bet · GM01SkU20 · 1999-06-01 00:00:00 — beträffande skattebefrielse för vissaanläggningar och behandlingsmetoder m.m.att med bifall till motion 1998/99:Sk30 yrkande 5,med anledning av propositionen i denna del ochmed avslag på motionerna 1998/99:Sk28 yrkande 3och 1998/99:Sk29 yrkandena 3 och 6-8 beslutaratt ytterligare behandlingsmetoder skallundantas från skatteplikt i enlighet med vadovan anförts,9.beträffande lagförslagen såvitt avserlag om skatt på avfallatt till följd av vad ovan anförts och hemställtsantar det i proposition 1998/99:84 framlagdaförslaget till lag om skatt på avfall med denändringen att 6 § erhåller följande somReservanternas förslag betecknade lydelse-----------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag-----------------------------------------------------6 §-----------------------------------------------------Avfallsskatt skall inte betalas för1. material som är avsett att användas för driftenav en avfallsanläggning eller som förs in till ensådan anläggning utan direkt samband med avfalls-hanteringen,-----------------------------------------------------2. avfall som är avsett 2. avfall som är avsettatt inom en anläggning att inom en anläggningbehandlas genom behandlas genoma) kompostering eller a) kompostering ellerreaktorbaserad rötning, reaktorbaserad rötning,b) förbränning, b) förbränning,c) användning för c) användning förtillverkning av fast materialåtervinning ellerlagringsbart bränsle. tillverkning av fast lag-ringsbart bränsle,d) avvattning ellerrening av flytande avfalldär det avskilda ellerrenade vattnet intedeponeras inom anlägg-ningen.-----------------------------------------------------Avfallsskatt skall dock betalas för rester somuppstår efter genomförd behandling enligt förstastycket 2.-----------------------------------------------------6. Skattebefrielse för vissa anläggningar ochbehandlingsmetoder m.m. (mom. 6)() hardels anfört följande:Regeringens förslag att från skatteplikt undanta avfall som äravsett att behandlas genom förbränning och avfall avsett attanvändas för tillverkning av fast lagringsbart bränsle (t.ex.bränslepellets från rivningsvirke och hushållsavfall) bör ienlighet med vad som föreslås i motion Sk29 ändras enligtföljande: Avfall som är avsett att behandlas genom förbränningskall beskattas enligt en särskild skattesats och avfall avsettatt användas för tillverkning av fast lagringsbart bränsleskall beskattas med s.k. lågskatt. Regeringen bör skyndsamtåterkomma till med förslag härom.dels vid moment 6 hemställt6. beträffande skattebefrielse för vissa anläggningaroch behandlingsmetoder m.m.att med anledning av motion 1998/99:Sk29 yrkandena 3 och 7, medavslag på motionerna 1998/99:Sk28 yrkande 3, 1998/99:Sk29yrkandena 6 och 8 och 1998/99:Sk30 yrkande 5 samt medanledning av proposition 1998/99:84 i denna del som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts om vissabehandlingsmetoder.7. Skattebefrielse för vissa konventionella avfallm.m. (mom. 7)och (båda kd) hardels anfört följande:Beträffande avfall från upparbetning av returpapper angerregeringen som skäl för skattebefrielse att hanteringen ärunder uppbyggnad samt att hushållens källsortering av papperbör stimuleras av miljö- och resursskäl. Däremot anserregeringen att avfall från energiutvinning med biobränslen, avmiljö- och resursskäl, skall omfattas av skatten. harstatsmakterna deklarerat sin avsikt att stimulera användningenav biobränslen. Mot den bakgrunden anser vi i likhet medmotionärerna bakom motion Sk30 att avfall från användning avbiobränslen skall undantas från skatt. Vi delar också inställ-ningen i motion Sk26 att cesiumhaltiga askor skallskattebefrias. Regeringen bör skyndsamt återkomma tillriksdagen med förslag härom. Vad som anförts bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt7. beträffande skattebefrielse för vissakonventionella avfall m.m.att med anledning av proposition 1998/99:84 i denna del ochmotionerna 1998/99:Sk30 yrkande 1 och 1998/99:Sk26 samt medavslag på motion 1998/99:Sk29 yrkande 9 delvis som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts omcesiumhaltiga askor och avfall från energiutvinning avbiobränslen.8. Skattebefrielse för vissa branschspecifika avfall(mom. 8)och (båda kd) hardels anfört följande:Som anförs i motion Sk30 bör regeringen noga utredakonsekvenserna av den föreslagna skatten på branschspecifiktavfall från träindustrin så att skatten inte hämmarutvecklingen när det gäller framställning av bioenergi. Dettabör ges regeringen till känna.dels vid moment 8 hemställt8. beträffande skattebefrielse för vissabranschspecifika avfallatt med bifall till motion 1998/99:Sk30 yrkande 3, med avslagpå motion 1998/99:Sk29 yrkande 9 delvis och med anledningav proposition 1998/99:84 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.Särskilda yttranden1. Skatt på förbränning av avfall (mom. 5), , de och (alla m) anför:Vi har yrkat avslag på propositionen och deltar därför inte idetaljutformningen av den nya lagstiftningen. (Skälen för vårtställningstagande finns redovisade i vår reservation.) Med vårtförslag om avslag på propositionen uppkommer inte de problemmed ökad förbränning som föranlett motionsyrkanden om attutvidga lagen till att även omfatta förbränning av avfall. Somen naturlig konsekvens av vårt avslagsyrkande på propositionenavvisar vi således yrkanden om ytterligare skatter.2. Behovet av en avfallsskatt (mom. 1)() anför:Miljöpartiet välkomnar förslaget om skatt på avfall. Förslagetär viktig pusselbit i en generell politik för att slutamaterialkretsloppen. Andra viktiga delar avmaterialkretsloppspolitiken, som saknas i regeringens förslag,är producentansvaret och en fungerande restproduktmarknad.När avfallsskatten införs kan den nuvarande utformningen avproducentansvaret komma att orsaka problem för såväl kommunersom enskilda. Eftersom materialbolagen kan uppfylla sinaåtaganden utan insamling av allt avfall, förekommer i vissakommuner ingen insamling. Konsumenter som bor i glesbygd hardärmed ingen möjlighet att källsortera men riskerar ändå attdrabbas av avfallsskatt. Detsamma gäller vissa kommuner somkommer att få betala ännu mer för att ta hand om material sommaterialbolagen egentligen skulle ta hand om. Miljöpartietanser att dessa problem, som till stor del beror på bristandelagreglering, hade bort lösas i samband med förslaget omavfallsskatt. Tydliga gränser hade bort sättas för material-bolagens respektive kommunernas ansvar. Vidare borde ettgenerellt producentansvar ha kompletterats med ytterligarestyrmedel för att nå det sista steget i att slutamaterialkretsloppen - återanvändning eller återvinning. Metodenför detta är att stimulera fungerande marknader för begagnadevaror och restprodukter, vilket närmare har utvecklats i mp-motionen Sk29.Miljö- och jordbruksutskottets yttrande1998/99:MJU2yLag om skatt på avfallTill skatteutskottetSkatteutskottet har berett miljö- ochjordbruksutskottet tillfälle att avge yttrande över proposition1998/99:84 Lag om skatt på avfall jämte sex följdmotioner medsammanlagt 24 yrkanden.Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i sitt yttranderegeringens förslag om skatt på avfall med utgångspunkt i demiljö- och naturresurspolitiska bedömningar som får anses ingåi utskottets beredningsområde. Med anledning av tremotionsyrkanden (v, kd, mp) föreslår utskottet etttillkännagivande av innebörden att regeringen bör återkommatill med förslag som syftar till att stimuleraanvändningen av deponigas för energiutvinning. Vidare föreslårutskottet, med anledning av en s-motion, att regeringen åter-kommer med förslag som syftar till att cesiumhaltiga askorundantas från deponiskatt.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att en lag införs om skatt på avfallsom deponeras. Avsikten är att avfallsskatten skall öka deekonomiska incitamenten att behandla avfall på ett från miljö-och naturresurssynpunkt bättre sätt. Skatten skall omfattasåväl konventionellt avfall som industrins branschspecifikaavfall och tas ut med per ton. Skattefrihet medges förvissa avfallsslag för vilka det intefinns några miljömässigt acceptabla alternativ till deponeringoch möjligheterna att minska avfallsmängderna genomprocessförändringar, val av råvara etc. är avsevärt begränsade.Lagen om skatt på avfall föreslås träda i kraft den 1 januari2000.Lagrådet har avgett yttrande över förslaget.Motionerna1998/99:Sk26 av m.fl. (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna attcesiumhaltiga askor undantas från kravet att betaladeponiskatt.1998/99:Sk27 av m.fl. (m) vari yrkas att riksdagenavslår proposition 1998/99:84 i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Sk28 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förbränning av avfall måste beskattasså att återanvändning blir lönsam,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om konsekvenserna av en viktbaseradavfallsskatt som ensidigt belastar avfall som går tilldeponering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skatt inte skall tas ut för avfallsom går till biologisk energiutvinning,4. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att skatten skall vara minst lika storför avfallsförbränning som för konventionell deponering och attskatten införs ,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att en avdragsrätt för omhändertagendeponigas bör införas,6. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att förbränning av blandat restavfallinte kan anses som förenligt med målsättningarna om ettuthålligt och resursbevarande samhälle.1998/99:Sk29 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillkomplettering av lagen om skatt på avfall så att avfall tillförbränning omfattas av lagen i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar om sådan ändring i förslaget tilllag om skatt på avfall att det i deklaration som avseravfallsskatt får göras avdrag för gas som har bildats vidnedbrytning av organiskt avfall och som samlats upp föranvändning till energiutvinning,3. att avslår 6 § 2 b-c i förslaget till lag omskatt på avfall,4. att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen om skatt på avfall så att differentierat skatteuttag kanske med två olika skattesatser i enlighet med vad som anförts imotionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om allmänna utgångspunkter förskattebefrielse,6. att avslår 3 § 2 i förslaget till lag om skatt påavfall,7. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om restprodukter som enligt lagförslagetföreslås undantas från lagens tillämpningsområde,8. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om restprodukter som enligt lagförslagetföreslås undantas från skatteplikt,9. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om restprodukter som enligt lagförslagetföreslås få dras av i deklaration.1998/99:Sk30 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i förslaget omskatt på avfall att avfall från användning av biobränslenskattebefrias,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om inventering av avfallsslag som saknaralternativ till deponering,3. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om skatt på branschspecifikt avfall,4. att beslutar om sådan ändring i förslaget omskatt på avfall att avdragsrätt skall gälla för deponigas somförs ut från avfallsanläggningar,5. att beslutar om ändring i förslaget om skatt påavfall avseende 6 § punkt 2 enligt följande: Avfallsskatt skallinte betalas för 2. avfall som är avsett att inom en anläggningbehandlas genom:a) kompostering eller reaktorbaserad rötning,b) förbränning,c) användning för materialåtervinning eller tillverkning avfast lagringsbart bränsle,d) avvattning eller rening av flytande avfall där det avskildaeller renade vattnet inte deponeras inom anläggningen.Avfallsskatt skall dock betalas för rester som uppstår eftergenomförd behandling enligt första stycket 2.1998/99:Sk31 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om förbränning av avfall,2. att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om problem med dagens producentansvar ochavfallsskatten.UtskottetUtfrågning m.m.Departementsrådet och departementssekreterarenNina Cromnier, , har lämnat kompletterandeinformation i anslutning till propositionen. Vidare harutskottet haft utfrågning med fil.dr ,ekologiska institutionen vid Lunds universitet.I ärendet har inkommit en skrivelse från SvenskaFabriksbetongföreningen.BakgrundKretslopp, avfall, producentansvarI proposition 1992/93:180 om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling angavs vägen mot eneffektivare resurshushållning (bet. 1992/93:JoU14).Riktlinjerna byggde dels på de mål för en hållbar sam-hällsutveckling som antogs vid i ,dels på handlingsprogrammet . Ett kretsloppsanpassatsamhälle skall skapas genom en övergång till förnyelsebararesurser, energisnåla processer, återvinning etc. Övergångenskall göras möjlig bl.a. genom att ekonomiska styrmedelutvecklas och att miljökrav ställs vid offentlig upphandling.Källsortering framhålls i propositionen som ett viktigt medelför omhändertagande av avfall på ett riktigt sätt så attförbränning och deponering av osorterat avfall upphör.Deponering av avfall och material som kan nyttiggöras är ettslöseri med naturresurser som i längden inte är hållbart ochacceptabelt. I stället för att deponeras skall avfall ochmaterial så långt som möjligt behandlas med hänsyn till sinaegenskaper och på ett sätt som inte stör eller skadar miljön.Omhändertagande skall ske på ett sätt som gör det lättare attutvinna material och energi samt närings- och mullämnen. Avfalltill förbränning och deponering skall vara sorterat, ochframtidens avfallshantering skall inte bindas vid en endalösning.Hösten 1997 behandlade proposition 1996/97:172Hantering av uttjänta varor i ett ekologiskt hållbart samhälle- ett ansvar för alla (bet. 1997/98:JoU7 Vissa avfallsfrågor).Förslaget innebar bl.a. att regeringen bemyndigas föreskriva omförbud i vissa fall mot deponering, förbränning ochfragmentering av uttjänta elektriska och elektroniskaprodukter. Farliga fraktioner i rivningsavfall skall kunnaidentifieras och omhändertas på ett miljömässigt riktigt sättgenom att gällande krav på rivningsanmälan utökas till att avseäven rivning av del av byggnad. Ett förbud motdeponering av utsorterat brännbart avfall och ett generelltförbud mot deponering av organiskt avfall kommeratt införas. Åtgärder kommer att vidtas för att höjamiljökraven för deponier. Tillståndsplikt för transportörer avavfall infördes.Med vissa ändringar biföll förslaget till ändring irenhållningslagen. Ändringarna innebär att även andramiljömässigt godtagbara förbehandlingsmetoder för elektrisktoch elektroniskt avfall än demontering och sortering skallomfattas av förslaget om godkännande och certifiering. När detgäller förslaget om ett generellt förbud mot deponering avorganiskt avfall uttalade attföreskrifterna om avsteg och undantag från förbudet börutformas så att forskning om och utveckling av miljömässigtgodtagbara behandlingsmetoder för avfallet inte försvåras(1997/98:JoU7 s. 14).Mot bakgrund av beslut gäller sedan den 1 januari1999 en ny renhållningsförordning (1998:902). I 1 §förordningen definieras avfallskategori som de kategorier somanges i bilaga 1 till förordningen. Genom dessa bestämmelserhar definitionen av avfall enligt artikel 1 i direktiv75/442/EEG genomförts i svenskt rätt. Genomförandet av EG:savfallsdefinition innebär att svensk praxis i fråga om vad somutgör avfall är vägledande. I stället gäller praxis. Kommunernas ansvar för hushållsavfalletenligt 15 kap. innebär en ensamrätt att ta hand omavfallet såvida producentansvar inte är föreskrivet. Förutomfrågor om avfallshanteringens organisering och hushållensavgifter kan kommunerna enligt 7 § renhållningsförordningen tapå sig ett frivilligt ansvar för annat avfall änhushållsavfall. Denna möjlighet kommer att från år 2000begränsas till att gälla endast för farligt avfall. Motivet äratt skapa enhetliga krav i hela landet samt att inte i onödanbegränsa avfallsproducenternas möjlighet att finna nyalösningar för omhändertagandet av avfallet.I proposition 1997/98:145 Svenska miljömål (bet. 1998/99:MJU6)föreslår regeringen som delmål under miljökvalitetsmål 2Grundvatten av god kvalitet att samtliga avfallsdeponier senastår 2008 bör ha uppnått en enhetlig standard och uppfylla högtställda miljökrav. Under miljökvalitetsmål 11 God bebyggd miljöföreslår regeringen att den totala mängden avfall och avfalletsfarlighet skall minska samt att avfall och restproduktersorteras så att de kan behandlas efter sina egenskaper ochåterföras i kretsloppet i ett balanserat samspel mellan stadenoch dess omgivning. Regeringen ställer också upp vissariktlinjer för en effektiv och hållbar material- och energian-vändning.Utskottet har behandlat regeringens skrivelse1998/99:63 En nationell strategi för avfallshanteringen (bet.1998/99:MJU10). I skrivelsen anför regeringen att de kommunalaavfallsplanerna bör kompletteras med en nationell strategi föravfallshanteringen i . Den nationella strategin skallinte vara rättsligt bindande utan endast ett policydokument somger en samlad bild av avfallshanteringen i landet ochmålsättningen med denna. Den skall också tjäna som vägledningför kommunerna i deras arbete med sina avfallsplaner.Enligt EG:s förordning (EEG) nr 259/93 om övervakning ochkontroll av avfallstransporter inom, till och från Europeiskagemenskapen delas avfallet in i tre kategorier och förtecknaspå tre listor - grön, gul och röd. De farligaste avfallsslagenfinns på röd lista. Avfall som huvudsakligen förtecknas på guloch röd avfallslista får endast föras in i om det kanvisas att avfallet kan tas om hand i en anläggning som omfattasav tillstånd till miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap.miljöbalken och förordningen (1996:971) om farligt avfall. Iskrivelsen uttalar regeringen sin avsikt att i den svenska för-ordningen (1995:701) om gränsöverskridande transporter avavfall, som kompletterar EG:s förordning, införa krav på attinförsel endast skall få ske om det kan visas att införselninte hindrar bortskaffande eller återvinning av avfall somuppkommit i . Regeringen anser att den svenska policynskall vara att avfall på den gula respektive röda listan intebör importeras för omhändertagande.När det gäller andra styrmedel för minskad deponering avavfall bör nämnas det producentansvar med uppsattainsamlingsmål som gäller för ett antal varor ochförpackningar, bl.a. glas, papper aluminiumburkar och däck. År1998 infördes producentansvar för bilar. Ett förslag tillförordning om producentansvar för elektriska och elektroniskaprodukter har anmälts till Europeiska kommissionen. Blandövriga styrmedel kan nämnas den skatt om per ton naturgrussom enligt lagen (1995:1667) om skatt på naturgrus infördes den1 juli 1996.MiljöbalkenEnligt 1 kap. 1 § , den s.k. portalparagrafen, skallbalken tillämpas så att människors hälsa och miljön skyddas motskador och olägenheter oavsett om dessa orsakas av föroreningareller annan påverkan. Vidare skall återanvändning ochåtervinning liksom annan hushållning med material, råvaror ochenergi främjas så att ett kretslopp uppnås. De allmännahänsynsreglerna i 2 kap. ålägger den som utövarverksamhet eller vidtar en åtgärd som inte är av försumbarbetydelse att bl.a. hushålla med råvaror och energi ochutnyttja möjligheterna till återanvändning och återvinning.Enligt 9 kap. får regeringen föreskriva att detskall vara förbjudet att utan tillstånd eller innan anmälangjorts släppa ut eller lägga upp avfall eller andra fastaämnen, om detta kan leda till att mark, vatten, vattenområdeeller grundvatten kan förorenas. Bestämmelser om avfall ochproducentansvar återfinns i 15 kap. . De uppställdakraven riktar sig till kommuner, producenter och enskilda ochinnebär bl.a. att avfall skall hanteras på sådant sätt att detinte uppkommer olägenhet från hälso- och miljöskyddssynpunkt.Kommunerna har ansvaret för hushållsavfallet när det gällerinsamlingen och transporten till en behandlingsanläggning ochför att avfallet återvinns eller bortskaffas. Kommunerna kanenligt bemyndigande av regeringen utvidga sitt ansvarsområdetill att gälla även sådant avfall som inte klassas somhushållsavfall. Dessutom kan kommunen bestämma om källsorteringav avfall om det kan anses behövas av bl.a. hälso- ellermiljöskäl. För varje kommun skall finnas en renhållningsordningsom skall innehålla de föreskrifter om hantering av avfall somgäller för kommunen och en avfallsplan.Avfallet inom för avfall utgörs av ett antal riktlinjer sominnebär att medlemsländerna bör:- minska mängden och stimulera ren teknologi, återanvända ochåtervinna samt förbättra bortskaffande,- åstadkomma en säker transport av farligt avfall och farligaprodukter samt påskynda återställningen av förorenade områden.Återanvändning och återvinning av avfall skall uppmuntras.Deponering ses som en sista utväg i avfallshanteringen. Enövergripande strategi för avfallsarbetet inom gemenskapen äratt medlemsländerna skall sträva efter att varasjälvförsörjande med anläggningar för bortskaffande av avfalloch att avfallet bortskaffas på den anläggning som liggernärmast. Rådet antog en revideradavfallspolitisk resolution där bl.a. producentansvaret somprincip slås fast. Materialåtervinning skall prioriterasframför energiutvinning när så är miljömässigt motiverat.Utgående från riktlinjerna har ett antal direktiv ochförordningar antagits. Syftet är att EU-länderna skall hagemensamma miljömässiga och tekniska krav samt harmoniserandekonkurrensförutsättningar vad gäller avfall. ramdirektivet, rådets direktiv /442/EEG av den 15 juli1975 om avfall. Direktivet innehåller övergripande regler förkontroll och omhändertagande av avfall, definitioner av vissabegrepp inom avfallsområdet, bestämmelser om att varje landskall ha en avfallsplan, om tillståndsplikt föravfallsanläggningar m.m.Kommissionen har lämnat ett förslag till direktivom deponering av avfall, KOM(97) 105 slutligt. Rådet antog ijuni 1998 en gemensam ståndpunkt i frågan. Den gemensammaståndpunkten innehåller bl.a. krav på att dela in deponier itre klasser, krav på förbehandling (inklusive sortering) avavfall före deponering samt krav på nationella åtgärder för attminska mängden organiskt avfall som deponeras. Direktivetantogs slutligt den 26 april 1999.Avfallsskatt i andra EU-länderAvfallsskatt i någon form finns enligt propositionen förnärvarande i , , , , ,, , och . ÄvenNorge har infört en avfallsskatt.I samtliga länder inriktas skatten motdeponeringsanläggningar, utom i de tyska delstaterna där det ärmängden farligt avfall som uppkommer som är föremål förbeskattning. I , , och omfattarskatten även förbränning. I gäller skatteplikten ävenför avfallsförbränning och annan behandling, men skatten tas dåendast ut för specialavfall och farligt avfall.I , , och undantas helaeller delar av det branschspecifika industriavfallet. I Danmarkbefrias allt avfall som inte omfattas av kommunernasinsamlingsordning, vilket i regel innebär att ävenbranschspecifikt industriavfall befrias. tar ut enavgift på per ton för branschspecifikt industriavfall ijämförelse med för hushållsavfall. Storbritannientillämpar en skatteväxling mellan avfallsskatt och arbets-givaravgift som i princip innebär att industrins totalakostnader inte ökar på grund av avfallsskatten.Skattesatserna varierar kraftigt. I , ,och tillfaller skatteintäkternastaten utan föreskrifter om hur intäkterna skall användas. Iövriga länder används intäkterna helt eller delvis till vissamiljöåtgärder.Anmälningsförfarandet i EURegeringens förslag om skattebefrielse för i huvudsak s.k.branschspecifika avfall kan enligt EG:s konkurrensreglerbetraktas som statsstöd.