bet · GN01NU3 · 1999-11-25 00:00:00 — 1999/2000NU3ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1999/2000:1 (budgetpropositionen)såvitt gäller utgiftsområde 21 Energi,dels 17 motioner från allmänna motionstiden.Utskottet har inhämtat Lagrådets yttrande över det ipropositionen framlagda förslaget till lag omtillfällig avgift för stöd till småskaligelproduktion. Lagrådets yttrande återges i bilaga 3.En skrivelse i ärendet har inkommit från SverigesElleverantörer. Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaanslagen - totalt ca - inom utgiftsområde 21 Energi.Likaså tillstyrks övriga här aktuella förslagtill riksdagsbeslut som regeringen framläggerunder detta utgiftsområde. Företrädarna iutskottet för Moderata samlingspartiet,och deltar inte ibeslutet om anslag. De erinrar i särskildayttranden om de budgetförslag som framlagts avrespektive parti. I förhållande till regeringensförslag för utgiftsområdet ville Moderatasamlingspartiet minska utgiftsramen med 322miljoner kronor, med 205miljoner kronor och med 525 miljonerkronor. ville höja utgiftsramen med100 miljoner kronor.Utskottet avstyrker motionsyrkanden om att beslutetom avveckling av kärnkraftsreaktorerna i Barsebäckskall upphävas. Enligt utskottets uppfattning är demotiv som låg till grund för beslut omavställning av kärnkraftverket i alltjämtgiltiga.Vidare tillstyrker utskottet regeringens begäran ombemyndigande att även kunna överskridadet tidigare uppförda anslaget för ersättning isamband med avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket. I en reservation (m, kd, fp)framhålls att det inte finns några omständighetersom omöjliggör för att snabbt behandla ettförslag från regeringen om ett anslagsöverskridandeoch att det är oacceptabelt att frånhändersig beslutanderätten på det angivna sättet.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslagatt ett nytt anslag inrättas för att täckakostnaderna för skydd till småskaligelproduktion. Ersättningsnivån för småskaligelproduktion upprätthålls genom ett särskilt stödsom skall finansieras genom en avgift på 0,2 öreper kWh . Avgiftsuttaget regleras ien ny lag om tillfällig avgift för stöd tillsmåskalig elproduktion.Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslagom investerings- och finansieringsplan m.m. förSvenska kraftnät. I proposition 1999/2000:1 föreslås underutgiftsområde 21 Energi1. att antar regeringens förslag till lagom tillfällig avgift för stöd till småskaligelproduktion,2. att godkänner regeringens förslag tillförändrad inriktning av verksamheten inom ramen förbidrag till minskad elanvändning (avsnitt 5.3),3. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B1 Bidrag för attminska elanvändning, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 300miljoner kronor (avsnitt5.3),4. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B 2 Bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 533miljoner kronor (avsnitt5.3),5. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B 3 Åtgärder föreffektivare energianvändning, besluta om åtgärdersom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst (avsnitt 5.3),6. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B 4 Energiforskning,besluta om stöd till forskning och utveckling inomenergiområdet som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 1 200 miljoner kronorunder (avsnitt 5.3),7. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B 5 Energiteknikstöd,besluta om stöd till utveckling av ny energiteknik iföretag och branscher som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 520 miljonerkronor (avsnitt 5.3),8. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B 6 Introduktion av nyenergiteknik, besluta om stöd till introduktion avny energiteknik som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst underåren 2001-2004 (avsnitt 5.3),9. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ram-anslaget B 7 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser, beslutaom åtgärder som inklusive tidigare åtaganden innebärutgifter på högst under åren2000-2004 (avsnitt 5.3),10. att bemyndigar regeringen att enligt 6 § andra stycket lagen(1996:1059) om statsbudgeten besluta att det uppförda ramanslaget B11 Ersättningför avveckling av en reaktor i , fåröverskridas om ett nytt riksdagsbeslut inte hinnerinväntas,11. att som inriktning godkännerinvesterings- och finansieringsplanen förAffärsverkskoncernen för perioden2000-2002 enligt vad som anförts i avsnittet 4Effektiva energimarknader, underavsnittetInvesterings- och finansieringsplan samtberedskapsåtgärder,12. att godkänner omfattning ochinriktning av svenska kraftnätsberedskapsåtgärder enligt vad som anförts