bet · GM01SoU10 · 1999-03-25 00:00:00 — Iärendet inhämtades yttrande från somförklarade att behandlingen skedde i enlighet meddåtida vetenskap och beprövad erfarenhet.Även om jag djupt beklagar de negativa effekter somlobotomin har medfört för de patienter sombehandlades med denna metod anser jag inte att det,varken i samband med Steriliseringsutredningensdelbetänkande eller i övrigt har framkommit någranya informationer som föranleder mig att göra någonannan bedömning än vad riksdag och regering redanhar gjort.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning att detinte föreligger några skäl för generell ersättningtill dem som lobotomerats. Motion So232 (kd)avstyrks. beträffande primärvårdens resurseratt avslår revisorers förslag ochmotionerna 1998/99:So17 yrkandena 1, 3, 4 och 6,1998/99:So18 yrkande 2,res. 1 (m)2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering m.m.att avslår motionerna 1998/99:So17 yrkande 5,1998/99:So204, 1998/99:So215 yrkande 2,1998/99:So230 yrkande 15, 1998/99:So236yrkandena 1 och 2, 1998/99:So250 yrkandena 1 och2, 1998/99:So257 yrkandena 1-7, 9 och 10,1998/99:So304, 1998/99:So314 yrkandena 8, 9, 12och 14, 1998/99:So340 yrkande 20, 1998/99:So387yrkande 21, 1998/99:So391 yrkande 1, 1998/99:So395, 1998/99:So417, 1998/99:So446 yrkande 2,1998/99:So460 yrkandena 4, 6 och 7,1998/99:So467 yrkandena 9, 13, 14 och 16,res. 2 (m)res. 3 (v)res. 4 (kd)res. 5 (c)res. 6 (fp)res. 7 (mp)3. beträffande mångfald bland vårdgivareatt avslår motionerna 1998/99:So224 yrkande 5,1998/99:So467 yrkandena 5 och 12, 1998/99:So314 yrkande13, 1998/99: So446 yrkande 4,res. 8 (m, kd, c, fp)4. beträffande läkarnasspecialistutbildningatt avslår motionerna 1998/99:So17 yrkande 2,1998/99: So247 och 1998/99:So446 yrkande 5,res. 9 (m, kd)5. beträffande geriatriskspecialistkompetensatt avslår motion 1998/99:So405 yrkande 3,res. 10 (c)6. beträffande rekrytering av personalatt avslår motion 1998/99:So467 yrkande 17,7. beträffande omvårdnad i sjukvårdenatt avslår motion 1998/99:So386 yrkandena 1 och 2,res. 11 (fp)8. beträffande redovisning avsamhällsbesparingatt avslår motion 1998/99:So18 yrkande 1,res. 12 (mp)9. beträffande bevarande av mindresjukhusatt avslår motion 1998/99:So265 yrkande 1,res. 13 (m, kd, c)10. beträffande analys angående mindresjukhusatt avslår motion 1998/99:So265 yrkande 2,11. beträffande privata vårdgivareatt avslår motionerna 1998/99:So222 yrkandena 2, 3och 5, 1998/99:So226, 1998/99:So467 yrkandena 3delvis, 4 och 7,res. 14 (m, fp)12. beträffande andra vårdgivare än läkareoch sjukgymnasteratt avslår motionerna 1998/99:So203,1998/99:So231, 1998/99:So261, 1998/99:So371yrkande 1, 1998/99:So467 yrkande 3 delvis,res. 15 (m)res. 16 (fp)13. beträffande offentlig upphandlingatt avslår motion 1998/99:So467 yrkande 10,14. beträffande högkostnadsskyddatt avslår motionerna 1998/99:So355, 1998/99:So418yrkande 2, 1998/99:So442, 1998/99:So446 yrkande9, 1998/99:So460 yrkandena 8 och 9 samt1998/99:So467 yrkande 8,res. 17 (v, mp)res. 18 (kd)res. 19 (fp)15. beträffande bidrag till glasögonatt avslår motion 1998/99:So219,res. 20 (v, mp)16. beträffande patientansvarig läkareatt avslår motion 1998/99:So241,17. beträffande tillsyn avseende detpsykologiska verksamhetsområdetatt avslår motionerna 1998/99:So267, 1998/99:So295och 1998/99:So317,18. beträffande samordning av tillsynatt avslår