bet · GN01BoU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Med hänvisning härtillföreslås att den nuvarande Byggkostnadsdelegationen skall omvandlas till enboendekostnadsdelegation.Vid sin behandling av ett motsvarande yrkande om inrättande av enboendekostnadsdelegation under föregående (bet. 1998/99:BoU1 s. 36)avstyrkte utskottet förslaget.Enligt utskottets mening fanns det inte tillräckliganledning att tillsätta en delegation med den inriktning som hadeföreslagits i motionen. Utskottet har inte på de i den nu aktuella motionenangivna grunderna funnit tillräcklig anledning att ändra sitt tidigareställningstagande. vill utskottet instämma i att det från tid tillannan naturligtvis finns anledning att se över de förhållanden som påverkarboendekostnaderna. Utskottet har mot den bakgrunden beslutat att senareunder detta genomföra en utfrågning där boendekostnaderna ochboendebeskattningen kommer att belysas. På flera områden pågår ocksåutredningsinsatser som avser faktorer av betydelse för boendekostnaderna.Det gäller bl.a. de pågående utredningarna om fastighetsbeskattningen,bruksvärdessystemet och om villkoren för de allmännyttiga bostadsföretagen.Motion Bo411 (v) yrkande 4 avstyrks.I motionerna Bo411 (v) yrkande 7 och So489 (v) yrkande 9 förs fram förslagom att Boendesociala beredningen skall ges tilläggsdirektiv som innebär attberedningen skall överväga hur individens rätt till boende skall tryggas.Enligt motionerna finns det inte någon lagstadgad rätt till en egenbostad. Beredningen bör därför överväga hur en sådan rätt skall kunnaåstadkommas, t.ex. genom ändringar i socialtjänstlagen.Det kan även enligt bostadsutskottets mening finnas anledning att se överregleringen av kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen och vilken rätttill en bostad för den enskilda som bör följa av denna reglering. Utskottetär dock inte berett att nu förorda att den Boendesociala beredningen ges ettsärskilt uppdrag att se över denna fråga. I den mån det visar sigerforderligt att ur ett boendesocialt perspektiv lägga fram förslag med deninriktning motionärerna föreslagit torde de relativt breda direktivberedningen har ge utrymme också för detta. Motionerna avstyrks sålunda.Kommunala bostadsföretagRiksdagen beslutade (bet. 1998/99:BoU11) att införa ett tids-begränsat sanktionssystem vid försäljning av kommunala bostadsföretag.Bestämmelserna innebär att om en kommun säljer aktier eller andelar i ettkommunalt bostadsföretag i sådan omfattning att kommunen förlorar detdominerande inflytandet i företaget minskas det generella statsbidraget tillkommunen. godkänts som allmännyttigt skall dessutomgodkännandet återkallas.Även i de fall en kommun använder sitt bestämmande inflytande i ettkommunalt bostadsföretag för att tillföra kommunen en utdelning somöverstiger en skälig avkastning på det ursprungliga aktiekapitalet minskasdet generella statsbidraget.I det fall kommunen organiserat sin verksamhet i en aktiebolagsrättsligkoncern drabbar motsvarande sanktion kommunen, om tillgångar överförs i formav utdelning eller aktieägartillskott till ett annat i samma koncerningående bolag som inte huvudsakligen ägnar sig åt bostadsförsörjning.Också det fall ett kommunalt bostadsföretag beslutar att träda i frivilliglikvidation minskas det generella statsbidraget.Sanktionssystemet har trätt i kraft . På ägarförändringaroch beslut om frivillig likvidation skall lagen tillämpas t.o.m. den 30 juni2001 och på utdelningar och aktieägartillskott t.o.m. den 30juni 2002. Utdelningar och aktieägartillskott som hänför sig tillräkenskapsår som löpt ut före omfattas inte av lagen.Förslag som avser de kommunala bostadsföretagen förs fram i sex motioner.Gemensamt för motionerna är att de förordar att de tillfälliga sanktionernavid försäljning av kommunala bostadsföretag skall tas bort.Den bästa och långsiktigt mest hållbara insatsen för kommuner med kommunalabostadsföretag i kris är enligt motion Bo201 (m) yrkande 1 att låta kommunensälja bostadsföretaget