bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Enligt regeringen kommer kommissionensförslag att beaktas vid den senare fördelningen avvissa platser inom den beslutade utbyggnaden (prop. s.100).Mot bakgrund av situationen med en framväxandetandläkarbrist har inom under 1999startats ett projekt som rör framtidakompetensfördelning mellan olika yrkeskategorier inomtandvården samt utbildningskapaciteten vad gällertandläkare, specialistkompetenta tandläkare,tandhygienister och tandsköterskor. Till projektet ärknuten en referensgrupp med företrädare för bl.a.Landstingsförbundet, de fyra odontologiskafakulteterna och . Enligt vadutskottet inhämtat kommer projektet att avrapporterastill Utbildnings- och Socialdepartementen /2000.Med anledning av det nu aktuella yrkandet om behovetav fler logopeder för barn med stamningsproblem villutskottet erinra om att utskottet avstyrktemotsvarande motionsyrkanden (bet. 1998/99:UbU7 s. 25).Liksom då hänvisar utskottet till att en särskildutredare tillsattes för att kartläggaelevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet ochfunktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte atthöja verksamhetens kvalitet och effektivitet (dir.1998:59). Uppdraget skall vara slutfört senast den 31mars 2000.När det gäller årsstudieplatser vid de friståendeteologiska högskolorna innebär regeringens förslag enutökning med 25 platser inom utbildningsområdetteologi fr.o.m. , fördelade påTeologiska Högskolan, (10), ÖrebroMissionsskola (8) och teologiska högskola(7). Enligt utbildningsministerns svar den 20 oktoberpå frågor i (fråga 1999/2000:71 resp.1999/2000:72) vägdes - vid fördelningen av platser -ansökningarna från dessa fristående högskolor mot attden statliga högskolan är statens primära ansvar menockså mot ansökningar från andra enskildautbildningsanordnare med utbildningar inom ett antalområden. Bedömningen gjordes utifrånutbildningsbehoven i samhället som helhet. Utskottetfinner inte skäl att göra någon annan bedömning. -Utöver ökningen med 10 platser för TeologiskaHögskolan, skall, enligt förslaget ibudgetpropositionen, skolan fr.o.m. den 1 juli 2000tilldelas medel för utbildning i mänskliga rättigheteroch demokratifrågor motsvarande 50 helårsstudenter ochhelårsprestationer.Ett motionsyrkande om högre utbildning vid Studsvikoch Askölaboratoriet avslogs av (bet. 1998/99:UbU7 s. 32). Utskottet hänvisade tillatt Askölaboratoriet ingår i som tillhör matematisk-naturvetenskapliga fakulteten vid Stockholmsuniversitet. Den s.k. R 2-reaktorn i Studsvik upplåtsäven till universitet och tekniska högskolor förutbildning och forskning. I vilken omfattning dettaskall ske måste högskolan själv avgöra.Konstnärliga utbildningarRegeringen begär att godkänner vadregeringen förordar om konstnärliga utbildningar(avsnitt 5.3.6).Enligt regeringens förslag skall Linköpingsuniversitet erhålla resurser för anordnande av deutbildningar som finns vid de 700 nya utbildningsplatser som tilldelasuniversitetet skall 40avse utbildningsområdet design.På motsvarande sätt föreslår regeringen att vissautbildningar vid skall föras över tillGöteborgs universitet. Av nyautbildningsplatser (1 210) fr.o.m. andra halvåret 2000skall 70 avse utbildningsområdet design.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens förslag. bör alltså godkännadesamma.I avsnittet anmäls att regeringen avser att underhösten 1999 tillsätta en särskild utredare med uppgiftatt i nära samråd med berörda konstnärliga högskolorförbereda organiserandet av en ny högskola, Konsternashögskola i , där de nuvarande högskolornainom en gemensam organisation ingår som institutioner.Utredaren skall lämna en delrapport till regeringensenast . Ett slutligt förslag skalllämnas till regeringen senast den 30 juni 2001.Målsättningen är att ett eventuellt samgående mellande konstnärliga högskolorna i är fullbordatden 1 januari 2002.Utbyggnad av forskning och forskarutbildning viduniversitet och högskolorRegeringens