motion 1998/99:So316,19. beträffande legitimation fördietisteratt avslår motion 1998/99:So421,20. beträffande språkprov för utländskasjuksköterskoratt avslår motion 1998/99:So252 yrkande 1,21. beträffande praktiktjänstgöringatt avslår motion 1998/99:So252 yrkande 2,22. beträffande utvidgning avförskrivningsrättenatt avslår motion 1998/99:So414,23. beträffande preskriptionatt avslår motion 1998/99:So294 yrkandena 1 och 2,res. 21 (mp, fp)24. beträffande muntlig förhandlingatt avslår motion 1998/99:So294 yrkande 3,res. 22 (fp)25. beträffande psykologiska testatt avslår motion 1998/99:So289,26. beträffande ambulanssjukvårdenatt avslår motionerna 1998/99:So262 och1998/99:So451,27. beträffande ADB-fördapatientjournaleratt avslår motion 1998/99:So328,28. beträffande journalföringspliktatt avslår motion 1998/99:So350,29. beträffande abortförebyggandeåtgärderatt avslår motionerna 1998/99:So340 yrkandena 8,13 och 14, 1998/99:So379 yrkande 9 och1998/99:So401,res. 23 (kd) - delvis30. beträffande stödsamtalatt avslår motion 1998/99:So340 yrkandena 11 och12,res. 23 (kd) - delvis31. beträffande tidsgränsen dåSocialstyrelsens tillstånd krävs för abortatt avslår motion 1998/99:So340 yrkande 9,res. 23 (kd) - delvis32. beträffande livsduglighetatt avslår motion 1998/99:So340 yrkande 10,res. 24 (m, kd)33. beträffande översyn av abortlagenatt avslår motion 1998/99:So415,34. beträffande övriga etiska frågoratt avslår motionerna 1998/99:So256 yrkande 2,1998/99:So340 yrkande 2 och 1998/99:So452,res. 23 (kd) - delvisres. 25 (m, fp)35. beträffande preventivmedel för mänatt avslår motion 1998/99:A807 yrkande 10,res. 26 (mp)36. beträffande aktivt samtycke tillorgandonationatt avslår motion 1998/99:So340 yrkande 15,res. 27 (kd, mp)37. beträffande organdonationsregistretoch donationskortatt avslår motion 1998/99:So340 yrkandena 16 och17,res. 28 (kd)38. beträffande dödshjälpatt avslår motion 1998/99:So340 yrkande 18,res. 29 (kd)39. beträffande hivpreventiva frågoratt avslår motionerna 1998/99:So424 yrkandena1-4 och 6-8 och 1998/99:Ju709 yrkande 16delvis,res. 30 (m)40. beträffande anonyma testeratt avslår motion 1998/99:Ju709 yrkande 16 delvis,res. 31 (v, mp, fp)41. beträffande patientavgifteratt avslår motion 1998/99:So424 yrkande 9,res. 32 (m) - delvis42. beträffande forskning avseende hiv ochaidsatt avslår motion 1998/99:So424 yrkande 11,res. 32 (m) - delvis43. beträffande bemötande avhomosexuellaatt avslår motion 1998/99:Ju709 yrkandena 13 och15,res. 33 (v, mp, fp)44. beträffande vård och behandling förolika sjukdomar m.m.att avslår motionerna 1998/99:So218,1998/99:So237, 1998/99:So251, 1998/99:So275yrkande 1, 1998/99:So284 yrkandena 1-3,1998/99:So313 yrkandena 1, 3, 5 och 6,1998/99:So321 yrkande 7, 1998/99:So346 yrkandena1-3, 1998/99:So437, 1998/99:So453, 1998/99:So455yrkande 11, 1998/99:So458 yrkande 2,1998/99:So460 yrkande 10 och 1998/99:So465yrkande 25,res. 34 (m)res. 35 (kd)res. 36 (c)res. 37 (fp)res. 38 (mp)45. beträffande kvinnors hälsaatt avslår motionerna 1998/99:So225, 1998/99:So321yrkandena 2-5, 1998/99:So462 yrkande 1 och1998/99:A802 yrkande 13,res. 39 (m)res. 40 (v, mp)res. 41 (fp)46. beträffande forskningatt avslår motionerna 1998/99:So321 yrkande 1,1998/99:So420 och 1998/99:A810 yrkande 25,res. 42 (v, kd, mp)47. beträffande vissa kvinnosjukdomaratt avslår motionerna 1998/99:So321 yrkande 6 