utan ekonomiska sanktioner från staten. Sanktionernabör enligt motionens yrkande 2 därför tas bort.I Moderata samlingspartiets partimotion Bo206 yrkande 16 begärs ettriksdagens tillkännagivande om de kommunala bostadsföretagen som innebär atten försäljning av dessa bostadsföretag skulle leda till bättre konkurrensoch därmed också till billigare och effektivare lösningar. Kommunerna måsteenligt motionen av detta skäl återfå rätten att förfoga över sina företag.Enligt motionens yrkande 17 bör därför sanktionerna vid utförsäljning avkommunala bostadsföretag avskaffas.Regeringen bör enligt motion Bo204 (c) yrkande 4 lägga framförslag som undanröjer hinder och ger allmännyttan förutsättningar attfungera på samma villkor som andra bostadsföretag. Enligt motionen utgörbl.a. de sanktioner som kan utgå vid försäljning av allmännyttigabostadsföretag ett sådant hinder som måste tas bort.Delar av de kommunala bostadsföretagen bör enligt motion Bo232 (fp) yrkande1 kunna säljas för att minska den kommunala dominansen på hyresmarknaden. Desanktioner som kan drabba kommunerna vid försäljning bör därför tas bort. Endiskussion om företagens framtida struktur bör enligt motionen dessutomföras. Även i motion K352 (fp) yrkande 3 förs ett motsvarande förslag fram.Det finns enligt motion Fi611 (kd) yrkande 2 inte några skäl att motverkaförsäljningar av kommunala bostadsföretag. Utförsäljningsstoppet bör därföravskaffas.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om de kommunalabostadsföretagen vill utskottet anföra följande.De kommunala bostadsföretagen har fått vidkännas storaförändringar. Det är förändringar som har sin grund såväl i det regelsystemoch de förutsättningar i övrigt som statsmakterna satt upp som i mångakommuners hantering av dessa företag. Det är bl.a. mot den bakgrunden somregeringen tillsatt en särskild utredare med uppgift att ta framunderlag för kommande beslut om allmännyttiga bostadsföretag. Utredarenskall enligt sina direktiv (dir. 1999:3) redovisa ett diskussionsbetänkandeom utvecklingen av de allmännyttiga bostadsföretagen för att hitta nyaformer för hur icke vinstdrivande företag kan organiseras och hurhyresgästernas inflytande kan öka i dessa företag. Utredaren skall vidaregenomföra en utvärdering av det s.k. bruksvärdessystemet. Utredaren skallutvärdera i vad mån systemet har bidragit till att uppnå uppställda mål samtäven i övrigt analysera systemets tillämpning och funktionssätt mot bakgrundav de förändringar som sker på bostadsmarknaden.I de delar som inte gäller bruksvärdessystemet skall utredaren redovisasitt uppdrag före den 1 januari 2000.Till grund för införandet av det tillfälliga sanktionssystem som nutillämpas ligger uppfattningen att framtiden för deallmännyttiga bostadsföretagen utreds skall systemet motverka att dessabostadsföretag säljs ut eller att pengar förs över från dem till annanverksamhet i kommunerna. Skulle de kommunala bostadsföretagen försvinnaeller utarmas vore det praktiskt taget omöjligt att återskapa dem. Densociala bostadspolitik som bedrivs i skulle drabbas avsvåra motgångar. Utskottet anser därför, nu liksom tidigare, att detföreligger ett starkt behov av att behålla det tillfälligasanktionssystemet.Utskottets ställningstagande innebär naturligtvis inte att diskussionen omde kommunala bostadsföretagens roll skall strypas. Syftet är detmotsatta, nämligen att ge utrymme för en förutsättningslös diskussion medbibehållen framtida handlingsfrihet. Ett genomförande av förslagen imotionerna riskerar att leda till det motsatta förhållandet, dvs. endiskussion styrd av kommunala utförsäljningar där det i slutändan inte finnsnågot handlingsutrymme därför att många kommuner sålt ut sinabostadsföretag. Utskottet avstyrker redan på denna grund förslagen imotionerna.Enligt utskottets mening kan invändningar resas mot motionerna också ur ettrent principiellt perspektiv. Gemensam för motionerna är att de förespråkaratt kommunerna skall ha handlingsfrihet när det gäller att hantera