bet · GN01KU2 · 1999-09-16 00:00:00 — Frågor om styrelseskick och demokrati I betänkandet behandlas 29 motioner som väckts underden allmänna motionstiden vid 1998/riksmöteoch en motion som väckts med anledning av enproposition. Inalles innehåller motionerna 44yrkanden.I motionerna behandlas bl.a. frågor omstatsskicket, rösträttsfrågor, valdagens förläggningunder året, skilda valdagar för kommunala val ochriksdagsval, vidare spärrar mot småpartier, antaletledamöter i , folkomröstningar, regler omprövning av regeringsfrågan samt Lagrådets hörande igrundlagsfrågor.En utskottsmajoritet bestående av representanternaför Moderata samlingspartiet, ,liberalerna, ochMiljöpartiet föreslår två tillkännagivanden. Detgäller dels frågan om att flytta valdagen frånhösten , dels frågan om en övergång tillskilda valdagar beträffande val till riksdagenrespektive till kommun- och . Ibåda fallen föreslås att hemställer hosregeringen att frågorna blir föremål för utredning.Mot besluten reserverar sig representanterna förSocialdemokraterna och Vänsterpartiet.Utskottet avstyrker övriga motionsyrkanden.Till betänkandet fogas 15 reservationer och ettsärskilt yttrande. 1998/99:K203 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaatt alla som fyller det år som allmänna valhålls skall ges rösträtt.1998/99:K208 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en utredningavseende spärrar till riksdagsval och antaletriksdagsledamöter.1998/99:K213 av m.fl. (mp) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i regeringsformen att statsministernefter val har att avgå med uppdrag till talmannenatt lägga fram förslag till ny statsminister förriksdagen.1998/99:K217 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regelsystem som geröppenhet och transparens vad gäller finansieringenav de politiska partiernas verksamhet,2. att hos regeringen begär utredning omförbud mot utländska bidrag till svenska politiskapartier i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär utredning omett regelsystem som skapar balans mellanfackföreningsrörelsen och enskilda medlemmar vadgäller bidragsgivning till de politiska partierna ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avdragsrätt förenskilda personers bidrag till politiska partier ochpolitisk opinionsbildning,5. att i enlighet med vad som anförts imotionen hos regeringen begär förslag till ettfastare regelverk när det gäller folkomröstningar,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statsfinansieradeopinionskampanjer i känsliga frågor.1998/99:K219 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en nationellinformationsinsats om kommunismens illdåd.1998/99:K226 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvårval.1998/99:K227 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i vallagen att skilda valdagar införs,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i vallagen att val till riksdagenhålls på våren.1998/99:K229 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ändraLagrådets arbete så att viktiga reformer interiskerar att försenas.1998/99:K231 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en egen e-postadresstill alla politiskt förtroendevalda,1998/99:K237 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i lagen som innebär att invandradekvinnor och män ges rösträtt i riksdagsval eftersamma grund som i kommunala val.1998/99:K238 av m.fl. (v) vari yrkasatt beslutar att 4 § successionsordningenupphävs.1998/99:K241 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredningav frågor som rör vårval, prövning avregeringsfrågan samt skilda valdagar i enlighet medvad som anförts i motionen,1998/99:K259 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tillsådana ändringar i grundlagarna som möjliggörövergång till ett republikanskt statsskick.1998/99:K261 