iavsnittet 4 Effektiva energimarknader,underavsnittet Investerings- och finansieringsplansamt beredskapsåtgärder,13. att ger regeringen finansiellabefogenheter rörande ienlighet med vad som anförts i avsnittet 4 Effektivaenergimarknader, underavsnittet Finansiellabefogenheter,14. att bemyndigar regeringen att låtaAffärsverket ta upp lån och placeralikvida medel i och utanför samtatt i övrigt ge svenska kraftnätfinansiella befogenheter i enlighet med vad somanförts i avsnitt 4 Effektiva energimarknader,underavsnittet Finansiella befogenheter,15. att bemyndigar regeringen att meddelanärmare föreskrifter om stöd till småskaligelproduktion samt godkänner omfattning, inriktningoch finansiering av stödet enligt vad som anförts iavsnitt 6 Övrig statlig verksamhet,16. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 21 Energi enligtuppställning i bilaga 1.Lagförslaget återges i bilaga 2. De motioner som behandlas här är följande:1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) variyrkas20. (delvis) att för budgetåret 2000anvisar anslagen under utgiftsområde 21 Energienligt uppställning i motionen.1999/2000:MJ255 av och LennartKollmats (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förordning 1998:22om statliga bidrag till vissa investeringar inomenergiområdet,7. att hos regeringen begär enmiljökonsekvensbeskrivning för avvecklingen avBarsebäck.1999/2000:N217 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Barsebäcksverketsreaktorers stängning.1999/2000:N225 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bevaraBarsebäcksverket.1999/2000:N228 av m.fl. (m) vari yrkas1. att upphäver regeringensavvecklingsbeslut för att möjliggöra fortsatt driftvid kärnkraftverket i ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omomställningsprogrammet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om energiforskningensbetydelse,29. att beslutar att upphävaavvecklingslagen.1999/2000:N231 av Per m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utvecklingav teknik för att få fram skogsbränslen bör ingå somen del i utvecklingen av ny energiteknik.1999/2000:N245 av m.fl. (m) variyrkas1. att beslutar att upphäva beslutet omstängning av Barsebäcksverket.1999/2000:N272 av och () vari yrkas6. att beslutar att upphäva beslutet omstängningen av Barsebäck.1999/2000:N284 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hur investeringar isyfte att spara energi bör stimuleras.1999/2000:N306 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om etanolproduktion.1999/2000:N316 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om etablering aven pilotanläggning i för produktion avetanol baserad på skogsråvara samt utarbetande av enlångsiktig strategi för utveckling av bioalkoholer.1999/2000:N356 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att beslutar att återkalla anslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäck,3. att med avslag på regeringens förslagom bemyndigande att under beslutaatt ramanslaget B 11 Ersättning för avveckling av enreaktor i får överskridas om ettnytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas, återkallarbemyndigandet att träffa och genomföra för statenbindande avtal med och eventuella andraparter i samband med en överenskommelse omersättning i form av pengar eller egendom som statendirekt eller indirekt förfogar över.1999/2000:N362 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förslag tilllagstiftning om inblandning av biobränsle i bensin,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omÖrnsköldsviksanläggningen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en landstäckandeinfrastruktur för tankställen för etanolblandadbensin.1999/2000:N364 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utvärdera tekniken medtermiska solfångare.1999/2000:N372 av m.fl. (c) variyrkas att med ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisaranslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt imotionen redovisad uppställning.1999/2000:N375 av Per m.fl. (m) variyrkas2. att beslutar att under A 1 inomutgiftsområde 21 Energi anvisa ett anslag om enligt vad som anförts i motionen,3. att beslutar att under B 1 inomutgiftsområde 21 Energi anvisa ett anslag om 0 krenligt vad som anförts i motionen,4. att beslutar att under B 2 inomutgiftsområde 21 Energi anvisa enligt vad somanförts i motionen,5. att beslutar att under anslag B 3 inomutgiftsområde 21 Energi anvisa enligtvad som anförts i motionen,6. att beslutar att under anslag B 4 inomutgiftsområde 21 Energi anvisa enligtvad som anförts i motionen,7. att beslutar att inte bemyndigaregeringen att överskrida ramanslaget B 11 inomutgiftsområde 21 Energi enligt vad