bet · GN01SoU1 · 1999-11-30 00:00:00 — Utredaren anför att eftersomfolktandvården får ersättning för den ingående mervärdesskattengenom kommunkontosystemet, vilket privattandläkarna inte får,uppstår en konkurrensnackdel för privattandläkarna. Utredarenföreslår tre alternativa lösningar för att komma till rätta meddetta problem.1. Folktandvården lyfts ut från kommunkontosystemet, vilketinnebär att den konkurrerar med privattandläkarna på lika villkori mervärdesskattehänseende.2. Privattandläkarna lyfts in i kommunkontosystemet.3. Tandvård görs skattepliktig med en reducerad skattesats om . Detta skulle gälla såväl folktandvården som privattandvården,och eftersom verksamheten blir skattepliktig finns det såledesmöjlighet att dra av all ingående mervärdesskatt. Enligthuvudreglerna i EG-direktivet är dock tandvård undantagen frånskatteplikt. Medlemsländerna har emellertid vissa möjligheter attbegränsa undantagets omfattning.Utredaren anför vidare att enligt hans uppfattning är nuvarandekonkurrensproblem inom tandvårdsmarknaden så stora att en lösningbör ha genomförts senast den 1 januari 2001.Socialutskottet uttalade i yttrande till finansutskottet överramen för utgiftsområde 9 1999/2000:SoU1y att utskottet erfaritatt det pågår ett arbete med att utarbeta direktiv till en nytandvårdsutredning.Bidrag för läkemedelsförmånen (A 2)I budgetpropositionen föreslås att 14 anvisasunder anslag A 2 Bidrag för läkemedelsförmånen.Från detta anslag utbetalas det särskilda statsbidraget tillsjukvårdshuvudmännen för kostnaderna för läkemedelsförmånen. Pågrund av en viss eftersläpning i systemet med läkemedelsförmånenutbetalas från anslaget ersättning tillsjukvårdshuvudmännen dels för kostnaderna för läkemedelsförmånenunder månaderna , dels för kostnadernaför läkemedelsförmånen januari t.o.m. oktober2000.Mellan åren 1997 och 1998 ökade enligt regeringen kostnadernaför läkemedelsförmånen från till 13,4miljarder kronor. En viktig orsak till denna kraftiga ökning äratt den andel av de totala läkemedelskostnaderna som patienternabetalar minskade, från år . Under deförsta sju månaderna ökade kostnaderna förläkemedelsförmånen jämfört år1998. Denna ökning kan sannolikt förklaras av bl.a. användningenav nya och dyrare läkemedel samt av att den höjning avbeloppsgränsen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel somträdde i kraft föregicks av viss hamstring. Denhöjda beloppsgränsen för högkostnadsskyddet beräknas emellertid ienlighet med prop. 1998/99:106 medföra kostnadsminskningar förläkemedelsförmånen om för och fr.o.m. år 2000.Enligt den principöverenskommelse som staten ochLandstingsförbundet träffade omfinansieringsprincipens tillämpning m.m. skall ett system förvinst- och förlustdelning tillämpas. Systemet innebär för år 1999att det belopp varmed den faktiska kostnaden förläkemedelsförmånen underskrider den beräknade kostnaden enligtöverenskommelsen delas mellan staten och landstingen iproportionerna till staten och till landstingen. Påmotsvarande sätt delas ett eventuellt kostnadsöverskridande såatt staten svarar för och landstingen för avöverskridandet. Landstingens ekonomiska åtagande är dockbegränsat till att omfatta högst . Ett under-respektive överskridande av den beräknade kostnaden enligtöverenskommelsen för kommer att få betydelse förutgifterna under detta anslag för eftersom vinst- ellerförlustdelningen för skall regleras mot detta anslag ochvara genomförd senast den 31 mars 2000.Inom bereds flera ärenden inomläkemedelsområdet bl.a. i avsikt att förbättrakostnadskontrollen. Flertalet av dem bereds inom en projektgruppför vissa läkemedelsfrågor med representanter förSocialdepartementet och . Projektgruppenshuvudsakliga uppgift är att förbereda och genomföra överföringenav det fulla kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen tilllandstingen. Projektgruppen kommer därutöver bl.a. att beredafrågan om ett nytt system för prissättning av läkemedel som ingåri läkemedelsförmånen utifrån betänkandet Läkemedel ipriskonkurrens (SOU 1997:165) av avläkemedel. Projektgruppen avser även att beredaLäkemedelsdistributionsutredningens betänkande Läkemedel i vårdoch handel (SOU 1998:28).I motion 1999/2000:So344 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anslår 12 under anslag A 2 (yrkande 8).Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om läkemedlens samhällsekonomiska betydelse (yrkande 1).Motionärerna anför att benägenheten att enbart se läkemedel somen kostnad visar på en bristande samordning mellan landstingenssmala ekonomiska verksamhetsfält och samhällsekonomin i övrigt.För att göra en korrekt bedömning av kostnaden för läkemedelkrävs att faktorer som minskat antal operationer och vårddagar,sjukskrivningar, produktionsbortfall vägs in. I yrkandena 2 och 3begärs tillkännagivanden om finansiering av s.k. komfortläkemedelsamt av receptfria mediciner och omfattningen avreceptbeläggning. Enligt motionärerna är det självklart att desom lider av sjukdom eller jämförbara besvär skall få sinapreparat med rabatt. Motionärerna hävdar vidare att om preparatensaknar eller har obetydliga biverkningar skall den som villförhöja sin livskvalitet ha möjlighet att göra det men då på egenbekostnad. En del av preparaten, där biverkningar närmast saknas,kan således vara receptfria medan andra kan kräva en medicinskbedömning innan de används. De senare medlen skall varareceptbelagda. Det innebär dock inte automatisk subventionering,utan det blir den behandlande läkarens sak att avgöra omläkemedlet skall omfattas av subvention eller inte. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande om vad i motionen anförts ompriskonkurrens på läkemedelsområdet (yrkande 4). Motionärernaanför att i första hand bör erbjuda de billigasteprodukterna med likvärdig effekt. Landstingen bör också göra sinaläkemedelskommittéer uppmärksamma på parallellimporteradeprodukters lägre pris. Vidare påtalar motionärerna att vidprissättning av läkemedel har alltid inflationen tagitsmed i beräkningen. Eftersom inflationsförutsättningarna ändratsmåste mer noggrant följa priserna på äldreprodukter och aktivt genomföra en prisanpassning. I yrkande 5begärs ett tillkännagivande om ett förbättrat högkostnadsskyddför läkemedel. Motionärerna föreslår att dagens högkostnadsskyddersätts med en frivillig försäkring med en premie om perår. Ansluter man sig till denna försäkring, som bör administrerasav , ingår alla receptbelagda mediciner. Denenskilde betalar endast i expeditionsavgift vid varjeinköpstillfälle. Motionärerna begär i yrkande 6 etttillkännagivande om förskrivningsrutiner och förskrivningsstöd.Motionärerna påtalar vikten av att förskrivarna utbildas samt attdatorstöd vid förskrivning utvecklas så att förskrivaren bl.a.kan följa och jämföra sin förskrivningsprofil med denrekommenderade förskrivningen för respektive diagnos. Vidareanför motionärerna att besparingar kan åstadkommas genom attmindre förpackningar förskrivs. Läkemedelskommittéerna bör på ettkraftfullare sätt implementera SBU:s utvärderingar som grund förförskrivning.I motion 1999/2000:So416 av m.fl. (c) (delvis)yrkas att anslag A 2 ökas med . Motionärernaanför att beloppsgränsen för högkostnadsskydd bör återgå till . För att finansiera kostnadenför ett förändrat högkostnadsskydd föreslår motionärerna en radåtgärder såsom bättre ordinationsrutiner, noggrannare kontroll avhur läkemedel förskrivs och utvecklade arbetsformer förläkemedelskommittéerna. Vidare bör slentrianmässig förskrivningav högprissatta läkemedel undvikas. Sjukvårdshuvudmännen bör gesmöjlighet att förhandla om läkemedelspriserna, en lågreceptavgift bör införas, fler läkemedel bör kunna säljas utanrecept, reglerna för förskrivning av läkemedel utan subventionbör förtydligas och läkemedel bör förskrivas i mindreförpackningar.I motion 1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen anvisar utöver vad regeringenanslagit under anslaget A 2 (yrkande 13 delvis). Ett motsvarandeyrkande framförs i motion 1999/2000:So322 