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om framtagandet av endemokratikatalog som belyser olika partiersställningstaganden m.m. vid införandet av olikarättigheter under 1900-talet.1998/99:K269 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning om valtill ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning omskilda valdagar,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning av 4-procentsspärren till ,1998/99:K275 av m.fl. (fp, m, v,kd, c, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tilläggsdirektivtill Utredningen om folkstyret i inför 2000-talet (SB 1997:01),2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillvaratagande avinternationella erfarenheter rörande etik ipolitiken.1998/99:K283 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som möjliggöratt allmänna val till under aktuellt valårförläggs till första halvåret.1998/99:K292 av Per m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådanändring i gällande lagstiftning att rösträttsåldernsänks till i val till kommunfullmäktige,landsting och riksdag.1998/99:K312 av och (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omskilda valdagar.1998/99:K320 av (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en riksomfattandeinformationskampanj om kommunismens historia ochfolkmord skall genomföras under mandatperioden.1998/99:K326 av m.fl. (v) vari yrkas2. att prövar frågan om tidpunkten förvaldagen i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K327 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till eninformationsinsats om grundlagar i enlighetmed vad som anförts i motionen.1998/99:K328 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skilda valdagar förvalen till kommunfullmäktige respektive valen tillriksdagen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Lagrådetäven skall kunna granska förslag till ändring avgrundlagarna.1998/99:K347 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning av densvenska förvaltningsmodellen.1998/99:K349 av och (c)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omförsöksverksamhet med sänkt rösträttsålder till 16år i kommunvalet 2002.1998/99:K352 av Per m.fl. (mp) vari yrkas5. att beslutar om sådan ändring iregeringsformen att varje av regeringen föreslagengrundlagsändring föregås av bindande folkomröstning,6. att beslutar om sådan ändring iregeringsformen att ärende om folkomröstning somväckts av 300 000 nationellt röstberättigade skallbli bindande,7. att beslutar om sådan ändring iregeringsformen att nationell folkomröstning endastfår innehålla alternativen "ja" eller "nej" samt"blankröst",8. att beslutar om sådan ändring iregeringsformen att det för alla former avnationella folkomröstningar skall vara till fyllestatt uppnå enkel majoritet bland de röstande.1998/99:A719 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attDemokratiutredningen förutsättningslöst skall utredahur stor inverkan opinionsundersökningar har påväljarna.1998/99:So373 av m.fl. (mp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sänkt rösträttsåldertill 16 år.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas61. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att sänkarösträttsåldern till ,62. att , i den händelse föregåendeyrkande faller, som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kopplarösträttsåldern till kalenderår.Motion väckt med anledning av proposition1998/99:122 Kommunala bostadsföretag1998/99:Bo23 av m.fl. (mp)vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning avalternativa sätt att skapa rådrum i kommunaltbeslutsfattande (avsnitt 3.6). Statsskicket, bekännelsekravet för statschefenMotionenI kommittémotion 1998/99:K238 yrkar . (v) att upphäver 4 §successionsordningen. Motionärerna hänvisar till attriksdagen nu fattat beslut som innebär ett steg påvägen mot det nödvändiga skiljandet av från staten och därmed också upprättandet avstatsmaktens neutralitet i religiösa frågor. En avde otidsenliga rester som kvarstår utgörs av 4 §successionsordningen, där det stadgas att Konungenalltid skall vara "av den rena evangeliska läran".