bet · GM01BoU3 · 1999-01-26 00:00:00 — 11 (kd, c)16. beträffande ett centraltbostadsrättsregisteratt avslår motion 1998/99:Bo237 yrkande 10 imotsvarande del,res. 12 (kd)17. beträffande en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgaratt avslår motion 1998/99:Bo209 yrkande 18,res. 13 (m, kd)18. beträffande ett partiellt upphävandeav förbudet mot dubbelupplåtelseatt avslår motion 1998/99:Bo209 yrkande 17 imotsvarande del,res. 14 (m)19. beträffande minoritetsskydd förhyresgästerna mot en ombildning tillbostadsrättatt avslår motion 1998/99:Bo407 yrkande 2,res. 15 (v)20. beträffande en utvärdering rörandeombildningen till bostadsrätteratt avslår motion 1998/99:Bo407 yrkande 7,21. beträffande råd och stöd vidföreningsbildningatt avslår motion 1998/99:Sf608 yrkande 18,22. beträffande bostadsanvisning m.m.att avslår motionerna 1998/99:Bo208 yrkandena 3och 7-9 samt 1998/99:Bo236 yrkande 1 imotsvarande del,res. 16 (v)23. beträffande rätten att hyra en lägenhetatt avslår motion 1998/99:Bo402 yrkande 1.res. 17 (v)den 26 januari 1999På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), CarinaMoberg (s), (), (),(), (), (), (),(), (), EwaThalén Finné (m) och (). Bruksvärdessystemet (mom. 1)(), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "har" och på s. 4slutar med "om bruksvärdessystemet" bort ha följandelydelse:Bruksvärdessystemet har i praktiken kommit attanvändas för att styra all hyressättning efterresultaten av hyresförhandlingarna mellanHyresgästför-eningen och de kommunalabostadsföretagen. Vägledande för hyresnivåerna hardärvid blivit de kommunala bolagens kostnader.Systemet har därmed kommit att bli hyresdrivande.Bruksvärdessystemet hade emellertid ursprungligen enhelt annan inriktning. Tanken var atthyresbildningen skulle ske efter marknadsmässigakriterier som hyresgästens besittning avbostaden tryggades. Detta kom till uttryck i denproposition om bruksvärdessystemet som densocialdemokratiska regeringen lämnade tillriksdagen. Där sades att fastighetsägaren i ettmarknadsläge där full balans råder mellan tillgångoch efterfrågan på lägenheter bör vara berättigadatt ta ut den hyra som han skulle kunna uppnå vidfri uthyrning till vem som helst. Enligtpropositionen kunde saken också uttryckas så atthyresvärden bör få utnyttja lägenhetens fullamarknadsvärde.Utskottet anser att ursprungstankarna medbruksvärdessystemet bör vara vägledande för deförändringar av hyreslagstiftningen som ärnödvändiga. De kommunalt ägda bostadsföretagenshyresnormerande roll bör således avskaffas.Lägenhetens marknadsvärde bör avspegla sig ihyresnivåerna. Detta innebär att den som bor imindre efterfrågade lägen eller i sämre utrustadelägenheter får betala mindre medan den som väljeratt bo i mycket attraktiva lägenheter får betala enhögre hyra. Hyrorna måste således tillåtas attanpassa sig efter varandra fullt ut i förhållandetill lägenheternas varierande bruksvärde som detavspeglas i det utbud och den efterfrågan som finns.Detta är inte bara av betydelse för rättvisanhyresgästerna emellan. En flexiblare hyressättninghar också fastighets- och samhällsekonomiskbetydelse. underlättas möjligheterna förbostadskonsumenten att bedöma hyresrättens för- ochnackdelar i förhållande till egna hem ochbostadsrätter.Hyresgästernas intresse av trygghet ochframförhållning i boendet bör säkras genom ett välfungerande besittningsskydd. En fastighetsägareskall inte kunna kringgå detta skydd genom orimligthöga hyreskrav. Vid tvist mellan hyresvärd ochhyresgäst bör skäligheten i hyreskravet kunna prövasav domstol och ställas mot frivilligt avtaladehyresnivåer i jämförbara lägenheter.Enligt utskottets mening bör således denursprungliga tanken med bruksvärdessystemetåterupprättas i ett hyressättningssystem med frihyresbildning i kombination med besittningsskydd.Det bör ankomma på regeringen att återkommatill med förslag som medverkar till denförordade utvecklingen.Riksdagen bör med avslag på motionerna1998/99:Bo208 (v) yrkande 4, 1998/99:Bo407 (s)yrkande 4 och 1998/99:Bo410 (s) som sin mening geregeringen till känna vad utskottet ovan anfört medanledning av motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 15 ombruksvärdessystemet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande bruksvärdessystemetatt med anledning av motion 1998/99:Bo209 yrkande 15och med avslag på motionerna 1998/99:Bo208yrkande 4, 1998/99:Bo407 yrkande 4 samt1998/99:Bo410 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Bruksvärdessystemet (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "har" och på s. 4 slutarmed "om bruksvärdessystemet" bort ha följandelydelse:De regelförändringar som genomförts vad gällerbostadsfinansieringen har tillsammans med deutförsäljningar som skett av de kommunalabostadsföretagen skapat oklarheter vad gällerbegreppet allmännyttigt bostadsföretag. Övervägandensom gäller detta begrepp pågår nu inomRegeringskansliet. Det finns anledning att iavvaktan på dess överväganden i hyreslagens regel ombruksvärde provisoriskt införa att med allmännyttigtföretag menas ett kommunalt bostadsföretag därkommunen äger mer än hälften av aktierna. En sådanregel skulle också markera att de nu inomRegeringskansliet pågående övervägandena inte börmedföra att de allmännyttiga företagens hyresledanderoll avskaffas. En sådan förändring skulle medföraen kraftig marknadsanpassning av hyrorna ochinnebära en ekonomisk katastrof för mångahyresgäster. Bruksvärdessystemet bör enligtutskottets mening bibehållas i sin nuvarandeutformning. Det föreligger därför inte skäl attöverväga förändringar av systemet som skulle riskeraatt urholka detta. De övriga motioner som berörbruksvärdessystemet bör därför inte tillstyrkas.Det kan finnas skäl att överväga om en provisoriskreglering av allmännyttigbegreppet också bör förasin i andra lagar och föreskrifter där detförekommer. Regeringen bör skyndsamt överväga denförordade provisoriska regleringen och tillriksdagen återkomma med de förslag tilllagändringar som behövs.Riksdagen bör med avslag på motionerna1998/99:Bo209 (m) yrkande 15, 1998/99:Bo407 (s)yrkande 4 och 1998/99:Bo410 (s) som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört medanledning av motion 1998/99:Bo208 (v) yrkande 4 ombruksvärdessystemet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande bruksvärdessystemetatt avslår motionerna 1998/99:Bo209 yrkande 15,1998/99:Bo407 yrkande 4 och 1998/99:Bo410 samtmed anledning av motion 1998/99:Bo208 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Hyresgästinflytande vid ombyggnad(mom. 4)(), (), IngaBerggren (m), (), Carl-ErikSkårman (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Reglerna om" och slutar med "till känna"bort ha följande lydelse:Reglerna om hyresgästinflytande bör enligtutskottets mening präglas av en balans mellanhyresvärdens anspråk att få genomföra sådanaåtgärder som i ett fastighetsekonomiskt perspektivär erforderliga och hyresgästens befogade krav påinflytande. Reglerna måste också innebära att enlämplig avvägning sker mellan det allmännahyresgästintresset och den enskilde hyresgästensanspråk på inflytande när dessa intressen intesammanfaller. Hyreslagens inflytanderegler avser attett samråd skall komma till stånd mellan hyresvärdenoch hyresgästen om de åtgärder som skall genomföras.Häri ligger enligt utskottet en av reglernasviktigaste funktioner.I motivtexten till de av utskottet nu behandlademotionsyrkandena har kritik framförts mot reglernasnuvarande utformning i syfte att öka hyresgästernasinflytande. Från hyresgäströrelsen och enskildahyresgäster liksom från fastighetsägarna har ocksåframförts kritiska synpunkter mot utformningen av degällande reglerna. Utskottet kan för sin delkonstatera att reglerna inte helt uppfyller de kravsom bör kunna ställas på klarhet och effektivitet.De överväganden som görs i anledning avriksdagens tidigare uttalanden bör kunna leda tillatt vissa brister åtgärdas. Därvid torde av särskildbetydelse kunna vara en uttrycklig reglering sominnebär att en hyresvärd vid hyressättning inte sombruksvärdeshöjande faktorer skall kunnatillgodoräkna sig sådana åtgärder som denne vidtagitutan att ha haft behövliga godkännanden frånhyresgästerna eller tillstånd från hyresnämnden. Detkommande utredningsförslaget och denangelägenhetsgrad inflytandefrågorna har gör att detkan förväntas att regeringens kommandeställningstaganden också kommer att aktualiseravidare överväganden om regelsystemet. Mot dennabakgrund är ett tillkännagivande rörandede nu behandlade frågorna inte erforderligt.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /99:Bo402 (v) yrkande 4 omhyresgästinflytande vid ombyggnad.