bet · GM01KU19 · 1999-02-16 00:00:00 — Vissa frågor som rör val till I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /99:46 Vissa frågor som rör val tillEuropaparlamentet. Utskottet tillstyrkerpropositionen.Utskottet tar i betänkandet initiativ tillytterligare en ändring i vallagen vilken innebär attvid valet till skall vallokalernavara öppna . 1998/99:46 vari yrkas att antarregeringens förslag till lag om ändring i vallagen(1997:157).Lagförslaget är intaget som bilaga 1. Propositionens huvudsakliga innehållÄrendet och dess beredningSverige har en ny gemensamvallag (1997:157) för val till , val tilllandstings- och kommunfullmäktige samt val tillEuropaparlamentet. Den nya vallagen ersatte bl.a.lagen (1995:374) om val till somendast gällde val. Liksom i 1995 årslag har, enligt regeringen, i vallagen beaktats dedetaljerade och bindande EG-rättsliga bestämmelsersom finns om val av företrädare i Europaparlamentet.Dessa är enligt regeringen främst en av rådetbeslutad akt om allmänna och direkta val tillEuropaparlamentet. Vidare finns bestämmelser irådets direktiv /109/EG av omfastställande av närmare bestämmelser för rösträttoch valbarhet vid val till förunionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat därde inte är medborgare.Den 8 juli 1998 överlämnade Europeiska kommissionenen formell underrättelse till enligt artikel169 i Fördraget om upprättandet av Europeiskagemenskapen (EG-fördraget). Kommissionen anförde idenna att vallagen inte fullt ut genomför direktivenfrån december 1993.Gällande ordningEnligt artikel 8b.2 i EG-fördraget skall varjeunionsmedborgare som är bosatt i en medlemsstat därhan inte är medborgare ha rösträtt och vara valbarvid val till i den medlemsstat därhan är bosatt, på samma villkor som medborgare i denstaten. I samma artikel föreskrivs att rådet föreden skall utfärda närmarebestämmelser. Sådana bestämmelser finns intagna idirektivet . Utgångspunkten är att enunionsmedborgare skall kunna välja att delta i valtill antingen i den stat där hanär medborgare (hemstaten) eller i den stat där hanbor (bosättningsstaten). Detta gäller såväl rättenatt rösta som rätten att ställa upp som kandidat ivalet. Direktivets föreskrifter syftar bl.a. tillatt säkerställa att ingen röstar mer än en gång isamma val och att ingen kandiderar i mer än enmedlemsstat.Enligt 5 kap. 16 § första stycket vallagen måste enunionsmedborgare som inte är svenskmedborgare och som önskar kandidera vid svenska valtill lämna en försäkran till dencentrala valmyndigheten. Försäkran skall bl.a.innehålla en uppgift om att vederbörande intekandiderar vid val till i någonannan stat. I paragrafens andra stycke anges att dettillsammans med försäkran skall ges in ett intyg avbehörig myndighet i hemstaten med vissa relevantauppgifter.Enligt 7 kap. 3 § vallagen skall röstlängderna förval till innehålla uppgifter ombl.a. unionsmedborgare som fyller senast påvaldagen, som är folkbokförda i landet och somsenast före valdagen, enligt 7 kap. 5 §,skriftligen hos skattemyndigheten anmält sin önskanatt tas upp i röstlängd. Den som gör en sådananmälan skall enligt 5 § andra stycket i enskriftlig försäkran lämna vissa för hans ellerhennes rätt att rösta relevanta uppgifter. I tredjestycket föreskrivs att det skall fattas beslut ianledning av anmälan. Detta sker genom att röstlängdupprättas. Underrättelse om ett sådant beslut skallsändas till valmyndigheten i den stat där den somavses med beslutet är medborgare.Regeringens förslagKommissionen har riktat kritik mot att vallagensaknar en bestämmelse om att hemstaten skall försesmed information om någon av dess medborgarekandiderar i vid val till Europaparlamentet.Bosättningsstaten skall enligt direktivet informerahemstaten om någon av hemstatens medborgarekandiderar i bosättningsstaten vid val tillEuropaparlamentet. Informationen syftar till attförhindra att en unionsmedborgare kandiderar både ihemstaten och i bosättningsstaten. Kommissionen haranfört att vallagens brist i detta hänseende innebäratt andra medlemsstater i praktiken inte kanförhindra dubbla kandidaturer eftersom de intekommer att få någon information när någon av derasmedborgare kandiderar i Sverige.För att förhindra att unionsmedborgare kandiderarvid val till både i och ihemstaten bör en underrättelseskyldighet införas,liknande den som redan finns beträffande beslut omatt ta upp en unionsmedborgare i röstlängd. Detankommer enligt regeringen på den centralavalmyndigheten att ansvara för att dennaunderrättelseskyldighet fullgörs.Kommissionen har i den formella underrättelsenvidare anfört att genom att föreskriva attunionsmedborgare senast före varje valmåste anmäla sin önskan att tas upp i röstlängdenbrutit mot artikel 9.4 i direktivet. Enligt artikelnskall väljaren stå kvar i röstlängden på sammavillkor som statens egna medborgare tills han ellerhon stryks från den på egen begäran eller därför attvillkoren för rösträtt är uppfyllda.Kommissionen har anfört att vallagen strider motdirektivet eftersom en svensk