bet · GN01KU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Utskottet tillstyrker propositionensförslag att anslaget B 1 ledamöter ochpartier m.m. anvisas för år 2000.I motion K289 (m) efterlyses ett bättre system ändet nuvarande för redovisning avriksdagsledamöternas utlägg. Förvaltningsstyrelsenhar uppdragit tillförvaltningskontoret att genomföra en generellöversyn av nuvarande resehantering och tillnovembersammanträdet återkomma med förslag tillåtgärder för att förbättra rutiner samt ge förslagtill komplettering eller ändring av regelverket. Meddetta får motion K289 (m) anses besvarad, varför denavstyrks.Riksdagens förvaltningskostnaderPropositionenI propositionen föreslås att anslaget B 2 Riksdagensförvaltningskostnader anvisas ett ramanslag på för budgetåret 2000.Utgifterna inom anslaget avser bl.a. löner,administration, fastighetsförvaltning, internservice, säkerhet, datateknik, förlagsverksamhet,bibliotek och informationsverksamhet. Medel frånanslagssparandet föreslås överföras till anslaget B1 ledamöter och partier med 27 miljonerkronor. Investeringar beräknas uppgå till 81miljoner kronor, vilket är en ökning jämfört medföregående budgetår då de uppgick till 67 miljonerkronor. Av de totala investeringarna för år 2000föreslås finansieras genomanslag och återstoden, , genomupptagande av lån i . Ipropositionen föreslås att bemyndigarriksdagens förvaltningsstyrelse att för budgetåret2000 besluta om lån i tillinvesteringar i fastigheter och IT-verksamhet till ett sammanlagt belopp av 71 300 000kr.FörvaltningsstyrelsenEnligt förvaltningsstyrelsen kommer attkännetecknas av ökade insatser för förbättringar iledamöternas arbetssituation, som framgått av detföregående. Dessutom finns medel avsatta för attförbereda EU-ordförandeskapet . Dessasatsningar har krävt kraftiga besparingar inom andraverksamheter, framför allt IT-verksamheten.Kostnaderna för att långsiktigt säkraRiksbyggnadernas grundläggning uppskattas till ca150 . Insatserna för detta projektunder beräknas uppgå till 20 miljonerkronor, vilket föreslås lånefinansieras genomRiksgäldskontoret. Föregående års restriktivahållning till anspråk på ökade personalresurserfortsätter enligt förvaltningsstyrelsen.Övertidsuttaget ökade och ligger ännu påen hög nivå. Förvaltningsstyrelsen föreslår att EU-bevakningen i tidningen . Det avsätts också resurser för attförverkliga en Internetversion av tidningen. Tillföljd av ökad lånefinansiering minskarförvaltningskostnaderna väsentligt de år storainvesteringar skall genomföras. Det kommer också attmedföra att förvaltningskontorets budget blir en merrenodlad driftsbudget med en åtskillnad mellandriftskostnader och investeringar.MotionenI motion 1999/2000:K302 delvis av . (kd) föreslås att anslaget för riksdagensförvaltningskostnader bör minskas med 21 miljonerkronor . Besparingen bör enligt motionärernakunna ske utan att den egentliga verksamhetenpåverkas negativt.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget B 2 förvaltningskostnaderanvisas för . MotionK302 delvis (kd), i vilken yrkas att anslaget börminskas med , avstyrks. Medanledning av förvaltningsstyrelsens yrkande 3föreslår utskottet att godkännerförvaltningsstyrelsens förslag till överföring av anslagssparande på 27 miljonerkronor från anslaget B 2 Riksdagensförvaltningskostnader till anslaget B 1 Riksdagensledamöter och partier m.m. Utskottet tillstyrkervidare förvaltningsstyrelsens yrkande 4, enligtvilket föreslås bemyndigaförvaltningsstyrelsen att för budgetåret 2000besluta om lån i tillinvesteringar i fastigheter och IT-verksamhet till ett sammanlagt belopp av 71 300 000kr.Riksdagens ombudsmänPropositionenI propositionen föreslås att till anslaget B 3Riksdagens ombudsmän, , anvisas43 för . Vid medelsberäkningen harRiksdagens ombudsmän utgått från att några storaavvikelser från nuvarande förhållanden bl.a.avseende ärendemängden inte kommer att inträffa. Föratt möta de ökande krav som den internationellaverksamheten ställer på myndigheten vad gällerspridning av unika erfarenheter av ettutvecklat system för tillsyn genom parlamentariskaombudsmän är det emellertid enligt JO nödvändigt attförstärka organisationen med ytterligare en person.FörvaltningsstyrelsenFörvaltningsstyrelsen har inga invändningar motförslaget. Den personalförstärkning som JO begär tardock inte förvaltningsstyrelsen ställning till utandet får ankomma på att bedömabehovet av personalförstärkning.