Även prinsar och prinsessor av det kungliga husetskall uppfödas i samma lära. Enligt motionärernastår kravet på att statschefen skall omfatta en vissbestämd religiös tro i strid med såvälregeringsformens 2 kap. 1 § angående religionsfrihetsom den annars numera allmänt omfattade åsikten attstaten skall förhålla sig neutral i religiösaspörsmål.I kommittémotion 1998/99:K259 föreslår MatsEinarsson m.fl. (v) att hos regeringenbegär förslag till sådana ändringar i grundlagarnasom möjliggör övergång till ett republikansktstatsskick. Enligt motionärerna skall det främstaämbetet och förtroendeuppdraget i en demokrati,statschefens, tillsättas på ett sätt som står iöverensstämmelse med den demokratiskagrunduppfattning som i alla andra offentligasammanhang anses självklar. Monarkins självaexistens fungerar också enligt motionärerna som enideologisk konservering av icke-demokratiskaföreställningar om "överhetens" utvaldhet och"naturliga" maktbefogenheter. Statschefensrepresentativa funktion understryker enligtmotionärerna ytterligare det orimliga i attstatschefen föds till sitt ämbete. Statschefen börutses bland personer som kan förväntas ha erfarenhetav att representera nationen och som åtnjuter ettbrett politiskt förtroende. Den som av riksdagenutses till talman bör även vara statschef.Gällande bestämmelserBestämmelser om statsskicket och om statschefenfinns i 5 kap. regeringsformen. Bestämmelser omstatschefens uppgifter finns också i andra kapitel iregeringsformen och i riksdagsordningen.Successionsordningen reglerar den ordning i vilkenden nuvarande kungens efterkommande har tillträdetill tronen. Kungen eller drottning som enligtsuccessionsordningen innehar tron är riketsstatschef.Statschefens uppgifter inskränktes vid införandetav den nuvarande regeringsformen till att avse vissafunktioner. Sålunda deltar statschefen i tvåceremonier: han eller hon skall förklara riksmötetöppnat samt delta i konselj i samband medregeringsskifte. I övrigt bestäms statschefensrepresentativa uppgifter till stor del genomsedvana. Av särskilt intresse anses rollen vara somrikets främste företrädare i förhållande till andraländer. Vidare fullgör statschefen inrikesrepresentationsuppgifter av mer eller mindreofficiell karaktär på skilda områden isamhällslivet. För att kunna fullgöra sinarepresentativa uppgifter måste statschefen vara välorienterad om rikets in- och utrikespolitiskaangelägenheter. Därför skall sammanträde avinformationskaraktär - konselj - äga rum mellanstatschefen och regeringen när så behövs. Somordförande i konseljen skall statschefen varaformellt sammankallande. Vidare skall han eller honvara ordförande i statschef får endast den tjänstgöra som ärsvensk medborgare och har fyllt . Därutöverställs krav på viss trosbekännelse.Om kungen av sjukdom, utrikes resa eller någonannan orsak är hindrad att fullgöra sina uppgifterinträder enligt gällande tronföljd en medlem avkungahuset att som tillfällig riksföreståndarefullgöra statschefens uppgifter. Finns det ingenbehörig medlem av kungahuset, kan statschefensfunktioner utövas av en av utsedd person.Om ingen annan behörig kan tjänstgöra som statschef,tjänstgör efter regeringens förordnande talmannensom tillfällig riksföreståndare.Om kungen dör eller avgår och tronföljaren ännuinte fyllt , utser enriksföreståndare som får fullgöra statschefensuppgifter tills vidare. Vid uppnåddbehörighetsålder kommer den nya kungen ellerdrottningen automatiskt att överta uppgiften somstatschef.Tidigare riksdagsbehandlingI samband med behandlingen av propositionen Statenoch trossamfunden - grundlagsfrågor (prop.1997/98:49) avstyrktekonstitutionsutskottet en rad motioner om upphävandeav bl.a. 4 § successionsordningen (bet.1997/98:KU20). Utskottet konstaterade liksomregeringen att det förelåg delade meningar om hurfrågan om statschefens tro borde betraktas och attbl.a. föreslagit att denrättsliga regleringen av frågan om bekännelsekravetför statschefen skall bibehållas. Frågan var i siginte beroende av de då aktuella grundlagsförslagenoch borde enligt utskottets mening lösas först närden var mera brett förankrad i samhället. Riksdagenbeslutade i enlighet med utskottets förslag.Riksdagen har tidigare vid ett stort antaltillfällen behandlat motionsyrkanden om övergångtill republik. Senast gjordes detta , dåutskottet i sitt av godkända betänkande1995/96:KU6 liksom tidigare hänvisade till attsådana motionsyrkanden avstyrkts under erinran omden ståndpunkt angående statsskicket som intogs vid1974 års författningsreform. I proposition 1973:90anförde föredragande statsrådet i denna del bl.a.att Grundlagberedningens förslag om att i den nyaregeringsformen inte frångå den dittills gällandestatsformen hade vunnit mycket stark anslutning vidremissbehandlingen. Kungadömets bevarande var enligtpropositionen en given utgångspunkt vid utformningenav den nya författningen om denna skulle få önskvärtstöd i och folkopinionen.Konstitutionsutskottet instämde i sitt betänkande(bet. KU 1973:26 s. 29) i de uttalanden som gjorts ipropositionen och avstyrkte motioner där bl.a.övergång till republik föreslagits.Utskottets bedömningUtskottet hänvisar vad gäller frågan om slopande avtrosbekännelsekravet i successionsordningen tillsitt tidigare uttalande och anser att det inte finnsnågon anledning att föreslå att vidtarnågon åtgärd . Motion K238 (v)avstyrks.Med hänvisning till tidigare uttalanden angåendestatsskicket avstyrks även motion K259 (v).RösträttsfrågorMotionernaI motion 1998/99:K203 föreslår () attalla som fyller det år som allmänna val hållsskall ges rösträtt. Alla som fyller undervalåret men efter valdagen ställs utanför rätten attrösta och får vänta på att fåutnyttja sin rösträtt, vilket enligt motionärenmåste kännas otillfredsställande och upplevas somett utanförskap. Detta bör ändras så att man harrösträtt från det år man fyller oavsett efter valdagen.I motion 1998/99:K292 föreslår Per m.fl. (mp)att rösträttsåldern i val tillkommunfullmäktige, landsting och riksdag. Enligtmotionärerna bör 18-årsgränsen stå kvar beträffandevalbarheten. För att demokratin skall kunnautvecklas och förbättras måste enligt motionärernapolitiken göras mer tillgänglig och intressant. Detpolitiska intresset bland ungdomar kan stimulerasgenom en sänkt rösträttsålder. I motionen framhållsatt genomsnittsåldern för förstagångsväljare tillföljd av de fyraåriga mandatperioderna har höjtstill och att många inte kommer att fåmöjlighet att rösta förrän efter fyllda 21 år.Liknande synpunkter framför m.fl.(mp) i partimotion 1998/99:Kr274 yrkande 61. Iyrkande 62 i samma motion föreslås, för den händelseföregående yrkande inte skulle samla en majoritet iriksdagen, att rösträtten skall vara kopplad tillkalenderår så att den skall vara röstberättigad somfyller valåret. Också imotion 1998/99:So373 föreslår m.fl.(mp) att rösträttsåldern bör sänkas till (yrkande 4).I motion 1998/99:K349 föreslår ochGunnel , båda (c), med hänvisning till vadÅldersgränsutredningen och Den ungdomspolitiskakommittén föreslagit, att en försöksverksamhet medsänkt rösträttsålder skall genomföras ikommunalvalet år 2002.Kenneth m.fl. (v) föreslår i partimotion1998/99:K237 att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i lagen som innebär attinvandrade kvinnor och män ges rösträtt iriksdagsval efter samma grund som i kommunala val.Enligt motionärerna finns det två sätt att betraktarösträtten. Enligt det traditionella