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande hyresgästinflytande vidombyggnadatt avslår motion 1998/99:Bo402 yrkande 4,4. Porrklubbsverksamhet som grund föruppsägning (mom. 6)(), () ochHelena () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet anser" och på s. 8 slutar med"för uppsägning" bort ha följande lydelse:Porrklubbsverksamhet orsakar många olägenheter församhället. Särskilt drabbade är de boende i de husdär sådan verksamhet bedrivs. Trafiken till och frånklubbarna är störande. De attentat som ibland riktasmot klubbarna riskerar att skada de kringboende.Särskilt olämpligt är att barn och ungdomar harverksamheten in på knutarna. Klubbarna har ingetskyddsvärde. Deras verksamhet utgör oftainkörsporten till brott och missbruk för dem somarbetar där. Ofta förknippas klubbarna också medandra brott t.ex. skattebrott. Det förekommer attklubbägarna genom vilseledande uppgifter om denverksamhet de skall bedriva skaffar sighyreskontrakt. En hyresvärd kan sedan ha svårt attbli av med verksamheten. Utskottet inser att enförändring av hyreslagen såsom föreslagits i mp-motionen inte löser alla problem med dessa klubbar.Men det är ändå viktigt att ge hyresvärdarna ett mereffektivt instrument för att bli av medporrklubbsverksamhet som bedrivs i hans hus.Utskottet förordar alltså att en hyresgäst skallkunna sägas upp och avhysas, om han bedriverporrklubbsverksamhet i en lokal eller annanlägenhet.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion1998/99:A807 (mp) yrkande 16 om porrklubbsverksamhetsom grund för uppsägning bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande porrklubbsverksamhet som grundför uppsägningatt med anledning av motion 1998/99:A807 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Förhandlingsersättning (mom. 7)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Frågan om" och slutar med "omförhandlingsersättning" bort ha följande lydelse:Frågan om rätten till förhandlingsersättning skalllagfästas har varit föremål för överväganden undermånga år. Enligt utskottets mening är detnaturligtvis så att en hyresgästorganisation måsteha rätt till ersättning för sitt förhandlingsarbeteeftersom organisationen är tvungen att förhandla föralla hyresgäster som så vill, oavsett om de ärmedlemmar eller inte och därför inte genommedlemsavgifterna kan täcka sina kostnader. Eftersomrätten till förhandlingsersättning inte finnslagfäst har hyresvärden ett överläge iförhandlingarna med organisationen eftersom han kangöra ersättningen beroende av det övrigaförhandlingsresultat som uppnås. Detta är intetillfredsställande. Enligt utskottets mening bör enlagstadgad rätt till förhandlingsersättning snarastinföras. Regeringen bör återkomma till medförslag till de lagändringar som behövs. ovan anfört med anledning av motion1998/99:Bo406 (s) om förhandlingsersättning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande förhandlingsersättningatt med anledning av motion 1998/99:Bo406 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. (mom. 8)(), () ochRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "I hyresförhandlingslagen" och på s. 9slutar med "om självförvaltning" bort ha följandelydelse:Hyresgästernas möjligheter till självförvaltningbör stimuleras från statsmakternas sida.Självförvaltningen väcker intresse för bostaden ochdet hus och det område den är belägen i, vilket kanfå särskilt stor betydelse i s.k. utsatta områden.De möjligheter till hyressänkning den ger kan varaav avgörande betydelse för många hyresgäster.Självförvaltningen ger därutöver möjligheter tillgrannkontakter, gemenskap och ökad trivsel. Motbakgrund av de positiva resultat som kan uppnås börenligt utskottets mening en utvärdering göras isyfte att kartlägga på vilka konkreta sättsjälvförvaltningen kan uppmuntras. Särskilt böruppmärksammas förutsättningarna försjälvförvaltningen i de större bostadsområdena.Regeringen bör ansvara för att utvärderingen kommertill stånd och för lägga fram de förslagtill lagändringar och andra åtgärder somutvärderingen ger anledning till.Vad utskottet med anledning av motion 1998/99:Sf608(c) yrkande 17 anfört om självförvaltning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Motion 1998/99:Sf634 (fp) yrkande 14 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande självförvaltningatt med anledning av motion 1998/99:Sf608 yrkande 17och med avslag på motion 1998/99:Sf634 yrkande14 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Förvärvslagens tillämpning vid aktie-och andelsförvärv (mom. 9)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Tillståndsplikt för" och slutar med"motsvarande del" bort ha följande lydelse:Tillståndsplikt för aktie- och andelsförvärv gällerendast om taxeringsvärdet för de av bolaget ägdafastigheterna enligt senaste balansräkning är störreän det bokförda värdet av bolagets övrigatillgångar. Det innebär att ett värde