bet · GN01UU5 · 1999-10-19 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande delsregeringens skrivelse 1997/98:67 Nordiskt samarbete1998, med huvudsaklig inriktning på verksamheteninom ramen för , delsredogörelse till 1998/99:NR1 svenska delegations berättelse angåendeverksamheten . Utskottet behandlar även demotioner som väckts med anledning av dessa samtvissa motioner från allmänna motionstiden /99och 1999/2000. Samtliga motioner avstyrks ellerbesvaras av utskottet. Utskottet föreslår attskrivelsen och redogörelsen läggs till handlingarna.I ärendet finns en reservation och ett särskiltyttrande.SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1997/98:67 Nordisktsamarbete 1998 att tar del av skrivelsen.RedogörelsenNordiska Rådets svenska delegation överlämnarredogörelse /99:NR1 angående verksamheten under1998, för kännedom. Motion väckt med anledning av redogörelse1998/1999:NR11998/1999:U10 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nominering avledamöter i till ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riksdagsutskottensroll i det nordiska samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samarbete medparlamentariker från , och ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av fortsattreformering av Nordiska rådet.Motioner väckta /19991998/1999:U701 av m.fl. (s) variyrkas att hos regeringen begär attmöjligheterna undersöks för att etablera ettnordiskt centrum.1998/99:U702 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attden bör verka för att ett skjutfält i ejkommer till stånd.1998/99:U703 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om initiativ för attaktivera och föra vidare den nordiska debatten omvälfärden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i Nordiska rådetverka för WHO-målet och i Parismötets anda när detgäller bruk och missbruk av alkohol och andradroger,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förutsättningarges för de samiska organen så att de kanvidareutveckla sitt politiska arbete.4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning avgränsgångares problem i avsikt att främja ökadrörlighet och smidigt "vardagsumgänge" överlandgränserna,5. att uppdrar åt regeringen attåstadkomma de förändringar inom TV-samarbetet somerfordras för att nordiska länders public service-kanaler skall kunna ses i andra nordiska länder,1998/1999:U704 av (v) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nätverk förmänskliga rättigheter,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verka församernas medlemskap i ,1998/1999:U901 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på stängning avKöpenhamns kolkraftverk.Motioner väckta /20001999/2000:U603 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på stängning avKöpenhamns kolkraftverk.1999/2000:U701 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nominering avledamöter i till ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riksdagsutskottensroll i det nordiska samarbetet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samarbete medparlamentariker från , och ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen i övrigt anförts om behovet avfortsatt reformering av Nordiska rådet.1999/2000:U702 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nedläggning av Nordiskarådet.1999/2000:U703 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att skapa ett gränslöst Norden.1999/2000:K273 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Nordiska rådetsårliga session liksom tidigare bör avhållas underperioden februari/mars. Regeringen skrivelse 1998/präglades starkt av att Sverigeansvarade för ordförandeskapet i det nordiskaregeringssamarbetet. Som i andra internationellasammanslutningar har ordförandelandet i det nordiskasamarbetet ett begränsat utrymme att sätta sin egenprägel på arbetet. Till stora