bet · GM01FiU17 · 1999-03-02 00:00:00 — Motionärerna i motion Fi805 (v)yrkande 4 och i motion U508 av m.fl.(mp) yrkande 24 anför att regeringen även bör verkaför att möjligheten att upphandla lokalt ökar.Sverige bör under ordförandeskapet i EU driva dennafråga.I motion Fi809 av och () anförs att är ett hinder för kommuner somaktivt arbetar för byutveckling och utveckling avlokal demokrati genom att lagen hindrar kommunernafrån att ge medborgare i t.ex. byalag liksom lokalanäringsidkare uppdrag att utföra och driva kommunalverksamhet. Även om majoriteten av de folkvalda i enkommun anser att det bästa är att lägga uppdragetlokalt så tvingar kommunerna att handla uppdriften av verksamheten i konkurrens. Motionärernaanser att i EU-samarbetet skall arbeta föratt ändra de EU-direktiv som styr den offentligaupphandlingen.I motion Fi804 av () föreslås attSverige aktivt bör verka för att företag somanvänder sig av barnarbetare skall kunna uteslutasvid offentlig upphandling.I motion Fi808 av och () anför motionärerna att upphandlande enheter intekan ta hänsyn till om anbudsgivarna tecknatkollektivavtal eller inte vid bedömningen av inkomnaanbud. Effekten av detta kan bli att oseriösaföretag med dåliga villkor för sina anställda kanvinna konkurrensfördelar gentemot seriösa företag.Motionärerna anser därför att det vore rimligt attLOU ändrades så att hänsyn kan tas till omkollektivavtal finns tecknat eller inte. Riksdagenbör ge regeringen i uppdrag att utredaförutsättningarna för en sådan förändring och kommamed förslag i den föreslagna riktningen.Utskottets ställningstagandePågående arbete inom EUDen antog kommissionen ett meddelandeom offentlig upphandling. Meddelandet är enuppföljning av kommissionens grönbok och presenterarkommissionens syn på bl.a. vilka ändringar idirektiven som kan bli aktuella. Kommissionen skallenligt en tidsplan i meddelandet göra vad somframgår nedan. Tidsplanen har sedermera reviderats.De tidpunkter som anges nedan är hämtade från denreviderade tidsplanen.1. presentera förslag om ändringar iupphandlingsdirektiven om bl.a. uteslutande avkonkurrensutsatt verksamhet inom t.ex.telekommunikations- och elförsörjningsområdena fråndirektivens räckvidd, utökande av möjligheten tillförhandlad upphandling (ev. ett nyttupphandlingsförfarande) samt vidgande av möjlighetentill användning av elektroniska kommunikationsmedelvid upphandling.2. presentera tolkningsmeddelandenrörande tolkning av olika begrepp (t.ex.byggentreprenad, upphandlande enhet, privatiseringm.m.) i upphandlingsdirektiven samt i etttolkningsdokument förtydliga gällande principer somtillåter beaktandet av sociala- ocharbetsmarknadspolitiska hänsyn.3. skall de klassiska direktivenkodifieras (föras samman till ett direktiv i ställetför tre direktiv med i princip likalydandebestämmelser).4. Uppmuntra inrättandet av oberoendeövervakningsorgan i medlemsländerna (vilket finns iSverige nämligen . Förbättra informationen till små och medelstoraföretag (under 1999).6. Analysera behovet av och möjligheten tillhänsynstagande till miljöaspekter vid offentligupphandling och utarbetande av tolkningsmeddelande iämnet. Tolkningsmeddelandet skall lämnas underförsta halvåret 1999.Vid ministerrådets möte () den 18maj 1998 antog rådet enhälligt kommissionensslutsatser i kommissionens meddelande om Offentligupphandling inom Europeiska unionen. ochDanmark anmälde till protokollet ett gemensamtuttalande om miljöfrågan.Inom arbetar en beredningsgruppmed att ta fram en svensk ståndpunkt om vilkamiljökrav som bör kunna få ställas vid offentligupphandling. Beredningsgruppens arbete beräknas varaavslutat . Avsikten är att utifrånden ståndpunkten skall verka för att EG-direktivenklargörs eller ändras så att det tydligt framgårvilka miljökrav som får ställas.Kommissionen skall som framgått ovan i ett tolkningsmeddelande förtydligaunder vilka förutsättningar miljökrav får ställasvid