som anförts imotionen.1999/2000:N383 av m.fl. (kd) variyrkas2. att beslutar avskaffa anslag B 11utgiftsområde 21 Ersättning för avveckling av enreaktor i ,3. att avslår regeringens förslag om attbemyndiga regeringen att överskrida anslag B 11utgiftsområde 21 Ersättning för avveckling av enreaktor i ,4. att beslutar upphäva beslutet om attbemyndiga regeringen att träffa och genomföra förstaten bindande avtal med och medeventuella andra parter när det gäller avvecklingenav ,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inhemska förnybaraenergikällor,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om energiforskning ochenergiteknisk utveckling,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omenergisparåtgärder och tilläggsisolering,12. att för budgetåret2000 anvisar anslagen underutgiftsområde 21 Energi enligtredovisad uppställning i motionen. InledningUtgiftsområdet 21 Energi omfattar frågor avseendetillförsel, distribution och användning av energi.Det inkluderar vidare det program för omställningoch utveckling av energisystemet vars utformninggodkänts av (prop. 1996/97:84,bet. 1996/97:NU12).Finansutskottet har tillstyrkt regeringens förslagtill ramar för de olika utgiftsområdena (prop.1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU1). För utgiftsområde21 Energi innebär det att utgiftsramen för år 2000är fastställd till ca . IModerata samlingspartiets motion 1999/2000:N375föreslås en minskad utgiftsram med 322 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag, medanKristdemokraterna i motion 1999/2000:N383 förordaren minskad ram med . ICenterpartiets motion 1999/2000:N372 föreslås enökad utgiftsram med . IFolkpartiets partimotion 1999/2000:Fi212 föreslås enminskad utgiftsram med iförhållande till regeringens förslag.Riksdagen fattade beslut omutgiftsramarna på basis av finansutskottetsbetänkande.Bedömning av regeringensresultatredovisningBakgrundRiksdagen beslutade (prop. 1996/97:84,bet. 1996/97:NU12) om ett nytt energipolitisktprogram för att åstadkomma en omställning avenergisystemet. I näringsutskottets betänkande medanledning av beslutet underströks vikten av attprogrammet blir föremål för en kontinuerlig ochingående uppföljning, där uppnådda resultat ställsmot de anvisade resurserna och uppställda mål föråtgärderna. Utskottet har därefter betonatbetydelsen av adekvat uppföljningsinformation om detnya omställningsprogrammet i betänkanden medanledning av regeringens budgetförslag för åren 1998(bet. 1997/98:NU2) och 1999 (bet. 1998/99:NU3).I budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1) påpekas att dåvarande Närings- ochhandelsdepartementet tillsatte enarbetsgrupp för att lämna förslag till en plan föruppföljning och utvärdering av 1997 årsenergipolitiska program. Arbetsgruppen har beståttav representanter från olika departement samt frånStatens energimyndighet, ochStatskontoret. I uppdraget har bland annat ingåttatt granska och lämna eventuella förslag påförändringar av de nu gällande verksamhetsmålen förprogrammet, lämna förslag om nyckeltal, indikatorereller resultatmått och att kartlägga möjligaindirekta effekter av åtgärderna. Uppdragetredovisades i januari 1999.Arbetsgruppens förslag utgår bland annat från debeslutssituationer som resultaten skall användas i.De beslutssituationer som särskilt haruppmärksammats gäller bland annat den årligaresultatredovisningen, bedömningar av om villkorenför avställning av den andra reaktorn i äruppfyllda, hur framtida avställning avkärnkraftsreaktorer skall genomföras samtutvärderingar i efterhand av det energipolitiskaprogrammet.Arbetsgruppen föreslår att ansvaret föruppföljningarna skall ligga på den myndighet somansvarar för åtgärden, medan utvärderingar skallutföras av externa utvärderare utanför myndigheten.Inom ramen för de kortsiktiga åtgärderna föreslåsatt uppföljningen bland annat skall spegla resultatoch förändringar sedan åtgärden sattes in, med hjälpav olika nyckeltal. Dessutom krävs enmåluppfyllelseanalys, en analys av vilka externafaktorer som har påverkat resultaten samt en analysav kostnadseffektiviteten i förhållande till degjorda insatserna.När det gäller omställningsprogrammets långsiktigaåtgärder föreslår arbetsgruppen attresultatredovisningen utgår från kvalitet, relevansoch teknik-områdenas kommersiella mognad.Arbetsgruppen föreslår bland annat att en ny typ avresultatredovisning införs för de långsiktigaåtgärderna. Förslaget innebär att redovisningenorienteras mot utveckling och introduktion avspecifika tekniker. För flertalet teknikområdenbedöms hur långt teknikutvecklingen kommit utifrånden kommersiella mognaden. Bedömningarna görs medavseende på hur situationen är , om 