av . (fp) (yrkande 26). I den sistnämnda motionen begärs vidareett tillkännagivande om vad som anförts om åtgärder i syfte attminska kostnaderna för läkemedel (yrkande 23). Enligtmotionärerna bör reformer genomföras som syftar till att rättmedicin skrivs ut och att det är billigast likvärdiga medicin somanvänds. Läkemedelskommittéerna bör göra en noggrann uppföljningav läkemedelsförskrivningen. Vidare måste det bli enklare för denenskilde läkaren att följa upp sin egen förskrivning. Det år 1993införda referensprissystemet bör utvidgas till att gälla s.k.generika, dvs. läkemedel där patentskyddet upphört. Slutligenanför motionärerna att läkarna bör få möjlighet att förskrivavissa dyrbarare läkemedel utan rabattering, när syftet medförskrivningen inte i första hand är medicinskt utan att skapabättre livsbetingelser. Ett liknande yrkande framförs i motion1999/2000:So323 av m.fl. (fp) (yrkande 5).I motion 1999/2000:So223 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om utvecklingen av ensammanhållen läkemedelspolitik. Motionären anför att i Australienhar en samlad och lättfattlig läkemedelspolitik utvecklats. Detaustraliensiska exemplet innebär att alla människor skall hatillgång till läkemedel med fastställd och acceptabel kvalitet,säkerhet och effektivitet, att alla människor skall ha råd attskaffa de läkemedel som behövs, att en livskraftigläkemedelsindustri upprätthålles samt att läkemedelsanvändningenpräglas av kvalitet. bör enligt motionären utveckla ensamlad läkemedelspolitik utifrån detta exempel. Ett uppdrag om ennationell läkemedelspolitik bör kopplas till den pågåendeutredningen om läkemedelssubventionerna.I motion 1999/2000:So337 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om högkostnadsskyddet.Motionärerna anför att det krävs ingående studier och utredningarom främst vilka läkemedel som skall rabatteras och omförskrivningsrätten för att de ökade läkemedelskostnaderna skallkunna stoppas. Vidare bör enligt motionärerna utredas hur främstlågpensionärer som är beroende av läkemedel skall kunnakompenseras för de ökade kostnaderna utan att denna kompensationpåverkar kommunala avgifter.Socialutskottet behandlade frågor om ändringar iläkemedelsförmånen senast i betänkande 1998/99:SoU14. Utskottetställde sig bakom regeringens förslag innebärande bl.a. attbeloppsgränsen för högkostnadsskyddet vid köp av läkemedel skullehöjas fr.o.m. med från till 1 800kr. För att kompensera ekonomiskt utsatta grupper föreslogs enhöjning av pensionstillskottet innebärande en höjning med 509 krom året för en pensionär med fullt pensionstillskott. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1998/99:209). Utskottet anförde i sinbedömning bl.a. följande:Utskottet delar regeringens bedömning att det är angeläget attsnabbt vidta åtgärder för att hejda den snabbakostnadsutvecklingen. Enligt utskottets bedömning finns det förnärvarande mycket som tyder på en fortsatt snabb kostnadsökningom åtgärder inte vidtas. I avvaktan på resultatet av en översynav läkemedelsförmånen bör därför åtgärder nu vidtas inom detrådande systemet.Utskottet ställer sig bakom den föreslagna höjningen avhögkostnadsskyddet där tyngdpunkten - i förhållande till vad somgäller enligt nuvarande bestämmelser - läggs på de patienter somhar en förhållandevis liten läke-medelskostnad.En särskild utredare har tillkallats med uppdrag att göra enöversyn av den nuvarande läkemedelsförmånen (dir. 1999:35). Vissafrågor som nära anknyter till läkemedelsförmånen, såsom läkarnasfria förskrivningsrätt, skall också utredas. Syftet är främst attkomma till rätta med brister i systemet och att få kontroll överkostnadsutvecklingen. Utredaren skall redovisa sitt uppdragsenast . Utredaren skall dock senast den 31december 1999 lämna en rapport med anledning av riksdagenstillkännagivande i betänkande 1998/99:SoU14 om ett förtydligandeav vilka förskrivningsregler som gäller för att ett läkemedelskall ingå i läkemedelsförmånen.Insatser mot aids (A 