sinabostadsföretag. Med handlingsfrihet tycks i dessa fall endast avseskommunernas rätt att sälja ut sina bostadsföretag. I motionerna försknappast någon diskussion alls om vilka följder detta kan tänkas få förbostadsförsörjningen i kommunen eller för hyressättningssystemet. För attkommunerna skall kunna ta det bostadspolitiska ansvar som de ålagts måste deockså ha tillgång till de instrument som fordras. Enligt utskottets meningutgör de kommunala bostadsföretagen ett viktigt sådant instrument som inteutan vidare kan undvaras. Även av detta skäl bör resultaten av det nupågående utredningsarbetet avvaktas.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda förslagen imotionerna Bo201 (m), Bo204 (c) yrkande 4, Bo206 (m) yrkandena 16 och 17,Bo232 (fp) yrkande 1, K352 (fp) yrkande 3 samt Fi611 (kd) yrkande 2.BostadsbyggandetBostadsproduktionens omfattning och inriktning diskuteras i ett antalmotioner. I detta avsnitt behandlas motionsförslag om de allmännaförutsättningarna för bostadsbyggande och särskilt förhållandena i s.k.tillväxtregioner. Förutsättningarna för byggande av studentbostäder tas uppsärskilt i ett följande avsnitt.I motion Bo211 (v) hänvisas bl.a. till en bedömning av som visaratt totalt ca 25 000 lägenheter skulle behöva byggas i landet somhelhet och att 19 000 av dem bör byggas i de s.k. tillväxtregionerna.Motionärerna framhåller mot denna bakgrund att nyproduktionen av bostäder idagsläget ligger på en för låg nivå och att de bostäder som trots allt byggsblir alltför dyra. bör enligt motionärerna begära att regeringenåterkommer med ett förslag om hur nyproduktionen av hyresrätter skall kunnaöka, som kravet på rimliga hyror för låg- och medelinkomsttagaretillgodoses (yrkande 1). Vidare föreslås att regeringen skall återkomma medförslag till åtgärder som ökar omfattningen av nödvändiga ombyggnadsåtgärderi bostadsbeståndet (yrkande 2). Både i fråga om ny- och ombyggnad pekarmotionärerna på tänkbara lösningar, men säger sig vara öppna förandra förslag.Enligt vad som anförs i motion Bo223 (s) är det nödvändigt att ta etthelhetsgrepp på problemen med det alltför låga bostadsbyggandet.Motionärerna föreslår att i ett tillkännagivande skall begära attregeringen vidtar åtgärder på såväl kort som lång sikt. På kort sikt börregeringen införa ett tidsbegränsat investeringsbidrag förbostadsinvesteringar i hyres- och bostadsrättslägenheter. Bidraget föreslåsendast utgå om en fastställd nivå på produktionskostnad per kvadratmeterunderskrids. För att finna lämpliga åtgärder på föreslåsregeringen tillsätta en utredning med uppgift att studera kommunernasincitament för bostadsbyggande. Utredningen skall särskilt studera tvåfrågor, det kommunala skatteutjämningssystemets betydelse i sammanhangetsamt det kommunala risktagandet i samband med bostadsbyggande.Även i motion Bo230 (s) diskuteras behovet av åtgärder på kort respektivelång sikt för att öka bostadsbyggandet. Regeringen bör enligt motionärernatillsammans med övriga aktörer på bygg- och bostadsmarknaden utformakonkreta åtgärder för ett ökat byggande av hyresrätter i tillväxtregionerna.Som ett exempel på en kortsiktig åtgärd förordas att ett riktat tillväxtstödinförs. Stödet skall endast ges för produktion av hyresrätter och undervissa förutsättningar med syfte att begränsa bygg- och bostadskostnaderna.En rad exempel på långsiktiga åtgärder redovisas av motionärerna. Vad gällerde åtgärder som staten bör vidta kan nämnas att främja konkurrensen påbyggmarknaden, att utfärda någon form av realräntegaranti förbostadsföretag, att förbättra neutraliteten mellan olika upplåtelseformer,att ändra beräkningsmodellen för räntebidrag så att hänsyn tas till deverkliga produktionskostnaderna samt att utforma villkoren förbostadsbidragen så att segregation motverkas.I motion N240 (m) tas särskilt upp förhållandena i Stockholmsregionen.Motionärerna anser att ett antal politiska beslut under de senaste årenvittnar om dålig respekt för väljarnas åsikter om vilka förutsättningar sombör