och1998/99:So343,res. 43 (m)48. beträffande nationella riktlinjeratt avslår motionerna 1998/99:So405 yrkandena 1och 2, 1998/99:So467 yrkande 11 och1998/99:So413,res. 44 (c)49. beträffande alternativmedicinatt avslår motionerna 1998/99:So202, 1998/99:So312yrkandena 1 och 2, 1998/99:So354 samt1998/99:So460 yrkandena 14-17,res. 45 (c, mp)50. beträffande tatuering och piercingatt avslår motion 1998/99:So438,res. 46 (mp)51. beträffande kunskapscentrumatt avslår motion 1998/99:So268,52. beträffande hospisvård i livetsslutskedeatt avslår motion 1998/99:So235 och 1998/99:So340yrkande 21,53. beträffande lobotomiatt avslår motion 1998/99:So232.res. 47 (kd, mp)den 25 mars 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), (), ConnyÖhman (s), Elisebeht (),(), (), (), (), KennethJohansson (c), (), () ochRosita Runegrund (kd). Primärvårdens resurser (mom. 1), , och (alla m)anför:Vi delar i stor utsträckning revisorernas analys ochslutsatser men tycker att det finns skäl attsärskilt belysa några områden.Revisorernas skrivelse aktualiserar primärvårdensproblem. Trots att primärvården klarat sig relativtväl undan större besparingar kvarstår dess problem.Det gäller svårigheterna att rekrytera personal,tillgängligheten och svårigheten att kunna ta emotoch med god kvalitet behandla de patienter somöverförs från sjukhus till primärvård.En genomgripande översyn av primärvårdens strukturär nödvändig. Fler specialistkategorier änallmänläkarna måste kunna ingå i primärvården ochdubbelspecialiseringar bör underlättas. Primärvårdenmåste få en förstärkt roll som nav inomäldreomsorgen och centrum i hemsjukvården. Mångagamla har ett stort vårdbehov och det är viktigt attprimärvården utnyttjas som resurs inomäldreomsorgen. En satsning på IT inte bara inomtelemedicin och journalhantering utan också förlednings-, styr- och samverkanssystem ärerforderlig. Remisstvång bör enligt vår uppfattningförbjudas.Vi vill också peka på vikten av att den översyn avSocialstyrelsens uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet som revisorerna föreslårverkligen kommer till stånd. Det är viktigt attstatistik finns som gör det möjligt att utvärderaolika vårdgivares effektivitet. Likaså behövsstatistik som möjliggör internationella jämförelser.Vad ovan anförts med anledning av motion So17 (m)yrkandena 1, 3, 4 och 6 bör ges regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande primärvårdens resurseratt med anledning av revisorers förslagoch motion 1998/99:So17 yrkandena 1, 3, 4 och 6samt med avslag på motion 1998/99:So18 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,2. ochfinansiering m.m. (mom. 2), , och (alla m)anför:Enligt vår uppfattning måste varje civiliseratsamhälle tillhandahålla grundläggande trygghet ochstöd till dem som behöver det. Hälso- och sjukvårdenutgör en fundamental del av denna trygghet. Hälso-och sjukvården skall så långt möjligt tillgodosemänniskans medicinska behov och ta hänsyntill livskvaliteten. Det är med andra ordnödvändigt, men inte tillräckligt, att patienter fårgod sjukvård inom rimlig tid. Vården skall dessutomerbjudas och tillhandahållas på ett sådant sätt attden enskilde patienten själv har ett inflytande översin livskvalitet. Inflytandet garanteras bäst genomen rätt till sjukvård som är kombinerad medvalfrihet tillsammans med en viss basallagstiftning.Vi anser vidare att en viss mycket