bet · GN01MJU4 · 1999-10-19 00:00:00 — Detta gäller omundantag beviljas på grund av att möjligheter saknasatt anordna betesdrift för samtliga djur. Undantagkan beviljas för högst . Om undantag beviljasav andra orsaker, t.ex. på grund av oförutseddaomständigheter eller om djurhållaren följer engodkänd plan för att anlägga bete och ordnabetesdrift, ställs inte krav på att djuren skall gesmöjlighet till motion. Dessa former av undantagbeviljas för högst . Det ankommer påtillsynsmyndigheterna att övervaka attbestämmelserna följs. Motionen avstyrks i den månden inte tillgodosetts genom det anförda.I motionerna MJ503 och MJ530 (båda mp) redovisas endel synpunkter och förslag om hållande av grisar ochvärphöns. En stor del av dessa yrkanden behandladesav utskottet i betänkande 1997/98:JoU12. Utskottetsställningstaganden redovisasnedan.Enligt motion MJ503 (mp) yrkande 1 bör export avlevande grisar inte förekomma till länder som harsämre djurskydd än . Utskottet framhöll ibetänkande 1997/98:JoU12 att begreppet "sämredjurskydd än " inte är tillräckligt klart ochentydigt för att ligga till grund för ett beslut omexportförbud. Det bör understrykas att det i detsvenska regelverket finns ett mycket stort antaldetaljföreskrifter angående djurhållningen. Detframgår ej närmare av de aktuella motionerna hurlångt jämförelsen med andra länders regelverk skalldrivas och inte heller huruvida jämförelsen skallbegränsas till grisar eller om den skall omfattasamtliga djur i animalieproduktionen. I den månmotionen avser export till andra EU-länderunderstryker utskottet nu liksom tidigare att ettexportförbud på angiven grund inte är förenligt medEG:s grundläggande bestämmelser om varors friarörlighet.När det gäller kastrering av grisar, vilketbehandlas i motion MJ503 (mp) yrkande 2, vidhållerutskottet sin tidigare gjorda bedömning att det iförsta hand får ankomma på regeringen och berördamyndigheter att pröva möjligheterna att ytterligareskärpa nu gällande föreskrifter på detta område.Vad gäller motionerna MJ503 (mp) yrkande 6 ochMJ530 (mp) yrkande 11 om utveckling av mobilagårdsslakterier har utskottet tidigare anfört attdet vore önskvärt om utvecklingen av mobilagårdsslakterier kunde påskyndas. En sådan utvecklingskulle stimulera verksamheten med gårdsslakteriersamtidigt som möjligheten att motverka långadjurtransporter ökar. Utskottet konstaterade vidareatt det finns stödformer som kan utnyttjas för attge stöd till utveckling av mobila slakterier ochförutsatte att eventuella tillämpningssvårigheterskulle uppmärksammas av regeringen och att manskulle vidta de åtgärder som kan anses erforderligaför att främja den mer småskaligaslakteriverksamheten.I motionerna MJ503 (mp) yrkandena 5 och 8 samtMJ530 (mp) yrkandena 9 och 10 redovisas en delsynpunkter och förslag om hållande av grisar ochvärphöns. Vid behandlingen av en motion med liknandeinnehåll anförde utskottet att syftet med motionenkan anses tillgodosett med den lagstiftning somfinns inom djurskyddsområdet och med de föreskriftersom meddelats av . Vidarekonstaterade utskottet att verksamhet med s.k.suggpooler faller inom berörd tillsynsmyndighetsansvarsområde. När det gäller värphöns återkommerutskottet med en mer utförlig beredning senare underdenna valperiod.Utskottet finner inte anledning att ändra sinatidigare bedömningar och avstyrker därmed motionernaMJ503 (mp) yrkandena 1, 2, 5, 6 och 8 samt MJ530(mp) yrkandena 9, 10 och 11.I motionerna MJ503 (mp) yrkande 4 och MJ530 (mp)yrkande 12 föreslås att djurskyddslagen ändras såatt krav införs på utevistelse för i det förstafallet grisar och i det andra samtliga djur.Utskottet är inte berett att tillstyrka dessaförslag med anledning av vad som anförs i motionernaoch vill i övrigt hänvisa till ovan nämndabemyndiganden och föreskrifter. Motionerna avstyrks.I motion MJ507 (m) yrkas att restriktiv användningav kodressörer bör tillåtas. Yrkandet har intemotiverats. Utskottet delar inte motionärensuppfattning och avstyrker