gälla för byggande och boende i . Som exempel på sådana beslutnämns det kommunala skatteutjämningssystemet, kravet på kvalificeradmajoritet vid ombildning till bostadsrätt och lagstiftningen om sanktionervid försäljning av kommunala bostadsföretag. Motionens yrkande 2 innebär attriksdagen bör uttala sig för åtgärder för att möjliggöra nybyggnation avbostäder med inriktning mot bl.a. sänkta skatter på boendet ochliberaliserade regler för hyressättning.Slutligen tas i detta avsnitt upp motion Bo204 (c) yrkande 2 som imotsvarande del tar upp frågor om förutsättningarna för nyproduktion avbostäder. Motionärerna anser att i ett tillkännagivande börframhålla att förutsättningarna för byggande av flerfamiljshus måste görasattraktiva såväl för privata som för allmännyttiga fastighetsägare.Hyressättningen måste enligt motionen i ökad utsträckning ta hänsyn tillefterfrågan och faktiska kostnader.Bostadsproduktionens omfattning har under det senaste årtiondet varitmycket ojämnt fördelad över tiden. påbörjades närmare 70 000lägenheter i nyproduktionen. Även under de två därpå följande åren lågproduktionsnivån över 50 000 lägenheter. har antalet påbörjadelägenheter emellertid stannat runt 12 000. Först under innevarande årfinns klara tecken på ett ökat bostadsbyggande. Enligt statistik från SCBkan påbörjandet under årets tre första kvartal beräknas ha ökat iförhållande till . Även enligt de indikatorer överutvecklingen på bygg-, bostads- och kreditmarknaden som publicerarfyra gånger finns flera tecken på en förbättrad byggkonjunktur medett ökat bostadsbyggande.Den kraftiga nedgången i bostadsproduktionen av har givetvis sin grund i de ekonomiska problem som drabbade delar avfastighetssektorn under dessa år. Antalet outhyrda lägenheter har ocksåvarit stort . har entilltagande bostadsbrist uppkommit. Efterfrågan på bostäder är dock mycketojämnt fördelad över landet. De regionala skillnaderna på bygg- ochbostadsmarknaden har blivit allt tydligare. I storstadsregionerna och övrigatillväxtregioner, främst vissa högskoleorter, råder det betydandesvårigheter att skaffa en ny bostad. Det gäller särskilt för de grupper somär inte redan har en bostad på orten, dvs. ungdomar, studenter ochnyinflyttade i övrigt. På vissa orter förstärks dessa problem genominriktningen av den produktion som trots allt kommer till stånd. Exempelvishar i produktionen av hyresrättslägenheter varit mycketstarkt begränsad . Inriktningen mot bostadsrätter, oftamed mycket höga produktionskostnader, gör att de kapitalinsatser som krävsför att flytta in i det nyproducerade bostadsbeståndet utesluter flertalethushåll. För resurssvaga hushåll begränsas utbudet ytterligare när ävendelar av det befintliga hyreshusbeståndet omvandlas till bostadsrätter.Bostadsutskottet kan mot denna bakgrund instämma i de synpunkter som förtsfram om att olika åtgärder nu måste prövas för att minska de uppkomnaproblemen. Framför allt måste åtgärderna inriktas på att skapaförutsättningar för en tillräcklig nyproduktion och för att förhindra att ensituation med akut bostadsbrist uppstår. I detta sammanhang bör ävendiskuteras åtgärder för att tillgodose behovet av ombyggnad och ettlångsiktigt hållbart underhåll av bostadsbeståndet. Det är emellertidnödvändigt att åtgärderna för ett ökat bostadsbyggande utgår från ett välförankrat kunskapsunderlag där synpunkter från de olika aktörerna inombostadssektorn tagits till vara. Ett sådant kunskapsunderlag har också tillstora delar tagits fram eller kommer att redovisasinom en snar framtid. Bland de utredningsinsatser m.m. som kan få betydelseför utformningen av olika åtgärder för ett ökat bostadsbyggande kan nämnasföljande.Boverket har på regeringens uppdrag analyserat vilka regioner som kommeratt få en hög hushållstillväxt och vilka av dessa som har ett stort behov avnyproduktion av bostäder. Analysen gäller också vilka hinder för byggande avframför allt hyresbostäder som kan identifieras. redovisadesommaren 1999 en rapport med sin analys samt