas.MotionenI motion Bo235 yrkande 1 av m.fl. (v)anförs att bör fåtilläggsdirektiv som vidgar utredningens möjligheteratt komma med förslag om rättvisare boendekostnaderoch som gör det möjligt för kommittén att ta medskattereformens effekter och de försämrade ränte-bidragen i analysen.YttrandeBostadsutskottet anför att det framgår av direktivenatt sambanden mellan fastighetsskatten och andraförhållanden som kan påverka boendekostnadernakommer att diskuteras iFastighetsbeskattningskommittén. Även om kommitténinte har till uppgift att lämna förslag omexempelvis reglerna för bostadsfinansiering ochbostadsbidrag får det enligt bostadsutskottetförutsättas att frågor om hur bl.a. dessa reglersamverkar med skattereglerna kommer att analyseras.Det kan enligt bostadsutskottets yttrande inteheller uteslutas att denna analys och eventuellaförslag om ändringar inom fastighetsskattesystemetsram kan föranleda överväganden om regeländringarinom andra områden. Det kan dock enligt vadbostadsutskottet anför inte anses nödvändigt attförslag med denna inriktning utarbetas inomFastighetsbeskattningsutredningens ram, ochutskottet avstyrker därför motionsyrkandet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar bostadsutskottets bedömning i dennadel och avstyrker således motion Bo235 yrkande 1.Skattereduktion för byggnadsarbeteBakgrundSkattereduktion för byggnadsarbeten medges förarbete den 15 april 1996-den 31 mars1999. Berättigade är ägare till villor, radhus,fritidshus och hyreshus med bostäder samtbostadsrättsinnehavare. Skattereduktionen är avarbetskostnaden inklusive moms. Den maximalaskattereduktionen har fr.o.m. höjtstill för småhus och till förbostadsrättslägenhet. Den som utför arbete måste haF-skattsedel. Skattereduktion medges inte för egeteller anställdas arbete.MotionenI motion Sk614 av () hemställs attfastighetsägare som använder egen arbetskraft skallvara berättigade till skattereduktion.YttrandeBostadsutskottet avstyrker motionen och anför attdet mot bakgrund av den begränsade återstående tidsom skattereduktion kan beviljas inte finns skäl attnu närmare överväga den föreslagna lagändringen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har rotavdraget tillkommitsom en tillfällig skattelättnad för att skapa nyaarbetstillfällen inom byggnadssektorn. Att medgeskattereduktion även för egen arbetskraft liggerdärför vid sidan av det grundläggande syftet attfrämja nya arbetstillfällen.Som bostadsutskottet anför finns det med hänsyntill den korta tid som återstår för tillämpningenav dessa regler inte heller utrymme för den typ avförändringar som motionären föreslår.Utskottet avstyrker motion Sk614.MangårdsbyggnaderBakgrundSkattereformen innebar en övergång tillschablonbeskattning även för jordbrukets bostäder.Avdrag för kostnader för underhåll kunde därför integöras i jordbruket. Utredningen om förvaltningen avvissa kulturmiljöer konstaterade i sitt betänkandeAtt förvalta kulturmiljöer (SOU 1991:64) att slotts-och herrgårdsmiljöerna i stor utsträckning varhotade och att det främsta hotet var de förändringarsom skett i samband med skattereformen.Hösten 1993 beslutade införa enavdragsrätt för reparations- och underhållskostnaderhänförliga till större mangårdsbyggnad på lantbruks-enhet genom att en sådan privatbostadsfastighetefter särskild framställan skulle beskattas somnäringsfastighet. Reglerna gäller mangårdsbyggnadermed nybyggnadsår och en yta om minst400 kvadratmeter. De nya reglerna tillämpades förstagången vid taxering (prop. 1993/94:91, bet.1993/94:SkU17).MotionenI motion Sk618 av och () hemställs att avdragsrätten för underhåll avmangårdsbyggnader återinförs.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening innebär de regler sominfördes att det skapades en möjlighet attunder vissa villkor få avdrag för underhåll avmangårdsbyggnader. En förutsättning för en sådanrätt är dels att byggnaden har en viss storlek ochålder, dels att en konsekvent näringsbeskattning avbyggnaden genomförs. Utskottet är mot bakgrund avatt denna möjlighet nu finns inte berett attöverväga ytterligare möjligheter till avdrag förunderhåll av mangårdsbyggnad. Utskottet avstrykermotion Sk618.Fastighetsskatten på vattenkraftverkBakgrundTidigare utgick en produktionsskatt på äldrevattenkraftverk. Skatten syftade till att dra in devinster som innehavare av äldre kraftverk kunde göradärför att kostnaden för nyanläggning av kraftverkvar hög. I anslutning till medlemskap i en generell produktionsbeskattning avelproduktion i vattenkraftverk och enfastighetsskatt på industrienheter. Produktionsbe-skattningen har sedermera omvandlats till en förhöjdfastighetsskatt och denna har i sin tur avskaffats.På vattenkraftverk utgår numera endast den allmännafastighetsskatten på industrienheter. Skattesatsenuppgår till 0,5 %.MotionenI motion Sk617 av m.fl. (s) hemställs attfastighetsskatten på vattenkraftverk görsåldersberoende på samma sätt som den tidigareproduktionsskatten på vattenkraftverk. En sådanutjämning skulle enligt motionären ge en ökadstimulans för ökad kapacitet genom effektiviseringav gamla verk och nybyggnad i redan utbyggda älvar.