motionen.SlaktBestämmelser om slakt finns i djurskyddslagen(1988:534). Där föreskrivs bl.a. att djur skallskonas från onödigt obehag och lidande när de förstill slakt (11 §). Enligt 14 § första stycket skalldjur vara bedövat när blodet tappas av och andraåtgärder vid slakten får inte vidtas innan djuretdött. Regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, får dock meddelaundantag från föreskriften om bedövning av fjäderfäoch kaniner eller meddela ytterligare föreskrifterom slakt och om avlivning av djur i andra fall. Medhänvisning härtill och till den av regeringenaviserade propositionen om djurskyddslagen avstyrkerutskottet motionerna MJ503 (mp) yrkande 7 och MJ530(mp) yrkande 13.Jordbruksministern besvarade enskriftlig fråga om koscher- och halalslakt. Honanförde därvid att regeringen beslutadeom ett tillägg i regleringsbrevet förJordbruksverket beträffande s.k. religiös slakt.Verket fick därmed i uppdrag att göra enutvärdering av olika s.k. religiösa slaktmetoder isyfte att finna en metod som inte strider motsvenska bestämmelser om skydd av djur vid slakt, mensom kan accepteras av de parter vars sedvänjorinnebär tillämpning av skäktning, dvs. slakt utanatt djuret är bedövat. skall iutvärderingen beakta nationell och internationellforskning på området.Utvärderingen skall ske i samråd med bl.a.företrädare för olika religiösa grupper ochOmbudsmannen mot etnisk diskriminering. Ett sådantsamråd har skett . Vid mötet varäven djurskyddsorganisationerna, och representerade.Utvärderingen skall redovisas till regeringen ifortlöpande rapporter, vilka skall innehålla nämndaparters åsikter i frågan. förberederför närvarande en sådan rapport till regeringen. Desynpunkter angående skäktning som redovisas i motionMJ516 (mp) yrkandena 1-3 torde i huvudsak varatillgodosedda med det anförda och avstyrks.Förevisande av djur m.m.I 17 § djurskyddslagen (1988:534) anges att djurinte får förevisas för allmänheten på ett sådantsätt att de utsätts för lidande. 1987/88:93Djurskyddslag m.m. påpekar jordbruksministern attparagrafen innebär ett absolut förbud mot attutsätta djur för lidande i de sammanhang som anges iparagrafen. Med lidande avses liksom i 2 § såvälpsykiskt som fysiskt lidande. Den kommunala nämndsom fullgör uppgifter inom miljö- ochhälsoskyddsområdet utövar den lokaladjurskyddstillsynen och skall därmed tillse attdjurskyddslagen följs. Med hänvisning till detanförda föreslås ingen ytterligare åtgärd medanledning av motion MJ525 (m) i vilken det yrkas attdjurskyddslagen bör ändras så att djur inte utsättsför onödigt lidande med hänvisning till konstnärligfrihet eller artistiska intressen.Enligt 37 § djurskyddsförordningen (1988:539) fåren zoologisk trädgård, djurpark eller liknandeanläggning inte tas i bruk innan den har godkänts avJordbruksverket. Motsvarande gäller också vidomflyttning av djuren och vid ny-, till- ellerombyggnad av någon betydelse. harutfärdat föreskrifter och allmänna råd omdjurhållning i djurparker m.m. (LSFS 1991:22). Idessa ingår bl.a. bestämmelser om tillsyn, foder ochvatten samt detaljerade måttföreskrifter för olikadjurslag. Motion MJ529 (fp) yrkande 3 om behovet avatt införa minimikrav för hållande av djur idjurparker torde vara tillgodosedd med det anfördaoch avstyrks. I övrigt kan nämnas att EG nyligenantagit ett direktiv om hållning av vilda djur idjurparker (rådets direktiv /22/EG). Syftet meddirektivet är att stärka djurparkernas roll iarbetet med att bevara den biologiska mångfalden.EldressyrI svar på fråga 1996/97:248 om eldressyr hänvisadejordbruksministern till det pågående arbetet medöversynen av djurskyddslagstiftningen och till atten proposition i ämnet planerades under våren 1997.Propositionen är emellertid fördröjd eftersom detfinns behov av ytterligare underlag ochklargöranden. Ett led i detta arbete är rapporten djurskyddstillsyn m.m. (rapport 1998:13)som redovisat på regeringensuppdrag. Rapporten har remissbehandlats och beredsför närvarande i . Regeringen harockså