delar är uppgiftenofrånkomligen att förvalta det föregåendeordförandeskapets initiativ och att föra redanigångsatta processer till beslut och genomförande.Ordförandeåret har dock satt spår i nordiskverksamhet på flera områden.Sveriges ambition var att koncentreraordförandeskapet till några profilfrågor: samverkanför ökad sysselsättning och uppgiften att göraNorden och dess närområden till en ekologiskthållbar region. Arbetet har starktpräglats av dessa två initiativ.Sysselsättningsfrågornas behandling på deteuropeiska planet var under också encentral samnordisk angelägenhet. De riktlinjer somutformades försysselsättningspolitiken inom Europeiska unionen(EU) bygger i stor utsträckning på värderingar somär bärande i de nordiska ländernas politik förtillväxt och sysselsättning, såsom betydelsen avaktiva insatser för att stärka individens ställningpå arbetsmarknaden och av en god balans mellanflexibilitet och trygghet, liksom värdet av attfrämja företagsamhet och att öka jämställdhetenmellan kvinnor och män.Samverkan på det nordiska planet kringutvecklingen av ett ekologiskt hållbart samhällefick en politisk injektion genom den särskildadeklaration som de nordiska statsministrarna ochderas kollegor i de självstyrande områdena antog inovember 1998 under session i Oslo.Norden deltar i formandet av det nya , genomatt basera det nordiska agerandet på den samsyn somfinns i centrala samhällsfrågor. Den grundläggandeambitionen att systematiskt utnyttja nordiskasamarbetsstrukturer för avstämning och, närförutsättningar finns, samstämt agerande i aktuellaEU- och EES-frågor, liksom i det bredareEuropasamarbetet, har varit en ledstjärna. Ettmycket påtagligt resultat av nordisk samsyn ochsamverkan var självfallet att det under hösten 1998kunde nås enighet om ett samarbetsavtal mellanEuropeiska unionens råd och och som gördet möjligt att införliva med EUmed bibehållen passfrihet inom Norden.Nordiskt närområdessamarbete lämnar ett bidrag tillsäkerhet, demokrati och gynnsam ekonomisk och socialutveckling i vår del av . har mycketatt vinna på att utveckla handel och folkligt utbytemellan de nordiska länderna och länderna kringÖstersjön.Det nordiska samarbetet utvecklas genom kontakternamed de baltiska länderna. Statsministrarna i Nordenoch de tre baltiska länderna enades under sittgemensamma möte i om attundersöka hur denna inbördes samverkan skall kunnagöras än mer givande än hittills.Under arbetsåret har det varit en ambition atttydligt markera det nordiska samarbetets betydelse iinternationell politik. Denna samverkan har undersvenskt ordförandeskap kunnat stärkas.Samarbetet inom NordenArbetet med reformarbete har gått vidare isyfte att förnya och effektivisera samarbetet ochatt säkra en inriktning på frågor som har betydelseför enskilda och företag i vardagen, inte minstarbetet mot gränshinder.Sverige har tagit initiativ till attutreda möjligheterna att öppna ett s.k.informationsfönster i de nordiska huvudstäderna.Bakgrunden är bl.a. avsaknaden och behovet av encentralt belägen informationspunkt i Stockholm.Sverige har fortsatt att verka för atteffektivisera den verksamhet som finansieras överNordiska ministerrådets budget. Efter behandling iNordiska rådets organ fastställde ministerrådet inovember 1998 budgeten för . Den uppgår efterprisomräkning till . Detär en realt sett oförändrad budgetram. Det störstaområdet är kultur-, utbildnings- ochforskningssamarbetet. Jämfört med budgeten för 1997minskar den svenska andelen av budgeten med 1,5 %till . Fördelningsnyckeln beräknas på basis avrespektive lands andel av den samlade nordiskabruttonationalinkomsten.Samverkan med frivilligorganisationerna, därFöreningen intar en särställning, är ettviktigt inslag i det nordiska samarbetet. På detnationella planet har regeringen utvecklatkontakterna med , både genomsamarbete i projektform och genom