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening utgår det inte någonsärskild fastighetsskatt på justelproduktionsenheter. Däremot omfattas dessa av denfastighetsskatt på som tas ut avindustrienheter som ett led i finansieringen avmedlemskapet i EU. Utskottet anser inte att dennafastighetsskatt bör differentieras i syfte att gynnayngre elproduktionsenheter och avstyrker därförmotion Sk617.GränsgångareBakgrundEnligt det nya nordiska dubbelbeskattningsavtaletoch ett särskilt avtal med har den tidigaregränsgångarregeln upphört att gälla i förhållandetill . Detta innebär iprincip att gränsgångare i skallbeskattas i verksamhetslandet. Enligt en särskildövergångsbestämmelse kommer emellertid de tidigarereglerna fortfarande att gälla för dem som tidigarebehandlats som gränsgångare och som fortsätter attuppfylla de villkor som gällt för tillämpningen avdessa regler (prop. 1996/97:44, bet. 1996/97:SkU12).MotionernaI motionerna Sk682 av och Lars-ErikLövdén (s) och Sk683 av och () anförs att den nyagränsgångarregeln mellan och fårkonsekvenser för gränskommunerna. Enligtmotionärerna gör den pressade arbetsmarknaden iMalmö att malmöbor söker sig till förarbete. De låga hyrorna i gör också att mångadanskar bosätter sig i och arbetar kvar iKöpenhamn. Härtill kommer som enligtmotionärerna kan komma att höja pendlingsnivån fråndagens 1 500 till ca 15 2010, vilket med detnya dubbelbeskattningsavtalet kan ge ettskattebortfall för på ca 1 500 miljonerkronor. Med nuvarande regler för kommunalskatteutjämning skulle övriga kommuner behövakompensera med . Enligtmotionärerna är det viktigt att principen ombeskattning på bostadsorten återställs förpendlarna, och de anser att konsekvenserna av ensådan beskattning behöver utvärderas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening kommer ett eventuelltskattebortfall för i huvudsak attutjämnas mellan alla kommuner inom ramenför gällande regler om skatteutjämning. Utskottethade också i samband med att de nya reglernabeslutades anledning att ta upp denna fråga, ochutskottet utgick då ifrån att regeringen skullefölja utvecklingen i uppmärksamtoch vid behov återkomma till med deförslag som kan erfordras.Projektet med integrationen av Öresundsregionengäller enligt utskottets mening inte bara frågan omregionens skatteunderlag utan en mängd andraproblem, och inom regeringen pågår nu ett omfattandearbete med dessa frågor. Arbetet samordnas avstatsrådet som är nordisksamordningsminister.När det gäller önskemålen om ett återinförande avgränsgångarreglerna bör det noteras att dennuvarande beskattningsordningen grundar sig på enklar och internationellt vedertagen princip och attgränsgångarregeln slopats på begäran av . Detär enligt utskottets mening mot denna bakgrund intetroligt att nu skulle acceptera en återgångtill de gamla reglerna.Enligt utskottets mening finns det mot den angivnabakgrunden inte någon anledning till etttillkännagivande till regeringen i dessa frågor, ochutskottet avstyrker därför motionerna Sk682 ochSk683.Kommunernas beskattningsunderlagMotionernaI motion Sk710 av m.fl. (s) anförs attturistkommuner går miste om åtskilligaskattekronor eftersom verksamheten i storutsträckning bygger på säsongsanställd arbetskraftsom inte är mantalsskriven i kommunen. Med det nyastatliga bidrags- och utjämningssystemet hamnardessa kommuner fel eftersom fördelningsnyckelnbygger på invånarantal. Ett sätt att komma tillrätta med detta vore att ändra skattereglerna så attsäsongsanställda inom turist- och servicebranschenbetalar skatt i den kommun där arbetet utförts. Densom har en årsinkomst över t.ex. i enannan kommun skulle betala sin kommunalskatt där. Dekommuner som har stor del turism under en del avåret skulle på detta sätt kunna vinna tillbaka endel av sina förlorade skattekronor.I motion N274 yrkande 13 av m.fl.(kd) hemställs att fastighetsskatten påvattenkraftverk växlas till en kommunalfastighetsavgift. Detta skulle enligt motionärernabli en mycket kraftfull regionalpolitisk insats.Regeringen bör återkomma med ett förslag med dennainriktning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör inkomstbeskattningenäven i fortsättningen ske i hemortskommunen. När detgäller behovet av regional utjämning till följd avatt en kommunen har mycket turister bör denna kunnatillgodoses inom ramen för den kommunalaskatteutjämningen.När det gäller fastighetsskatten påelproduktionsenheter bör noteras att den särskildaskatten på dessa numera är avskaffad och att el-produktionsenheter endast omfattas av den allmännafastighetsskatt om som tas ut påindustrienheter. Utskottet anser att det finnsbättre sätt att reglera förhållandet mellan statenoch kommunerna än att omvandla denna skatt till enkommunal avgift.Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sk710 och N274 yrkande 13.GeneralklausulenBakgrundÅr infördes en lag mot skatteflykt. Lagen, somvar av tillfällig karaktär, skärptes 1982 ochförlängdes i olika omgångar tills den upphävdeshösten 1992. återinfördes lagen(prop. 1994/95:209, SkU30). Reglerna har senast den1 givits en något ändrad utformning(prop. 1997/98:170, bet.