4)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag A 4 Insatser mot aids.Anslaget avser särskilda insatser för att förebygga spridning avhiv/aids. Medlen skall användas till information ochkunskapsspridning, stöd till psykosocialt arbete och tillutvecklingsarbete. Från anslaget utbetalades ett extra bidragtill kommuner och landsting i storstadsregionerna fram t.o.m. år1997.Regeringen uttalade i vårpropositionen för (s. 107) attstatens stöd till kommunernas och landstingens hivpreventivaarbete får anses ingå i det generella statsbidraget. För attunderlätta avvecklingen av en del av det specialdestineradebidraget och för att värna den verksamhet som byggts upp isamarbete mellan kommuner, landsting och frivilligaorganisationer gav regeringen ett tillfälligt bidrag förförebyggande hiv/aidsverksamhet i storstadsområdena under år 1998och . fördelades frånanslag A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner.År 1999 användes 84 miljoner från det nämnda anslaget för bidragtill kommuner och landsting i storstadsområdena till förebyggandehiv/aidsverksamhet.Folkhälsoinstitutet har fått regeringens uppdrag att utvärderadet s.k. extra bidraget till storstäderna. Resultatet från utvärderingen visar att dethivpreventiva arbetet i storstäderna haft inslag av både primär-och sekundärprevention. Arbetsfördelning och ansvarsfördelningmellan kommun och landsting har lösts på olika sätt beroende påolika förutsättningar. Regeringen anser att det hivpreventivaarbetet som bedrivs i storstäderna utgör ett viktigt inslag ikampen mot hiv/aids.Regeringen gör bedömningen att det hivpreventiva arbetet istorstäderna tillhör kommunernas och landstingens ansvarsområden.Regeringens avsikt är dock att även för värna om deverksamheter som byggts upp. avses utbetalasfrån anslag A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting under utgiftsområde 25.Regeringen anför att en väl fungerande verksamhet inom kommuner,landsting och frivilligorganisationer samt en god samverkanmellan dessa är av avgörande betydelse för hur det preventivaarbetet lyckas. har ett nära samarbete medolika frivilligorganisationer vad gäller hiv/aidsfrågor. Detstörsta ekonomiska stödet lämnas till Noaks Ark-Röda korset, RFSLoch . En utvärdering av dessa organisationer visar att de haren specifik och ändamålsenlig målgruppsinriktning.Organisationerna har framgångsrikt engagerat medlemmar ochaktivister och skapat en social rörelse kring sexualupplysningoch preventionsarbete.I propositionen framhålls vidare att ekonomiskt stöd också gesdirekt till de hivsmittades frivilligorganisationer på riksnivå.De rikstäckande invandrarorganisationerna samarbetar direkt medFolkhälsoinstitutet och spelar en aktiv roll i vissa projekt.I motion 1999/2000:So314 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anslår under anslag A 4 (yrkande 4).Vidare begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omhuvuduppgifterna i arbetet med hiv/aids (yrkande 1). Dessahuvuduppgifter är enligt motionärerna följande: att stoppasmittspridningen, att ge hjälp och stöd åt de hivsmittade ochderas anhöriga, att förbättra vården av de hivinfekterade ochaidssjuka samt att tillse att forskningen ges bästa tänkbaravillkor. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivande ominformationsinsatser. Enligt motionärerna är information sompåverkar attityder och beteenden avgörande för att hejdasmittspridningen. Information om hiv/aids bör dessutom ingå i allupplysningsverksamhet om sexuellt överförbara sjukdomar. Olikaintresseorganisationer fyller en viktig roll iinformationsarbetet. Enligt motionärerna bör en större del avinformationsmedlen komma de frivilliga organisationerna till del.Det ekonomiska stöd som har lämnats till en radfrivilligorganisationer måste få fortsätta. I yrkande 3 begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omstorstadsregionernas ansvar. Ett särskilt ekonomiskt stöd måsteenligt motionärerna även utgå till de kommuner ochlandsting som har särskilt många