vissa förslag till åtgärder.Denna rapport åberopas också i flera av motionerna. Verkets viktigasteslutsats är att de största problemen gäller hyresbostadsmarknadens funktion.Bristande incitament att investera i hyresbostäder är det största hindretmot nyproduktionen enligt bedömning.Landshövding fick regeringens uppdrag attöverlägga med kommunerna i om möjliga åtgärder för att skapaförutsättningar för ett ökat bostadsbyggande i länet. En första delrapportlämnades till regeringen . I rapporten redovisas vissainledande iakttagelser och slutsatser om läget i länet. Vidare identifierasfaktorer med betydelse för ett ökat bostadsbyggande. Bland dessa kan nämnassamspelet mellan byggherrar, kommuner och konsumenter, behovet avförenklingar i plansystemet, marktillgången samt kostnadsutvecklingen ibyggandet. Landshövdingen avslutar sin delrapport med att skissera någraönskvärda initiativ från regeringen. Ytterligare en delredovisning skallgöras . Uppdraget skall slutredovisas senast den 1 juli2000.Även vissa övriga utredningsinsatser berör frågor med stor betydelse förbostadsproduktionen. Som redovisats ovan tillkallade regeringen i maj 1999en särskild utredare för att ta fram underlag för kommande beslut omallmännyttiga bostadsföretag och för att utvärdera det s.k.bruksvärdessystemet. Utredaren skall bl.a. analysera de allmännyttigaföretagens roll i bostadsförsörjningen samt vilken betydelse somhyressättningen har för produktionen av nya bostäder.Regeringen beslutade vidare att låta genomföra enutvärdering av systemet med kreditgarantier för bostadsinvesteringar.Utredaren skall bl.a. analysera om dagens system främjarbostadsförsörjningen eller om det i olika avseenden kan effektiviseras.Uppdraget skall vara avslutat senast den 11 februari 2000.Slutligen kan Byggkostnadsdelegationens arbete nämnas. Delegationen harvarit verksam och har i uppgift att aktivt och i samarbete medbyggsektorns aktörer arbeta för långsiktigt sänkta produktions- ochförvaltningskostnader. Delegationen skall slutredovisa sitt arbete i mars2000.Av redovisningen ovan framgår att regeringen är väl uppmärksammad på deproblem som bildar utgångspunkt för förslagen i de aktuella motionerna.Bostadsutskottet kan också konstatera att en stor del av de förslag somlagts fram ligger väl i linje med de åtgärder som diskuteras i de rapportersom tillställts regeringen. Det är angeläget att dessa förslag nuanalyseras inom tillsammans med det ytterligarebeslutsunderlag som kommer att redovisas . bedömning är det nödvändigt att pröva ett brett spektrum avåtgärder. Ett flertal åtgärder för att förbättra förutsättningarna förbostadsbyggande kan sannolikt vidtas utan att det krävs särskilda riksdags-eller regeringsbeslut. Andra åtgärder kan däremot förutsätta ändringar igällande regelsystem eller de ekonomiska villkoren inom bostadssektorn. mån åtgärderna kräver riksdagsbeslut får det förutsättas att regeringensnarast återkommer i frågan efter avslutad beredning.Bland de åtgärder som borde kunna komma till stånd utan fördröjning är attalla berörda kommuner aktivt lever upp till sitt bostadsförsörjningsansvar.Det kan handla om att låta de kommunala bostadsföretagen producera nyalägenheter, att inte låta markanvisningar, markprissättning eller kommunalaavgifter utgöra hinder i bostadsproduktionen och att svara för en godplanberedskap. Även de privata aktörerna inom bygg- och bostadsmarknadenborde i högre utsträckning kunna bidra med åtgärder somleder till en ökad och billigare bostadsproduktion. Konkurrensen inomsektorn behöver utvecklas och samspelet mellan bostadsföretagen och deboende behöver förstärkas.Ett flertal åtgärder som diskuteras kan komma att innebärabehov av ändringar i gällande regelsystem. På dessa områden är det givetvissärskilt viktigt att ta fram ett bra beslutsunderlag. Utskottet är därförinte berett att närmare ta ställning till förslag inom områden som förnärvarande är föremål för utredning och beredning innan ett sådant underlagföreligger. Förutom de frågor som tas upp i de ovan omnämnda utredningarnahar de överväganden som pågår om fastighetsbeskattningen stor betydelse förbostadssektorn. Inte minst gäller detta frågan om neutraliteten mellan olikaupplåtelseformer. Som framgått av de olika analyser som genomförts är detframför allt förutsättningarna för produktion och förvaltning av hyresrättersom behöver ses över.