bet · GN01FiU11 · 1999-11-04 00:00:00 — Ändringarna är föranledda av den höjning avpensionstillskottet och den justering av det särskilda bostadstillägget somskett fr.o.m. för att kompensera ekonomiskt svaga gruppervid höjningen av beloppsgränsen för högkostnadsskyddet inomläkemedelsförmånen. Anslaget A 4 Delpension föreslås höjt med drygt 55miljoner kronor, på grund av att en nedåtgående trend i volymutvecklingentidigare hade överskattats. Förslagen föranleder en utökning av ramen förutgiftsområdet med 121 miljoner kronor.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnPropositionenRegeringen föreslår att anslaget A 3 Underhållsstöd ökas med 461 miljonerkronor. Detta medför en utökning av ramen för utgiftsområdet med sammabelopp.Anslaget A 3 Underhållsstöd disponeras för underhållsstöd till barn medsärlevande föräldrar. I statsbudgeten för finns för dettaändamål uppfört ett ramanslag på 2 473 miljoner kronor.Enligt vad som anges i budgetpropositionen visar prognosen att utgifterna förunderhållsstöd under kan beräknas till 2 955 miljoner kronor.Vidare anges att de i proposition 1998/99:78 framlagda förslagen om bl.a.höjt grundavdrag och höjda procentsatser ursprungligen var tänkta att trädai kraft . Av administrativa skäl kan reglerna tillämpas först ifråga om återbetalningsskyldighet som avser tid efter den 31 januari 2000.Den besparing på som ändringarna innebär ger därmedeffekt på anslaget först . Regeringen föreslår mot bakgrund härav attanslaget tillförs ytterligare för år 1999.Allmänt om underhållsstödSyftet med det nya systemet med underhållsstöd, som gäller sedan februari1997, var dels att genomföra besparingar för det allmänna, dels att frånprincipiell synpunkt tydliggöra föräldrarnas ekonomiska ansvar ochgarantera barnet en rimlig försörjning. Det nya systemet ersatte systemetmed bidragsförskott (inkl. det förlängda bidragsförskottet) och detsärskilda bidraget till vissa adoptivbarn.Underhållsstöd lämnas med högst och barn, och för detunderhållsstöd som lämnas till barnet skall den förälder som inte bortillsammans med barnet vara återbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten, som är begränsad till per barn och månad,är utformad som en viss procent av den återbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett avdrag på 24 000 kr.Återbetalningsskyldigheten omprövas och fastställs utifrån senasttillgängliga taxering.En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betala fastställtåterbetalningsbelopp kan ansöka om anstånd med betalningen. För obetaldaåterbetalningsbelopp skall den bidragsskyldige erlägga ränta (4,för år1999).Riksdagen har efter förslag i proposition 1998/99:78 Beräkning avåterbetalningsskyldighet för underhållsstöd till barn med särlevande föräldrarm.m. beslutat om höjning av grundavdraget från till 72 000 krsamtidigt som de procentsatser som bestämmer återbetalningsskyldighetensstorlek höjts. De nya reglerna skall tillämpas på återbetalningsskyldighet somavser tid efter (bet. 1998/99:SfU9, rskr. 235).Utskottets bedömningNär det nya systemet med underhållsstöd infördes angavs i regeringensproposition /96:208 att förslagen kunde beräknas minska det allmännasutgifter för stödsystemet med , 1 535 miljonerkronor och . Av budgetpropositionen (prop. 1996/97:1) framgår att utgifterna för det tidigaresystemet med bidragsförskott för beräknades till 3 339 miljoner kronor.Till anslaget A 3 Underhållsstöd anvisades och för budgetåret 1998.För anvisades emellertid på tilläggsbudget ytterligare drygt588 och för ytterligare 735 miljoner kronor.Utgifterna beräknades dock uppgå till ytterligare nära 200 miljonerkronor.Utgiftsutvecklingen inom underhållsstödet är delvis beroende avomvärldsfaktorer som staten har små möjligheter att påverka. de återbetalningsskyldigas inkomstutveckling liksom deras totalaantal barn, födelsetalen samt antalet separationer. En annan betydelsefullfaktor i sammanhanget är det förhållandet att underhållsstödssystemetendast varit i kraft under . Utskottet är medvetet om att nunämnda faktorer gör det svårt att göra säkra bedömningar avutgiftsutvecklingen. Utskottet kan dock inte underlåta att känna en vissoro över storleken av kostnaderna för underhållsstödet. Utvecklingenavseende visar att utgifterna (anslag jämte tilläggsbudget)för underhållsstödet uppgår till istället för de som regeringen utgått från. Deursprungliga uppskattningarna av möjliga besparingar på stödet till barnmed särlevande föräldrar var således något för optimistiska. Genomfördaregeländringar kommer inte att ge effekt förrän . Med deytterligare som regeringen nu föreslår påtilläggsbudget kommer enligt utskottets mening anvisade medel tillunderhållsstödet (anslag jämte tilläggsbudget) att för budgetåret 1999stämma bättre överens med det prognostiserade utfallet.Med det anförda anser sig utskottet kunna tillstyrka regeringens förslagom ändrad ram för utgiftsområde 12 och förslag om ökning av anslaget A 3Underhållsstöd för budgetåret 1999.Utskottet noterar i övrigt att regeringen aviserat sin avsikt atttillsätta en särskild utredare bl.a. för att utreda utgiftsutvecklingeninom underhållsstödet. Såvitt framgår av ekonomiska vårpropositionskall förslag till konkreta utgiftsminskande åtgärder lämnas senast i denekonomiska vårpropositionen . Utskottet utgår från att regeringensenast i samband därmed återkommer till med både en analys avkostnadsutvecklingen under åren 1997- 1999 och de faktorer som styr dennautveckling samt med konkreta förslag till åtgärder.Stockholm den 21 oktober 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (),(), (),(), (), RonnyOlander (s), (), Kerstin-MariaStalin (mp), (), (), (), (), () och ().Socialutskottets yttrande1999/2000:SoU2yTilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1999Till finansutskottetFinansutskottet har berett bl.a. socialutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionenför 2000 (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten jämte motioner som kan komma att väckas i de delar somberör utskottets beredningsområde.Socialutskottet behandlar i yttrandet förslaget till tilläggsbudget såvitt avser utgiftsområde 9 samt motion 1999/2000:Fi301(m).Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorgPropositionenI propositionen föreslås såvitt avser tilläggsbudget för förutgiftsområde 9 att anslag A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. ökas med 226 000 000kr. Finansieringen föreslås ske genom att anslag B 2 Vissa statsbidrag inomhandikappområdet och B 8 Kostnader för statlig assistansersättning minskasmed 68 750 000 respektive 157 250 000 kr.Regeringen anför att huvudparten av anslag A 1 avser utgifter förvuxentandvård. Ett reformerat tandvårdsstöd infördes den 1 januari 1999.Utgiftsutvecklingen för vuxentandvården präglades av enosäkerhet om hur det reformerade stödet slutgiltigt skulle utformas. Detta gavupphov till en ökad efterfrågan på tandvård, främst från patienter med meromfattande tandvårdsbehov som tidigarelade sina behandlingar. Utgifterna förår 1998 blev därför större än beräknat och anslaget överskreds med 338miljoner kronor.Utgiftsutvecklingen för tandvårdsstödet är fortfarandeosäker, inte minst beroende på att många patienter med stöd avövergångsbestämmelser har rätt att slutföra sina under år1998 påbörjade behandlingar enligt de ersättningsregler som då gällde.Regeringen bedömer att utgifterna kommer att överskrida de tillgängligamedlen under anslaget med . För att delvistäcka detta behov avser regeringen att höja anslagskrediten med 100miljoner kronor till . Resterande belopp om 226 miljonerkronor föreslås finansieras genom omfördelning från anslag B 2 och B 8.Vidare redovisas i propositionen att vid tiden för budgetpropositionen för1999 var förhandlingarna mellan regeringen och om detsärskilda statsbidraget till landstingen för läkemedelsförmånens kostnaderför inte avslutade. Ett oförändrat anslagsbelopp, jämfört medutgifterna för , föreslogs därför under anslag A 2 Bidrag