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag atttill anslaget B 3 ombudsmän,, anvisas för år2000.Utskottet, som tagit del av JO:s budgetunderlag ochen särskild promemoria från chefs-JO samt inhämtatuppgifter från förvaltningskontorangående beräkningen av anslaget till JO ,har inga invändningar mot JO:s önskan att inrätta enny tjänst med huvudsaklig inriktning påadministrationen av myndighetens internationellaverksamhet. Utskottet vill dock markera attutskottets ställningstagande inte skall ses somnormerande för framtida beslut om ,bemanning m.m. Ärenden av detta slag bör enligtutskottets mening beredas på sedvanligt sätt avRiksdagens förvaltningskontor ochförvaltningsstyrelsen. Utskottet har ingen annanmening än JO om att den aktuellapersonalförstärkningen bör ske med verkan från den 1januari 2000. Därvid förutsätter utskottet attkostnaderna för en ny tjänst kan rymmas inomanslaget enligt budgetpropositionen och atteventuellt återstående detaljer angåendefinansieringen får lösas till budgetåret 2001.Regeringen m.m.Inom verksamhetsområdet m.m. rymsRegeringskansliets förvaltningsanslag C 1Regeringskansliet m.m. samt anslagen C 2 Svenskförfattningssamling, C 3 Allmänna val och C 4 Stödtill politiska partier.För föreslås för verksamhetsområdetsammanlagt 2 648 400 000 kr.RegeringskanslietPropositionenAnslaget C 1 m.m. finansierarRegeringskansliets förvaltningskostnader,kommittéväsendet, andra utredningar m.m.Utrikesdepartementets verksamhet redovisas underutgiftsområde 5 ochinternationell verksamhet i propositionen. Utgifterför specialattachéer vid utlandsmyndigheterna somhar ett annat departement än Utrikesdepartementetsom huvudman ingår dock i anslag.Regeringen avser att föreslå ensammanslagning av ochUtrikesdepartementets förvaltningsanslag inomutgiftsområde 1 från den 1 januari2002. genomfördes förändringar i dendepartementala organisationen med innebörd attantalet departement minskades från 13 till 10. Ettnytt näringsdepartement tillskapades, och detidigare Kommunikations-, Arbetsmarknads-, Närings-och handels samt Inrikesdepartementen upphörde vidutgången av 1998.I vårpropositionen 1998 har regeringen redovisatavsikten att, i syfte att förstärka regeringensledning och styrning av statsförvaltningen, ökakvaliteten i beredning avregeringsärenden samt förbereda och genomföra detsvenska ordförandeskapet i EU m.m., bordeutgiftsområde 1 tillföras för år1999, för och 547miljoner kronor för (prop. 1997/98:150 s.100). I budgetpropositionen föreslogs fördet nämnda ändamålet en anslagshöjning för år 1999med (prop. 1998/99:1 s. 17).Enligt budgetpropositionen har sammanlagt455 avsattsför arbetet inför och under ordförandeskapi . Enligt den detaljbudgetsom nu tagits fram finns det ett behov avytterligare för vartdera åren2000 och 2001. Den sammanlagda budgeten för attgenomföra ordförandeskapet beräknas till ca 735miljoner kronor. Utgifterna hänförs tillmötesverksamheten i med ett toppmöte, press,information och kulturinsatser,departementsförstärkningar, IT samtutbildningskostnader. Av dessa kommer enligtpropositionen att avsättas ibudgetpropositionen för . Regeringen bör dockha möjlighet att beställa varoroch tjänster som är förknippade med ordförandeskapetmen som ger upphov till utgifter först år 2001.Regeringen förslår därför att bemyndigarregeringen att i fråga om ramanslagetC 1 m.m. besluta om varor ochtjänster som innebär utgifter på högst 485 miljonerkronor för genomförandet av det svenskaordförandeskapet i EU. harsom