grundläggandeprioritering inom den offentligt finansierade hälso-och sjukvården måste göras av för attfastlägga och avgränsa sjukvårdsåtagandetsomfattning. Nödvändiga prioriteringar måste däreftergöras med den medicinska etiken som grund. Problemeninom hälso- och sjukvården beror framför allt på detsätt på vilket den byggts upp och administreras.Sjukvårdens omfattning, utformning och styrning harbestämts utifrån politiska prioriteringar. Systemettar enligt vår uppfattning liten hänsyn tillpatienters eller personals önskemål eller behov.Sjukvårdens resurser nyttjas inte optimalt. Denoffentliga vården är ofta dyr och ineffektiv genomatt organisationen är stel. Man arbetar inte efterutvärderade resultat.För att ingen skall falla utanför den grundläggandetryggheten när det gäller sjukvård förespråkar vi enobligatorisk hälsoförsäkring. Modellen skall medandra ord omfatta alla medborgare, oavsettbetalningsförmåga, hälsotillstånd eller annat. Allamänniskor skall vara anslutna till valfriförsäkringskassa eller motsvarande, som skalladministrera försäkringen. Ingen får avvisas. fördel med en sådan hälsoförsäkring är attpengarna i större utsträckning kommer att följapatienterna.Hälsoförsäkringen bör som vi ser det omfatta detsom inryms i ersättningen tillsjukvårdshuvudmännen, ersättningen för läkemedelsamt den del av sjukpenningförsäkringen ochförtidspensionerna som avser rehabilitering. Den delav landstingsskatten som avser sjukvård bör ocksåföras till försäkringen. De totala resurserna tordeuppgå till ca /år om man utgårfrån de resurser som gick åt år 1997.Försäkringsavgiften för den enskilde skall enligtvår modell fastställas av . Den del avhälsoförsäkringen som ersätter dagenslandstingsskatt tas ut proportionellt, utaninkomsttak. tilldelas medel urdessa avgifter, med avdrag för de delar som går tillstatligt ansvar för sjukvård. Pengarna följerpatienten i denna försäkringsmodell, vilket innebäratt sjukvården organiseras och helt verkar utifrånpatienternas behov. Detta bör enligt vår meningjämföras med dagens hierarkiska landstingssystem däralla har en teoretisk rätt till sjukvård men därsystemet inte förmår leverera denna vård vilket isin tur leder fram till dagens alltmer desperata talom brist på resurser.Hälsoförsäkringen kan kombineras med ett medicinsktsparkonto eller medborgarkonto i den öppna vårdenoch de närmare formerna för utformningen av en sådanbör utredasSjukvård ges i många former, öppna och slutna. Avflera skäl är det enligt vår mening viktigt att vårdges på "rätt nivå". Om en patient går till enspecialistläkare på ett sjukhus med en åkomma somlika gärna, eller bättre, hade kunnat hanteras av enallmänläkare finns risk att patienten slussas runtmellan flera läkare innan han eller hon hamnar rätt.Dessutom blir kostnaderna högre, eftersom ett besökhos specialistläkare i normalfallet kostar mer.Det finns olika typer av system för att komma tillrätta med detta. Ett vanligt sätt i dagenslandstingsmodell är att kräva remiss frånallmänläkare för specialistläkarbesök. Remisstvångär dock inte en bra lösning, eftersom det minskarden enskildes valfrihet och tillgången till vård. Enbättre lösning är enligt vår mening att styra medpatientavgifter.Egenvård kan, vilket gjorda undersökningaroch försök bestyrker, vara ett sätt att hållakostnaderna nere i den öppna vården, och ,förebygga sjukdom. För