i Ds 1995:63 med titeln behandlatfrågan om eldressyr av hund. Enligt uppgift kommerfrågan om eldressyr att tas upp i den propositionsom regeringen planerar att lägga fram . Medhänvisning till det anförda föreslår utskottet ingenytterligare åtgärd med anledning av motion MJ528 (v)i vilken yrkas att eldressyr av hundar börförbjudas.Vissa myndighetsfrågor m.m.Tillsynsfrågor m.m.I motion MJ519 (mp) yrkandena 1 och 2 anförs attdjurskyddstillsynen även fortsättningsvis bör liggakvar på nivå. Vidare anser motionärerna attdet finns ett stort behov av råd och anvisningar föratt ge vägledning till djurskyddsinspektörer ochandra som utövar tillsyn enligt djurskyddslagen.Utskottet hänvisar till att regeringen ibudgetpropositionen för anför att denoffentliga djurskyddstillsynen behöver ses över isyfte att åstadkomma en förbättraddjurskyddstillsyn. Tillsynsmyndigheternas ansvar ochförutsättningar på de olika nivåerna måste i detsammanhanget förbättras och tydliggöras, liksomsamarbetet mellan veterinärer och den lokalatillsynsmyndigheten. Som tidigare nämnts avserregeringen att återkomma till under år2000 med förslag till ett förbättrat djurskydd. Iavvaktan på resultatet av det arbete som pågår inomRegeringskansliet avstyrker utskottet berörda delarav motionen. I sammanhanget kan även nämnas attJordbruksverket har tillsatt en centraltillsynsgrupp inom den nya djurskydds-enheten (senedan). Syftet med tillsynsgruppen är bl.a. attkunna ge utökat stöd till länsstyrelser och kommuneri deras tillsynsarbete. I gruppen skall ingårepresentanter för bl.a. länsstyrelser, kommuner ochpolismyndigheter. Kontaktpersoner från bransch- ochdjurskyddsorganisationer kommer att adjungeras tilltillsynsgruppen.Jordbruksverket och ärde centrala myndigheter som ansvarar fördjurskyddsfrågorna i landet. För att förstärkadjurskyddsarbetet på har mangenomfört en omorganisation. Verket har inrättat ensärskild djurskyddsenhet som får det samladeansvaret för tillämpningen av djurskyddslagen. Tillden nya enheten förs olika kompetenser samman, t.ex.agronomer, veterinärer och ingenjörer. Enhetenkommer därmed att i ökad utsträckning kunna gevägledning och stöd till övriga tillsynsmyndigheter.Om en särskild djurskyddsmyndighet inrättas finnsdet risk för att den integrering som sker påJordbruksverket, då djurskyddsfrågor samordnas medberedningen av alla frågor med anknytning till djur,går förlorad. Utskottet avstyrker motion MJ506 (kd)yrkande 1 med krav på en ny samladdjurskyddsmyndighet, men utgår ifrån att den nyadjurskyddsenheten på kontinuerligtutvärderas inom ramen för myndighetens ordinarieresultatutvecklingsarbete.Frågan om djurskyddsorganisationernas besvärsrätt idjurskyddsfrågor behandlades av utskottet underriksmötet /98 (JoU12). Utskottet konstateradevid det tillfället att djurskyddsorganisationernaregelmässigt fungerar som remissorgan när det gällerdjurskyddsfrågor och äger dessutom representation iJordbruksverkets djurskyddsråd. Utskottet fann inteanledning att förorda mer långtgående ändringar idjurskyddsorganisationernas ställning med anledningav vad som anfördes i de aktuella motionerna.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotionerna MJ506 (kd) yrkande 4 och MJ530 (mp)yrkande 2 om klagorätt för djurskyddsorganisationer.Gentekniknämnden har till uppgift att genområdgivande verksamhet främja en etiskt försvarbaroch säker användning av gentekniken så att djurshälsa och miljön skyddas. Nämnden skall därvidbeakta vikten av att ett gott forskningspolitisktklimat upprätthålls (SFS 1994:902). Nämnden bestårav en ordförande, en vice ordförande och 14 andraledamöter. Ordföranden och vice ordföranden skallenligt förordningen vara jurister och hadomarerfarenhet. Sju ledamöter skall varariksdagsledamöter och en ledamot skall vara etisktsakkunnig. Av övriga ledamöter utses två efterförslag från Skogs- och jordbrukets forskningsråd.En av dessa skall ha erfarenhet av djurskyddsfrågor.