ett led i sin beredning av denna del avbetänkandet inhämtat viss kompletterande informationgenom en särskild redovisning av förvaltningschefenGunilla pågår enintern utredning vars förslag skall visa hurRegeringskansliet långsiktigt bör dimensioneras frånår 2001. I avvaktan på resultatet av denna utredningföreslår regeringen att tillförs50 . Detta innebär enligtpropositionen i praktiken en minskning för denordinarie verksamheten i förhållande tillinnevarande år.Regeringen avser att inom ramen för förändrings-och förnyelsearbetet prioritera utvecklingen av deninterna styrningen och ledningen, IT-utveckling,utveckling av nya arbetsformer, kompetensutvecklingoch utveckling av informations- ochkommunikationsverksamheten.Som nämnts i det föregående avser regeringen attfrån till utgiftsområde 1 Riketsstyrelse, som handhas av ,flytta anslaget A 1 inomutgiftsområde 5 ochinternationell samverkan, som handhas avutrikesutskottet. Enligt propositionen blir det alltsvårare att upprätthålla en gräns mellan nationellpolitik och utrikespolitik som en följd avglobaliseringen och EU-medlemskapet. Genomsammanslagningen avses styrningen underlättassamtidigt som resursanvändningen fördelas bättre.Med den beskrivna förändringen kommer utgiftsområde5 att förändras väsentligen. Med anledning av denplanerade anslagssammanslagningen avser regeringensenast 2001 återkomma tillriksdagen med förslag om ändring i lagstiftningen omindelningen i utgiftsområden, som återfinns itillägg till riksdagsordningen.Regeringen föreslår sammanfattningsvis att anslagetC 1 skall uppgå till 2 för år 2000.MotionernaI motion 1999/2000:K302 delvis av . (kd) föreslås en besparing på anslaget C 1 med400 för . Enligt motionenkan utvecklingen och anpassningen avRegeringskansliet mycket väl ske genomorganisationsförändringar och rationaliseringar utanatt ytterligare resurser tillförs. Den utveckladeinformationstekniken borde leda till tidsbesparingari de administrativa rutinerna. Motionärerna anseratt ramhöjningen på för år 1999bör återtas. Det ytterligare anslaget på 50 miljonerkronor bör inte beviljas. Ramen för EU-ordförandeskapet bör minskas med 100 miljonerkronor. Sammanlagt bör anslaget minskas med 400miljoner kronor.I motion 1999/2000:K355 av m.fl.(c) föreslås att anslaget C 1 börminskas med för (yrkande4). Motionärerna menar bl.a. att kostnaderna vidsamgående med bör rymmas inomRegeringskansliets ordinarie anslag. Samgåendetborde bidra till en mer effektiv förvaltning ochdärpå följande kostnadsbesparingar.I liberalernas partimotion1999/2000:Fi212 föreslås att anslaget C 1 minskasmed i förhållande tillpropositionens förslag (yrkande 8 delvis). Imotionen anförs att under densocialdemokratiska regeringens tid har vuxit starkt.Det är enligt motionen viktigt att standarden iRegeringskansliet är hög och lönernakonkurrenskraftiga, men regeringens politiserandeambitioner har enligt motionen varit för stora.Genom en mera begränsad ökning kan de krav som EU-ordfö-randeskapet ställer tillgodoses.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget C 1 m.m. för böruppgå till 2 . Utskottet föreslårvidare att bemyndigar regeringen att underår 2000 i fråga om anslaget C 1 beställa varor ochtjänster som innebär utgifter förgenomförandet av det svenska ordförandeskapet i EU(yrkande 1). Utskottet avstyrker motionerna K302delvis (kd), K355 yrkande 4 (c) och Fi212 yrkande 8delvis (fp), i vilka föreslås att anslaget börminskas med 400, 200 respektive 200 miljoner kronor.Svensk författningssamlingPropositionenRegeringen föreslår ett oförändrat anslag till C 2Svensk författningssamling på för år2000.