10respektive . Den föreslagna redovisningenkräver vissa utvecklingsinsatser, som bedöms kunnastarta under år 1999.Arbetsgruppen lämnar också förslag påresultatredovisning för energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser, men förslaget är änså länge preliminärt.Regeringens resultatredovisningFör att kartlägga hittillsvarande effekter avåtgärderna energipolitiska program harregeringen anlitat en extern konsult, , . Arbetet harredovisats i rapporten av det förstaverksamhetsåret inom 1997 års energipolitiskaprogram. Nedanstående information från regeringensresultatredovisning baseras på denna rapport, samtpå uppgifter från och Boverket.Det bör dock påpekas att långtgående slutsatser förmåluppfyllelsen ännu inte kan dras eftersomprogrammet verkat under en kort tid.Åtgärder på kort sikt inom ramen årsenergipolitiska program omfattar bidrag för attminska elanvändning, bidrag till investeringar ielproduktion från förnybara energikällor samtåtgärder för effektivare energianvändning. Tillgrund energipolitiska beslut låg attdet kortsiktiga programmet skulle bidra till attkompensera bortfallet av elproduktion till följd avstängningen av 1.Enligt utvärderingen förväntas verksamheten underår 1998 sammantaget resultera i minskad elanvändningrespektive ökad eltillförsel motsvarande perår. Detta motsvarar en förväntad måluppfyllelse på31 %, om man relaterar det till den uppsattamålsättningen. Måluppfyllelsen har uppnåtts med 30 %av medlen.Utvärderingen visar vidare att målen förverksamheten inte kan nås med den konverteringstaktsom uppnåtts . Det skulle under dessaomständigheter ta att nå målet. Det finnsdärför, enligt utvärderingen, behov av nytänkandekring bidragsordningen. Stödet har dock påverkathushållens investeringar, och det har bidragit tillatt minska elanvändningen. Totalt bedöms dekortsiktiga åtgärderna leda till en minskad årligelanvändning respektive ökad eltillförselmotsvarande totalt . Enförutsättning för denna bedömning är att åtgärdernafortsatt genomförs med samma utformning.Utvärderingen pekar således indikativt på att dekortsiktiga åtgärderna med nuvarande utformning intekommer att uppfylla målet på till år 2002.Enligt rapporten har delar av programmet inte varitmöjligt att utvärdera eftersom de ännu inte gettnågot resultat.När det gäller verksamheten med bidrag till minskadelanvändning konstateras att av stödets tre delar ärdet enbart för verksamheten med anslutning tillfjärrvärme som ett kvantitativt mål har satts upp,nämligen . Enligt ochEnergimyndighetens bedömning kan elanvändningenminska med 350 GWh som en följd av bidrag somhittills har beviljats inom ramen för stödet tillfjärrvärme . Utvärderingen pekar ocksåpå att de största bristerna finns inom åtgärdernaför minskad elanvändning, framför allteleffektminskande åtgärder, vilket bekräftartidigare uppföljningar och, enligt regeringen, gerstöd för de förändringar i bidragen som föreslås ipropositionen.Utvärderingen visar också att bidraget föreffektminskande åtgärder inte är ett effektivt sättatt åtgärda ett eventuellt effektproblem. Hushållensmaxlastperiod infaller än vadden nationella maxlastperioden gör. Dessutom visarutvärderingen att installation av kaminer är ettmycket dyrt sätt att minska elanvändningen. Eftersombidraget endast har en marginell effekt, föreslårregeringen att stödet till åtgärder för minskateffektuttag tas bort.Då det gäller fjärrvärme är konverteringstakten förlångsam i förhållande till målet. Utvärderingenvisar att det finns ett behov av förändringar då detgäller åtgärderna för minskad elanvändning föruppvärmning av bostäder och lokaler. Den främstaorsaken till detta är höga kostnader förkonvertering i kombination med låga elpriser.Sammantaget visar utvärderingen att det finns efterfrågan på bidrag för att minskaelanvändningen. När det gäller bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor kan konstateras att det finns enefterfrågan som relativt väl motsvarar anvisademedel till biobränsleeldade kraftvärmeverk.Utvecklingen i inkommande ansökningar visar också påen betydande efterfrågan på stöd till vindkraftverk.Vad gäller stödet till småskalig vattenkraftförväntas ansökningar om bidrag bli betydligt lägreän anvisade medel.Fram till hade ansökningarom bidrag för konvertering till fjärrvärme förtotalt 15 000 lägenheter inkommit tilllänsstyrelserna. 6 800 ansökningar har inkommit närdet gäller bidrag till konvertering till individuellbränsleeldning och 19 000 ansökningar föreleffektminskande åtgärder. ochBoverket har beräknat att beviljade bidragkan leda till en minskning av den årligaelanvändningen för uppvärmning med 111 GWh.