att lämna ettsärskilt ekonomiskt bidrag till verksamheten vidinformationsbutiken i juni avlämnades en rapport från Arbetsgruppen omen nordisk samekonvention till regeringarna iSverige, och samt de tre ländernassameting. Arbetsgruppen har, på sameministrarnasuppdrag, utrett behov av och förutsättningar för ennordisk samekonvention. Rapporten utmynnade bl.a. iförslag om en samepolitisk samverkan som innebär attsameministrarna skall mötas ca en gång per årtillsammans med sametingspresidenterna. Det skalläven tillskapas ett beredningsorgan, där sametingenskall ingå, på tjänstemannanivå med uppgift attbl.a. förbereda det politiska mötet.Norden och samt SchengensamarbetetEuropafrågorna är ett av huvudområdena för detnordiska samarbetet och de har spelat enframträdande roll också under verksamhetsåret 1998.Genom att tre nordiska länder är medlemmar av EU ochIsland och är parter i har allanordiska länder en mycket nära anknytning till deteuropeiska samarbetet.Ambitionen att använda sig av det nordiskasamarbetet som en plattform för nordiskt samråd iaktuella EU- och EES-frågor har inneburit att dessafrågor blivit en stående punkt på dagordningen vidnordiska ministermöten, och vid möten inom formella ram.Den nordiska passfriheten är en av hörnstenarna idet nordiska samarbetet. Den har fungerat och betraktas som en självklarhet avflertalet medborgare i de nordiska länderna. Inom EUär, på samma sätt som i , den fria rörlighetenför personer ett av kärnområdena inom den inremarknaden. För att påskynda avvecklingen avgränskontroller inom EU ingick några av EU:smedlemsländer det s.k. . Detoperativa samarbetet inleddes . Idecember 1996 slöt och ettsamarbetsavtal med Schengenstaterna med sammamateriella innehåll som anslutningsavtalen.Schengenprotokollet innehåller också bestämmelsersom, tillsammans med ett särskilt protokoll omDanmarks ställning, gör det möjligt att säkerställaatt den nordiska passfriheten kan bibehållas inomramen för det bredare europeiska samarbetet. Islutet av färdigförhandlades ett avtal somgör det möjligt för och att delta iSchengensamarbetet även när detta införlivats i EU-strukturen.Norden och dess närområdenSamarbetet med närområdet - de tre baltiskaländerna, nordvästra , ochArktis - är prioriterat inom det nordiskasamarbetet.Huvudmålsättningen med Nordiska ministerrådetsnärområdessamarbete är att bidra till stabil ochdemokratisk utveckling och att främja utvecklingenav en fungerande marknadsekonomi. Avsikten är ocksåatt satsningarna skall koncentreras till de områdendär det nordiska samarbetet ger ett mervärde ochbidrar till en bättre samordning med andra insatser.I ministerrådets budget för uppgick detsärskilda närområdesprogrammet till . En stor del av dessa resursersatsades på projekt som skall främjademokratiutvecklingen. De olika formerna avstipendie- och utbytesordningar är också ett viktigtinslag i närområdesprogrammet.Vid sidan av de insatser som görs överministerrådets budget har de nordiskafinansministrarna beslutat om ett program för attfrämja investeringar i små och medelstora företag ide baltiska länderna (Baltiska investeringspro-grammet). Programmet löper och omfattartotalt ca 180 miljoner ecu.Under år 1997 inrättades dessutom en särskildordning inom Nordiska Investeringsbanken för lån påsärskilt förmånliga villkor till finansiering avmiljöprojekt i närområden. Låneramen uppgårtill 100 miljoner ecu. Härutöver finns från år 1996möjligheter att via Nordiskamiljöfinansieringsbolaget (NEFCO) få lån förmiljöinsatser i närområdena.Nordiskt samarbete på sektorsnivåKultur och medierNordiska ministerrådet stimulerar kultursamarbetet iNorden genom insatser på särskilda områden, genomnätverksbildning och satsningar på projekt med starknordisk profil.Tyngdpunkten i kultursamarbetet ligger påsamarbetet inom och bygger på denvärdegemenskap som finns mellan de