offentlig upphandling. Meddelandet diskuteras nui EU:s rådgivande kommitté för offentligupphandling. har i en skrivelsetill kommissionen bl.a. framfört att det ärangeläget att skapa klarhet på det här området.Vidare har framförts att det skall vara möjligt attställa krav på att produkter som köps in uppfyllerkriterier för miljömärkning. Det är dock angelägetatt kommissionen först gör en analys av desamhällsekonomiska effekterna och särskilt dåeffekterna för näringslivet, små och medelstoraföretag. Vidare bör det analyseras under vilkaförutsättningar det kan vara förenligt med ingångnainternationella avtal, exempelvis GPA (GovernmentProcurement Agreement).Pågående utredningsarbeteRegeringen har tillkallat ensärskild utredare som skall utreda vissa frågorangående offentlig upphandling. Av direktiven (dir.1998:58) framgår att utredaren bl.a. har tilluppgift att utreda organisationen av Nämnden föroffentlig upphandling och vilken roll samt vilkauppgifter nämnden bör ha med hänsyn tillbehovet av tillsyn av offentlig upphandling.Utredaren skall bl.a. föreslå hur tillsynsrollenskall utvecklas och ges större tyngd. Utredarenskall också vid prövningen av det offentligaåtagandet särskilt pröva hurinformationsverksamheten bör avgränsas i förhållandetill andra aktörer och precisera deninformationsskyldighet som har ett direkt sambandmed tillsynsfunktionen och som kan anses vara ettoffentligt åtagande.Av direktiven framgår vidare att utredaren skallgöra en översyn av bestämmelserna i 6 kap. , sombl.a. avser upphandling under de s.k.tröskelvärdena. I samband med översynen avbestämmelserna i 6 kap. skall utredaren bl.a.utreda om annonsering bör göras i störreutsträckning och om det skall finnas en beloppsgränsför när en upphandlande enhet får direktupphandla. Utredaren skall också överväga om privataföretag som omfattas av reglerna över tröskelvärdenabör omfattas av 6 kap. . förslag skall beaktas.I uppdraget ingår också att utredaren skallanalysera om den framtida tillsynsfunktionenoch/eller andra organisationer skall ha rätt attklaga på upphandlande enheters tillämpning av LOU.Även bestämmelsen om skadestånd i 7 kap. 6 § LOUskall ses över. Enligt direktiven skall ocksåmöjligheterna att effektivisera den offentligaupphandlingen vara utgångspunkt för utredningen.Utredarens arbete skall vara slutfört senast den 31december 1999.Enligt uppgift från så kommeräven frågan om 7 kap. är tillämpligt närupphandlande enheter helt åsidosätter attbehandlas av utredningen.Regeringen har inrättat Delegationen förekologiskt hållbar upphandling. Delegationen har iuppgift att arbeta pådrivande för att den offentligaupphandlingen skall vara ett instrument för attåstadkomma en ekologiskt hållbar samhällsutveckling.Delegationen skall bl.a. initiera och utvecklakonkreta vägledningar och metoder för hur miljökrav,kvalitetskrav och andra krav på ekologisk hållbarhetkan ställas vid offentlig upphandling inom stat,kommun, landsting samt offentligt ägda bolag. Denskall också initiera utbildningar för upphandlareoch leverantörer. Delegationen har lämnat enlägesrapport . Uppdraget i sin helhetskall redovisas före utgången av år 2000.Utskottets bedömningDen offentliga upphandlingen uppgår till ca 300miljarder kronor . Enligt utskottetsuppfattning är det därför av stortsamhällsekonomiskt intresse att den offentligaupphandlingen fungerar väl. En effektiv upphandlingkan verksamt bidra till besparingar i de offentligautgifterna. Utskottet anser också att den offentligaupphandlingen bör vara ett effektivt instrument föratt påverka utbudet på marknaden så att beståndet avprodukter snabbare kan anpassas till kraven påekologisk hållbarhet. Detta instrument bör användasaktivt.Av en rapport från effekter av lagen om offentligupphandling framgår att har lett till godaekonomiska effekter i den offentliga upphandlingen.LOU beräknas ha bidragit till en nettobesparing på3,. Besparingen har