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att förslagen i de aktuellamotionerna inte nu bör föranleda någon åtgärd från . Utskottet haremellertid för avsikt att löpande följa hur utredningsarbetet fortskrider.Det får förutsättas att förslag om förbättrade villkor i olika avseenden förproduktion och förvaltning av bostäder kan föreläggasriksdagen. Mot denna bakgrund avstyrks motionerna Bo204 (c) yrkande 2 imotsvarande del, Bo211 (v) yrkandena 1 och 2, Bo223 (s), Bo230 (s) samt N240(m) yrkande 2.StudentbostäderEtt stort antal motioner från årets allmänna motionstid har tagit upp frågorom bostadssituationen för studerande. Förslag om att införa ettinvesteringsbidrag för studentbostäder har redan behandlats i avsnittet omanslagsfördelningen för utgiftsområde 18, eftersom dessa förslag bedömtskunna påverka anslagsbehovet för . I detta avsnitt behandlasåterstående förslag om studentbostäder. Ett flertal av förslagen avseråtgärder för att öka produktionen och tillgången på studentbostäder. Vissaförslag tar särskilt upp frågor om möjligheten till förenklade regelsystemeller sänkta standardkrav vid byggande av studentbostäder. Andra avseråtgärder för att förbättra tillgången på studentbostäder för handikappade.Gemensamt för flertalet av motionerna är att de utgår från en beskrivningav bristen på lämpliga studentbostäder på många universitets- ochhögskoleorter. Motionärerna hänvisar till olika aktuella rapporter omefterfrågan på bostäder för studenter och ungdomar och under denärmaste åren. Bland annat redovisas uppgifter ur en bostadsrapport somSveriges Förenade Studentkårer (SFS) presenterade . I fleramotioner hänvisas även till uppgifter om att handikappade studenter harsärskilt svårt att finna en lämplig bostad.Utskottet redovisar nedan kortfattat samtliga de aktuella förslagen omstudentbostäder partivis och tar därefter ställning till dem i ettsammanhang.I motion Bo211 (v) framhålls att brist på kapital eller avsaknad avföräldrauppbackning för att ordna en bostad inte skall få vara avgörande förmöjligheten till högskolestudier. Motionärerna pekar på olika möjligheteratt påskynda utbyggnaden av studentbostäder och föreslår att regeringenskall återkomma till med förslag om hur produktionen skall kunnaöka (yrkande 3). Vidare föreslås ett tillkännagivande om att kravet påtillgänglighet måste uppfyllas i studentbostadsbeståndet och att tillgångenpå studentbostäder för handikappade måste förbättras (yrkande 4).Förslag om ett tillkännagivande till regeringen med innebörden atthandikappanpassade studentbostäder skall finnas integrerade i det vanligastudentbostadsbeståndet förs fram i motion Bo233 (kd) yrkande 20.Motsvarande förslag finns även i motion Bo207 (kd) yrkande 1. Enligt yrkande2 i denna motion måste reglerna för byggande av studentbostäder förenklas.Yrkande 3 innebär att teknik bör utvecklas för att flytta bostäder frånutflyttningsorter till högskoleorter. I motion Ub418 (kd) föreslåstillkännagivanden om vikten att få fram billiga studentbostäder (yrkande 2),om behovet att se över byggnormerna i detta syfte (yrkande 4) samt ombehovet att se över villkoren för investeringsbidrag och räntebidrag tillstudentbostäder (yrkande 5).I motion Ub499 (c) tas en rad frågor om villkoren för högre utbildning ochforskning upp. Tre yrkanden i motionen behandlar studenternasbostadssituation och har därför hänvisats till bostadsutskottet.Motionärerna framhåller att det behövs enkla och billiga studentlägenheter,men att nyproduktionen präglas av hög standard som leder till höga hyror. Deregler som styr byggandet av studentbostäder föreslås därför ses över(yrkande 25).