förslagRiksdagen har med anledning av de förslag somregeringen lade fram ekonomiskavårproposition beslutat att anslagen förgrundforskning och forskarutbildning skall höjas medtotalt för (prop. 1998/99:100, yttr. UbU3y, bet. FiU20, rskr.256). har beräknats ,avsedda främst för att utveckla verksamheten vid detre nya universitet, , och , vilka inrättadesden . För den totala förstärkningen avgrundforskning och forskarutbildning har 400 miljonerkronor beräknats för och ytterligare 309miljoner kronor för år 2002.I den nu aktuella propositionen lägger regeringenfram förslag om utökade resurser till de tre nyauniversiteten, samt Högskolan iKarlskrona/och . Förslagtill fördelning av övriga medel lämnas i nästaforskningspolitiska proposition och ibudgetpropositionen för . Regeringen anmäleratt beredning av förslag till fördelning av dessamedel kommer att ske mot bakgrund av deforskningsstrategier som bl.a. universitet ochhögskolor skall lämna till regeringen i december 1999.Regeringen föreslår att godkänner vadregeringen förordar om utbyggnad av forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor(avsnitt 5.4.1), nämligen att skall erhålla resurser förinordnandet av Statens psykologisk-pedagogiskabibliotek i , skall erhålla resurser förutbyggnad av forskning och forskarutbildning inomdet tekniska vetenskapsområdet vid CampusNorrköping, skall erhålla resurser förövertagandet av Hälso- och sjukvårdensutvecklingsinstituts (Spri) bibliotek, , och Örebrouniversitet skall erhålla 22 miljoner kronorvardera för forskning och forskarutbildning, skall erhålla förforskning, /skall erhålla 2miljoner kronor för forskning och forskarutbildninginom det tekniska vetenskapsområdet, skall erhålla 2 miljoner kronorför forskning och forskarutbildning inom detnaturvetenskapliga vetenskapsområdet, skall erhålla resurser förövertagandet av miljö.Som planeringsförutsättning börenligt regeringen gälla att , ochÖrebro universitet skall erhålla ytterligare 20miljoner kronor vardera för forskning ochforskarutbildning, att skall erhållaytterligare för forskning,att /skall erhållaytterligare för forskningoch forskarutbildning inom det tekniskavetenskapsområdet samt att skallerhålla ytterligare förforskning och forskarutbildning inom detnaturvetenskapliga vetenskapsområdet.I sammanhanget redovisar regeringen att Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling () harbeslutat avsätta totalt för attstimulera forskning vid 17 universitet och högskolorrunt om i landet. Pengarna kommer att betalas ut underåren 2000 och 2001. Syftet med satsningen är atthögskolorna och de nya universiteten skall få ökademöjligheter att bygga upp starka forskningsmiljöer.MotionernaModerata samlingspartiet anser i motion1999/2000:Ub812 att en extra satsning bör göras påHögskolan i /i syfte att denna skallkunna utvecklas till en komplett specialhögskola inomIT och ett IT-universitet (yrk. 10).Moderaterna anslår i sitt budgetalternativ 8 miljonerkronor mer än regeringen till högskolan.Folkpartiet är i motion 1999/2000:Ub814 yrkande 23kritiskt till regeringens förslag om utbyggnad avforskning och forskarutbildning vid universitet ochhögskolor. Partiet vill för anslå betydligtutökade resurser, ytterligare , attfördelas till lärosäten för anställning avdoktorander.Riksdagsuttalanden om förstärkta forskningsresursertill skilda universitet och högskolor begärs imotioner.Enligt motion 1999/2000:Ub454 (m) bör Linköpingsuniversitet tillföras forskningsresurser i sådanomfattning att Campus kan utvecklas utanatt det sker på bekostnad av andra delar avverksamheten. Regeringen bör återkomma med förslag omökade fakultetsanslag.Karlstads universitets framtida utveckling behandlasi motion 1999/2000:Ub450 (m). Motionären understryker att det framgentkommer att krävas satsningar vad gällergrundutbildning, forskning och forskarutbildning föratt skall bli ett fullvärdigtoch attraktivt lärosäte.När det gäller forskningsanslaget till Mitthögskolanbetonas i motion 