påfastighetsbeståndet i relativa tal på gertillståndsplikt medan ett värde om inte gerdet, även om det i det första fallet gäller endastfem fastigheter och i det andra fallet gäller etthundratal. Regeringen har i proposition 1997/98:46ansett att förvärvslagen inte bör utvidgas till attomfatta aktie- eller andelsförvärv av bolag varsuppgift är en annan än att äga och förvaltafastigheter. Regeringen ansåg det inte varamotiverat eftersom man inte kan säga att dennakategori av fastighetsägare skulle vara sämre änandra och hänvisar också till att de olägenheter somär förenade med förvärvsprövningen skulle inträda ilångt fler fall än . Utskottet finner inte attdessa skäl är bärkraftiga. Det räcker att konstateraatt denna kategori av fastighetsägare inte ärpåtagligt bättre än andra ägarkategorier för attmotivera en tillståndsprövning eftersom det ärhyresgästernas behov av skydd mot oseriösahyresvärdar som skall tillgodoses. Med hänsyn tilldetta ändamål är det rimligt, vilket ocksålagstiftningen i övrigt ger uttryck för, attöverlåtare och förvärvare får finna sig i deolägenheter som en förvärvsprövning kan medföra. Dennu behandlade ägarkategorin kan inte anses varapåtagligt bättre än andra fastighetsägare.Förvärvslagen bör därför omfatta förvärv av allabolag som innehar hyresfastigheter.Regeringen bör således ges i uppdrag att utarbetaförslag till nödvändiga lagändringar som tillgodoserde synpunkter utskottet har på frågan om enutvidgning av förvärvslagen tillämpningsområde. anfört bör i anledning av motion1998/99:Bo402 (v) yrkande 3 i motsvarande del omförvärvslagens tillämpning vid aktie- ochandelsförvärv som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande förvärvslagens tillämpning vidaktie- och andelsförvärvatt med anledning av motion 1998/99:Bo402 yrkande 3i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,8. Ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren (mom. 12)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet finner" och slutar med "förbostadsrättshavaren" bort ha följande lydelse:Bostadsrätt är en i grunden bra upplåtelseform. Enförändring av bostadsrätten som enligt utskottetsmening dock bör göras är att de enskildabostadsrättshavarna i stället förbostadsrättsföreningen skall ansvara för de lån somi dag vanligen åvilar föreningen. Genom en sådanordning kommer också bostadsrättshavarna att kunnagöra ränteavdrag i sina inkomstdeklarationer påsamma sätt som en villaägare. Den ger också störreflexibilitet på det sättet att den enskildebostadsrättshavaren själv kan bestämma storleken pådet egna kapital han vill skall vara nedlagt ibostadsrätten. Väljer bostadsrättshavaren attamortera ner låneskulden på lägenheten torde han halättare att sälja den, något som kan vara av storbetydelse särskilt i nybyggda bostadsrättshus.Samhällsekonomiskt uppmuntras dessutom på detta sättett personligt sparande. Dessutom kommerbostadsrättens värde som pant att förstärkas.Regeringen bör till återkomma med förslagtill de lag-ändringar som behövs för att ett systemmed ett personligt låneansvar för bostadsrättshavareskall kunna genomföras.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 i motsvarandedel om ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande ett personligt låneansvar förbostadsrättshavarenatt med anledning av motion 1998/99:Bo237 yrkande 10i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,9. En panthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelse (mom. 13)(), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Ett motionsförslag" och på s. 12 slutarmed "och andrahandsupplåtelse" bort ha följandelydelse:Lagens regler om en panthavares möjligheter attskydda sin rätt genom att själv förvärvabostadsrätten vid exekutiv försäljning ochtvångsförsäljning har fått en inte helt lyckadutformning.De nu gällande reglerna avser endast långivare somär juridiska personer. M-motionen tar sikte på attalla långivare skall ha denna möjlighet. En fysiskperson som inte själv avser att använda lägenhetensom bostad, utan endast för andrahandsupplåtelser,kan möta svårigheter att bli antagen som medlem iföreningen liksom att få tillstånd att hyra utlägenheten. Utskottet anser inte att det finns någraskäl för att juridiska personer skall ha enprivilegierad ställning. Långivare med panträtt i enbostadsrätt bör ges samma ställning oavsett om detrör sig om juridiska eller fysiska personer.Intresset av att den juridiska personens innehavskall vara tidsbegränsat har gjort att enkonstruktion valts