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget C 2 bör uppgåtill år 2000.Allmänna valPropositionenI propositionen föreslås att anslaget C 3 Allmännaval skall uppgå till för . Frånanslaget betalas statens kostnader för valsedlar,valkuvert och andra valtillbehör samt ersättningartill vissa myndigheter m.m. för biträde i sambandmed allmänna val. Kostnaderna för 1998 årsriksdagsval blev lägre än beräknat, vilket bidrogtill ett stort anslagssparande på 85 miljonerkronor. av detta sparande harunder 1999 dragits in. Regeringen föreslår itilläggsbudget i den här aktuella propositionen att10 engångsvis överförs till anslagetB 1 inom utgiftsområde 4.Inom förbereds för närvarandeett antal åtgärder som bland annat syftar till attfördjupa det medborgerliga deltagandet igrundläggande demokratiska planerings- ochbeslutsprocesser. Regeringen avser att återkomma isamband med vårpropositionen angående fråganom genomförandet av dessa förslag.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget C 3 Allmänna val skall uppgå till 5miljoner kronor år 2000.Stöd till politiska partierPropositionenRegeringen föreslår i propositionen att anslaget C 4Stöd till politiska partier skall uppgå till för år 2000.Statligt stöd till politiska partier lämnas delssom partistöd, dels som kanslistöd itaget räknat fr.o.m. . gällandebelopp fastställdes till sin nuvarande nivå.Anslaget för är 139 900 000 kr.MotionernaI motion 1999/2000:K334 av Per m.fl. (m)föreslås att anslaget C 4 minskas med 96,8 miljonerkronor i förhållande till propositionens förslag. Imotionen anförs bl.a. att det är avgörande förväljarnas förtroende för de politiska partierna attdessa kan leva upp till väljarnas förväntningar ochatt de har hela sin lojalitet hos valmanskåren.Detta förutsätter enligt motionen att partiernaförmår hålla sig oberoende gentemot allasärintressen. Partierna bör inte heller varaberoende av stöd från den offentliga sektorn. Ipartistödet ligger enligt motionärerna också enkonserverande effekt då det utgår endast tillpartier som är representerade i . Motbakgrund av tidigare krav på minskning avpartistödet som partiet framfört föreslås nu attpartistödet minskas till en tredjedel av detnuvarande. föreslås sammaårliga besparing.I liberalernas partimotion1999/2000:Fi212 föreslås att partistödet minskas med30 i förhållande till propositionensförslag (yrkande 8 delvis). I motionen anförs attpartiernas beroende av offentliga medel börbegränsas och att en viss minskning av det statligapartistödet därför är motiverad.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget C 4 Stöd till politiska partier skall uppgåtill . Utskottet avstyrkermotionerna K334 (m), enligt vilken anslaget börminskas med , och Fi212 yrkande8 delvis (fp), enligt vilken anslaget bör minskasmed 30 miljoner kronor.Centrala myndigheterVerksamhetsområdet omfattar Justitiekanslern,och . Regeringen föreslåratt anslås tillverksamhetsområdet för år 2000.PropositionenJustitiekanslernI propositionen föreslås att anslaget D 1Justitiekanslern skall uppgå till förår 2000. Av resultatredovisningen framgår attantalet inkomna ärenden sedan 1995har minskat jämfört med det föregående året. Antaletinkomna ärenden har minskat med och antaletavgjorda ärenden har ökat . Antalet ejavgjorda ärenden jämfört med harminskat med . Med beaktande av attpersonalomsättningen har varit ovanligt hög får JK:sresultat för enligt regeringensbedömning anses som mycket gott. Vissaförfattningsändringar har trätt i kraft som harbetydelse för JK:s verksamhet. Instruktionen harändrats i syfte att tillsynsverksamheten skallinriktas på rättsliga systemfrågor. JK skall däremotinte längre vara skyldig att pröva klagomål frånenskilda. Ändringar på tryck- och yttrandefrihetensområde kommer att ge JK möjlighet att helt ellerdelvis delegera åklagaruppgiften beträffande vissayttrandefrihetsbrott till allmän åklagare.