smittade och sjuka. av dehivsmittade bor i de tre storstadsregionerna och det är därför avavgörande betydelse för hela landet att smittspridningen kanhållas nere i storstadsregionerna. Enligt motionärerna framgår avFolkhälsoinstitutets utvärdering av det s.k. extra bidraget tillstorstäderna att en avveckling av bidraget skulle medföra enstark reducering av det förebyggande arbetet med hiv istorstadsregionerna.I motion 1999/2000:So212 av m.fl. (m, s, v, kd,fp, c, mp) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförtsom specialdestinerade statliga bidrag för hiv/aids. Motionärernaanför bl.a. att det förebyggande och stödjande arbetet sombedrivs av frivilligorganisationer och som finansieras av destatliga bidragen utgör ovärderliga komplement till de offentligainstitutionerna. Liknande yrkanden framställs i motionerna1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s, v, c, mp)yrkande 15 och 1999/2000:So389 av ochThomas (båda m).Frågor om hivprevention och informationsinsatser behandlades avsocialutskottet senast i betänkande 1998/99:SoU10. Utskottetanförde bl.a. följande:Utskottet vidhåller att det är glädjande att de hivförebyggandeinsatserna varit framgångsrika och att smittspridningen inte harfått den omfattning som tidigare befarats. Insatserna mothiv/aids måste dock ges fortsatt hög prioritet på allasamhällsnivåer och bör i ökad utsträckning riktas mot de grupperdär riskbeteendet är som störst och där en fortsatt högsmittspridning sker. Utskottet anser att det finns ett behov avatt från centralt håll initiera och stödja förebyggande insatser.De preventiva insatserna bör dock så långt som möjligt integrerasi kommuners och landstings reguljära verksamhet. Det är ocksåangeläget att ett ökat samarbete mellan olika aktörer kommer tillstånd. Skolhälsovården och ungdomsmottagningarna har en viktigfunktion. Många frivilligorganisationer ochintresseorganisationer gör betydelsefulla insatser på området ochderas erfarenheter bör tas till vara i det fortsatta arbetet.Folkhälsoinstitutet (A 8)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag A 8 Folkhälsoinstitutet.Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringenatt, i fråga om ramanslag , under år 2000ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst efter år 2000.Folkhälsoinstitutet () skall bidra till att uppfylla måletför verksamhetsområdet genom att med förebyggande insatser främjalikvärdiga förutsättningar för en god hälsa för helabefolkningen. FHI är en nationell utvecklingsmyndighet varsuppgift är att förebygga sjukdom och annan ohälsa och att främjaen god hälsa för alla. Institutet skall särskilt inriktainsatserna mot de faktorer som påverkar hälsoutvecklingen hos degrupper som är mest utsatta för hälsorisker. En ambition förFHI:s arbete är att försöka förbättra skolans sex- ochsamlevnadsundervisning.FHI har utvecklat arbetssättet att bedriva hälsofrämjandeinsatser utifrån ett arenaperspektiv. Det hälsofrämjandearbetssättet innebär att förutsättningar ges för att förstärka defaktorer som ökar människors möjligheter att bibehålla ochutveckla en god hälsa. FHI har bl.a. arbetat vidare medsatsningen på hälsofrämjande skolor. Myndighetens projekt omkvinnors hälsa utgår bl.a. från hälso- och sjukvården somarbetsplats för många kortutbildade kvinnor. Satsningar har äveninletts för att utveckla folkhälsoarbetet bland äldre ochinvandrare.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anslår under anslag A 8 (yrkande 3).Motionärerna anför att målsättningen beträffandeFolkhälsoinstitutet bör vara att det statliga engagemangetkraftigt minskas till förmån för regionalt och lokaltfolkhälsoarbete. Försiktighet bör enligt motionärerna iakttas såatt inte osjälvständiga myndigheter skapas som i praktiken mestfår en stabsfunktion åt departementet.I motion 1999/2000:So482 av m.fl. (kd) yrkas attanslag A 8 minskas med 5 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag (yrkande 20 delvis). Motionärernaanför att besparingar bör göras