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommittésom skall utreda frågor om biotekniken i samhället(dir. 1997:120). Utredningen har presenterat ettdelbetänkande avseende roll, dessuppgifter och sammansättning (SOU 1999:70). Ibetänkandet anförs bl.a. att det finns ett flertalgrupper som har ett stort intresse av nämndensverksamhet. Förutom konsumenter, djurvänner ochmiljöorganisationer kan nämnas ett flertalorganisationer för personer med olika sjukdomar,bl.a. Vidare har producenteri olika led ett lika stort intresse av verksamheten.En medverkan från intressenter bör medföra att mångagrupperingar som har ett intresse av genteknikenbereds plats i nämnden. En sådan medverkan medfördock att nämnden blir så stor, att den inte rimligenkan fungera på ett bra sätt. Kommittén konstaterarvidare att ingen av de myndigheter som handläggergenteknikfrågor har intresserepresentation i sinledning. Enligt kommitténs mening saknas det skälatt göra ett undantag genom att tillåta sådanrepresentation i . Medhänvisning till det arbete som pågår avstyrkerutskottet de i motion MJ530 (mp) yrkande 5 framfördakraven på att djurskyddsorganisationerna bör vararepresenterade i Gentekniknämnden.Utskottet finner inte heller anledning atttillstyrka kraven i motion MJ530 (mp) yrkande 16 omatt djurskyddsorganisationerna bör få statligabidrag för sitt internationella arbete.Beträffande de förslag som framförs i motion MJ749(c) yrkande 10 om att utveckla växtförädlarrättenoch undersöka om det är motiverat med ett liknandesystem för djuravel vill utskottet anföra följande.I fråga om avel av djur finns bestämmelser idjurskyddslagen och djurskyddsförordningen sominnebär att avel inte får medföra lidande fördjuret. Enligt förordningen (1985:343) om kontrollav husdjur krävs tillstånd av SJV förseminverksamhet m.m. Särskilda bestämmelser finnsför hingstar som används till avel. Frågor omväxtförädlarrätt regleras i växtförädlarrättslagen(1997:306). Djurägarens rättigheter kan anses beståfrämst i att han/hon i civilrättsliga former frittdisponerar över sina avelsdjur. Det är oklart ommotionens förslag innebär att den ursprungligedjurägaren skulle ha en ekonomisk rätt till samtligaavkommor i samtliga efterföljande generationer. Omen sådan rättighet införs uppstår bl.a. denkomplikationen att även andra djurägare än deursprungliga skulle kunna hävda en rätt till deexemplar som de själva framavlar genom att utnyttjabåde eget och andras avelsmaterial. Utskottet kanför sin del inte se hur dessa problem skulle kunnalösas på ett ändamålsenligt sätt genom lagstiftning.Utskottet avstyrker motionen.DistriktsveterinärorganisationenFrågan om konkurrensneutralitet mellandistriktsveterinärer och privatpraktiserandeveterinärer som behandlas i motion N326 (m, kd)yrkande 38 togs även upp i ett frågesvar i riksdageni . Jordbruksministern anförde därvidatt disktriktsveterinärorganisationen främst äravpassad för att tillgodose behovet av sjuk- ochhälsovård hos djur inom animalieproduktionen och hoshästar som används inom jord- och skogsbruket. Destatliga distriktsveterinärerna har emellertid enlång tradition av arbete även med sällskapsdjur ochsporthästar. Enligt de föreskrifter som gäller ärdistriktsveterinärerna dessutom skyldiga att utövadjursjukvård för samtliga husdjur om djurskyddsskälföreligger eller där annan veterinärvård inte kananvisas. Att distriktsveterinärerna till viss delarbetar med sällskapsdjur och sporthästar är alltsåinte någon ny situation. Att de statligaveterinärerna helt skulle avstå från att behandlasällskapsdjur på andra tider än under jourtid ärorimligt mot bakgrund av skyldigheten attupprätthålla veterinär kompetens inklusiveutrustning och mediciner för jourverksamheten.Avsikten med distriktsveterinärorganisationen ärgivetvis dock inte att konkurrera ut deprivatpraktiserande veterinärerna och ytterst fådistriktsveterinärer konkurrerar med mer avanceradpraktik på sällskapsdjur.Distriktsveterinärernas andel av sjukvården försällskapsdjur beräknas utgöra mindreän av hela marknaden