Åtgärder på lång sikt inom ramen årsenergipolitiska program omfattar stöd tillenergiforskning samt utveckling och demonstration avny energiteknik. De uppsatta målen för delångsiktiga åtgärderna har två huvudinriktningar,nämligen mål som är inriktade på dels forskning,dels utveckling av ny energiteknik och ökadanvändning av renare och effektivare energiteknik.Det finns således inga kvantitativa och tidsbestämdamål uppsatta för de långsiktiga åtgärderna.Regeringen påpekar att huruvida forskningsmålen omatt etablera relevant forskning av hög kvalitet äruppfyllda kommer att kunna bedömas först vidavslutning av de enskilda forskningsprogrammen ochprojekten. Det långsiktiga programmet avses bidratill ökad användning av ny energiteknik först på10-15 års sikt, vilket försvårar den årligaresultatbedömningen.Energimyndigheten har därför, , inlettarbetet med att utveckla metoder för attprognostisera ny energitekniks tekniska ochkommersiella mognad. Syftet är att dessa prognoserskall visa hur de medel som disponeras inomramen för det långsiktiga programmet förväntas bidratill utveckling av ny energiteknik och ökadanvändning av renare och effektivare energiteknik.Regeringen har vidare uppdragit åt myndigheten att,, redovisa en strategiför arbetet med forskning och utveckling,demonstration och marknadsintroduktion. Strateginskall omfatta såväl ett nationellt som ettinternationellt perspektiv med särskild betoning påforskningssamarbetet inom EU.Regeringen bedömer att verksamheten harförutsättningar att bedrivas ändamålsenligt.Energipolitiskt motiverade internationella insatsermot klimatförändringar innefattarinvesteringsprojekt för att minska eller begränsautsläpp av klimatpåverkande gaser i bland annatÖsteuropa.Regeringen konstaterar att under perioden 1993-1998har insatser enligt redovisadeberäkningar uppgivits motsvara en bruttominskning avutsläppen av koldioxid med ,jämfört med situationen innan insatserna gjordes.Denna reduktion har skett till en av myndighetenberäknad genomsnittlig kostnad på perreducerat kg koldioxid , varav de svenskainsatserna (exklusive lån) motsvarar per kg.Även om de reduktionsvolymer , vid entillämpning av ett gemensamt genomförande, skullekunna räkna sig till godo skulle bli mindre än denovan angivna bruttovolymen pekar uppskattningarna påatt insatser av detta slag ofta är kostnadseffektivaalternativ till åtgärder för att minska utsläppen iSverige.Sammanfattningsvis föreslår regeringen - tillvilket utskottet återkommer i senare avsnitt -följande förändringar av betydelse avomställningsprogrammet för att nå en bättremåluppfyllelse på både kort och lång sikt.- Stödet till effektminskande åtgärder tas bort.-- Ett nytt tidsbegränsat investeringsstöd tilltermisk solvärme införs, under förutsättning attett avtal kan utformas mellan branschen ochstaten.-- Stödet till upphandling av ny elproduktionsteknikupphör .-- Av energiforskningsanslaget (B 4) skall 100miljoner kronor disponeras för utökat samarbetemed fordonsindustrin kring utveckling av mermiljövänliga och energieffektiva fordon .-- Av energiteknikstödet (B 5) skall 200 miljonerkronor disponeras för samarbete medfordonsindustrin under perioden 2000-2005.-Inga motioner har väckts med anledning avregeringens resultatredovisning.Revisionens iakttagelserRiksrevisionsverket (RRV) har inte lämnat någrainvändningar i revisionsberättelsen för vare sigAffärsverket eller beträffande regeringensresultatredovisning. Inte heller har RRV framförtandra principiellt viktiga synpunkter påverksamhetsområdet.Utskottets bedömningUtskottet vill inledningsvis framhålla attuppföljningsinformationen som lämnas ibudgetpropositionen för av de resultat somhittills åstadkommits inom ramen för detenergipolitiska omställningsprogrammet är meromfattande än tidigare års information. Utskottetnoterar också att uppnådda effekter av programmet ärbetydligt bättre belysta i årets budgetproposition.Vidare konstaterar utskottet att informationen iprincip är inriktad på en mer ändamålsenligverksamhetsindelning, vilket utskottet tidigareframfört önskemål om.Emellertid finns det anledning för utskottet -oavsett politiska värderingar av energipolitiken -att peka på vikten av en ytterligare förbättradresultatredovisning. Informationen för vissa avdelprogrammen är fortfarande ganska knapphändig.Utskottet förutsätter därför att det angelägnaarbete som pågår inom med attfölja upp och utvärdera omställningsprogrammetfortskrider och utvecklas och att genombudgetpropositionen får erforderlig information omeffekterna av programmet.Som tidigare nämnts har RRV i sin revision inteanfört några invändningar på dettaverksamhetsområde.Avveckling av 1BakgrundEnligt energipolitiska beslut skall de tvåkärnkraftsreaktorerna i ställas av.