synsättet ärrösträtten knuten till medborgarskapet. Enligt ettannat synsätt är rösträtten mer knuten till boendeoch den sociala och politiska miljö i vilken manlever. Problemet med dubbel rösträtt torde varaförsumbart, enligt motionärerna. Däremot bidrarfrånvaron av rösträtt i riksdagsval till utanförskapoch försvårar integrationen i samhället.Gällande bestämmelserRösträtten i regleras i 3 kap. 2 §regeringsformen, 1 kap. 2-5 §§ vallagen (1997:157)och 4 kap. 2-4 §§ kommunallagen (1991:900). Rätt attrösta i val till har svenska medborgaresom fyller senast på valdagen och som ärbosatta i landet eller har varitfolkbokförda här. I landstings- och kommunalval hardessutom medborgare i någon av Europeiska unionensmedlemsstater (unionsmedborgare) samt medborgare iIsland och rösträtt i de kommuner där de ärfolkbokförda. Andra utlänningar har rösträtt vid valtill landstings- och kommunfullmäktige om de varitfolkbokförda i landet i följd före valdagen.För val till gäller att de som harrösträtt till också kan delta iEuropavalen. Därtill har unionsmedborgare rösträttom de är folkbokförda i och ej röstar inågon annan medlemsstat inom har i sittslutbetänkande SOU 1999:34 Svenskt medborgarskapföreslagit att accepterar dubbeltmedborgarskap fullt ut fr.o.m. att den nyamedborgarskapslagen träder i kraft, något somberäknas ske . Enligt kommitténframstår det som klart att de nackdelar som följerav dubbelt medborgarskap, bl.a. dubbel rösträtt ochvalbarhet till politiska förtroendeuppdrag i fleraländer, är relativt begränsade. Vid en sammantagenbedömning finner kommittén att de enskildas intresseav att få inneha dubbelt medborgarskap väger tyngreän de nackdelar som är förknippade med ett sådantinnehav. Betänkandet har remissbehandlats. Enligtuppgift från förbereds enproposition på grundval av betänkandet till våren2000.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade frågor om rösträtten i sittbetänkande om ny vallag (bet.1996/97:KU16). Beträffande rösträtt för invandrare iriksdagsval vidhöll utskottet sin tidigareuppfattning att sambandet mellan medborgarskap ochrösträtt i riksdagsval inte bör brytas.Även beträffande förslag om sänkt rösträttsålderhöll utskottet fast vid tidigare ställningstagandenmed innebörd att det inte fanns skäl att sänkarösträttsåldern under den gräns som gäller för såvälrösträtt som myndighetsålder. Dessaställningstaganden upprepades vid utskottets senastebehandling av rösträttsfrågor (bet.1997/98:KU26).Utskottets bedömningUtskottet finner ingen anledning att ändra sintidigare uttalade uppfattning att sambandet mellanmedborgarskap och rösträtt inte bör brytas, varförmotion K237 (v) avstyrks.Inte heller finner utskottet anledning att frångåsin tidigare uttalade uppfattning att sambandetmellan rösträtts- och myndighetsålder inte börbrytas. Mot denna bakgrund avstyrks dels motionernaK292 (mp), Kr274 yrkande 61 (mp), So373 yrkande 4(mp) och K349 (c), i vilka yrkas sänktrösträttsålder. Motionerna K203 (v) och Kr274yrkande 62 (mp), i vilka yrkas att alla som fyller18 år under ett valår skall ges rösträtt avstyrkslikaså.Valdagens förläggning samt skildavaldagar för kommunala val och riksdagsvalMotionernaI motion 1998/99:K226 föreslår ochSofia , båda (c), att val bör hållas påvåren. Samma förslag framförs i kommittémotion1998/99:K227 yrkande 2 av Per m.fl. (mp), ipartimotion 1998/99:K241 yrkande 1 delvis av m.fl. (c), ikommittémotion 1998/99:K269 yrkande 1 av IngvarSvensson m.fl. (kd), i motion 1998/99:K283 av () och i kommittémotion1998/99:K326 yrkande 2 av m.fl. (v).Som skäl till förslagen anförs främst attvalrörelsen delvis sammanfaller med budgetprocessensom en följd av övergången till kalenderårsbudget.Dessa problem blir ännu mer uttalade, om valetresulterar i ett regeringsskifte. I flera motionerbeklagar motionärerna att omläggningen av