nordiska ländernaoch som manifesteras i den kulturella och språkligagemenskapen. I det svenska ordförandeprogrammet påkulturområdet framhölls områdena barn och unga,språket, åtgärder för att minskafrämlingsfientligheten och gagna ett mångkulturelltsamhälle, medier, närområde, kulturarvet ochkonstnärlig verksamhet.Satsningen på barn och unga har fortsatt medutgångspunkt i den särskilda handlingsplanen.Huvudmålet för ministerrådets kultursamarbete inombarn- och ungdomsområdet är att stärka den nordiskaidentiteten genom att öka barns och ungdomarsdeltagande i, kunskap om och intresse för kultur iNorden.Språket är en förutsättning för att kunna ta del avdet gemensamma kulturarvet därför har enspråkpolitisk strategi tagits fram. Målet är att deskandinaviska språken fortsatt skall utgöra dengemensamma ramen i det nordiska samarbetet och attden internordiska språkförståelsen ochkulturkompetensen skall vidareutvecklas samt attstärka nordbors färdigheter att förstå varandra.Kultursektorn har ett särskilt ansvar att bekämpafrämlingsfientlighet och rasism. I den strategi somlades fram vid session i Osloframhölls att de nordiska länderna genom respekt förkulturell mångfald skall motarbeta rasism och främjapositiva multikulturella värden. Målet skall varaatt ge ungdomar ett historiskt perspektiv på rasismoch främlingsfientlighet och att få dem att självaanalysera sitt förhållningssätt till nynazism,diskriminering av flyktingar, invandrare och andraminoriteter.Satsningarna på medierna har fortsatt. Medstyrningsgruppen för nordiskt kultur- ochmassmediesamarbete (KM-gruppen) som initiativtagareanordnade i samarbete medRundradion i konferensen . Publicservice-verksamhetens betydelse vid införandet avden nya digitala tekniken fick ett starkt stöd avdeltagarna.Det nordiska samarbetet på medieområdet är viktigti förhållande till det arbete som bedrivs inom EU.Mediesamarbete i EU utgår från vissa gemensammadirektiv och stödprogram. har frågornafrämst rört införandet av TV-direktivet, grönbokenom konvergens samt arbetet med de upphovsrättsligafrågorna kring återanvändning av arkivmaterial.Ministerrådet vill fortsatt föra en aktiv politikför att tillvarata nordiska intressen påmedieområdet.Nordiska kulturfonden är det viktigaste nordiskastödorganet för kulturaktiviteter på fältet.Verksamhetsområdet är brett och omfattar alltifrånallmän kultur till utbildning och forskning. Underår 1998 har projekt för ett sammanlagt belopp om 23miljoner danska kronor beviljats. Totalt behandladefonden 995 ansökningar. Kulturfonden hargenom sin breda verksamhet och satsning på mindreprojekt möjliggjort att ett stort antal idéer frånkulturlivet har kunnat förverkligas.Utbildning och forskningUtbildnings- och forskningssektorn är detresursmässigt sett största nordiskasamarbetsområdet. Den övervägande delen av medlengår till generella stöd-ordningar,nätverksaktiviteter, tidsbegränsade projekt ochnordiska institutioner.Det svenska ordförandeskapets egna prioriteringarhar främst fokuserat på insatser inom följandeområden: kvalitet i skolan, utbildningens roll isysselsättningspolitiken, vuxenutbildning samtförnyelse av den högre utbildningen.Språksamarbetet hör till de högprioriteradenordiska samarbetsområdena och berör i principsamtliga ministerrådssektorer. Ministerrådettillsatte en arbetsgrupp med uppgiftatt dels utarbeta förslag till övergripandepolicy/riktlinjer för det framtida nordiskaspråksamarbetet, dels kartlägga och komma medförslag till en struktur för detta samarbete. Ettministerrådsförslag om nordisk språkpolitiköverlämnades till inför rådetssession i . mottog förslagetmycket positivt.Ministerrådets IT-policygrupp har haft uppdrag attutarbeta ett nytt verksamhetsprogram rörande IT ochdata i undervisningen (IDUN II) för tiden 1999-2001.Programmet kommer att vara koncentrerat till treområden -innovativa