och omfattningen bedömsligga på samma nivå som . Omfattningen avdistriktsveterinärernas förrättningar i fråga omsällskapsdjur skiljer sig emellertid mycket åt iolika delar av landet, från att utgöra en litenandel i ett djurtätt område som till attutgöra av förrättningarna i ettdjurglest område som . Mot bakgrund avbl.a. detta ansåg jordbruksministern inte att detför närvarande fanns anledning att se över ochutvärdera distriktsveterinärorganisationen.Utskottet har inga invändningar mot denna bedömningoch avstyrker motionen.DjurtransporterAv regeringens skrivelse 1998/99:60 om verksamheteni europeiska unionen framgår att detbrittiska ordförandeskapet arbetade mycket aktivtmed djurskyddsfrågorna, bl.a. djurtransporter, underdet . Detta utmynnade i ettbeslut om mera detaljerade regler på området.Reglerna återfinns i rådets förordning (EG) nr411/98 om tilläggsnormer avseende skydd av djur,vilka skall tillämpas på djurtransporteröverskridande . I denna förordning finnsutförliga tilläggsnormer bl.a. vad gäller strö,foder, åtkomlighet och ventilation. Reglerna skalltillämpas fr.o.m. . Enrådsarbetsgrupp arbetar med attförbättra skyddet för värphöns och enkommissionsarbetsgrupp påbörjade under våren 1999sitt arbete med transport av djur till sjöss. Iövrigt vill utskottet erinra om att kommissionenunder initierade ett projekt inom EU omkontroll av djurskyddet vid slaktdjurstransporter.Inom ramen för detta startade den 1augusti 1998 ett landsomfattande transportprojektsom planeras avslutas . Projektetsyftar till att klarlägga hur djurskyddet förnärvarande fungerar i samband med transporter avdjur, t.ex. vid slakttransporter och export av djur,transport av ren från sommar- till vinterbete,djurtransporter till marknader och under båt- ellerfärjetransporter. Projektet skall också höjakompetensen när det gäller tillsynen avdjurtransporter hos samtliga tillsynsmyndigheter ochinom polisen.Det är kommissionen som har förslagsrätten inom EUoch ett ordförandeland har därmed begränsademöjligheter att driva speciella frågor. Utskottetutgår emellertid ifrån att fortsattprioriterar att djurskyddet stärks inom EU ochsärskilt att djurtransporterna förbättras och att demöjligheter som ges att driva dessa frågor underSveriges ordförandeskap utnyttjas väl. bördärutöver fortsätta att arbeta aktivt med dessafrågor i kommissions- och rådsarbetsgrupper. Medhänvisning till det anförda avstyrks motionerna U508(mp) yrkande 18 och U509 (kd) yrkande 10 om attSverige inom EU bör vara pådrivande i frågan omförstärkt djurskydd och förbättrade villkor fördjuren under transporter. Även motionerna MJ529yrkandena 1 och 2 och MJ774 yrkandena 13 och 14(båda fp) avstyrks i den mån de inte tillgodosettsmed det anförda. I motionerna anförs att iförsta hand skall driva frågan om minimering avtiden för slakttransporter, men även skall verka föratt subventioner vid transport och försäljning avdjur både inom och utanför EU skall tas bort. Imotion MJ506 (kd) yrkande 6 föreslås att den svenskaregeringen bör arbeta för att EU skall kartlägga ochdokumentera huruvida djurskyddet åsidosätts vidtransporter av levande djur mellan EU:s olikamedlemsländer. Även denna motion avstyrks medhänvisning till vad utskottet här anfört.DjurförsökEnligt regeringens redovisning i budgetpropositionen(utg.omr. 23 s. 88) minskadeförsöksdjursanvändningen jämfört medår 1996 enligt EU:s och Europarådskonventionensdefinition av djurförsök med från 286 000till 267 000 djur. Huvuddelen av de använda djuren() utgörs av möss och råttor.Försöksdjursanvändningen visar en klart nedåtgåendetrend . Minskningen berorframför allt på en minskad användning av råttor viduniversitet, högskolor, landsting och inomläkemedelsindustrin.Ett stort antal motioner berör frågan om användningav försöksdjur. Enligt motion Ub275 (kd) yrkande 1bör följa om skydd avryggradsdjur som används för försöksändamål ochannat ändamål. I konventionen anges att djurförsökendast bör förekomma i utbildningssammanhang