kunnatske med bibehållen kvalitet. Det finns en stor ochännu inte utnyttjad besparingspotential.Som framgått ovan pågår ett omfattande arbete inomEU med upphandlingsfrågor. Bl.a. har offentligupphandling i handlingsplanen för den inre marknadenlyfts fram som ett område som bör prioriteras. Av enav slutsatserna i kommissionens meddelande omoffentlig upphandling framgår att regelverket börgöras enklare, mer flexibelt och anpassat efterförändringarna på marknaden. Ett stort antal av defrågor som är aktuella inom EU är sådana somutskottet anser vara viktiga, t.ex. möjligheten attställa miljökrav. Utskottet ser medtillfredsställelse på denna utveckling ochförutsätter att deltar i arbetet med storkraft.Ovan har också framgått att regeringen tillsatt enutredning med uppgift att se över vissa frågorangående offentlig upphandling.Av revisorers rapport framgår attrevisorerna vid sin granskning av offentligupphandling har funnit en rad problem med avseendepå små och medelstora företag, upphandling,rätt att väcka talan, miljöfrågor m.m. Isammanhanget vill utskottet understryka vikten avatt det befintliga regelverket utnyttjas fullt ut.Som exempel kan utskottet nämna den möjlighet somLOU ger de upphandlande enheterna att, efter det attvärdet av hela upphandlingen bestämts, dela uppt.ex. upphandlingen av ett projekt i mindre delar.Utskottet har tidigare uttalat att om upphandlandeenheter använder sig av den möjlighet som LOUföreskriver så kan detta skapa bättreförutsättningar för företag av olika storlek attdelta i upphandlingen (bet. 1997/98:FiU7).Som utskottet anfört ovan är det av stortsamhällsekonomiskt intresse att den offentligaupphandlingen fungerar väl. Även om det är vanskligtatt göra beräkningar av nettobesparingar på dettaområde bedömer utskottet att det finns ett betydandeutrymme för besparingar när det gäller denoffentliga upphandlingen på ca 200 miljarder kronorsom sker av kommuner och landsting. uppfattning visar att det föreligger ett behov av att det tasett mer samlat grepp om upphandlingsfrågorna för attupphandlingen skall bli effektivare. Utskottet delarsåledes revisorernas bedömning att det somvägledning för upphandlarna och för arbetet i EUbehövs en tydlig nationell policy förupphandlingsfrågor samt att det föreligger ett behovav en fortsatt översyn av reglerna för offentligupphandling.Mot den ovan angivna bakgrunden anser utskottet attden pågående utredningen bör gestilläggsdirektiv innebärande att utredningen börövergå till att bli parlamentariskt sammansatt.Utredningen bör i enlighet med gällande tidsplan,dvs. , avlämna ettdelbetänkande omfattande det uppdrag utredningenfått genom direktiv 1998:58. Av tilläggsdirektivenbör vidare framgå att utredningen därefter bör få iuppdrag att bl.a. sammanfatta de övergripanderiktlinjerna för den offentliga upphandlingen och tafram riktlinjer för det svenska arbetet i EU.Utskottet anser det väsentligt att det klargörsunder vilka förutsättningar miljökrav får ställasvid offentlig upphandling. Utskottet anser att detbör vara möjligt att ställa krav på att produktersom köps in uppfyller kriterier för miljömärkning.Utskottet anser att utredningen också skall behandlafrågan om lokal upphandling. Vad utskottet anförtmed anledning av revisorers förslag,yrkandena 1 och 2, bör som sin mening geregeringen till känna. revisorersförslag, yrkande 3, avstyrks.Med anledning av vad som anförs i motion Fi70 (m)om att det i revisorernas rapporter bör finnas enredogörelse för behandling av aktuellafrågor vill utskottet anföra att det visserligenhade varit av värde om en sådan redogörelse hadefunnits, men det ankommer dock inte på utskottet attföreskriva vad revisorers rapporter skallinnehålla.På grund av det anförda finner utskottet inte skälatt med anledning av motionerna föreslå någonriksdagens åtgärd. Utskottet avstyrker därförmotionerna 1997/98:Fi69 (m), 1997/98:Fi70 (m),1997/98:Fi71 (fp), Fi802 (m) yrkande 3, Fi803 (m),Fi804 (s), Fi805 (v), Fi806 (s), Fi807 (s), Fi808(s), Fi809 (s), Fi906 (kd, m, c, fp), L705 (mp)yrkande 11, U508 (mp) yrkande 24, T808 (c) yrkande8, MJ238 (kd) yrkande 7, MJ749 (c) yrkande 26, MJ781(c) yrkande 5, N238 (c) yrkande 14, N326 (m, kd)yrkande 31 samt N333 (fp) yrkandena 1 och 2.Verksamhet i offentlig egenregi ochobligatorisk upphandlingMotionernaI motionerna Fi613 av Per m.fl. (m)yrkande 2 och i Fi802 av m.fl. (m)yrkande 1 föreslås att det i skall införas enregel som gör offentlig verksamhet olaglig om deninte beslutats formellt av stat, kommun ellerlandsting. bör även kompletteras så att detinförs ett lagfäst krav på att all verksamhet därförutsättningar finns skall upphandlas i konkurrens.Detta bör gälla såväl statlig som kommunalverksamhet. Regeringen bör genom skrivningar iregleringsbreven se till att så sker beträffande denstatliga verksamheten. Upphandling skall ske på likavillkor. Avbrutna anbudsupphandlingar och oskäligaanbudsvillkor skall inte få förekomma, inte hellerolika former av skattesubventioner. bör vidarekompletteras med ett krav på att affärsmässighetskall gälla vid avbrytande av en upphandling. LOUbör också ändras till att gälla även inköp frånegenregiverksamhet. I motionerna Sk310 av . (m) yrkande 10 och i Fi613 (m) yrkande 5förespråkas att en lag om konkurrensneutralitet vidoffentlig prissättning bör införas med krav på attoffentlig näringsverksamhet skall redovisas skildfrån annan verksamhet och att priset skall baseraspå en självkostnadskalkyl likvärdig den som gällerför enskilda företag. Motionärerna i Fi613 (m)yrkande 7 föreslår att det skall införas krav på attdet offentliga måste utsätta den egna verksamhetenför konkurrens innan tjänster får erbjudas den öppnamarknaden. I motion Fi802 (m) yrkande 2 ansermotionärerna att kommunallagen bör kompletteras meden principregel om obligatorisk upphandling avverksamhet.Utskottets ställningstagandeAll offentlig upphandling regleras i . Enligt1 kap. 4 § skall upphandling göras medutnyttjande av de konkurrensmöjligheter som finnsoch även i övrigt genomföras affärsmässigt.Avbrytande av en upphandling måste grundas påaffärsmässighet.I sammanhanget kan också nämnas lagen (1994:615) omingripande mot otillbörligt beteende avseendeoffentlig upphandling. Lagen är avsedd att täcka ettbehov som inte kan fyllas genom ellerkonkurrenslagen. Lagen omfattar ett system medrättsregler som bl.a. ger utrymme för att i lämpligform gripa in mot vissa konkurrenssnedvridandebeteenden. Den prövning av oberoende part somsystemet skapar syftar till att väcka förtroende hosföretagen att de skall få en objektiv och rättvisbehandling i samband med offentlig upphandling.Regeringen har inrättat Rådet förkonkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor där företrädare för näringslivet,kommuner och landsting ingår. Rådets uppgift är attbehandla enskilda klagomål omkonkurrenssnedvridningar och att försöka nå ensamsyn om de långsiktiga spelreglerna.Statsrådet uppgav i ettinterpellationssvar i den 28 januari 1999att hon uppdragit åt Rådet för konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privat sektor attsamlat redovisa erfarenheterna av det förstaverksamhetsåret och vilka resultat som har uppnåtts.Hon uppgav vidare att regeringen, med utgångspunktfrån den redovisningen, kommer att pröva om detbehövs en skärpning av gällande regler. Statsrådetuppgav också att hon bjudit in kommun- ochlandstingsförbunden till överläggningar månad om utformningen av en långsiktigkonkurrensstrategi.Beträffande den begärda kompletteringen avkommunallagen så har ibetänkande 1996/97:KU12 Kommunala kompetensfrågorbehandlat liknande motionskrav.Konstitutionsutskottet fann inte skäl att föreslånågra ändringar i kommunallagen. beslutadei enlighet med förslag.Finansutskottet anser det självklart att kommunernaskall kunna bedriva verksamhet i egen regi om de såönskar och finner därför inte skäl att föreslåriksdagen någon ändring av sitt tidigareställningstagande.