Ändringarna medför också att tillämpningsområdet föryttrandefrihetsgrundlagen utökas. Vissa ändringar påskadeståndsrättens område innebär utökademöjligheter till ersättning för den som varitberövad sin frihet eller utsatt för andratvångsingripanden från det allmännas sida.En teknisk justering har gjorts av anslagetavseende premierna för avtalsförsäkringar. Anslagethar på denna grund tillförts 906 000 kr.DatainspektionenRegeringen föreslår att anslaget D 2Datainspektionen skall vara för år2000.I propositionen framhålls att den nyapersonuppgiftslagen innebär stora förändringar förDatainspektionens verksamhet. Licensavgifterna haravskaffats och licens- och tillståndssystemet idatalagen upphör slutligt . T.o.m. den30 september detta år skall Datainspektionentillämpa både den gamla och den nya lagen. I och medatt övergångsperioden upphör och datalagen heltersätts av personuppgiftslagen får enligtpropositionen inspektionen en väsentligt annorlundaroll. Ansvaret för behandlingen av person-uppgifterskall ligga främst hos den som har ansvaret förverksamheten. Integritetsskyddet blir därmeddecentraliserat i mycket större omfattning än i dag.Detta påverkar enligt propositionen inriktningen ochomfattningen av Datainspektionens verksamhet. Motbakgrund av att den tekniska utvecklingen innebärnya integritetsrisker och aktualiserar nyadimensioner på integritetsfrågorna avser regeringenatt tillsätta en utredare med uppgift att analyseravissa utvecklingstendenser och överväga den framtidainriktningen och finansieringen av Datainspektionensverksamhet.Anslaget har tillförts med anledningav en teknisk justering avseende kompensation förpremierna för avtalsförsäkringarna.SametingetI propositionen föreslås att för anslaget D 3Sametinget anvisas för år 2000.Enligt regeringen uppvisar Sametingetsårsredovisning stora brister vilket försvårarbedömningen av resultat. Från RRV:s sidahar invänts att årsredovisningensresultatredovisningsdel inte till alla delar ärrättvisande. Bl.a. saknas dokumentation somverifierar lämnade uppgifter och omdömen iårsredovisningen. Enligt RRV bör införkommande år se över sina rutiner för utarbetande avårsredovisningens resultatredovisningsdel. Frånutgiftsområde 23 anslaget D 1 Främjande avrennäringen m.m. överförs engångsvis för att möjliggöra en förstärkningav ekonomiadministration. har ålagts attdels utarbeta en programplan, dels kvalitetssäkrasin ekonomiadministration och hela sin verksamhet.Genom ändring i förordningen (1993:327) medinstruktion för avser regeringen klararedefiniera ansvars- och befogenhetsfördelning mellanplenum, styrelse och kansli för att motverka oklararoller och otillräcklig uppföljning av verksamheten.Anslaget har tillförts till följd av enteknisk justering avseende kompensation förpremierna för avtalsförsäkringar.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att 58miljoner kronor anslås till verksamhetsområdetCentrala myndigheter för . Detta innebär attanslaget D 1 Justitiekanslern bör uppgå till , D 2 Datainspektionen till ochD 3 till för år 2000.MediefrågorInledningVerksamhetsområdet omfattar myndigheterna inompress-, radio- och TV-området samt presstöd och stödtill radio- och kassettidningar. Övriga verksamheterinom medieområdet redovisas under utgiftsområde 17.Regeringen förslår att anslås förverksamhetsområdet för år 2000.Presstödsnämnden och huvudsakliga uppgift är attfördela det statliga stödet till dagspressen.Taltidningsnämndens huvudsakliga uppgift är attfördela det statliga stödet till radio- ochkassettidningar. De båda nämndernasförvaltningsuppgifter fullgörs av Presstödsnämndenskansli.PropositionenI propositionen föreslås att anvisastill anslaget E 1 för . För år 1998redovisas ett anslagssparande på 2 693 000 kr.Regeringen har beslutat ställa 1,5 miljoner kronorav anslagssparandet till regeringens disposition. Påtilläggsbudget i propositionen föreslås att anslagetminskas med den nämnda summan för förstärkning avpresstödet. Anslagssparandet kommer som en följd avdetta att användas till kostnader under anslaget. Ipropositionen föreslås att anslaget ökas med 750 000kr vilket motsvarar en tillfällig minskning somgenomfördes för . En teknisk justering imindre omfattning har gjorts av anslaget avseendekorrigering i tidigare inlagd kompensation förpremierna för avtalsförsäkingar.MotionenI motion 1999/2000:K354 av Per m.fl. (m)föreslås att bör avvecklas fr.o.m.