bet · GM01BoU8 · 1999-04-29 00:00:00 — Många människor som boreller vistas i närheten av antenner känner också oroför att de skall påverkas av de radiovågor somantennerna avger. Frågan om mobiltelefonantennernaspåverkan på människor har i flera avseenden starktsamband med den vidare frågan om elöverkänslighetsom varit aktuell . Även fråganom själva mobiltelefonerna och de trådlösatelefonerna för det stationära nätet kanvara skadliga att använda har varit föremål fördebatt. Utskottet avgränsar emellertid sinaöverväganden i detta avsnitt till frågan ommobiltelefonantenner. I denna fråga har två motionerväcks under höstens allmänna motionstid.I motion 1998/99:Bo514 (mp) framhålls att en storosäkerhet råder om vilken påverkan olikaelektromagnetiska fält kan ha på människor och djur.Forskningen på området anses dock uppvisa vissaoroande resultat. Motionärerna föreslår mot dennabakgrund dels att forskningen om elektromagnetiskstrålning från mobiltelefonantenner bör ökas(yrkande 1), dels att försiktighetsprincipen börgälla vid uppsättning av mobiltelefonantenner(yrkande 2).Bristen på information om mobiltelefonantennernasantal och placering bildar utgångspunkt förförslaget i motion 1998/99:Bo519 (s). Eftersomantennernas placering klassificeras somföretagshemligheter menar motionärerna attkommunerna saknar möjlighet att utöva kontrollav utvecklingen. En utredning i frågor omsamordning, information och kontroll av stationärmobiltelefonteknik föreslås mot denna bakgrund kommatill stånd.Bostadsutskottet har i samband med sina tidigareöverväganden i frågor om elöverkänslighet starktframhållit vikten av att människors oro tas påallvar oavsett om det nuvarande kunskapsläget gerbelägg för att hälsorisker föreligger eller ej.Denna utgångspunkt bör även gälla när frågan ommobiltelefonantenner diskuteras. När utskottetföregående år behandlade motsvarande frågorframhölls också att det finns anledning att iakttaförsiktighet vid lokalisering av nyamobiltelefonsändare.Som framgår av de aktuella motionerna väcker densnabba utbyggnaden av mobiltelefonnäten frågan ombehovet av tillsyn och kontroll från samhälletssida. sker en bredare prövning avlämpligheten av en viss lokalisering endast för destörre med antenner som kräver bygglov. Isamband med bygglovprövning skall en bedömning görasav om mastens placering och dess avsedda användningkan medföra olägenheter för omgivningen. Vidprövningen skall även hälsoeffekterna beaktas.Endast en mindre andel av de antenner som placerasut kräver emellertid bygglov. För flertalet småantenner som är placerade på byggnader har såledesinte någon sådan prövning skett. För att inneha ochanvända radiosändare krävs tillstånd från Post- ochtelestyrelsen. Vid denna tillståndsgivning görsingen särskild prövning när det gäller hälsoeffektertill följd av radiostrålning.Den andra huvudfråga som kommer till uttryck imotionerna är hur kunskapsläget är om deeventuella hälsoeffekterna av mobiltelefonantenner.Den närmast ansvariga myndigheten på området,(), har intagitståndpunkten att basstationer för mobiltelefonivanligen inte innebär någon risk urstrålningssynpunkt. De rekommenderade gränsvärdensom lagts fast i en s.k. Europanorm överskridsmycket sällan och beror i så fall oftast på enfelriktad sändare. finns det, sommotionärerna framhåller, forskare som anser att detfortfarande råder sådan osäkerhet om de eventuellahälsoeffekterna att stor försiktighet måste gällavid utplaceringen av antenner.Enligt vad utskottet erfarit finns det flera störrefastighetsägare som tagit fasta på den oro som finnsoch som av detta skäl blivit mer restriktiva med attupplåta plats för mobiltelefonantenner. Samtidigtföreligger det givetvis betydande svårigheter förexempelvis en enskild fastighetsägare att värdera deolika ståndpunkter som finns på området och däravdra slutsatser för egen del. Det finns såledesenligt utskottets mening ett behov av övervägandenoch information i de frågor som ovan diskuterats.Utskottet kan konstatera att även regeringen är avdenna mening. Miljöministern har således den 19januari i en interpellationsdebatt (prot.1998/99:41) framhållit att behovet av ändrade ellerkompletterande regler för tillståndsgivning påområdet behöver utredas. Enligt vad utskotteterfarit under beredningen av detta ärende pågår förnärvarande ett arbete inom med attutforma direktiv för en sådan utredning.