1999/2000:Ub436 (s) att det ärangeläget att högskolan ges möjlighet till fortsattutveckling bl.a. inom profilområdena Skogen somresurs, Entreprenörskap och ledarskap, Elektronik ochtelematik, Nätverksutveckling samt Turism.Frågan om den framtida utvecklingen av Mälardalenshögskola tas upp i motion 1999/2000:Ub469 (s).Motionärerna pläderar för en fortsatt stark utvecklingav högskolan med tilldelning av vetenskapsområden. Demenar att det finns en risk för att ett avbrott i denkraftfulla satsning som skett vid högskolankan vara till stor skada.Högskolan i bör enligt motion1999/2000:Ub492 (c, m, v, kd) yrkande 2 tillförasforskningsmedel inom ramen för befintliga anslag isamma omfattning som högskolorna i ochKarlskrona/, dvs. med per årför åren 2001 och 2002.I motion 1999/2000:Ub813 (c) yrkande 4 om utökadeforskningsresurser till anförmotionären att det är viktigt att högskolan fårfortsätta att utvecklas.Högskolan i bör enligt motion 1999/2000:Ub464(s) prioriteras inför kommande års fördelning av fastaforskningsresurser. Forskningsanslaget perhelårsstudent är klart lägst i landet bland jämförbarahögskolor, hävdar motionärerna.Utskottets bedömningUtskottet anser att bör godkänna vadregeringen förordat om utbyggnad av forskning ochforskarutbildning vid universitet och högskolor.Enligt utskottets mening bör avslå samtliganu redovisade motionsyrkanden om ytterligare resursertill forskning och forskarutbildning generellt ellertill visst lärosäte. Utskottet vill framhålla attregeringens budgetförslag föregås av en dialog medberörda lärosäten. Eftersom den ekonomiska ramen ärbegränsad måste prioriteringar göras. Som regeringenanger i propositionen (s. 112 f.) kommer fördelningenav de nya forskningsmedlen attbedömas utifrån de forskningsstrategier somuniversitet och högskolor skall lämna till regeringeni . bör avvakta regeringensberedning inför nästa budgetproposition ochforskningspolitiska proposition. Utskottet är alltsåinte berett att med anledning av föreliggande yrkandenföreslå att uttala sig för en särskildsatsning på något av de nu aktuella lärosätena.Utskottet vill dock betona vikten av att de nyauniversiteten, och de högskolor som tilldelatsvetenskapsområde, får möjlighet att utveckla sinforskning och forskarutbildning inom ett antalprofilområden, som lärosätena själva bedömer somstrategiska. Kvalitetsutvecklingen vid dessa lärosätenbör även i fortsättningen uppmärksammas.I sammanhanget bör nämnas att högskolahar ansökt om att få tekniskt respektive humanistisk-samhällsvetenskapligt vetenskapsområde. Högskoleverkethar behandlat ansökan och tillstyrker att högskolanerhåller tekniskt vetenskapsområde. Regeringen avseratt närmare pröva ansökan och att återkomma i frågan inästa forskningspolitiska proposition.Som utskottet redovisat i det föregående harregeringen tillkallat en särskild utredare för attutreda vissa frågor om högskolans styrning (dir.1999:70). Enligt direktiven ingår i uppdraget attöverväga möjligheterna att införa mål- ochresultatstyrd resursfördelning också för anslag tillforskning och forskarutbildning. Utredaren skallanalysera och överväga hur fördelningen av anslag tillforskning och forskarutbildning kan utformas.Bedömningen skall baseras på kvalitetsomdömen medanknytning till bl.a. lärosätets profilering.Utredaren skall lämna förslag om ett sådant system ochdärvid ange systemets för- och nackdelar. Som nämntsskall utredningsuppdraget redovisas senast den 31 maj2000.Det bör påpekas att - som framgårav propositionen (s. 114) - tillhör de lärosäten somkan räkna med ett betydande tillskott av medel frånKK-stiftelsen.Avräkning av särskilda åtaganden under anslagRegeringen föreslår att godkänner vadregeringen förordar om avräkning av särskildaåtaganden under anslag (avsnitt 5.6.2).Anslagen för grundutbildning till respektiveuniversitet och högskola består av takbelopp, dvs.högsta möjliga ersättning för helårsstudenter ochhelårsprestationer som kan erhållas, och i vissa falldessutom