förläkemedelsförmånen. träffade regeringen enöverenskommelse med om ett särskilt statsbidrag tilllandstingen för läkemedelsförmånens kostnader m.m. Regeringenföreslår nu att anslaget ökas med 167 000 000 kr.Anslag A 9 föreslås tillföras ytterligare 5 miljonerkronor. Bakgrunden är att fått ökade kostnader till följdav flytten till område samt varsel- ochomställningskostnader beroende på genomförda förändringar av verksamheten isyfte att klara budgetramen . Finansiering föreslås ske genom attanslaget A 12 engångsvis minskas medmotsvarande belopp.Sammantaget innebär förslagen att ramen för utgiftsområde 9 föreslås ökasmed 167 miljoner kronor.MotionI motion Fi301 av m.fl. (m) begärs tillkännagivande tillregeringen om vad i motionen anförts om finansieringen av tandvårdsstödet.Motionärerna anser att den turbulens på tandvårdsområdet som rådde under1998 inte kan ursäkta att regeringen räknat fel på ungefär en tredjedelsmiljard kronor för . Motionärerna är kritiska mot det nuvarandetandvårdsstödet och anser att den modell för tandvårdsstöd som de tidigarepresenterat skulle innebära ett bättre skydd för den enskilde somkostnaderna skulle kunna hållas inom de budgetramar som fastställts.Motionärerna anför att de socialdemokratiska regeringarna sedan 1994konsekvent har försämrat för landets funktionshindrade. De anser sig inte nukunna ta ställning till regeringens förslag om neddragning av anslagen förfunktionshindrade mot bakgrund av att regeringen inte presenterat någon analysav konsekvenserna. Regeringen bör därför återkomma till med ettnytt förslag på hur finansieringen av tandvårdsstödet skall lösas.Utskottets bedömningI budgetpropositionens volym 6 utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg redovisas under anslag B 8 Kostnader för personlig assistans att detfinns ett anslagssparande om från budgetåret 1998.Utgiftsprognosen för pekar vidare på att drygt 50 miljonerkronor av anvisade medel inte kommer att utnyttjas . En engångsvisöverföring under innevarande budgetår med från anslaget ärdärmed möjlig utan att verksamheten påverkas. Den föreslagna finansieringenav tandvårdsstödet påverkar således inte enskilda personers möjlighet atterhålla personlig assistans under . Under anslag B 2 Vissastatsbidrag inom handikappområdet redovisas en reservation om drygt 78miljoner kronor . För innevarande budgetår bedöms anvisademedel förbrukas. Inte heller här kommer en engångsvis överföring av medel attpåverka årets verksamhet.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda att den föreslagnatilläggsbudgeten för utgiftsområde 9 bör tillstyrkas och att motion Fi301 (m)bör avstyrkas.Stockholm den 21 oktober 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), ChatrinePålsson (kd), (), (),(), (),Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), () ochKerstin ().Särskilt yttrandeChris Heister (m), (), (), (), (), (), KennethJohansson (c) och () anför:Vi finner det anmärkningsvärt att det finnsöverskott på anslag för handikappinsatsersamtidigt som det finns stora otillfredsställda behovinom handikappområdet.Kulturutskottets protokollsutdrag /2000:4.6Utbildningsutskottets yttrande1999/2000:UbU2yTilläggsbudget 1999Till finansutskottetFinansutskottet har berett utbildningsutskottet tillfälleatt avge yttrande över proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionen (volym 1) i vad avser tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1999jämte motioner i de delar som berör utskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig i den del av regeringens förslag till tilläggsbudgetsom avser utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Ingamotioner har väckts med anledning av regeringens förslag i den delen.I statsbudgeten för innevarande budgetår finns under C 3 uppfört ett ramanslag på . Regeringen föreslår attanslaget ökas med för att täcka kostnadsökningar som ihuvudsak beror på att kostnader för datordrift och utveckling har ökat mer änberäknat. Höjningen finansieras till allra största