Även i fråga om behovet av att klarläggakunskapsläget vad gäller hälsoeffekterna avanvändningen av mobiltelefonisystem gav ministernuttryck för samma uppfattning som utskottet. I detregeringsuppdrag som givits till Rådet förarbetslivsforskning att sammanställa svenska ochinternationella forskningsresultat inom områdethälsorisker av elektriska och magnetiska fält ingårsåledes även frågor om mobiltelefoni. Rådet kommerunder att lämna en särskild rapport tillregeringen som rör användningen av mobilatelefonisystem och strålningsförhållanden kringradiosändare för mobiltelefoni.Bostadsutskottet konstaterar sammanfattningsvis attregeringen uppmärksammat behovet av överväganden ochinformation i de ovan diskuterade frågorna ommobiltelefoninäten. Det får förutsättas att bl.a.den information på området som skall sammanställasav kan spridas ilämpliga former. Utskottet förutsätter vidare attregeringen återkommer till i fråga omsamhällets tillsyn och kontroll av nätens utbyggnadom utredningen leder fram till förslag om ändraderegler i detta avseende.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attde frågor som tagits upp av motionärerna i hög gradkan förväntas bli beaktade i det pågående arbetet påområdet. Motionerna 1998/99:Bo514 (mp) och1998/99:Bo519 (s) avstyrks av detta skäl.BullerstörningarProblemen med buller och andra ljudstörningar i vårdagliga miljö uppmärksammas i tre motioner.Enligt motion 1998/99:Bo506 (mp) är dessa problem så omfattande att de bidrar till en sänktlivskvalitet för många människor. Motionärernaföreslår mot denna bakgrund att en utredningtillsätts som klarlägger behovet av bullerfriamiljöer i samhället. Liknande synpunkter förs fram imotion 1998/99:Bo516 (s). Motionären efterfrågarnågon form av ljudfria zoner och föreslår att enutredning tillsätts om ljudsanering av offentligamiljöer.I motion 1998/99:MJ779 (fp) yrkande 3 tas framförallt upp frågan om vägtrafikbuller. Motionären anseratt åtgärder måste vidtas i syfte att ge boendetillgång till en god ljudmiljö. Dessa åtgärder börleda till att ljudnivån sänks åtminstone på den sidaav bebyggelsen som inte vetter mot trafik.Bostadsutskottet har givituttryck för åsikten att problemen medbullerstörningar i vår vardagsmiljö bör ägnas storuppmärksamhet. Vid behandlingen av vissamotionsförslag föregående år konstaterade utskottetatt tystnad i dagens moderna samhälle närmast fårbetraktas som en "bristvara". Den fråga som i dettasammanhang främst diskuterades var problemen medlågfrekvent buller, dvs. buller som har en så lågfrekvens att det knappt är hörbart eller inte allskan uppfattas. Utskottets överväganden (bet.1997/98:BoU4) ledde fram till ett tillkännagivandeav om behovet av en översyn av frågan.Ärendet bereds inomRegeringskansliet.Många olika aspekter kan naturligtvis läggas på denmer övergripande frågan om de allmännabullerstörningarna i samhället och vilka åtgärdersom kan bli nödvändiga att vidta i olika sammanhang.I riksdagsarbetet har exempelvis fråganuppmärksammats genom den handlingsplan mot bullersom antogs (bet. 1993/94:JoU31). Utskottetkan här också erinra om att frågan nyligendiskuterats i samband med behandling avregeringens förslag om svenska miljömål m.m. Medanledning av propositionen väcktes flera motionermed liknande yrkanden som de nu aktuella. Miljö- ochjordbruksutskottet hänvisade vid behandlingen avdessa motioner till miljökvalitetsmålet God byggdmiljö där det även ingår att människor inte skallutsättas för bullerstörningar. I sitt betänkande(1998/99:MJU6) konstaterar miljö- ochjordbruksutskottet också att bl.a. frågan om delmålför tysta områden kommer att behandlas av denparlamentariska beredning