ersättning för särskilda åtaganden. NT-utbildning har beräknats inom ersättningen försärskilda åtaganden för berörda högskolor.Beträffande grundutbildningsanslagen gäller attslutlig avräkning mot utförda prestationer görs vidbudgetårets slut. De särskilda åtagandena skall, medundantag för medel för NT-utbildning, inte avräknasmot prestationer.Enligt regeringens förslag skall avräkning avsärskilda åtaganden under grundutbildningsanslagen fågöras i samband med att medlen tillförs respektivelärosätes räntekonto.U t s k o t t e t tillstyrker vad regeringenförordat i ärendet.Ersättning för helårsstudenter och helårsprestationerRegeringen begär godkännande av de ipropositionen (avsnitt 5.6.3) föreslagna beloppen förersättning för helårsstudenter och helårsprestationerinom de olika utbildningsområdena för budgetåret 2000.De belopp som gäller för har räknatsupp avseende pris- och löneomräkning.Ersättningsbeloppens storlek, de s.k. prislapparna,varierar kraftigt mellan olika utbildningsområden.U t s k o t t e t föreslår att godkännerde föreslagna ersättningsbeloppen.Personskadeskydd för studenterRegeringen lägger i proposition 1999/2000:5Personskadeskydd för studenter fram förslag om attstatliga universitet och högskolor skall få användamedel som anvisats under utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning till personskadeförsäkringför studenter.Studenter inom högskolan omfattas bara i begränsadutsträckning av arbetsskadeförsäkringen. Denna gällernämligen bara under sådana moment i utbildningen dåstudenten utför arbete som stämmer överens med ellertill sin art liknar sådant som vanligen utförs vidförvärvsarbete. Arbetsskadeförsäkringen täcker inteskador som inträffar under teoretiskautbildningsmoment eller vid färd till och frånutbildningen. Det är enligt regeringens uppfattningviktigt att studenterna kollektivt omfattas av ochåtnjuter ett grundläggande försäkringsskydd oberoendeav studieort och studiernas omfattning ellerutbildningens karaktär. Regeringens bedömning är attskyddet för studenterna inte bör tillgodoses genom enutvidgning av arbetsskadeförsäkringen, utan i ställetgenom att det införs en särskild försäkring som täckerpersonskador som kan drabba studenter underutbildningen.Regeringen avser att införa en bestämmelse ihögskoleförordningen (1993:100) om att statligauniversitet och högskolor skall ansvara för attstudenterna i samband med utbildningen i ärförsäkrade för personskada. () avses få i uppdrag att förhögskolornas räkning teckna en kollektiv sådanförsäkring hos Kammarkollegiet. Försäkringen skall geett enhetligt skydd åt alla studenter. Den är tänktatt omfatta olycksfall i samband med utbildningen ochvid färd till och från utbildningen samt - med tankepå riskerna i t.ex. vårdutbildningar - även sjukdomorsakad av bakterier, virus eller annat smittämne.Försäkringsvillkoren skall underställas regeringen förgodkännande. Kostnaderna för försäkringen skallbelasta högskolornas anslag i proportion till antalethelårsstudenter vid respektive lärosäte. Enligtpreliminära bedömningar som redovisas i propositionenberäknas kostnaden uppgå till ca perhelårsstudent. Några särskilda medel skjuts inte till,utan lärosätena förväntas klara av denna kostnad inomramen för sina reguljära anslag. Den aviseradeändringen i högskoleförordningen avses träda i kraftden 1 juli 2000.Den nya försäkringen är enbart avsedd för studerande(inklusive forskarstuderande som inte är anställda)vid statliga universitet och högskolor. Förlandstingskommunala högskolor och för högskolor medenskild huvudman finns inget hinder attteckna försäkringar för sina studenter hos privataförsäkringsgivare. Statliga lärosäten kan inte göradet.U t s k o t t e t föreslår att godkänneratt de statliga lärosätena använder medel från sinaanslag under utgiftsområde 16 tillpersonskadeförsäkring för studenter.Motion 1999/2000:Ub3 (m) tar upp behovet avpersonskadeskydd för studenter vid icke-statligauniversitet och högskolor. Motionären