skolmiljöer, IT ilärarutbildningen samt vuxenutbildning och flexibeltlärande.NORDUnet (det gemensamma datanät som förbinder denationella universitetsdatanäten i de nordiskaländerna) är exempel på framgångsrik nordisksamverkan inom ett resurskrävande område.Under 1990-talet har de nordiska länderna i stortsett genomfört reformer inom skolan. Engrund har därmed lagts för nordiskt samarbete inomett flertal områden. Under det svenskaordförandeskapet har ledningsgruppen för nordisktskolsamarbete dels vidarefört en rad projekt somfinns upptagna i den för nordiskt skolsamarbete fastställda handlingsplanen, delspåbörjat ett antal nya projekt.Det arbete om en ny nordisk sektorsövergripandeforskningspolitiks strategi, som inleddes under detfinska ordförandeskapet och fortsatte under detnorska, resulterade under det svenskaordförandeskapet i ett ministerrådsförslag inför rådets session i Oslo.Strategin ger möjlighet till en forskningspolitiskhelhetssyn.Ministerrådet fastställde en revideradstipendieordning för och nordvästraRyssland för tiden . En nyhet är attstipendieordningen nu även skall kunna användas föratt stödja uppbyggnaden av nätverk och samarbetemellan ideella organisationer i ochnärområdet. har också under åretfattat beslut om att initiera två nyasamarbetsprojekt med , nämligen "Childrenwith special needs" och "Pre-service training ofteachers". Projekten, som båda är tänkta att varatreåriga, bygger på de baltiska ministeriernasgemensamma prioritering.Ministerrådet har beslutat att utarbeta förslagtill en samlad strategi för all verksamhet inomsektorn för utbildning och forskning . Strategin skall bygga påministerrådsförslagen för språksamarbete respektiveforskningspolitisk strategi, samt redan fastställdanya eller kommande handlingsplaner för skola,folkbildning och vuxenundervisning samt högreutbildning. Strategin skall även innefatta tänktainsatser i närområdena liksom i relation tillEuropasamarbetet. Den samlade strategin avses bliöverlämnad som ett ministerrådsförslag till inför rådets kommande session i inovember 1999.MiljöDet nordiska samarbetet inom miljösektorn har somutgångspunkt målsättningarna i den nordiskamiljöstrategin . Det innebäratt den inom högsta tillämpade ambitionsnivånskall vara riktmärket för både det nationella ochdet vidare internationella miljöarbetet och dåsärskilt i förhållande till arbetet inom EU.Miljöministrarna har beslutat att strategin skallgälla t.o.m. och att en utvärdering skallgöras . På grundval av denna och dentvärsektoriella strategi som statsministrarnabeställt skall en ny miljöstrategi utarbetas förperioden efter år 2000.Inom ramen för ordförandeprogrammet förmiljösektorn har tagit initiativ till ettnordiskt projekt om ökad resurseffektivitet ochhållbara produktions- och konsumtionsmönster genomatt ställa en expert från tillministerrådssekretariatets förfogande.Samarbetet mellan miljö- och fiskesektorerna harfördjupats under det svenska ordförandeskapet genomen ny strategi för . Man kommeratt lägga ökad vikt vid att vidta åtgärder i syfteatt främja ett hållbart fiske. Också samarbetetmellan miljö- och energisektorerna har utvecklatsväl.Beslut har tagits om att inrätta ett nordisktnätverk för miljökonsekvensbedömningar.Huvudansvaret för att administrera detta har lagtspå ministerrådets utveckling,Nordregio, som till sitt stöd skall ha en rådgivandegrupp. En utvärdering av verksamheten skall skeunder år 2000.Arbetet med att integrera hanteringar avkulturvärden i landskapet i det samlade miljöarbetethar fortsatt att utvecklas. Insatser har gjortsbl.a. vad gäller den nordiska konstkulturen,miljökonsekvensbeskrivningar samt påbyggnadsutbildningar för personer verksamma inomsektorn.Ekonomi och näringSkapandet av ett ekologiskt hållbart samhälle iNorden och dess närområde har varit ett övergripandetema för det nordiska samarbetet under