som givits i uppdrag attföra arbetet med miljökvalitetsmålen vidare.I propositionen om svenska miljömål angerregeringen också som ett delmål att trafikbullretskall minskas till att underskrida gällanderiktvärden. Regeringen hänvisar här till detåtgärdsprogram för att minska buller invidtrafikanläggningar som godkände (1996/97:TU7). Åtgärdsprogrammet är etappindelat såatt den del av bebyggelsen som är utsatt för dehögsta bullernivåerna först skall åtgärdas. Berördamyndigheter har fått uppdrag inom ramen föråtgärdsprogrammet. har till uppgift attutarbeta underlag för tillämpningen av riktvärdenför bl.a. trafikbuller vid planläggning ochbyggande. Verkets arbete skall vara slutfört den 1september 1999.Frågan om hur problemen med bullerstörningar skallbegränsas har också varit aktuell i samband med denrevidering av byggregler som nyligengenomförts. De krav på ljudisolering som följer avbyggreglerna och de råd som ges om hur kraven skalltillgodoses torde kunna bidra till att problemenbegränsas i nytillkommande bebyggelse. Flerabyggherrar och fastighetsägare har också under desenaste åren ställt allt högre krav i dessaavseenden. ser positivt på dennautveckling.Som framgår av redovisningen ovan pågår ett arbeteinom många områden med frågor om hur problemen medbullerstörningar skall kunna begränsas. Utskottetförutsätter att regeringen aktivt följerutvecklingen och tar de initiativ som kan varabefogade. Regeringen kan också förväntas utvecklasin syn på vilka ytterligare åtgärder som kan behövavidtas bl.a. i samband med det fortsatta arbetet medmiljökvalitetsmålen och det tillkännagivande omlågfrekvent buller som bostadsutskottet initierat.Mot denna bakgrund anser utskottet att någotytterligare tillkännagivande i enlighet medförslagen i motionerna 1998/99:Bo506 (mp),1998/99:Bo516 (s) och 1998/99:MJ779 (fp) yrkande 3för närvarande inte är erforderligt. Motionernaavstyrks således.TillgänglighetI ett flertal motioner behandlas olika frågor somrör tillgänglighet och användbarhet för personer mednedsatt rörelse- och orienteringsförmåga.I partimotion 1998/99:Bo208 (v) yrkande 13 föreslåsatt hos regeringen skall begära ettlagförslag som innebär att enkelt avhjälpta hindermot tillgänglighet skall vara åtgärdade senast år2005. Motionärerna bakom motion 1998/99:So455 (c)yrkande 3 anser att varje sektor i samhället bör gesett lagstadgat ansvar för den offentliga miljön såatt respektive sektors utbud av service och tjänsterblir tillgängliga för människor med funktionshinder.Det framhålls särskilt att den offentliga sektornbör föregå med fullgoda insatser. I samma motion -yrkande 4 - föreslås förändringar isocialtjänstlagen så att medverkanoch roll i den kommunala samhällsplaneringen framgårtydligt. I partimotion 1998/99:So465 (fp) yrkandena14 och 15 föreslås att myndigheter, landsting ochkommuner skall upprätta planer för att avlägsna lättåtgärdade hinder i den offentliga miljön och attåtgärderna för handikappanpassning skall läggas in imyndigheternas, kommunernas och landstingenslångsiktiga budgetar och finansieras enligt ansvars-och finansieringsprincipen. Motionärerna bakommotion 1998/99:So376 (kd) yrkande 13 anser att plan- och bygglagenskall ändras så att en byggherre skall bevisatillgängligheten för ett planerat byggprojekt innanbyggnadsnämnden skall kunna bevilja bygglov. Enligtmotion 1998/99:Bo208 (v) yrkande 14 bör en lagändring genomförassom ger handikapporganisationer rätt att delta ibyggsamråd redan under projekteringsstadiet ochsenast före byggstart. I motion1998/99:Bo237 (kd) yrkande 5 föreslåsstimulansåtgärder för handikapporganisationernasarbete med guider med krav på tillgänglighet förolika typer av funktionshinder. Situationen förblinda tas särskilt upp i motion 1998/99:Bo518 (m).Där förespråkas en utredning om krav på s.k.blindspår i trottoarer, vilket innebär att olikatyper gatubeläggning skall användas för att ange varbusshållplatser o.d. är lokaliserade. Motion1998/99:So212 (fp) yrkande 2 avser att riksdagenskall göra ett tillkännagivande om att det vid varjeny- och ombyggnad av bostadshus och andra lokalerborde vara en självklarhet att beakta hörselskadadesbehov av en tillfredsställande ljudmiljö.