år 2001 som en konsekvens av partiets förslag attavveckla presstödet. Det sistnämnda förslagetbehandlas i nästa avsnitt av detta betänkande. Imotionen föreslås också att bevakningsuppgifteravseende ännu återstående lån m.m. övertas avKammarkollegiet (yrkande 3).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag att anvisas anslaget E 1 för år 2000.I motion K354 yrkande 3 (m) föreslås attPresstödsnämnden bör avvecklas fr.o.m. år 2001.Eftersom beslut med anledning avbudgetpropositionen i denna del avser avstyrks motionen.Regeländringar beträffande presstödetPropositionenI presenterade enpromemoria (Ku1999/1913/Me) med förslag om vissa ändringar ipresstödsförordningen. I promemorian behandlas bl.a.frågan om tröskeleffekter, som kan drabba tidningarvilkas upplagor sjunker under kvalifikationsgränsenoch som bett regeringen uppmärksamma(1997/98:KU1, rskr. Vissa frågor som berörendagstidningarnas möjligheter att ingå isamdistributionen, som också ingick i det nämndatillkännagivandet, skall enligt propositionenutredas av Presstödsnämnden.Regeringen föreslår att tröskeleffekten i fråga omdriftsstödet mildras för lågfrekventa dagstidningar.Förslaget innebär att sådana tidningar vilkasupplaga hamnar under gränsen 2 000 exemplar men över1 500 exemplar får ett oreducerat driftsstöd underen period av högst . Ett nytt oreduceratdriftsstöd till en tidning vars upplaga understiger2 000 exemplar kan beviljas först när upplaganöverstiger 2 000 exemplar under minst tre år.I propositionen föreslås också att gränsen förhushållstäckning, högst , skall sänkas till 30 %för hög- och medelfrekventa tidningar. Regeln skallgälla tidningar där beslut om nytt driftsstödfattats för eller . Tidningar som fårdriftsstöd och vilkas rätt till stödupphör med anledning av förslaget bör enligtpropositionen få reducerat driftsstöd enligtgällande avvecklingsregel i presstödsförordningen.Under avvecklingen upprätthålls inte kravet på atttidningens redaktionella innehåll skall uppgå till51 % av det totala innehållet. Motivet till denföreslagna regeländringen är att det inte ärförsvarbart att presstödet används för att stödjatidningar med stark ställning på annonsmarknaden ochsom har goda inkomster.MotionernaI motionerna 1999/2000:K281 och K290 av RagnwiMarcelind och , båda (kd) föreslås attlågfrekventa tidningar som har en upplaga mellan 6500 och 7 000 exemplar bör få ett oförändratdriftsstöd av högst och attstödet därefter avvecklas (mot. K281 och K290). Ettnytt oreducerat stöd till en tidning vars upplagaunderstiger 7 000 exemplar bör beviljas först närupplagan överstiger 7 000 exemplar under minst treår (mot. I motionerna anförs att tidningarmed upplagor i det nämnda intervallet löper storrisk att falla under den gräns, 7 000 exemplar, somutgör nedre gräns för stödet.I motion 1999/2000:K298 av () ochElver () föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av ett särskilt presstöd tilltidningen med tanke på den speciellauppgift tidningen har som den enda samiskapressrösten i (yrkande 1). I motionenföreslås vidare att en utredning bör tillsättas meduppgift att klarlägga hur presstödet till tidningenSamefolket skall utformas vid en övergång tillendagstidning med utgivning (yrkande 2).Det föreslås också att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag och medelsanvisning i sambandmed tilläggspropositionen (yrkande3). Motionärerna anför att tidskriften och har en upplaga på ca 2 000exemplar. Den erhåller stöd med 1,4 miljoner kronor- som motsvarar av tidningens kostnader -via kulturråd. I och med tillkomsten avSametinget har enligt motionärerna behovet av enbredare plattform för den samiska debatten gjort siggällande. En månadstidning med begränsat utrymme ärinte tillräckligt för att hantera den nya samiskasamhällssituationen. Enligt motionärernas mening ärdet osannolikt att stödet via kan bli aven sådan omfattning att det möjliggör en utgivningav en samisk dagstidning med veckoutgivning.