det svenskaordförandeskapet. Utvecklingen av energisystemetrunt är av avgörande betydelse för denekonomiska och sociala utvecklingen inom regionen.På energiområdet har det svenskaordförandeprogrammet varit inriktat på fyra områden:- utvecklingen av en bärkraftig energiförsörjningomkring ,- det nordiska energiforskningsprogrammet,- klimat- och miljöfrågor,- EU- och EES-frågor.Aktuella energifrågor inom EU- och EES utgör numeraen stående punkt på dagordningen vid nordiska mötenpå minister- och ämbetsmannanivå. Det gäller förutomfrågor om energimarknaderna och energipolitik ävenfrågor om den inre marknaden och miljöfrågor som ärbetydelsefulla för energiområdet.Det övergripande målet för det nordiska samarbetetpå näringsområdet är att bidra till att främjanäringslivets konkurrenskraft och därigenom skapagoda villkor för tillväxt och sysselsättning.Samarbetet koncentreras till aktuellanäringspolitiska problemställningar i de nordiskaländerna, främst på områden där ett samarbete kan genordisk nytta utöver vad enskilda nationellainsatser kan ge.Verksamheten inom området jord- och skogsbrukbedrivs inom ramen för det handlingsprogram för åren1996-2000, som antogs . Huvudinriktningen avdet nordiska samarbetet inom jord- ochskogsbrukssektorn omfattar samarbete kring frågor avcentralt intresse för , samarbete inom Nordensnärområden och samarbete för att stödja de nordiskaländernas deltagande i internationella organ.I handlingsprogrammet lyfts fyra insatsområdenfram, vilka huvudsakligen hänför sig till de tvåförsta av de nämnda riktlinjerna. Insatsområdena ärkvalitetsproduktion i jordbruket med speciellinriktning på miljö, förvaltning av genetiskaresurser, utveckling av jord- och skogsbruksberoenderegioner samt uthålligt skogsbruk.Samarbetet kring genetiska resurser har bedrivitsinom ramen för Nordiska Genbankens verksamhet.Genbankens arbete i närområdet har bidragit till attdessa länder har kunnat ta sitt ansvar att följabiodiversitetskonventionen i en svår ekonomisksituation.Ekonomi och finanspolitikSamarbetet har inbegripit nordiskafinansministermöten, Nordiska ämbetsmannakommitténför ekonomi och finanspolitik, , , Nordiska konjunkturgruppen,Nordiska budgetchefsmöten och den nordiskaämbetsmannagruppen för skattefrågor.Under året inleddes arbetet med Studien om deoffentliga finansernas konjunkturkänslighet i denordiska länderna. Ekonomer frånforskningsinstitutioner har i sammanhanget anlitatsav och . Underåret inleddes också en studie om möjligheterna tillutökat börssamarbete mellan de nordiska länderna.Det nordiska samarbetet i närområdet kanaliseras ihuvudsak genom Nordiska Investeringsbanken (NIB) iHelsingfors. beslöts att upprätta ennordisk miljöinvesteringslåneordning (MIL) på 100miljoner ecu vid NIB. och är redaninkluderade i NIB:s internationella utlåning, mengenom upprättandet av MIL kan NIB medverka imiljöutlåning till samtliga länder i närområdet.Det baltiska investeringsprogrammet (BIP) är ettsamnordiskt projekt som administreras av Europeiskabanken för återuppbyggnad och utveckling (), NIBoch NOPEF (Nordiska projektexportfonden). Syftet äratt kanalisera dels tekniskt bistånd, dels kapitaltill små och medelstora företag i de baltiskaländerna och därigenom skapa förutsättningar förekonomisk tillväxt.IT-frågorI enlighet med de svenska prioriteringarna underordförandeskapet och som en uppföljning av ettinitiativ under ordförandeskap, genomfördes imars 1998 ett nordiskt IT-ministermöte i Stockholm.IT-ministrarna enades om ett fördjupat samarbete påIT-området. Ett nordiskt etableras mellande departement som har samordningsansvar för IT-frågor. Även om det redan nu finns ett väl utvecklatIT-samarbete i finns det behov av att stärkasamarbetet för att bättre kunna hantera frågor somär sektorsövergripande.IT-samarbetet skall bygga på de tre grundpelarnaNorden, och närområdet.