budgetåretinte följdes av en flyttning av valdagen från hösttill vår. En sådan förändring skulle enligt c-motionK241 kunna kombineras med en tidigareläggning avriksmötets start på hösten.I kommittémotion 1998/99:K227 yrkande 1 hemställerPer m.fl. (mp) att hos regeringenbegär förslag till sådan ändring i vallagen attskilda valdagar införs. Enligt motionärerna innebärriksdagsvalets dominans över landstings- ochkommunalval stora negativa effekter för denkommunala demokratin på det sättet att lokala frågorofta inte blir avgörande för lokala val. De lokalafrågorna måste enligt motionärerna ges ökad tyngd.Ett steg i den riktningen är att skiljakommunalvalen från riksdagsvalen.I partimotion 1998/99:K241 yrkande 1 delvisföreslår m.fl. (c) att hosregeringen begär en utredning av bl.a. frågan omskilda valdagar. Skälen för skilda valdagar harförstärkts , anser motionärerna. Detgäller förändringar av den regionala och kommunalasjälvstyrelsen där skilda valdagar skulle ge bättreförutsättningar. Den fyraåriga mandatperioden harmedfört att det är jämförelsevis långt mellanvaltillfällena. Möjligheten till personval ger i sigväljarna nya möjligheter till påverkan men ställerockså nya krav på såväl kandidater som väljare.I kommittémotion 1998/99:K269 yrkande 2 föreslårIngvar m.fl. (kd) att hosregeringen begär en utredning av skilda valdagar.Bland nackdelarna med den gemensamma valdagen nämnsi motionen att landstings- och kommunpolitikenriskerar att komma i skymundan. Vidare har lokalasmåpartier dykt upp, vilket bidragit till att denlokala debatten snedvridits. Enligt motionen är detviktigt att medborgarna får möjlighet till etttydligare engagemang i de kommunala frågorna.I motion 1998/99:K312 föreslår , båda (m), en övergång tillskilda valdagar. Enligt motionärerna är det svårtför den enskilde medborgaren att urskilja depolitiska ansvarsnivåerna när valrörelsen i alltförstor utsträckning enbart handlar om rikspolitik.Kommunal- och landstingspolitiken tenderar att kommai andra hand. Med separata valdagar kommer fokus iväsentlig grad att läggas på rätt nivå.Även och , båda(fp), föreslår i motion 1998/99:K328 yrkande 1skilda valdagar för kommunal- respektiveriksdagsval.BakgrundOrdinarie val till förrättas enligt 3 kap.3 § regeringsformen . I 1 kap. 1 §riksdagsordningen föreskrivs att sådana val hålls iseptember. Närmare bestämmelser om tidpunkten finnsi 1 kap. 10 § vallagen. Ordinarie val till riksdagenoch ordinarie val till landstings- ochkommunfullmäktige skall hållas . Valdagskall vara den tredje söndagen i september.Vid sin senaste behandling av frågor om gemensamvaldag m.m. (bet. 1997/98:KU26) erinrade utskottetom att de överläggningar mellan riksdagspartiernasom ägde rum inte ledde till någonöverenskommelse om att ändra tidpunkt för deallmänna valen vare sig när det gällde gemensamvaldag för riksdags- och kommunalval eller enflyttning av de allmänna valen . mening bidrar den gemensamma valdagentill att öka valdeltagandet. Utskottet ställde sigdessutom tveksamt till att skilda valdagar skulleinnebära att de lokala frågorna skulle komma mer ifokus. Erfarenheter av olika valdagar från denordiska grannländerna visade i likhet med deerfarenheter som kunde vinnas innan gicköver till gemensam valdag att rikspolitiken får ettstort genomslag även i lokalvalen. Utskottetframhöll också att den gemensamma valdagen kundekomma att bli en av de aspekter som skulle komma attstuderas vid utvärderingen av val.Denna utvärdering sker i det parlamentarisktsammansatta råd som tillsattes meduppgift att utvärdera reformen av valsystemet. Rådethar enligt sina direktiv (dir. 1997:87) i uppdragatt utvärdera de tekniska, ekonomiska,organisatoriska och praktiska effekterna av det nyasystemet med personval. Särskild uppmärksamhet skallägnas åt konsekvenserna av sy-stemet ur ettdemokratiskt perspektiv.