vill att skyddetskall omfatta samtliga studenter vid universitet ochhögskolor, oberoende av huvudman (yrk. Kostnadenför att inkludera studenter vid lärosäten med annanhuvudman än staten bör inrymmas i den kostnadsram av 6miljoner kronor som nämns i propositionen (yrk. Deicke-statliga universiteten och högskolorna bör ocksåerbjudas möjlighet till samma administrativa hanteringsom de statliga lärosätena (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Som nämnts i det föregående har icke-statligautbildningsanordnare möjlighet att själva tecknaförsäkringar för sina studenter och väljaförsäkringsgivare. Om staten vill införa en skyldighetför dem att försäkra sina studenter, krävs det attbestämmelser om detta införs i lag eller i de avtalsom varje anordnare har med staten. Den konstruktionav personskadeskyddet för studenter vid statligalärosäten som föreslås i propositionen bygger på attstatliga myndigheter normalt inte kan tecknaförsäkringar hos enskilda försäkringsgivare för skadorsom staten skall ersätta. Kammarkollegiet är enmyndighet vars grundläggande roll är att företrädastaten. Det är därför inte möjligt att inkludera ävenicke-statliga utbildningsanordnare i en försäkring somCSN tecknar hos Kammarkollegiet. Vad gällerkostnaderna så befinner sig statliga och icke-statligauniversitet och högskolor i samma läge: respektivelärosäte kommer att få lov att inrymma kostnaderna fören personskadeförsäkring inom de anslag som anvisasunder utgiftsområde 16. För de enskilda och kommunalautbildningsanordnarna innebär detta budgetåret 2000anslaget B 52 Enskilda och kommunalahögskoleutbildningar m.m. Uppgiften i propositionenatt totalkostnaden för den föreslagna försäkringenblir ca6 är en preliminär uppskattning.Anslag till universitet och högskolor för budgetåret2000Regeringens förslagDe anslagsbelopp som regeringen föreslår inomverksamhetsområdet och högskolor m.m. harav regeringen beräknats med hänsyn till beslutadutbyggnad av den högre utbildningen och dessfördelning mellan lärosäten samt i enlighet med vadregeringen har förordat om konstnärliga utbildningaroch satsningar på forskning och forskarutbildning.Beloppen har pris- och löneomräknats med 0,93 %.Regeringens förslag till anslagsbelopp framgår avbilaga 3 till detta betänkande.MotionernaFyra oppositionspartier för i motioner fram andrabudgetförslag än regeringen för verksamhetsområdetUniversitet och högskolor m.m. Deras avvikelser frånregeringens förslag framgår av bilaga 3 till dettabetänkande.Moderata samlingspartiets budgetalternativ återfinnsi motion 1999/2000:Ub812 (yrk. 9, 23-29). föreslår attHögskolan i /, som de anser skallutvecklas till en komplett specialhögskola inom IT,får utöver regeringens förslag ianslag för forskning och forskarutbildning. Däremotvill de minska forskningsanslaget till Mitthögskolanmed . Regeringens höjning av dettaforskningsanslag till samma nivå som de nyauniversitetens är enligt deras mening orimlig. Tillföljd av att motsätter sig regeringensbesparing vad avser tidigare utlovat bidrag förmikroelektroniskt centrum vid tillför de under anslagetB 52 Enskilda och kommunala högskoleutbildningar.Vidare föreslås att anslaget B 53 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. avskaffas.Moderaterna vill även minska anslaget B 54 Forskningoch konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolormed jämfört med regeringensförslag. Ett nytt anslag B 59 Medel att fördela förgrundutbildning och internationell utveckling m.m.föreslås bli uppfört med år2000. Detta skall kunna användas för att ge delärosäten utökade resurser som har fler sökande änstudieplatser. På motsvarande sätt föreslås ett nyttanslag B 58 Medel att fördela för forskning ochforskarutbildning bli uppfört med uppemot 245 miljonerkronor . Det avses bli använt för att ge ökaderesurser till forskning och forskarutbildning vid deuniversitet och högskolor som i regeringens förslagtilldelats obetydliga ökningar och som håller högkvalitet, uppnår