omberörda elever kommer att arbeta med försöksdjur isin yrkesutövning. I motion Ub484 (m) yrkande 3föreslås att bör ges iuppdrag att samordna arbetet med att informerauniversitet och högskolor om alternativa metodertill djurförsök i syfte att minskaförsöksdjursanvändningen. En översyn av användningenav försöksdjur på högskolenivå samt en utredning ommöjligheterna att ersätta vissa försök medalternativa metoder efterfrågas i motion MJ515 (kd).I motion Ub801 (mp) yrkande 63 krävs ett omedelbartstopp för alla onödiga djurförsök. Beträffande dedjurförsöksetiska nämnderna anförs i yrkande 65 attde som deltagit vid godkännande av ett djurförsökockså skall närvara vid minst ett avförsökstillfällena, dessutom bör nämndens ledamötergenomgå en speciell utbildning i djurkunskap. Imotion MJ530 (mp) yrkande 1 föreslås attallmäninflytandet bör stärkas i deförsöksdjursetiska nämnderna, vidare föreslås imotionens yrkande 3 att kosmetikatester på djur börförbjudas. I övrigt anser motionärerna att hållningav apor i djurförsök bör förbjudas samt att statensom konsument bör undvika djurtestade produkter(yrkandena 4 och 14).Enligt motionerna MJ508 (kd) yrkande 5 och MJ530(mp) yrkande 15 bör hos regeringen begäraförslag om en halvering av antalet djurförsök.De frågor som tas upp i ovanstående motioner är istor utsträckning behandlade av utredningom alternativa metoder till djurförsök ochförsöksdjursanvändningens omfattning i framtiden,m.m., som lade fram sitt betänkande (SOU1998:75). Utredningen konstaterar bl.a. att det inomvissa forskningsområden finns många alternativametoder till djurförsök samt att utvecklingen gårfort framåt; detta gäller bl.a. säkerhets- ochtoxicitetstestning. Det är dock en omständlig ochtidskrävande process innan alternativa metoder kankomma i praktisk tillämpning och ersätta djurförsök.En viss reglering av användningen av försöksdjur iundervisning föreslås. För att möjliggöra att denpolitiska målstyrningen blir effektiv när det gälleratt begränsa försöksdjursanvändningen föreslås attregeringen kontinuerligt lämnar en skrivelse tillriksdagen med upplysningar om djurförsöksfrågorna.Vidare föreslår utredningen att heltidstjänsterskall inrättas vid de djurförsöksetiska nämnderna.Dessa tjänstemän skall bereda och föredra ärenden ide djurförsöksetiska nämnderna samt utöva tillsynenöver försöksdjursverksamheten. De nya tjänsternaföreslås finansierade genom avgifter. Den nuvarandeuppdelningen av djurförsöksfrågorna på två centralamyndigheter (CFN och SJV) är enligt utredningen inteadekvat och djurförsöksfrågorna bör därför samlasunder den mest resursstarka myndigheten, dvs. SJV.Regeringen anför i budgetpropositionen (prop.1999/2000:1, utgiftsområde 23) att den nuvarandeansvarsfördelningen mellan och ärändamålsenlig. Samarbetet fungerar väl och det finnsmöjligheter att utveckla detta vidare i framtiden.Myndigheterna har redan nu tagit initiativ till ettfördjupat samarbete. Således anser regeringen att deskäl för en uppdelning av arbetsuppgifterna somredovisades i propositionen till ny djurskyddslag(prop. 1987/88:93) fortfarande äger giltighet.Enligt regeringens uppfattning bör den kunskap ocherfarenhet som finns inom CFN tas till vara ochuppdelningen mellan CFN och Jordbruksverketsansvarsområden bibehålls därför. Regeringen föreslårockså att CFN tillförs ytterligare resurser med enmiljon kronor för att på central nivå bl.a.förstärka stödet till de djurförsöksetiskanämnderna. I likhet med utredningen anser regeringenatt det är viktigt och positivt att ledamöterna i dedjurförsöksetiska nämnderna regelbundet besökerdjuravdelningar och försöksdjursinstitutioner. Någonsärskild reglering av verksamheten bedöms dock intesom nödvändig. Regeringen avser att under år 2000återkomma till med förslag till hurtillsynen av försöksdjur ochförsöksdjursanläggningar bör vara ordnad.Jordbruksverket och har utarbetat enåtgärdsplan som kommer att utgöra ett betydelsefulltinstrument för att stärka djurskyddet förförsöksdjuren.