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlaten mängd olika frågor som gäller att ge den bebyggdamiljön ökad tillgänglighet och användbarhet förpersoner med nedsatt funktionsförmåga. Under förrariksmötet togs frågorna upp i betänkandena1997/98:BoU4, 1997/98:BoU5 och 1997/98:BoU10 samt iyttrandet 1997/98:BoU6y. Dit hänvisas för enbeskrivning av frågornas hantering under senare år.I detta sammanhang bör också uppmärksammas ett avutskottet föreslaget och av gjorttillkännagivande bl.a. avseende förbättringar avtillgänglighet i befintliga offentliga lokaler ochpå allmänna platser (bet. 1995/96:BoU1).Det har gått en relativt sedan Plan- ochbyggutredningen lämnade sitt förslag om lagstiftningmed krav på att hinder för tillgänglighet ochanvändbarhet som är enkla att åtgärda skulle varaåtgärdade i befintliga publika lokaleroch på befintliga allmänna platser (SOU 1994:36).Utskottet har tidigare uttalat sig för en skyndsamhandläggning av frågorna om tillgänglighet i denoffentliga miljön, vilket på förslag avutskottet givit regeringen till känna. har bostadsutskottet förklarat siginte vara främmande för att överväga lagstiftning påområdet (jfr bet. 1997/98:BoU5 och 1997/98:SoU6).Regeringen är väl uppmärksammad påtillgänglighetsfrågornas vikt. Relativt nyligenbehandlade regeringen frågorna i en skrivelse tillriksdagen om handikappolitiken (skr. 1996/97:120). regeringsförklaring statsministern lämnade vidinledningen av årets den 6 oktober 1998nämndes frågor om funktionshinder bland deprioriterade. Särskilt angavs att tillgänglighetentill offentliga lokaler och kollektivtrafik skallförbättras. pågår nu arbetetmed en nationell handlingsplan förhandikapppolitiken. Handlingsplanen skall ställa upplångsiktiga mål för politiken, innehålla förslag påalla områden och också omfattatillgänglighetsfrågorna. Planen kan förväntas liggapå bord kommande höst.Utskottet anser sig ha skäl att utgå från attfrågorna om tillgänglighet kommer att ägnas goduppmärksamhet i den kommande nationellahandlingsplanen och att som en del avdenna plan kommer att tillställas förslag tillförbättringar bl.a. när det gäller att enkeltåtgärdade hinder för tillgänglighet och användbarheti den offentliga miljön skall bli avlägsnade. Detfinns alltså skäl att avvakta med ett närmareställningstagande till de förslag som lagts fram imotionerna. Mot bakgrund av vad som sagtsavstyrker utskottet motionerna 1998/99:Bo208 (v)yrkande 13, 1998/99:So455 (c) yrkandena 3 och 4, 1998/99:So465 (fp)yrkandena 14 och 15, 1998/99:So376 (kd) yrkande 13,1998/99:Bo208 (v) yrkande 14, 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 5, 1998/99:Bo518 (m) samt1998/99:So212 (fp) yrkande 2 om ökad tillgänglighet.Barnsäkerhet i byggnaderRiksdagen gjorde på bostadsutskottets förslag etttillkännagivande om barnsäkerhet i byggnader våren1997 (1996/97:BoU12). Enligt utskottet borde fråganges fortsatt hög prioritet och särskild vikt läggaspå informationsinsatser. Utskottet ansåg det viktigtatt de erfarenheter som vunnits om barnsäkerhet ibyggnader gavs stor spridning och att det varangeläget att alla berörda gavs information om vilkakrav som följde av gällande regler, men också om vadsom kunde åstadkommas med enkla medel på frivilligväg. Informationsinsatserna borde enligt utskottetsamordnas mellan olika myndigheter, organisationeroch företag som har ett särskilt ansvar förbarnsäkerhetsfrågorna.Regeringen redovisar i propositionen de åtgärderför ökad barnsäkerhet i byggnader som vidtagitssedan gjorde sitt tillkännagivande. Enskärpning av byggregler har genomförtsavseende balkongräcken och balkonginglasningar.Boverket har också tillsammans med andra berördaparter arbetat för att aktivt sprida informationtill myndigheter och allmänheten. Genom deredovisade åtgärderna anser regeringen att syftetmed tillkännagivande om barnsäkerhetuppnåtts.I