goda resultat och drar till sig mångasökande.Kristdemokraterna välkomnar i motion 1999/2000:Ub807högskolesatsningen, men de anser att utbyggnaden börske i en långsammare takt för att inte riskera attkvaliteten på utbildningen urholkas. Av en annanmotion (!999/2000:Ub421), som utskottet behandlat idet föregående, framgår att vill attutbyggnaden skall omfatta 7 500 nya platser.Därutöver bör 5 000 platser fördelas mellanuniversiteten i storstäderna. För att ytterligarevärna kvaliteten avsätter 50miljoner kronor av de besparingar som den lägreutbyggnadstakten innebär till forskarutbildningen,vilket bidrar till att öka antalet disputerade lärare.Dessutom avsätts tillkompetensutveckling i pedagogik för högskolelärare.Det kristdemokratiska budgetalternativet innebär attanslagen till universitet och högskolor, när detgäller grundutbildningen, minskas med sammanlagt 525miljoner kronor jämfört med regeringensförslag. Besparingen redovisas under ett nytt anslag B61 Minskad volym inom grundutbildningen. Ett likaledesnytt anslag B 60 Kvalitetssatsning inomspetsutbildningen föreslås bli uppfört med 200miljoner kronor. Enligt motion 1999/2000:Ub421 måstenämligen större satsningar göras på spetsutbildningarom skall fortsätta att varakonkurrenskraftigt (yrk. 11).Centerpartiets budgetalternativ enligt motion1999/2000:Ub811 yrkande 5 tillför 3 miljoner kronormer än regeringen föreslagit i forskningsresurser tillvartdera , och ochtill . Högskolorna i /Ronnebyoch föreslås få ytterligare8 vardera för forskning ochforskarutbildning utöver regeringens förslag. AnslagetB 54 Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor förstärks med 93 miljoner kronor.Särskilt nämns i motionen att partiet vill anslåytterligare till forskning. En minskning görs av anslaget B 52Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m. med 8miljoner kronor avseende anslagsposten För regeringensfördelning. Under anslaget B 53 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. tar Centerpartietbort anslagsposten För regeringens fördelning (-100miljoner kronor) och tillför fördistansutbildning, vilket gör att anslaget sammantagetminskas med 75 miljoner kronor.Folkpartiets budgetförslag i motionerna1999/2000:Fi212 yrkande 16 delvis och 1999/2000:Ub814yrkande 24 delvis innebär utöver regeringens förslag110 till kvalitetsförbättringar avgrundutbildningen, tillanställningar av fler doktorander och 95 miljonerkronor till sommaruniversitet. Av praktiska skäl förFolkpartiet upp summan av dessa ökningar, 305 miljonerkronor, under anslaget B 53 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. påpekar imotion 1999/2000:Ub814 att universitetskurser påsommaren är ett steg mot ökad valfrihet förstudenterna (yrk. 7).Frågan om statsbidrag för kostnader förmikroelektroniskt centrum vid Chal-mers tekniskahögskola har - förutom i budgetmotion -också tagits upp i fyra andra motioner. I motionernahänvisas bl.a. till att det i tidigare årsbudgetpropositioner angivits somplaneringsförutsättning att högskolan skulle erhållaersättning för ökade lokalkostnader förmikroelektroniskt centrum. Några medel för detta finnsdock inte upptagna i årets budgetproposition. Enligtmotion 1999/2000:Ub413 (m) skall ingångna avtalhållas, särskilt som avtalet mellan staten ochChalmers tekniska högskola anger att högskolan skallha lika gynnsamma förutsättningar som de statligalärosätena. Det är högst uppseendeväckande, anförs deti motion 1999/2000:Ub459 (kd, m, c, fp), attfinansieringsförutsättningarna ändras innancentrumet skall invigas. Också i motion1999/2000:Ub401 (fp) betonas att avtal skall hållas.Riksdagen bör därför anvisa tillChalmers tekniska högskola för mikroelektronisktcentrum under anslaget B 53 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m. I motion1999/2000:Ub486 (s) anför motionärerna att detalltsedan principbeslutet om ett mikroelektronisktcentrum vid stått klart att staten skall gebidrag till hyreskostnader för det nya centrumet.