vårdgivarna kan det vara ettbra konkurrensmedel att erbjuda utbildning iegenvård eller annan typ av förebyggande vård.Vård på rätt nivå innebär givetvis att kronisktsjuka i vissa fall har en närmare kontakt med sinspecialistläkare än andra patienter. Vissalångtidssjuka behöver en kontinuerlig kontakt medspecialistläkare, andra inte, enligt vår bedömning.Att göra gränsdragningen inom forskning ochutveckling i den samlade hälso- och sjukvården ärmycket komplicerat. Gränserna mellan grundforskningoch klinisk forskning förskjuts kontinuerligt. Vemsom exakt finansierar vad har visat sig vara nästanomöjligt att utröna inom dagens landstingsmodell. försäkringsmodell som föreslås bör vårdgivaresom verkar inom den ha skyldighet att mot ersättningta emot läkare och sjuksköterskor påspecialistutbildning. En försäkringsgivare som harstarka ekonomiska incitament att ta etthelhetsansvar kommer att sträva efter attintroduktionen av ny teknik frigör resurser, snarareän att - som ofta är fallet - bara öka volymenpå verksamheten eller vidga indikationerna så attnya patientgrupper kan behandlas.Vad här anförts med bifall till motionerna So17 (m)yrkande 5, So215 (m) yrkande 2, So230 (m) yrkande15, So250 (m) yrkandena 1 och 2 och So257 (m)yrkandena 1-7, 9 och 10 samt med anledning av So204(m) bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:So17 yrkande5, 1998/99:So215 yrkande 2, 1998/99:So230yrkande 15, 1998/99:So250 yrkandena 1 och 2,1998/99:So257 yrkandena 1-7, 9 och 10 och medanledning av 1998/99:So204 samt med avslag påmotionerna 1998/99:So236 yrkandena 1 och 2,1998/99:So304, 1998/99:So314 yrkandena 8, 9, 12och14, 1998/99:So340 yrkande 20, 1998/99:So387yrkande 21, 1998/99:So391 yrkande 1,1998/99:So395, 1998/99:So417, 1998/99:So446 yrkande 2, 1998/99:So460yrkandena 4, 6 och 7 samt 1998/99:So467yrkandena 9, 13, 14 och 16 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,3. ochfinansiering m.m. (mom. 2)och (båda v) anför:Vi delar bedömningen i motion So391 (v) ominriktningen av sjukvården i under kommandemandatperiod. Sjukvården behöver en mer demokratiskarbetsorganisation med minskade löneklyftor, däralla personalgruppers kompetens tas till vara. Detär enligt vår uppfattning väsentligt attarbetsvillkoren och arbetsmiljön förbättras, framförallt inom omvårdnadsarbetet. Vidare börförhållandena inom hemsjukvården ochanhörigvårdarnas situation förbättras. Ocksåentreprenörer bör vara skyldiga att erbjuda braarbetsvillkor och arbetsmiljöer. Huvuddelen avvården bör också drivas i offentligregi. Andra vårdformer bör i huvudsak ses somkomplement.Vårdutbildningen bör enligt vår uppfattning byggasut och rekryteringen till vårdyrken förbättras,bl.a. genom att det blir mer självständiga,kvalificerade jobb där man har inflytande och maktatt förbättra arbetssituationen. Vi anser vidare attdet förebyggande arbetet bör ställas i centrum.Uppsökande verksamheter som riktar sig till utsattagrupper, riktade hälsokontroller och hälsosamtal kanminska klyftorna i hälsotillstånd.Vi anser att det är av stor vikt att arbetet medkvinnors hälsa förstärks. Många kvinnor som hamnarinom sjukvården upplever att de inte blir tagna påallvar. Sjukdomar och symtom som i första handdrabbar kvinnor har sämre status än mäns sjukdomar.Vi anser därför att såväl sjukvården som detförebyggande arbetet i högre grad bör fokusera påkvinnors