medborgare medautomatik står kvar i röstlängden, medan enunionsmedborgare vid varje nytt val tillEuropaparlamentet måste ansöka om att tas upp iröstlängd trots att vederbörande har registrerat tidigare val och fortsatt att vara bosatt iSverige.För att vallagen skall stämma överens med artikel9.4 i direktivet bör, enligt regeringen, 7 kap. 3och 5 §§ vallagen ändras. Den föreslagna ändringeninnebär att en unionsmedborgare som efter anmälantagits upp i röstlängd för val tillEuropaparlamentet med automatik tas upp i enröstlängd vid kommande val om inte unionsmedborgarensjälv meddelar att han eller hon vill strykas frånden, är folkbokförd här i landet ellerredan har röstat i ett annat medlemsland.Nästa val till äger rum den 13juni 1999. Det är därför enligt regeringen av storvikt att lagändringarna träder i kraft så snart sommöjligt, lämpligen . Det är vidareenligt regeringen angeläget att unionsmedborgare somvid val till fannsupptagna i röstlängd inte på nytt behöver anmäla sinönskan om att tas upp i röstlängd. Den nya lydelsenav 7 kap. 3 och 5 §§ bör därför vid valtillämpas också på unionsmedborgare som vid 1995 årsval till fanns upptagna iröstlängd.Utskottets bedömningGenom regeringens förslag kommer den svenskaregleringen av val till attbringas i överensstämmelse med rådets direktiv93/109/EG av om fastställande avnärmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vidval till för unionsmedborgare somär bosatta i en medlemsstat där de inte ärmedborgare. Utskottet tillstyrker förslaget ipropositionen.Vallokalernas öppethållande iEuropaparlamentsvalet (initiativ avutskottet)BakgrundVallagen (1997:157) trädde i kraft den 1 juni 1997då vallagen (1972:620) och lagen (1995:374) om valtill upphörde att gälla.Enligt 10 kap. 1 § vallagen skall en vallokalhållas öppen för röstning mellan och20.00. Om väljarna i distriktet ändå fårtillräckligt bra möjligheter att rösta, får dencentrala valmyndigheten bestämma att vallokalen iett visst valdistrikt skall vara öppen för röstningunder kortare tid.Enligt artikel 9.1 akten om allmänna direkta val avföreträdare i församlingen utfärdad i den 20september 1976 (den s.k. valrättsakten) skall valtill församlingen hållas den dag som varjemedlemsstat fastställer; denna dag skall församtliga medlemsstater infalla ,som skall börja morgon och sluta närmastföljande söndag.Enligt artikel 9.2 får rösträkningen inte börjaförrän valet har avslutats i den medlemsstat varsväljare skall rösta sist inom den period som anges ipunkt 1.Enligt uppgift från i de röstande i i valet tillEuropaparlamentet ha möjlighet att rösta fram tillklockan 22.00 söndag kväll.Utskottets bedömningRösträkningen vid valet till fårinte börja förrän valet har avslutats i denmedlemsstat vars väljare skall rösta sist. Dettamedför att i kan rösträkningen påbörjasförst . Det är därförmöjligt att utsträcka tiden för vallokalernasöppethållande utan att framräkningen av ettpreliminärt valresultat försenas. Det lågavaldeltagandet vid föregående val tillEuropaparlamentet talar enligt utskottet för attvarje möjlighet att underlätta deltagandet i dessaval bör tillvaratas. Utskottet föreslår därför attröstning i vallokal bör tillåtas fram till kl.21.00.Enligt vad utskottet inhämtat från dencentrala valmyndigheten, ,skulle detta inte medföra några praktiskaproblem. 10 kap. 1 § vallagen (1997:157)bör ändras så att vid val tillEuropaparlamentet skall vallokal hållasöppen för röstning mellan och21.00. beträffande information om medborgare iannat EU-land som kandiderar i EU-valet iSverige, m.m.att antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i vallagen (1997:157),2. beträffande vallokalernas öppethållandevid val till Europaparlamentetatt antar det av utskottet i bilaga 2 framlagdaförslaget till lag om ändring i vallagen (1997:157).Stockholm den 16 februari 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (),(), (), (),(), (),(), (),(), (),(), (),von der Esch (kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c) och ().Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i vallagen(1997:157)Av utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i vallagen(1997:157)Härigenom föreskrivs att 10 kap. 1 § vallagen(1997:157) skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------10 kap.1 §-----------------------------------------------------En vallokal skall hållas En vallokal skall vidöppen för röstning mellan val till ochklockan 8.00 och 20.00. vid val till landstings-Om väljarna i distriktet och kommunfullmäktigeändå får tillräckligt bra hållas öppen för röstningmöjligheter att rösta, mellan ochfår den centrala 20.00 samt vid val tillvalmyndigheten bestämma mellanatt vallokalen i ett och 21.00.visst valdistrikt skall Om väljarna i distriktetvara öppen för röstning ändå får tillräckligt braunder . möjligheter att rösta,får den centralavalmyndigheten bestämmaatt vallokalen i ettvisst valdistrikt skallvara öppen för röstningunder .--------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft .