bet · GN01SfU3 · 1999-10-12 00:00:00 — Utskottet avstyrker också motion1998/99:Sf235.Förmåner vid vistelse utomlandsBosättningsbaserade förmånerOvan har redogjorts för utbetalning av förmåner vidvistelse utomlands när det gäller biståndsarbetareoch statligt utsända. Liknande bestämmelser skallgälla utlandsstuderande som vid utlandsstudierfortfarande skall anses bosatta här i landet.I övrigt föreslår regeringen att vissabegränsningar skall gälla för utbetalning avbosättningsbaserade förmåner för tid när denförsäkrade vistas i ett land som varken är medlem iEU eller omfattas av . Som huvudregelskall sådana förmåner kunna utbetalas vid enutlandsvistelse endast om det kan antas att dennakommer att vara i längst . Det innebäratt nuvarande begränsning för utbetalning avbarnbidrag, förlängt barnbidrag och underhållsstödvid utlandsvistelse i princip skall behållas. Denettårsregel som vid utlandsvistelsen skall styrasjälva tillhörigheten till den bosättningsbaseradeförsäkringen skall således i allmänhet inte utgöraden främsta begränsningen mot utbetalning avförmåner under utlandsvistelse. Däremot kommer idetta hänseende ettårsregeln enligt propositionenatt vara den yttersta begränsningen.Vissa undantag från den föreslagnasexmånadersregeln bör dock enligt regeringen göras.För ersättning för sjukvård m.m. bör gälla särskildabestämmelser. För garantipension och folkpension iform av förtidspension samt efterlevandepensionliksom för pensionstillskott och särskiltpensionstillägg till ålderspension för långvarigvård av sjukt eller handikappat barn skall ocksågälla särskilda bestämmelser. Det anförda innebäratt de förmåner som undantas från sexmånadersregelnkan betalas ut vid utlandsvistelse om denna kanantas vara längst . För de olikapersonkategorierna gäller som nämnts andra regler,för t.ex. biståndsarbetarna utgesbosättningsförmånerna så länge personen anses bosatti , således längst under fem år.Regeringen föreslår dock att det skall finnas enmöjlighet att kunna besluta att enbosättningsbaserad förmån skall få betalas ut även iannat fall. Denna möjlighet bör enligt propositionenockså finnas när rätten till en förmån har upphörtpå grund av bosättningsbestämmelserna. Sådana beslutbör kunna meddelas på ansökan av den försäkrade, ochdispens bör kunna ges om det skulle framstå somuppenbart oskäligt att dra in förmånen. Bestämmelsenbör enligt propositionen tillämpas restriktivt.Arbetsbaserade förmånerVad avser utbetalning av arbetsbaserade förmåner vidvistelse utomlands kan enligt propositionen tillväsentlig del dessa sägas vara intjänade förmåner,och skall inte heller vara knutna till den enskildesbosättning. Vissa begränsningar för utbetalning avförmåner utomlands skall dock gälla. Förmåner vidsjukdom, havandeskap, tillfällig vård av barn ochrehabilitering skall kunna utges vid utlandsvistelseendast om ersättningsfallet har inträffat medan denförsäkrade utförde arbete utomlands som jämställsmed arbete i . förmåner skall ocksåkunna utges om har godkänt att denenskilde vistas utomlands.När det gäller arbetsbaserade pensionsförmåner ochersättning från arbetsskadeförsäkringen skall någrasärskilda begränsningar däremot inte tillämpas.Dessa förmåner skall vid utlandsvistelse kunnabetalas ut så länge rätten till förmånen bestårenligt respektive lag.Utbetalning av föräldrapenning över garantinivånskall vid utlandsvistelse såsom kunna ske ombarnet anses bosatt i Sverige.ATP-förbindelseI dagens pensionssystem finns möjlighet att i vissafall genom en s.k. ATP-förbindelse åstadkomma att eninkomst grundar pensionsrätt i , trots attden enligt huvudreglerna inte gör det. Motsvarandeförbindelse finns även inom det reformeradeålderspensionssystemet. Genom förbindelsen åtar sigen arbetsgivare, utan att vara avgiftsskyldig enligtsvensk lag eller konvention, att betalatilläggspensionsavgift (numera ålderspensionsavgift)på den lön som utbetalas till en arbetstagare.Enligt regeringens bedömning står ATP-förbindelserna och förbindelserna avseendeinkomstgrundad ålderspension i strid med är dock oförhindrat att sägaupp förbindelser som gäller inom förordningenstillämpningsområde.Regeringen föreslår att möjligheten att teckna ATP-förbindelser och motsvarande förbindelser inom detreformerade ålderspensionssystemet skall avskaffashelt. Bestämmelserna om sådana förbindelser i AFLoch i lagen om inkomstgrundad ålderspension skallupphävas, vilket medför att PGI därefter inte skalltillgodoräknas på grund av sådana förbindelser.Möjligheten att nyteckna nämndaförbindelser skall försvinna fr.o.m.tidpunkten för ikraftträdandet den 1januari 2001 av det nya lagförslaget. PGItill följd av en förbindelse som gällde vidden tidpunkten skall dock kunnatillgodoräknas t.o.m. det femte därpåföljande året.Handläggningsfrågor och överklaganden m.m.Såsom framgått föreslås att inskrivning hosförsäkringskassa inte längre skall vara någotvillkor för rätt till förmåner.Nuvarande bestämmelser om tillhörighet tillförsäkringskassa ersätts av bestämmelser som angervilken kassa som är behörig att fatta beslut, s.k.forumregler. Bestämmelser föreslås också införda omvilken kassa som skall fatta beslut i ett ärende somrör en person som inte är bosatt i propositionen skall som huvudregel, liksom , den kassa inom vars verksamhetsområde denenskilde är folkbokförd vara behörig att fattabeslut. Den kassa inom vars område den enskilderegelmässigt tillbringar dygnsvilan ellerregelmässigt arbetar skall vara behörig att fattabeslut för en person som inte är bosatt här. Beslutsom gäller sjömän skall, om det inte avser pension,liksom fattas av allmännaförsäkringskassa. Om inte någon annan kassa ärbehörig att fatta beslut, skall ärendet avgöras avStockholms läns allmänna försäkringskassa.Enligt propositionen bör i vissa fall föreligga enanmälnings- och uppgiftsskyldighet. Regeringenföreslår att den som bosätter sig i och sominte är folkbokförd här skall anmäla sig till denförsäkringskassa som är behörig att fatta beslut iärenden som rör henne eller honom. Samma skall gällaen anställd som av en svensk statlig arbetsgivaresänds till ett annat land för arbete förarbetsgivarens räkning om den anställde inte ärfolkbokförd. Den som arbetar i utan att varabosatt här får göra en anmälan till den kassa som ärbehörig att fatta beslut rörande henne eller honom.Anmälan skall ha betydelse på så sätt attbosättningsbaserade förmåner inte skall kunna utgesför än tredje månaden före den då anmälanom bosättning gjordes eller kassan på annat sättfick kännedom om bosättningen. Andra arbetsbaseradeförmåner än förmåner enligt arbetsskadeförsäkringenskall inte kunna utges tillbaka äntredje månaden före den då kassan fick kännedom omarbetet.Vidare skall den som upphör att vara försäkrad iSverige eller som lämnar för som kanantas ha betydelse för rätten till förmåner anmäladetta till kassan.Vad gäller omprövning, ändring och överklagande avbeslut skall nuvarande bestämmelser i 20 kap. 10-13§§ AFL även gälla i ärenden som rör tillämpningen avsocialförsäkringslagen. Regeringen menar att någonbearbetning av dessa bestämmelser inte bör ske inuvarande sammanhang, eftersom det pågår en samladöversyn av de processuella reglerna inomsocialförsäkringen (dir. 1998:73).Om EG-rättsliga konsekvenserPropositionenAllmäntEG-rättens och främst förordning 1408/71:s betydelsehar tidigare berörts. Bestämmelserna i nämndaförordning syftar till samordning men inteharmonisering av medlemsländernassocialförsäkringssystem. De nationellabestämmelserna får enligt likabehandlingsprincipen,som finns uttryckt i , inte varadiskriminerande i förhållande till medborgare iandra medlemsländer.Förordningen skall garantera att den som utnyttjarrätten till fri rörlighet mellan medlemsländernaomfattas av lagstiftningen om social trygghet i ettav dessa. I förordningen finns bestämmelser om bl.a.likabehandling av EU-medborgare, bestämmande avtillämplig lagstiftning, sammanläggning avkvalifikationstider, export av förmåner ochproportionell beräkning av pensioner. Engrundläggande princip är att den för vilkenförordningen gäller skall omfattas av lagstiftningeni bara en stat, i regel arbetslandets lagstiftning.Lagvalsreglerna gäller före nationell lagstiftning.Det ankommer på den nationella lagstiftningen attange närmare villkor för att tillhöra ett nationelltsystem för social trygghet och förutsättningarna föratt få förmåner. Vidare ankommer det på sådanlagstiftning att fastställa villkor förtillgodoräknande av försäkringsperioder. Dennationella lagstiftningen får dock inte avvika frångemenskapsrättsliga principer och regler. Villkoreni nationell lagstiftning som för anslutning till ettsystem för social trygghet kräver bosättning ilandet kan därför inte upprätthållas.Lagvalsreglerna ersätter sådana villkor med villkorom arbete i berörd medlemsstat.I propositionen anförs att EU ingått ett antalavtal om social trygghet mellan gemenskapen ochtredje land och att genom sitt medlemskap ärbundet därav. innebär vidare attförordningarna om social trygghet också gäller iförhållande till , och Liechtenstein.EG-rättsliga konsekvenser för bosättningsbaseradeförmånerOm en i bosatt person enligtgemenskapsrätten skall omfattas av lagstiftningen ien annan stat därför att han t.ex. arbetar i denstaten, medför det enligt propositionen att haneller hon inte skall anses bosatt här vidtillämpningen av bestämmelserna ombosättningsbaserade förmåner. I propositionenföreslås att en särskild bestämmelse införs i dennya lagen innebärande att den som omfattas avlagstiftningen i annan medlemsstat inte är försäkradför sådana förmåner enligt den nya lagen sommotsvarar förmåner som avses i förordning 1408/71.Anledningen till lagförslaget är att EG-rätten intedirekt förbjuder en stat att tillhandahållaavgiftsfria förmåner. Vidare skall den som inte ärbosatt här i landet men som enligt gemenskapsrättenskall omfattas av svensk lagstiftning om socialtrygghet vid tillämpning av bestämmelserna ombosättningsbaserade förmåner liksom ansesbosatt här.EG-rättsliga konsekvenser för arbetsbaseradeförmånerEnligt propositionen innebär förslaget att en del avsocialförsäkringen skall vara arbetsbaserad i storutsträckning en anpassning till vad som gällerenligt EG-rätten. Som nämnts är huvudprincipen atten förvärvsarbetande skall omfattas avlagstiftningen om social trygghet där han eller honarbetar oberoende av i vilket land denne är bosatt.Enligt propositionen kommer dock i vissa fallfortfarande en tillämpning av EG-rätten att medförakonsekvenser som avviker från vad som gäller enligtsvensk nationell lagstiftning. Det är enligtpropositionen inte möjligt att göra en uttömmandeuppräkning av alla sådana situationer men det rörsig huvudsakligen om fall då en person samtidigtarbetar i flera länder, antingen genom att arbetet isig är gränsöverskridande eller genom att personenhar flera arbeten.Om EG-rättsliga konsekvenser beträffande förmånervid utlandsvistelseFörordning 1408/71 bygger påexportabilitetsprincipen, som innebär att förmånerskall kunna betalas ut oavsett var inom EU denenskilde är bosatt. Villkor i nationell lagstiftningsom begränsar rätten till förmåner till dem som ärbosatta i ifrågavarande medlemsstat kan inteupprätthållas gentemot dem som enligt förordning1408/71 omfattas av lagstiftningen i denmedlemsstaten. Den nämnda principen omexportabilitet gäller enligt artikel 10 i förordning1408/71, om inte annat anges, kontantförmåner vidinvaliditet eller ålderdom eller till efterlevandeliksom pensioner på grund av olycksfall i arbeteteller arbetssjukdomar samt dödsfallsersättning.Sådana förmåner får inte minskas, ändras,innehållas, dras in eller konfiskeras med anledningav att den berättigade är bosatt i ett annat EES-land än det som svarar för betalningen. Artikeln gerdock inte någon uttömmande reglering avexportabilitet. För förmåner vid sjukdom ochmoderskap och för familjeförmåner gäller särskildaregler som medger betalning utomlands i avdelningIII i förordningen och enligt bestämmelser iförordning 574/72 för olika slags förmåner.Vad gäller de bosättningsbaserade förmånerna avser,som framgått ovan, de föreslagna bestämmelserna iSofL om förmåner vid utlandsvistelse endast vistelsei ett land som inte ingår i EES. Till skillnad vadsom gäller de bosättningsbaserade förmånerna gällerbeträffande de arbetsbaserade förmånernabegränsningarna även inom EES. I fall då förordning1408/71 är tillämplig kan dock begränsningarna kommaatt sättas ur spel. I propositionen anförs attreglerna i förordning 1408/71 innebär att rätt tillutbetalning av kontantförmåner utomlands föreliggeri vissa fall. I dessa fall kommer såledesförordningens bestämmelser att gälla före den nyalagens bestämmelser.I propositionen framhålls att det av art. 22.1 iförordning 1408/71 framgår att en EU-medborgare vidvistelse i annat medlemsland än där han är försäkradoch vars hälsotillstånd kräver omedelbaravårdförmåner har rätt till kontantförmåner.Enligt propositionen är den viktigaste situationendå förordningens regler medför rätt tillkontantförmåner i annat land än den behöriga statennär den anställde är bosatt i annat medlemsland änden behöriga staten. Detta gäller bl.a.sjukpenningförmåner.MotionerMargit m.fl. (m) begär i motion 1998/99:Sf16ett tillkännagivande om en utredning gällandegränsgångarproblem. I propositionen berörs enligtmotionärerna inte de speciella problem som rörgränsgångare, t.ex. personer som arbetar i Danmarkoch bor i . Detta problem börjar få växandebetydelse inte minst mot bakgrund av den snartfärdigställda broförbindelsen mellan ochKöpenhamn. I motionen framhålls att gränsgångarnasproblem inte enbart avser socialförsäkringen utanockså kompliceras av de olika grannländernasskattesystem etc. Det framhålls vidare i motionenatt ett regelsystem för gränsgångare måste utformasså att detta inte kan användas för att optimerautfallet av t.ex. socialförsäkringssystemen. Attproblemen är svårlösta har enligt motionärerna olikaarbetsgrupper från de nordiska länderna redantidigare visat, men detta får inte hindra attpraktiska om än inte helt idealiska lösningararbetas fram. För detta krävs en utredning om vilkamodeller som kan ge någorlunda acceptabla lösningarpå de påtalade problemen.I motion 1998/99:Sf209 av () begärsett tillkännagivande om förenklade betalningsrutinervid akut vård för EU-medborgare. Motionären uppgeratt för att komma i åtnjutande av akut sjukvård i enmedlemsstat måste vederbörande medföra en speciellblankett. Pass eller annan identitetshandlingutvisande att man är medborgare i ett annatmedlemsland är inte tillräckligt. Visserligen kan idessa fall ersättning erhållas i efterhand men densom söker vård kan ofta vid vårdtillfället få betalabetydande avgifter. Blanketten är enligt motionärendessutom ytterst arbetskrävande förförsäkringskassorna.Utskottets ställningstagandeFrågan om den s.k. gränsgångarproblematiken har fåttoch kommer att få en allt större betydelse inteminst mot bakgrund av den snart färdigställda fastaförbindelsen mellan och . Problemendärvidlag berör inte bara rätten tillsocialförsäkringsförmåner utan också bl.a.socialavgifter och skatter.När det gäller förbindelserna mellan ochSverige, som båda är medlemmar i , inomsocialförsäkringsområdet regleras dessa av bl.a.förordning 1408/71. Som framgått ovan tarförordningen sikte på att koordineramedlemsländernas socialförsäkringsregler i syfte attbestämma vilket lands lagstiftning som skall gälla ivarje enskilt land, inklusive betalning av enskildasoch arbetsgivares sociala avgifter.I en rapport , somgemensamt getts ut av de svenska och danskaregeringarna, anförs beträffande den s.k.gränsgångarproblematiken och socialförsäkringenbl.a. När det gäller tolkning avregelsystemet kan det uppstå problem i mångaenskilda fall om det finns skillnader i de socialaförsäkringssystemen mellan länderna. Så är falletjust när det gäller och . Eftersomantalet gränsgångare mellan dessa länder har varitförhållandevis litet, har sådana problem varitbegränsade. Enligt rapporten kommer situationenemellertid att förändras i betydande utsträckningnär den nya börjar fungera påavsett sätt. Reglerna är desamma för allagränsöverskridande aktiviteter i hela EU. Någrabestämmelser särskilt anpassade för förhållandenamellan och finns inte. Reglerna iförordning 1408/71 får, i vissa avseenden, enligtrapporten särskilt komplicerade effekter i de fallDanmark är inblandat eftersom skiljer sigfrån övriga medlemsstater vad gäller den socialatrygghetens finansiering såtillvida attsocialavgifter knappast existerar. I det svenskasystemet betalar företagen däremot sociala avgifterpå av den anställdes lön till staten.Arbetstagare som arbetar i både och Sverigemed anställning hos två olika arbetsgivare omfattasav socialförsäkringssystemet där han eller hon bor.Detta kan enligt rapporten göra det dyrt för danskaföretag att deltidsanställa en arbetstagare som ärbosatt i , eftersom företaget måste betala ca30 % av den anställdes lön i avgift till den svenskastaten.Utskottet konstaterar att etablerandet avÖresundsregionen kommer att få stor betydelse inteminst med avseende på beslut omföretagsetableringar. Skillnader i ländernasregelverk vad gäller t.ex. skatter ochsocialförsäkringsförmåner kan därvid som ocksåframhålls i rapporten komma att ha stor betydelse.Enligt vad utskottet erfarit har redan ett växandeantal svenska företag etablerat sig i föratt sedan hyra ut arbetskraft till och på såsätt undkomma att betala sociala avgifter. Utskottethar också noterat att gränsgångarproblematiken,främst med avseende på ländernas olika skattesystem,uppmärksammats i ett antal motioner underinnevarande års allmänna motionstid.Enligt utskottets uppfattning är det av störstavikt att, inte minst vad gällersocialförsäkringssystemen, frågan uppmärksammas ochfår en lösning. I den nämnda rapporten anförs ocksåatt de svenska och danska regeringarna kommer attutreda möjligheterna till undantag från och/ellergemensamma tolkningar av EG-förordningarna avseendepersoner som ofta skiftar arbetsplats mellanländerna, har bisysslor i det andra landet ellerarbetar i gränsöverskridande tjänst. Vidareframhålls i rapporten att, för att så långt möjligtsäkra att de som bor i framdelesinte upplever skillnader i de sociala systemen somett hinder för integration, regeringarna kommer attta initiativ till såväl en omfattande satsning påinformation som till en särskild styrgrupp förÖresunds integration, som löpande skall ta sig annya hinder och problem. Utskottet konstaterar ocksåatt frågan uppmärksammats i budgetpropositionen för2000. Under utgiftsområde 10 (volym 6 s. 19) anförsatt färdigställandet av kommer attinnebära ett ökat svensk-danskt samarbete och att idet sammanhanget socialförsäkringsfrågor kommer attberöras. Utskottet vill också nämna att enligtartikel 17 i förordning 1408/71 kan två eller fleramedlemsstater, dessa staters behöriga myndighetereller de organ som utses av dessa myndigheter kommaöverens om undantag från bestämmelserna i artiklarna13-16 till förmån för vissa grupper eller för vissapersoner. Artiklarna 13-16 innehåller bl.a. reglerom bestämmande av tillämplig lagstiftning.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attnågot särskilt tillkännagivande med anledning avmotion 1998/99:Sf16 inte är påkallat.Vad gäller frågan om förenklade betalningsrutinervid akut sjukvård vill utskottet framhålla att detär väsentligt att respektive medlemslands medborgareinformeras om vad som i olika avseenden krävs föratt erhålla förmåner under semester eller annanvistelse i annat medlemsland. Utskottet kan ocksåkonstatera att den i olikasammanhang redan nu aktivt arbetar för attbyråkratiska hinder inom EU i så stor utsträckningsom möjligt undanröjs. Utskottet avstyrker motion1998/99:Sf209.KostnaderRegeringens förslag innebär att det inom denbosättningsbaserade delen av socialförsäkringentillkommer ett antal personer som under längre tidstuderar utomlands samt ett antal personer somarbetar med t.ex. bistånd. Å andra sidan fallerbl.a. utländska studerande här i landet bort. Närdet gäller den arbetsbaserade delen avsocialförsäkringen kan det enligt propositionenantas att det för år räknat tillkommer ca 8 000personer till den skyddade personkretsen. En stordel av dessa stannar emellertid i en kortaretid, vilket enligt propositionen innebär att denskyddade personkretsen kan antas komma att utvidgasmed ca 2 000 personer. I ett inledningsskede kanockså förslaget komma att medföra administrativakostnader. Regeringens bedömning är att förslagen isin helhet kommer att medföra sådana förenklingar iregelsystemet att de initiala kostnaderna kommer attvägas upp av successiva administrativa besparingar.Sammanfattningsvis anförs att av de gjordaberäkningarna av ökade eller minskade utgifterrespektive intäkter som förslagen kan föranledafinner regeringen att det i fråga om förmåner inomden bosättningsbaserade delen av socialförsäkringenuppkommer en kostnadsökning om ca 17 miljoner kronorårligen medan kostnaderna för förmåner inom denarbetsbaserade delen av försäkringen beräknas ökamed ca 70- 80 miljoner kronor.Ikraftträdande och övergångsbestämmelserm.m.PropositionenDe nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari2001. Mot bakgrund av att det måste vidtasförberedelser av olika slag hos de handläggandemyndigheterna är det enligt regeringen interealistiskt med en tidigare ikraftträdandetidpunkt.Främst gäller det administrativa åtgärder,utbildningsinsatser och anpassning av ADB-stöd.Vad gäller övergångsregler föreslås inom denbosättningsbaserade delen av socialförsäkringen attde nya bestämmelserna som huvudregel skall tillämpasi fråga om förmåner för tid efter det den nyalagstiftningen trätt i kraft medan äldrebestämmelser skall tillämpas på förmåner för tiddessförinnan. När det gäller bilstöd tillhandikappade och bidrag vid adoption av utländskabarn skall äldre bestämmelser tillämpas påansökningar som kom in till den handläggandemyndigheten innan de nya bestämmelserna trätt ikraft.Inom den arbetsbaserade delen av socialförsäkringenskall som huvudregel de nya bestämmelserna tillämpasi fråga om förmåner för tid efter det att den nyalagstiftningen trätt i kraft medan äldrebestämmelser tillämpas för förmåner som avser tiddessförinnan.Nya bestämmelser om rätt till förmåner skall inte inågot fall tillämpas i fråga om förmåner för tidföre ikraftträdandet.MotionI motion 1998/99:Sf18 yrkande 2 av tredje vicetalman m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om behovet av information.Motionärerna framhåller att regeringens förslaginnebär omfattande ändringar och att i samband medgenomförandet måste det stora behovet av informationoch utbildning inomsocialförsäkringsadministrationen tillgodoses. Ävenpersonal som handhar studiesociala frågor måste fåinformation om de nya bestämmelserna. Det är ocksåviktigt att studenter som avser att studerautomlands blir upplysta om de regler som gäller ochäven får hjälp med att jämföra de egna förhållandenamed gällande bestämmelser.Utskottets ställningstagandeÄven om de materiella ändringarna inte är särskiltomfattande, innebär den nya lagstiftningen urprincipiell synpunkt en helt ny konstruktion medavseende på begreppet försäkrad innebärande bl.a.att mer enhetliga försäkringsvillkor kommer attgälla för likartade förmåner. Det är därför av storbetydelse att den personal som kommer att handläggadessa frågor blir ordentligt informerad ochutbildad. Lika väsentligt är att de grupper somfrämst kommer att beröras av den nya lagstiftningen,t.ex. studerande och biståndsarbetare, i god tiderhåller information om den nya lagstiftningen såatt de är väl medvetna om vad som kommeratt gälla. I propositionen framhålls också att en avanledningarna till att lagstiftningen inte skallträda i kraft förrän är behovetav utbildningsinsatser.Utskottet utgår från att utbildnings- ochinformationsinsatser enligt de intentioner som försfram i motionen genomförs. Något särskilttillkännagivande kan inte anses påkallat medanledning av motion 1998/99:Sf18 yrkande 2.LagförslagenRegeringen föreslår som framgått en helt nysocialförsäkringslag (SofL).