hälsa . Som vi framhållit iandra sammanhang har mannen alltför länge varit dengällande normen.När det gäller primärvården anser vi att den börförstärkas och göras avgiftsfri. Vidare börprimärvårdens områdesansvar och ansvar för detförebyggande arbetet betonas tydligare.Akutsjukvården bör ha tillgång till mycketavancerade undersöknings- och behandlingsmetoder.Den kvalificerade akutsjukvården bör därförkoncentreras till relativt få sjukhus. Det ställer isin tur krav på ambulanser med välutbildad personaloch bra utrustning, kompletterade medhelikopterambulans. De fullständigt utrustadeakutsjukhusen bör kompletteras med närsjukhus medmöjlighet till direktintagning av patienter.Den kommunala äldreomsorgen anser vi bör ha stöd avgeriatriskt utbildade läkare eller distriktsläkaremed tillräcklig kompetens och med klaraansvarsområden. Likaså bör den psykiatriska vårdenförstärkas. Psykiatrin bör utveckla en uppsökandeverksamhet som också når de psykiskt sjuka somriskerar att bli isolerade eller bostadslösa och sominte själva söker vård.Det är enligt vårt synsätt mycket viktigt attsamhället och särskilt landstingen bör ta ettfastare grepp över läkemedelshanteringen.Läkemedels-kommittéer bör ha möjlighet att granskaoch aktivt styra användningen av olika mediciner.Läkemedelsindustrins marknadsföring bör begränsasoch industrin bör helt frikopplas från läkarnasvidareutbildning.Slutligen anser vi att det behövs mer forskning omsambandet mellan miljö och sociala förhållanden samtohälsa. Landstingen bör aktivt stödjasamhällsmedicinskt forsknings- och utvecklingsarbetesom förbättrar kunskaperna om vilka grupper isamhället som drabbas av sjukdom och vilkaorsaksfaktorer som finns. Det är mycket angelägetatt man får bättre metoder för att utvärdera ochfölja upp förebyggande arbete. Också den alternativamedicinen bör uppmärksammas. Arbetet med attutarbeta nationella riktlinjer när det gäller storafolksjukdomar bör förstärkas. Vad ovan anförts medanledning av motion So391 (v) yrkande 1 bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering m.m.att med anledning av motion 1998/99:So391 yrkande 1och med avslag på motionerna 1998/99:So17yrkande 5, 1998/99:So204, 1998/99:So215 yrkande2, 1998/99:So230 yrkande 15, 1998/99:So236yrkandena 1 och 2, 1998/99:So250 yrkandena 1 och2, 1998/99:So257 yrkandena 1-7, 9 och 10,1998/99:So304, 1998/99:So314 yrkandena 8, 9, 12och 14, 1998/99:So340 yrkande 20, 1998/99:So387yrkande 21, 1998/99:So395, 1998/99:So417,1998/99:So446 yrkande 2, 1998/99:So460 yrkandena4, 6 och 7, och 1998/99:So467 yrkande 9, 13, 14och 16 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,4. ochfinansiering m.m. (mom. 2)och (båda kd)anför:Vi vill framhålla att inom kommerantalet personer som är att vara 6000065 000 flera än 1995. Även om vi vet att alltflera äldre är friska allt längre, så kommer behovetav sjukhusvård i den växande gruppen äldre att öka.Därför är dagens avveckling av vårdplatser orimlig.En ny vårdpolitik måste till. Den bör ha som mål attvårt land kan erbjuda 20 000 flersjukvårdsplatser. Många kommer att kunna erbjudasvård i form av avancerad sjukvård i hemmet med ettsjukhus som bas och utgångspunkt. En stor brist idagens sjukvård är att patientens val inskränks tillatt ta emot vården hemma eller ingen vård alls. Ipatientens val måste det också finnas en möjlighetatt kunna välja