delen genom minskningar omsammanlagt på anslag inom utgiftsområdet enligt vad somredovisas i propositionen (s. 120). Ramen ökas med genomindragning av reserverade medel med motsvarande belopp från ett äldre anslaginom utgiftsområdet från /96 (Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m.). Effekten av finansieringsåtgärdernabedöms av regeringen inte påverka de berörda verksamheternas nuvarandeomfattning.U t s k o t t e t konstaterar att det av budgetpropositionen vid de berördaanslagen (utg.omr. 16, volym 8 passim) framgår att regeringenavser att kompensera neddragningarna genom att myndigheterna i fråga fårdisponera anslagssparande med motsvarande belopp.Utskottet har inget emot att finansutskottet föreslår att påtilläggsbudget till statsbudgeten för godkänner ändrad ram förutgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt anvisar ändradeanslag i enlighet med regeringens förslag.Stockholm den 21 oktober 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (),(), (), (), Per (), (), (), (), (), () och ().Trafikutskottets protokollsutdrag /2000:2.5Näringsutskottets yttrande1999/2000:NU1yTilläggsbudgetTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1999/2000:1 (budgetpropositionen) i vad avser tilläggsbudgettill statsbudgeten för jämte motioner, i de delar som berörnäringsutskottets beredningsområde.I detta yttrande behandlas förslag inom utgiftsområdena 19 Regionalutjämning och utveckling och 24 Näringsliv samt förslag rörande anslagetSamarbete och utveckling inom inom utgiftsområde 1 Riketsstyrelse. På näringsutskottets uppdrag har utredningstjänstgjort en kartläggning av användningen av den första Östersjömiljarden.Synpunkter i denna del av ärendet har inför näringsutskottet lämnats avföreträdare för tillstyrker propositionen i berörda delar och avstyrkerdet här aktuella motionsyrkandet. Till yttrandet har fogats en avvikandemening (m, kd, fp).PropositionenNäringsutskottet behandlar i detta yttrande följande förslag tillriksdagsbeslut:21. (delvis) att på tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1999 godkänner ändrade ramar för utgiftsområde samt anvisar ändrade och nyaanslag i enlighet med specifikation i tabell.MotionenDen motion som behandlas här är1999/2000:U803 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandet (9) attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omÖstersjömiljardens konstruktion och inriktning.NäringsutskottetSamarbete och utveckling inom (utgifts-område 1)PropositionenRegeringen föreslår att reservationsanslaget Samarbete och utveckling inomÖstersjöregionen ånyo skall föras upp på statsbudgeten och att 1 miljon kronorskall anvisas för , varigenom de reservationer som finns under anslagetkan utnyttjas . Något anslag för detaktuella ändamålet finns inte uppfört i statsbudgeten för innevarande år.Riksdagen beslöt (prop. 1995/96:222, bet. 1995/96: FiU15)att på tilläggsbudget till statsbudgeten för /96 anslå 1miljard kronor för stöd till samarbete och utveckling inom (den s.k. Östersjömiljarden). Dessa medel, som anvisades som ettreservationsanslag, hade som syfte att stimulera tillväxt ochsysselsättning. Medlen kunde utnyttjas för åtgärder och projekt inom bl.a.områdena livsmedel, energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljösamt för att öka handeln och investeringarna och i övrigt stärka samarbetetmellan stat och näringsliv i . beslöt hösten1996, på förslag i budgetpropositionen (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:JoU1), att skulle överföras till ändamål inomjordbrukssektorn, varigenom anslaget reducerades till 950 miljoner kronor.Intresset för Östersjömiljarden har varit mycket stort och antalet inkomnaansökningar och projektförslag mycket brett, sägs det i propositionen.Regeringen har beslutat om bidrag ur Östersjömiljarden motsvarande ca 700miljoner kronor, och utbetalningar har skett med ca 300 miljoner kronor.Regeringen har fattat beslut om bidrag för projekt inom olika sektorer, bl.a.miljö, energi, informationsteknologi (IT), livsmedel, infrastruktur, kultur ochutbildning. Inom IT-området kan nämnas satsningar på telemedicin och IT-stödför räddningsverksamhet. På livsmedelsområdet har satsningar gjorts bl.a. i ettdemonstrationsjordbruk och i ett mejeri i . Kulturellt inriktadeprojekt finns också representerade genom bl.a. renovering av kulturhistorisktvärdefulla byggnader i och kyrkorenoveringar i . Särskildastipendieprogram, s.k. Visbystipendier, har finansierats ur Östersjömiljardenoch hanterats av . På miljöområdet förekommer ett flertalmiljöförbättrande åtgärder inom luft och vatten i och , och inomenergiområdet finns en satsning på kollektivtrafiken i Baltikum.I propositionen aviseras en särskild skrivelse till , där närmareredovisning skall lämnas av erfarenheterna av Östersjömiljarden och denverksamhet som finansierats inom ramen för detta anslag. Flera projekt harinletts först och en fullständig utvärdering låtersig ännu inte göras, anför regeringen och anser att det ligger i sakensnatur att projekt med höga kvalitetskrav tar tid att förbereda ochgenomföra. Regeringen bedömer dock att erfarenheterna av projekten överlagär goda och att aktiviteterna, även om de i vissa fall kommit i gång medviss fördröjning, ger positiva effekter både för svenskt vidkommande ochför övriga länder i regionen. Östersjömiljarden har stärkt roll iÖstersjösamarbetet och har utgjort ett värdefullt instrument för stöd tillsvensk näringslivsaktivitet i regionen, sägs det.I budgetpropositionen för föreslås under utgiftsområde 24 Näringslivatt skall anvisas anslaget Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (E 5). Detta anslag utgör det andra årets anslag av den andraÖstersjömiljarden, vilken skall sträcka sig och som regeringenaviserade om ekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150, bet.1997/98:Fi20). För , , anvisade hösten1998 (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU1). För de tredjeoch fjärde åren, bugetåren 2001 och 2002, beräknar regeringen ibudgetpropositionen 300 respektive 250 miljoner kronor.MotionenI motion 1999/2000:U803 (m) begärs ett riksdagsuttalande omÖstersjömiljardens konstruktion och inriktning. Östersjömiljarden hanterashelt vid sidan av det övriga östbiståndet, och regeringen fattar beslut omvarje enskilt projekt, konstaterar motionärerna. De menar att känslan avatt formerna för Östersjömiljarden är ett sätt att ställa medel tillstatsministerns förfogande för internationella utspel inte kan undvikas.Utgångspunkten för verksamheten är att projekt i andra länder kan få stöd isyfte att öka sysselsättningen i . Detta är fel, enligtmotionärerna, som anser att medlen knappast kan anses vara ett stöd tillandra länder när bidrag endast kan utgå till svenska företag. Det aktuellastödet skapar i stället konkurrenssnedvridningar och motverkar strävan attåstadkomma en rationell resursanvändning, anför motionärerna.I motionen erinras om att Moderata samlingspartiet i sina budgetförslaghar anvisat en högre anslagsnivå än regeringen för stödet till närområdet.Detta är en bättre åtgärd för att stödja utvecklingen kring ,anser motionärerna. De föreslår att Östersjömiljarden skall avskaffas ochatt medlen skall tillföras anslaget Samarbete med (B1) inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.Vissa kompletterande uppgifterUppdrag till utredningstjänstNäringsutskottet gav i uppdrag att göraen kartläggning av användningen av den första Östersjömiljarden. Dettauppdrag har redovisats i en promemoria, daterad , som finnstillgänglig hos näringsutskottet.Av kartläggningen framgår att fram till har regeringenbeslutat om och har betalats ut tillolika projekt. Totalt har 550 projektansökningar inkommit och 55 olika projekthar erhållit medel avseende energi, miljö, livsmedel, kommunikationer, IT,utbildning, katastrofhjälp m.m. Vad beträffar länderfördelningen är ochPolen de största mottagarländerna och därefter kommer , ochLettland i nu nämnd ordning. Medlen har fördelats som gåvor