partimotion 1998/99:Bo208 frånallmänna motionstiden tas frågan om barnsäkerhet ibyggnader upp. Motionärerna framhåller att de kravsom finns i byggreglerna inte omfattar hus som ärbyggda eller ombyggda . Imotionens yrkande 12 föreslås därför attlagstiftningen på området ses över, speciellt medavseende på vilka krav som bör ställas för dessabostäder.Bostadsutskottet anser att frågan om barnsäkerhet ibyggnader är av sådan vikt att den bör vara föremålför kontinuerlig uppmärksamhet. Som framgått ovanhar utskottet också tagit initiativ tillinformationsinsatser på området. Det får förutsättasatt berörda myndigheter även fortsättningsvis aktivtverkar för att kunskapen om hur olycksfall kanförebyggas ges en vid spridning.Vad gäller motionsförslaget om en översyn av kravenpå barnsäkerhet i äldre bostäder har utskottetnoterat att i sin årsrapport tillregeringen tagit upp frågan och förordat enändring av byggregler. Rapporten kommer nuatt beredas inom . Regeringen ärsåledes uppmärksammad på den fråga som tas upp imotion 1998/99:Bo208 (v) yrkande 12. Etttillkännagivande kan därför inte nu anses varanödvändigt. Yrkandet avstyrks.BrandvarnareRiksdagen gjorde på bostadsutskottetsförslag även ett tillkännagivande om behovet avbrandvarnare (bet. 1996/97:BoU12). Utskottetkonstaterade i detta sammanhang att krav påbrandvarnare i samband med ny- och tillbyggnad varunder införande. Utskottet underströk emellertidatt informationsåtgärder vad gäller behovet avbrandvarnare i det befintliga bostadsbeståndet bordekomma till stånd.I propositionen (s. 43-44) redovisas deregeländringar och informations-insatser somvidtagits . gäller enligtbyggreglerna att nya bostadshus skall förses med med"anordning för tidig upptäckt av brand samtutrymningslarm" . och andra myndigheter ochorganisationer har genomfört informationsinsatservad gäller befintliga bostäder. Regeringen anser attsyftet med tillkännagivandet därmed är uppnått.Enligt motion 1998/99:Bo517 (s) har inte genomfördainformationskampanjer givit tillräckligt resultat idet befintliga bostadsbeståndet. saknaren stor andel av bostadsbeståndet brandvarnare.Motionären föreslår därför att krav på obligatoriskbrandvarnare i alla bostäder lagregleras.En rätt installerad och fungerande brandvarnare hari många fall bidragit till att rädda både liv ochegendom. Utskottet delar vad som i motionen anförtsom värdet av att installera brandvarnare i vårabostäder. Undersökningar visar också attbrandvarnare har installerats i betydandeutsträckning. av hushållen beräknas habrandvarnare. Andelen är väsentligt högre i småhusän i flerbostadshus.Utskottet har tidigare uttalat att även ombrandvarnare har installerats i betydande delar avbostadsbeståndet är detta inte tillräckligt.Utskottets ställningstagande i denna del står fast.Vikten av att alla hem och lokaler där människorvistas utrustas med brandvarnare kan enligtutskottets mening inte nog betonas. Det skärpta kravsom genom byggreglerna numera ställs på brandvarnarevid ny- och tillbyggnad är ett uttryck för dennauppfattning.Arbetet med att öka användningen av brandvarnarebör således fortsätta. I detta arbete kan såvälmyndigheter, försäkringsbolag som andra berördaparter göra aktiva insatser. Utskottet är emellertidinte för sin del berett att föreslå en ändring avbyggnadslagstiftningen som innebär att det ställslagkrav på brandvarnare även i äldre bostäder.Motion 1998/99:Bo517 (s) avstyrks således.