vård på sjukhus.Antalet vårdplatser på sjukhusen måste bli fler istället för färre. har antalet vårdplatserhalverats från ca 80 000 till knappt 40 000. Det ären myt att påstå att vi hade för många vårdplatserinom alla vårdområden när de drastiskanedskärningarna inleddes. En anpassning till nyavårdmetoder och medicinska framsteg är naturlig. Enviss minskning av antalet vårdplatser har därförvarit rimlig. Men den drastiska minskningen detsenaste decenniet svarar inte mot minskadevårdbehov. Detta bevisas bland annat av de mycketlånga vårdköer som uppkommit vilket är kostsamtsåväl för den enskilde patienten som för samhället istort. Vården behöver mera rum och fler sängar. Detbehövs inom geriatriken, psykiatrin och övrigakutvård. Vi föreslår därför att det tillskapas 20000 nya vårdplatser under en tioårsperiod.Vi vill också framhålla vikten av att nödvändigaresurser tillskapas så att psykologisk kompetensskall kunna bli en obligatorisk resurs - och ensjälvklar tillgång för patienten - i primärvården.Psykologisk diagnostik och behandling måste lyftasfram som något mycket angeläget.Vidare anser vi att sjukvårdshuvudmännen måsteavsätta mer resurser för att ge utbildning imedicinsk-etiska frågor. Denna utbildning måste fåhögre status för att man skall kunna tillmötesgå deökade kraven på en god vård i livets slutskede.Vad här anförts med anledning av motionerna So304(kd), So340 (kd) yrkande 20 och So446 (kd) yrkande 2bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande hälso- och sjukvårdensorganisation och finansiering m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:So304,1998/99:So340 yrkande 20 och 1998/99:So446yrkande 2 och med avslag på motionerna1998/99:So17 yrkande 5, 1998/99:So204,1998/99:So215 yrkande 2, 1998/99:So230 yrkande15, 1998/99:So236 yrkandena 1 och 2,1998/99:So250 yrkandena 1 och 2, 1998/99:So257yrkandena 1-7, 9 och 10, 1998/99:So314 yrkandena8, 9, 12 och 14, 1998/99:So387 yrkande 21,1998/99:So391 yrkande 1, 1998/99:So395,1998/99:So417, 1998/99:So460 yrkandena 4, 6 och7 samt 1998/99:So467 yrkandena 9, 13, 14 och 16som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,5. ochfinansiering m.m. (mom. 2)() anför:Jag anser att vården och omsorgen skall utgå frånden enskilda människans behov och utövas i enlighetmed patientens önskemål och aktiva val. Människorsförmåga att skaffa sig kunskap om och påverka sitthälsotillstånd skall vara vägledande förorganisationen av sjukvården. Alla skall hamöjlighet att, utifrån sina behov, välja sinpersonliga kontakt, vårdinrättning och omsorgsform.Enskilda människors ekonomiska förutsättningar fåraldrig avgöra vårdinsatsen. Hälso- och sjukvårdenskall enligt min uppfattning finansieras medgemensamma medel.Inrättandet av brukarråd bör med detta synsättuppmuntras. Patienter och anhöriga kan genomdeltagande i brukarråd tillföra angelägna synpunktertill sjukvården och fungera som en värdefull länkmellan politiker, personal och patienter/anhöriga.De kan också arbeta med att utveckla arbetssättetoch kontakten med det omgivande samhället. Det finnsen stor grupp patienter som har mer eller mindrestora svårigheter att själva föra sin talan. Det kangälla barn, psykiskt sjuka eller personer med vissafunktionshinder. Deras rätt att föra sin talan måstegaranteras och förbättras.Personer som inte har svenska som modersmål skallha rätt till tolk.