avseende myndighetensadministration och att förvaltningsanslaget därför bör minskasmed 5 %.I motion 1999/2000:So225 av m.fl. (fp, s, v,c, mp) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts omatt kunskaperna om homosexualitet och transfrågor måste ökas(yrkande 13). Motionärerna anför att ochHögskoleverket bör få i uppdrag att lägga upp en plan för hurkunskapsspridning om homosexualitet skall kunna förbättras.Vidare anförs att kunskapen och insikten om livsvillkoren förhomo- och bisexuella personer samt transpersoner måste stärkasinom den offentliga sektorn. I yrkande 19 begär motionärerna etttillkännagivande om att bör ges i uppgift atttillsammans med utreda levnadsförhållandenaför homo- och bisexuella personer samt transpersoner i glesbygd.Enligt motionärerna lever dessa personer under speciellaförhållanden. Kunskapen om homo- och bisexualitet ochtranspersoner är ofta mindre i glesbygd, och det kan vara svårtför de berörda personerna att skapa sig förebilder. Detta berordels på negativa attityder, dels på att intresseorganisationerför homo- och bisexuella personer samt transpersoner sällanverkar på landsbygden.I motion 1999/2000:So226 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omFolkhälsoinstitutet (yrkande 18). Motionärerna anför attFolkhälsoinstitutets roll bör vara att göra systematiskakunskapsöversikter på basen av den vetenskapliga forskningen.Institutet bör också initiera och stödja forskning av strategiskbetydelse för det hälsofrämjande och förebyggande arbetet samtutvärdera olika arbetssätt för att förebygga olika hälsoproblem.I motion 1999/2000:Ub314 av och (båda v) begärs ett tillkännagivande om att det inteär samhällets uppgift att uppvärdera någon typ av samlevnad,sexuell läggning eller sexuell praktik framför någon annan utan istället uppmuntra individens egna livsval på dessa områden(yrkande 4). I yrkande 7 begärs vidare ett tillkännagivande omatt bör få i uppdrag att se på sexuell hälsasom möjligheten för individen att göra egna livsval vad gällersamlevnad, sexuell läggning och sexuell praktik.I motion 1999/2000:Ub431 av och (båda mp) begärs ett tillkännagivande om att tillsätta enutredning om homo-, bi- och transsexuella personers livsvillkor(yrkande 2). Motionärerna anför att utvecklingen och situationenför homosexuella också har förändrats avsevärt sedan denparlamentariska utredningen om homosexuellas situation isamhället lades fram år 1984.Smittskyddsinstitutet (A 9)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag A 9 () skall bidra till att uppfylla målenför utgiftsområdet genom att medverka till att skyddet motsmittsamma sjukdomar upprätthålls och förstärks.SMI:s verksamhet flyttades till område. Byggstarten för ett nytt hus avsett förförsöksdjursverksamhet har försenats. Enligt nuvarande planerberäknas byggandet av det nya djurhuset kunna påbörjas underhösten 1999 och vara klart för inflyttning hösten 2001.Förseningen beror på att byggprojektet inrymmer svåra avvägningardär samråd med bl.a. de myndigheter som utövar djurskyddstillsynskall ske.SMI flyttar enligt nuvarande planer in i en nysäkerhetslaboratoriebyggnad hösten samt, som ovananförts, i det nya djurhuset hösten . Med anledning avdetta kommer SMI:s hyreskostnader att öka ytterligare de kommandetvå åren. Regeringen anser att SMI:s anslag för bör höjasmed för att klara ökade hyreskostnader tillföljd av inflyttning i den nya säkerhetslaboratoriebyggnaden samtökade kapitalkostnader till följd av investeringarna i deallmänna lokalerna, i vilka myndigheten flyttade in hösten år1998, samt kommande investeringar i djurhuset.I motion 1999/2000:So241 av de ()begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts om vadombyggnationen av SMI bör innehålla. Motionären anför att ettgrundläggande krav för ombyggnaden av SMI måste vara att allaapor skall sitta i voljärer inomhus och att ingen apa skallbehöva sitta i bur efter ombyggnaden. Det behövs ocksåuterastgårdar för att aporna skall kunna bete sig naturligt.