som ansluter till vad som i daggäller ett dödsbos innehav av bostadsrätt. Dengällande regleringen ger långivaren särskildarättigheter av endast . mening förlorar de nu gällandebestämmelserna mycket av sin effekt genom att lagenställer upp en längsta tid för innehavet. I värstafall kan en sådan reglering t.o.m. innebära attlångivaren tvingas sälja med ytterligare förlust. Entidsbegränsning bör därför inte gälla. mening bör långivaren ha alla debefogenheter som endast ett medlemskap kan innebära,för att han på bästa sätt skall kunna skydda detkapital bostadsrätten innebär. Regeringen bör tillriksdagen återkomma med förslag som innebär likarättigheter för långivare, oavsett om de ärjuridiska eller fysiska personer. Dessa rättigheterskall även omfatta en rätt till medlemskap. Vad somnu anförts bör med anledning av motion1998/99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarande del om enpanthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelse som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande en panthavares rätt tillmedlemskap och andrahandsupplåtelseatt med anledning av motion 1998/99:Bo209 yrkande 17i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,10. En bostadsrättsförenings förmånsrätt(mom. 14)(), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet har" och slutar med "enbostadsrättsförenings förmånsrätt" bort ha följandelydelse:Den gällande legalapanträtten begränsar för-eningens rätt tillbetalning före panthavaren i förhållande till vadsom tidigare gällt. Bostadsrättens pantvärde hardärigenom stärkts något. Enligt utskottets meningbör de tankar som ligger bakom bestämmelserna drastill sin logiska slutpunkt. En pantförskrivning avbostadsrätten bör således i förmånsrättshänseende geutdelning före alla de fordringar motbostadsrättshavaren som föreningen har, alltså ävenföre fordringar avseende avgifter. Regeringen börtill återkomma med förslag tilllagändringar så att detta förverkligas.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarandedel om en bostadsrättsförenings förmånsrätt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrättatt med anledning av motion 1998/99:Bo209 yrkande 17i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,11. En utvärdering av lagändringaravseende bostadsrättens pantvärde (mom. 15)(), () ochRigmor () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "De regler" och slutar med"bostadsrättens pantvärde" bort ha följande lydelse:Den 1 januari 1996 trädde nya regler ibostadsrättslagen i kraft som hade som syfte attstärka bostadsrättens värde som pant. Reglernassyfte var vällovligt, men det finns enligtutskottets mening anledning att anta att deteftersträvade målet inte har nåtts. Det är därförlämpligt att låta göra en utvärdering av de nyareglernas effektivitet. Frågor som särskilt behöveruppmärksammas är dels den legala panträtten, delsköparens förpliktelser vid överlåtelse.Utvärderingen bör också omfattakronofogdemyndigheternas handläggningstider.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 i motsvarandedel om en utvärdering av lagändringaravseende bostadsrättens pantvärde som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande en utvärdering av 1996 årslagändringar avseende bostadsrättens pantvärdeatt med anledning av motion 1998/99:Bo237 yrkande 10i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,12. Ett centralt bostadsrättsregister(mom. 16)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Av vad" och slutar med "ett centraltbostadsrättsregister" bort ha följande lydelse:På regeringens bord ligger nu ett utredningsförslagsom innebär att ett centralt bostadsrättsregisterskall införas. Enligt utskottets mening börregeringen skyndsamt till komma med ettförslag om att ett sådant register införs. Vad nuanförts bör med anledning av motion1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 i motsvarande del omett centralt bostadsrättsregister som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande ett centraltbostadsrättsregisteratt med anledning av motion 1998/99:Bo237 yrkande 10i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,13. En bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgar(mom. 17)(), (), IngaBerggren (m), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet finner" och slutar med "sinastadgar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör bostadsrättslagen inteinnehålla regler som möjliggör för t.ex.bostadsrättsorganisationer att lägga in sitt vetomot för-eningens stadgeändringar.