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaFi613 (m) yrkandena 2, 5 och 7, Fi802 (m) yrkandena1 och 2 samt Sk310 (m) yrkande 10.Tillgänglighet för personal medfunktionsnedsättningarMotionenI motion Fi801 av () anförmotionären att offentliga arbetsgivare vidupphandling av datasystem och programvaror böråläggas att tillse att utrustningen är tillgängligför personal med funktionsnedsättningar. Detta börges regeringen till känna.Utskottets ställningstagandeI finns ingen generell reglering omtillgänglighet för funktionshindrade. Däremot finnssådan reglering inom olika områden, t.ex. plan- ochbygglagen. Utskottet anser därför inte att det finnsnågot behov av att ändra på det sätt somföreslås av motionären. Motion Fi801 (fp) avstyrks. beträffande revisorersförslag om offentlig upphandlingatt med anledning av revisorers förslag1997/98:RR10 yrkandena 1 och 2 samt med avslagpå revisorers förslag yrkande 3 ochmotionerna 1997/98:Fi69, 1997/98:Fi70, 1997/98:Fi71, 1998/99:Fi802 yrkande 3,1998/99:Fi803, 1998/99:Fi804, 1998/99:Fi805,1998/99:Fi806, 1998/99:Fi807, 1998/99:Fi808,1998/99:Fi809, 1998/99:Fi906, 1998/99:L705yrkande 11, 1998/99:U508 yrkande 24,1998/99:T808 yrkande 8, 1998/99:MJ238 yrkande 7,1998/99:MJ749 yrkande 26, 1998/99:MJ781 yrkande 5, 1998/99:N238 yrkande 14,1998/99:N326 yrkande 31 och 1998/99:N333yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande verksamhet i offentligegenregi och obligatorisk upphandlingatt avslår motionerna 1998/99:Fi613 yrkandena 2, 5och 7, 1998/99:Fi802 yrkandena 1 och 2 samt1998/99:Sk310 yrkande 10,res. 2 (m)3. beträffande tillgänglighet för personalmed funktionsnedsättningaratt avslår motion 1998/99:Fi801.Stockholm den 2 mars 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: JanBergqvist (s), (),(), BengtSilfverstrand (s), (), (), LennartHedquist (m), (),(), CarinLundberg (s), (), Per (), AnnaÅkerhielm (m), (), (), () och (). revisorers förslag omoffentlig upphandling (mom. 1) (m, kd, c,fp)(), (), (), (), Per (), AnnaÅkerhielm (m), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Den offentliga upphandlingen" och på s.15 slutar med "N333 (fp) yrkandena 1 och 2" bort haföljande lydelse:Den offentliga upphandlingen uppgår till ca 300miljarder kronor . Enligt utskottetsuppfattning är det därför av stortsamhällsekonomiskt intresse att den offentligaupphandlingen fungerar väl. En effektiv upphandlingkan verksamt bidra till besparingar i de offentligautgifterna. Utskottet anser också att den offentligaupphandlingen bör vara ett effektivt instrument föratt påverka utbudet på marknaden bl.a. så attbetståndet av produkter snabbare kan anpassas tillkraven på ekologisk hållbarhet.Av en rapport från effekter av lagen om offentligupphandling framgår att har lett till godaekonomiska effekter i den offentliga upphandlingen.LOU beräknas ha bidragit till en nettobesparing på3,. Besparingen har kunnatske med bibehållen kvalitet. Det finns emellertid och ännu inte utnyttjad besparingspotential somenligt uppgår tillytterligare . Siffrornabelyser den samhällsekonomiska betydelsen av eneffektiv offentlig upphandling liksom också viktenav att en ökande andel av den offentliga sektornsverksamhet utsätts för konkurrens.Av revisorers rapport framgår attrevisorerna vid sin granskning av offentligupphandling har funnit en rad problem med avseendepå små och medelstora företag, upphandling,rätt att väcka talan, miljöfrågor m.m. Isammanhanget vill utskottet understryka vikten avatt det befintliga regelverket utnyttjas fullt ut.Som exempel kan utskottet nämna den möjlighet somLOU ger de upphandlande enheterna att, efter det attvärdet av hela upphandlingen bestämts, dela uppt.ex. upphandlingen av ett projekt i mindre delar.Utskottet har tidigare uttalat att om upphandlandeenheter använder sig av den möjlighet som