till myndigheter imottagarländerna, som bidrag till förstudier, marknadsundersökningar m.m.Inga lån eller garantier har utgått.Statsrådsberedningen, tio departement och ett antal statliga myndigheterhar deltagit i beredningen av ärendena. Ansvaret för Östersjömiljardenöverfördes från Statsrådsberedningen till Närings- ochhandelsdepartementet och vidare tillUtrikesdepartementet. De första besluten om tilldelning av medel tillprojekt fattades av regeringen , efter riksdagensbeslut om Östersjömiljarden. Handläggningen av ansökningarna skedde iStatsrådsberedningen, varvid regeringen fattade beslut om varje enskiltprojekt. Departementen har varit ovana vid att hantera projekt av detaktuella slaget, sägs det i rapporten. Många projekt har tagit närmare tvåår eller mer att starta, och det har krävts omfattande förberedelser för destora projekten.Den första Östersjömiljarden skulle enligt intentionerna, som redanbeskrivits, stimulera tillväxt och sysselsättning inom områdena livsmedel,energisystem, kunskapsutbyte, infrastruktur och miljö samt öka handeln ochinvesteringarna och i övrigt stärka samarbetet mellan stat och näringsliv iregionen. I rapporten anges att uppgifter om sysselsättningseffekter harredovisats i endast 5 av de 55 projekt som har tilldelats medel, nämligenföljande:- Hallandsmodellen, som avser renovering av hus i och , harsysselsatt 40 byggnadsarbetare i och 100 i samt fyra personerinom projektledningen.- Kollektivtrafik i , där sysselsättningseffekten bygger på att gamlasvenska bussar som skänkts kommer att behöva ersättas med nya som skalltillverkas i Sverige.- Utveckling av flygtrafiktjänstesektorn i nordvästra m.m., som hargett eller kommer att ge sysselsättning åt ca 10 specialister och åt 1,5årsarbetare som projektledare.- Projekt , som avser renovering av kulturbyggnader i ,beräknas sysselsätta 65 tidigare arbetslösa personer (svenskar eller ester).- Svensk turistexport till , som beräknas leda till ökadsysselsättning och lönsamhet både inom svensk och polsk turistnäring.Regeringens skrivelse om ekonomisk utveckling och samarbete i Östersjö-regionenRegeringen avlämnade en skrivelse om ekonomiskutveckling och samarbete i (skr. 1999/2000:7). Iskrivelsen berörs under rubriken åtgärder (avsnitt2.6, s. 34) de två Östersjömiljarderna. Beträffande erfarenheterna av denförsta Östersjömiljarden konstateras generellt att denna har stärktSveriges roll i Östersjösamarbetet och utgjort ett värdefullt instrumentför stöd till svensk näringslivsverksamhet i regionen. En fullständigutvärdering låter sig bäst göras när projekten kommit avsevärt längre, sägsdet. Avsaknaden av en fast beredningsordning anses ha haft vissa nackdelar,såsom icke relevanta eller ofullständiga ansökningar och ett relativt stortlöpande upplysningsbehov, som den informella strukturen i flerafall anses ha möjliggjort en flexibel ärende- och beslutshantering.Utrikesutskottet behandlar skrivelsen senare under riksmötet.Förslag i budgetpropositionen för år 2000I budgetpropositionen för föreslår regeringen, som tidigare nämnts,att skall anvisas anslaget Näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (E 5) för . kommer attbehandla detta förslag i anslagsbetänkandet 1999/2000:NU1 om utgiftsområde24 Näringsliv. I det betänkandet kommer också de motioner som innehållerförslag om andra anslagsbelopp för E 5-anslaget att behandlas. Det rör sigom bl.a. kommitté- och partimotionerna 1999/2000:N375 (m), 1999/2000: N384(kd) och 1999/2000:Fi212 (fp). I dessa tre motioner föreslås att E 5-anslaget skall dras in. I den förstnämnda motionen, 1999/2000:N375 (m),förordas att motsvarande medel i stället skall anslås på biståndsbudgetenför under utgiftsområde 7. avvisar regeringensförslag om stöd till företagsetableringar utanför gränser, sägsdet i motion 1999/2000:N384 (kd). I motion 1999/2000:Fi212 (fp) anförs attÖstersjömiljarden bör återkallas och att medel i stället bör anslås tillåtgärder för att minska riskerna med den farliga kärnkraften i .