Övriga frågor om egenskapskravI två motioner diskuteras de krav som ställs ibyggnadslagstiftningen på bostadsutformningen ifråga om studentbostäder. Motionärerna anser att destudentbostäder som byggs ofta överträffar debostäder som redan finns på högskoleorten vad gällerrumsstorlek, standard och tillgång till faciliteter.Mot denna bakgrund föreslås i Centerpartietspartimotion /99:Ub453 yrkande 19 och i motion1998/99:Bo213 (c) yrkande 1 att enklare reglerinförs för byggande av studentbostäder.Enligt byggregler kan de allmänt gällandekraven på nybyggda bostäder enligt PBL och BVLdelvis frångås vad gäller särskilda boendeformer förstuderande och ungdomar. För sådana boendeformerfår, för en mindre grupp boende, delar av enskildalägenheters utrymmen och utrustning sammanföras tillgemensamma utrymmen. De gemensamma utrymmena skallvara så stora och välutrustade att de utgör fullgodkompensation för inskränkningarna i den enskildalägenhetens standard.Bostadsutskottet är inte på de grunder som anförs ide aktuella motionerna berett att förorda någonförändring av gällande byggregler förstudentbostäder. Motionerna 1998/99:Ub453 (c)yrkande 19 och 1998/99:Bo213 (c) yrkande 1 avstyrkssåledes.Användningen av modern informationsteknik börenligt partimotion 1998/99:T803yrkande 13 underlättas genom att ett krav införs omatt alla nybyggda bostäder skall förberedas för IT.Motsvarande yrkande om förberedelser för ITframfördes även föregående år. Utskottet anförde då(bet. 1997/98:BoU4 s. 23):Modern teknik bl.a. i form av IT har kommit att bliett viktigt inslag i vår tillvaro. Det kannaturligtvis finnas anledning att vidta åtgärder föratt på olika sätt göra den lätt tillgänglig också ivåra hem. Utskottet är dock inte berett att förordaatt det ställs krav på att förberedelser för ITskall göras vid all nybyggnation. Genom den snabbautvecklingen på IT-området torde det vara svårt atti dag förutse vilka eventuella behov av särskildainstallationer m.m. som kan komma atterfordras för att tekniken skall kunna utnyttjasfullt ut. De anordningar som behövs för attanvända t.ex. en hemdator och för att sökainformation på Internet, dvs. eluttag och telefon-anslutning, torde så gott som undantagslöst finnas inybyggda bostäder.Utskottet vidhåller sin bedömning. Motion1998/99:T803 (v) yrkande 13 avstyrks således. beträffande lydelsen av 4 § BVLatt med bifall till regeringens förslag antar sombilaga 1 till detta betänkande fogat lagförslagi motsvarande del och avslår motionerna1998/99:Bo1 yrkande 1 och 1998/99:Bo6 yrkande 4,res. 1 (v, kd)2. beträffande krav på befintliga hissaratt avslår motionerna 1998/99:Bo3 och 1998/99:Bo4,res. 2 (fp)3. beträffande 2 a och 21 §§ BVLatt med bifall till regeringens förslag antar sombilaga 1 till detta betänkande fogat lagförslagi motsvarande delar,4. beträffande ändringar i övrigt i BVL ochPBLatt med bifall till regeringensförslag antar som bilaga 1 till detta betänkandefogat lagförslag i motsvarande delar,5. beträffande förslag till lag om ändring imiljöbalkenatt med bifall till regeringensförslag antar som bilaga 1 till detta betänkandefogat lagförslag i motsvarande del,6. beträffande överlämnande av vissa ärendentill domstolatt med anledning av regeringensförslag antar utskottets som bilaga 2 till dettabetänkande fogade lagförslag,7. beträffande den kommunalaförköpslagenatt med bifall till regeringens förslag antar sombilaga 1 till detta betänkande fogat lagförslagi motsvarande del samt avslår motion 1998/99:Bo2yrkande 3,res. 3 (m)8. beträffande översyn avfunktionskontrollen av ventilationssystematt avslår motion 1998/99:Bo509 yrkande 5,res. 4 (v)9. beträffande ventilationskontroll i en-och tvåbostadshusatt godkänner regeringens förslag samt avslårmotionerna 1998/99:Bo1 yrkande 2, 1998/99:Bo5yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:Bo6 yrkande 2,res. 5 (v, mp)res. 6 (kd, fp)10. beträffande kontroll av imkanaleratt avslår motion 1998/99:N326 yrkande 16,11. beträffande förändringsbehovet itillsyns- och kontrollsystemetatt avslår motionerna 1998/99:Bo1yrkande 3, 1998/99:Bo2 yrkande 1 och1998/99:Bo6 yrkande 5,res. 7 (m, c)res. 8 (v)res. 9 (kd)12. beträffande prövning avkraven enligt PBLatt avslår motion 1998/99:Bo2 yrkande 2,res. 10 (m, c, fp)13. beträffande miljöanpassat byggande ochboendeatt avslår motionerna 1998/99:Bo5 yrkande 3,1998/99:Bo237 yrkande 7, 1998/99:Bo509 yrkande 7,1998/99:MJ749 yrkande 3 samt 1998/99:So379yrkande 5,res. 11 (v, kd, c, mp)14. beträffande ett program förallergisaneringatt avslår motionerna 1998/99:So374 yrkande 4,1998/99:So375 yrkande 1 och 1998/99:Ub246 yrkande 15,res.