LOUföreskriver så kan detta skapa bättreförutsättningar för företag av olika storlek attdelta i upphandlingen (bet. 1997/98:FiU7). Vadrevisorerna påtalat visar dock på ett behov också avkonkreta åtgärder som underlättar för små ochmedelstora företag att delta i upphandling.Som utskottet anfört ovan är det av stortsamhällsekonomiskt intresse att den offentligaupphandlingen fungerar väl. visar att det föreligger ett behov av attdet tas ett mer samlat grepp om upphandlingsfrågornaför att upphandlingen skall bli effektivare.Utskottet instämmer i att det är mycket angelägetatt upphandlingen blir effektivare och även omfattarfler områden så att den stora besparingspotentialenverkligen kan utnyttjas.Som framgått ovan har revisorerna vid singranskning konstaterat ett antal problemområden inomden offentliga upphandlingen. Utskottet delar somnämnts t.ex. revisorernas bedömning att det börövervägas hur de små och medelstora företagensmöjligheter att delta i upphandlingar kanförbättras. Utskottet anser att det är väsentligtatt små och medelstora företag upplever att de pårimliga villkor kan delta i den offentligaupphandlingen. Utskottet anser därför att det börövervägas vilka lagändringar som kan vara befogadeför att uppnå detta. Utskottet anser vidare, liksomrevisorerna, att det bör övervägas om kretsen av demsom har rätt att klaga på upphandlande enheterstillämpning av bör utvidgas. Enligt utskottetsuppfattning förefaller det rimligt att såvälsammanslutningar av näringsidkare somtillsynsmyndigheten bör ha rätt att klaga. Utskottetanser att de ovan angivna exemplen visar att det,som revisorerna föreslagit, behövs en tydlignationell policy för upphandlingsfrågor och att detföreligger ett behov av en fortsatt översyn avreglerna för offentlig upphandling.Mot den ovan angivna bakgrunden anser utskottet attden pågående utredningen bör gestilläggsdirektiv som innebär att utredningen börövergå till att bli parlamentariskt sammansatt.Utredningen bör i enlighet med gällande tidsplan,dvs. , avlämna ettdelbetänkande omfattande det uppdrag utredningenfått genom direktiv 1998:58. Av tilläggsdirektivenbör vidare framgå att utredningen därefter bör få iuppdrag att skyndsamt lägga fram de av revisorernaefterlysta förslagen som underlättar för små ochmedelstora företag (inkl. den utvidgade talerätten)och bl.a. sammanfatta de övergripande riktlinjernaför den offentliga upphandlingen och ta framriktlinjer för det svenska arbetet i EU. Utredningenbör också klargöra under vilka förutsättningarmiljökrav får ställas vid offentlig upphandling,t.ex. möjligheterna att ställa krav på att produktersom köps in uppfyller kriterier för miljömärkningliksom även kriterier som avser produktionsprocesseroch transporter. Utskottet anser att utredningenockså skall kunna behandla frågan om lokalupphandling. Vidare bör utredningen övervägamöjligheterna till ökade besparingar liksomförenklade regler.En viktig uppgift för utredningen bör också varaatt lägga fram förslag som säkerställer attbesparingspotentialen utnyttjas genom en meromfattande offentlig upphandling i stat, kommuneroch landsting.Med anledning av vad som anförs i motion Fi70 (m)yrkande 3 om att det i revisorernas rapporter börfinnas en redogörelse för behandling avaktuella frågor vill utskottet anföra att det hadevarit av värde om en sådan redogörelse funnits.Utskottet utgår dock från att revisorerna beaktardetta självklara önskemål i sina kommande rapporter.Vad utskottet anfört med anledning av Riksdagensrevisorers förslag yrkandena 1 och 2 och medanledning av motionerna 1997/98:Fi69 (m), Fi70 (m)yrkandena 1 och 2, 1997/98:Fi71 (fp), Fi802 (m)yrkande 3, Fi803 (m), T808 (c) yrkande 8, MJ238 (kd)yrkande 7, MJ749 (c) yrkande 26, MJ781 (c) yrkande5, N238 (c) yrkande 14, N326 (m, kd) yrkande 31 ochN333 (fp) yrkandena 1 och 2 bör som sinmening ge regeringen till känna. Riksdagensrevisorers förslag, yrkande 3, avstyrks.