bet · GN01NU3 · 1999-11-25 00:00:00 — Enligtriktlinjerna för energipolitiken skulle en reaktor iBarsebäcksverket ställas av före den 1 juli 1998.Den andra reaktorn i skall enligtriktlinjerna för energipolitiken ställas av före den1 . Ett villkor för stängningen av denandra reaktorn i är att bortfallet avelproduktion kan kompenseras genom tillförsel av nyelproduktion och minskad användning av el.Med stöd av det energipolitiska beslutet våren 1999och den därefter införda lagen (1997:1320) omkärnkraftens avveckling (prop. 1996/97:176, bet.1997/98:NU5) beslutade regeringen i februari 1998att rätten att driva kärnkraftsreaktorn 1för att utvinna kärnenergi skulle upphöra att gällavid utgången av . Regeringen har förordnatf.d. generaldirektören att företrädastaten i förhandlingar med omavvecklingen av kärnkraftsanläggningen. Det ärförhandlarens uppgift att söka nå en frivilligöverenskommelse om ersättningen, som därefter skallfastställas i domstol.Regeringsrätten beslutade attinhibera regeringens beslut om avställning av denförsta reaktorn i avvaktan på ett rättsligtavgörande. meddeladeRegeringsrätten att regeringens beslut skall ståfast. Emellertid skall rätten att drivakärnkraftsreaktorn inte upphöra förränvid utgången av november 1999.Sydkraft ingav ett klagomål tillEG-kommissionen om att regeringsbeslutet strider motEU:s konkurrensregler. ansökteSydkraft om interimistiskt förordnande hosStockholms tingsrätt, med yrkande att tingsrättenskulle förordna att Regeringsrättens beslut inteskall gälla intill dess att kommissionen slutförtsin prövning av det av anförda klagomålet.Tingsrätten meddelade i sitt beslut den 5 november1999 att rätten inte kommer att meddelainterimistiskt förordnande, dvs. Tingsrättens dom har överklagatsav till , som den 12 november1999 beslöt att inte meddela interimistisktförordnande. har därefter begärtprövningstillstånd hos Högsta domstolen.Sydkraft har vidare ansökt om resning avRegeringsrättens dom från . EnligtSydkraft borde Regeringsrätten inhämtat ettförhandsbesked från innan den fattadesitt beslut. Regeringsrätten beslöt den 19 november1999 att inte meddela interimistiskt förordnande.Den beslöt också att avslå ansökan omresning.MotionernaI partimotion 1999/2000:N228 (m) yrkas att beslutetom stängning av kärnkraftsreaktorerna i Barsebäckskall upphävas. Motionärerna anser att en förtidakärnkraftsavveckling kommer att påverkasamhällsekonomin i stort. Motionärerna finner detupprörande att regeringen driver fram beslut utanatt först presentera ett fullgott beslutsunderlag.De menar vidare att det inte behövs någon särskildavvecklingslag; en stängning av en reaktor blir pådagens avreglerade energimarknad en fråga om närägaren anser det mer lönsamt att stänga än attreinvestera och underhålla anläggningen för attklara myndigheternas säkerhetskrav och de egnakraven på hög driftsäkerhet.Yrkanden om att beslutet om avveckling avkärnkraftsreaktorerna i skall upphävasframställs också i motionerna 1999/2000:N272 (m),1999/2000:N217 (m), 1999/2000:N245 (m) och1999/2000:N225 (m).I motion 1999/2000:N383 (kd) yrkas att riksdagenstidigare beslut om att bemyndiga regeringen attträffa och genomföra för staten bindande avtal medSydkraft och med eventuella andra parter när detgäller avvecklingen av upphävs.Motionärerna är starkt kritiska mot regeringenshandläggning av frågan om kärnkraftsavvecklingen.Riksdagens beslut togs utan att de ekonomiskaeffekterna var kända, och avsaknaden avmiljökonsekvensanalyser och samhällsekonomiskaanalyser var total. Den första kärnkraftsreaktornskall, anförs det, fasas ut först när motsvarandemängd el kan tillföras och/eller sparas bort.Tillförseln skall baseras på förnybar elproduktion.Vidare föreslås i motion 1999/2000:MJ255 (fp) attdet genomförs en omfattandemiljökonsekvensbeskrivning av den planeradeavvecklingen för att belysa effekter på såväl kortsom lång sikt.Utskottets ställningstagandeLiksom tidigare finner utskottet ingen anledning attfrångå sitt ställningstagande som gjordes i sambandmed avvecklingsbeslutet . Enligt utskottetsuppfattning är de motiv som låg till grund förriksdagens beslut om avställning av kärnkraftverketi alltjämt giltiga. Vidare finnerutskottet anledning att erinra om attRegeringsrätten efter en omfattande prövning intefunnit skäl från rättsliga utgångspunkter attupphäva beslut. Med det sagda avstyrkshär behandlade motioner i aktuella delar.Ersättning för avveckling av 1PropositionenRiksdagen beslutade (prop. 1997/98:150,bet. 1997/98:FiU27) att godkänna det av regeringenföreslagna anslaget Ersättning för avveckling av enreaktor i (B 11). Vidare ingick i beslutetett bemyndigande till regeringen att med anledningav avvecklingen av - som underlag förslutlig fastställelse i domstol - träffa ochgenomföra för staten bindande avtal med ABoch med eventuella andra parter som kan erfordras isamband med en överenskommelse om ersättning i formav pengar eller egendom som staten direkt ellerindirekt förfogar över. beslutade ocksåatt bemyndiga regeringen att under -enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) omstatsbudgeten (den s.k. budgetlagen) - besluta attanslaget får överskridas om ett riksdagsbeslut omökning av anslagsbeloppet inte hinner inväntas.Riksdagens beslut att bemyndiga regeringen att somunderlag för slutlig fastställelse i domstol, träffaoch genomföra för staten bindande avtal med Sydkraftoch eventuella andra parter som kan erfordras isamband med ersättning för förluster till följd avavställningen av är inte tidsbegränsatoch gäller således även . Däremot ärdet i detta sammanhang aktuella bemyndigandet attunder angivna villkor få överskrida anslaget tillföljd av en förhandlingsuppgörelse med Sydkraftendast ettårigt. föreslogs ettmotsvarande bemyndigande för (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:NU3), och ibudgetpropositionen föreslås nu ett liknandebemyndigande för år 2000.MotionernaI motion 1999/2000:N375 (m) yrkas att riksdagenavslår regeringens begäran om ett nytt bemyndigandeatt få överskrida anslaget.I motion 1999/2000:N383 (kd) föreslås att riksdagenavskaffar anslaget och avslår regeringens begäran omett nytt bemyndigande att överskrida anslaget. Än engång, påpekas det, anhåller regeringen om ettbemyndigande att under nästa budgetår besluta attramanslaget för ersättning för avveckling av enreaktor i får överskridas om ettnytt riksdagsbeslut inte hinner inväntas. Detta bör,enligt motionärerna, avslås. Det är, anförs det, ennonchalans mot det svenska styrelsesättet och motlandets alla skattebetalare att begära full frihetatt få disposition över ett okänt antal miljarderkronor som inte ens finns intecknade i budgeten.Också i motion 1999/2000:N356 (fp) yrkarmotionärerna på att återkallar anslagetoch att bemyndigandet avslås.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om vad somanfördes i föregående års anslagsbetänkande (bet.1998/99:NU3 s. 15). Utskottet påpekade då blandannat att det inte föreligger några hinder förriksdagen att snabbt behandla ett förslag frånregeringen om ett anslagsöverskridande och om hurett sådant förslag skall finansieras.På motsvarande sätt som inför sommaruppehållet 1999kan det emellertid med hänvisning tillsommaruppehållet 2000 finnas skäl för attbevilja det begärda bemyndigandet.Som utskottet framhöll torde dockbehovet av att utnyttja bemyndigandet kunnabegränsas till en situation när två villkorsamtidigt är uppfyllda: dels att det är fråga om etttidsmässigt tvingande beslutsläge, dels att dennasituation förekommer då riksdageninte är sammankallad.Med dessa förutsättningar tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker samtliga underdetta avsnitt behandlade motioner i aktuella delar.Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 EnergiInledningRegeringens förslag till anslag under utgiftsområde21 redovisas i bilaga 1. har, som tidigareredovisats, fastställt riktlinjer förenergipolitiken (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12). I samband med beslutet godkänderiksdagen inriktningen och omfattningen av ett ipropositionen redovisat program för omställning avenergisystemet om totalt drygt 9 miljarder kronor.Under år 1999 har ett antal förändringar inträffatmed betydelse för utgiftsområdet. I förra åretsbudgetbehandling beslöt om temporäraindragningar för vart och ett av ,varefter samma belopp har lagts tillbaka för vartoch ett av . I samband med 1999års ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100)beslöt vidare (bet. 1998/99:FiU:20) omytterligare en omfördelning av anslagsbeloppen. Detinnebär att det för utgiftsområdet finnsneddragningar på sammanlagt drygt 420 miljonerkronor . De neddragningar som görsär att betrakta som en omfördelning avanslagsbeloppen över tiden. Anslagsbeloppet ökardärför med för åren 2001 och2002 jämfört med de belopp som fastställts i detenergipolitiska programmet. Därmed kommer i principallt som förts bort att återförasunder till de berörda anslagen.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner. Därefter redovisasutskottets ställningstagande samlat i ett avslutandeavsnitt.Statens energimyndighet: Förvaltningskostnader (A 1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 113,8miljoner kronor.Statens energimyndighet bildades den 1 januari 1998.Myndigheten ansvarar för merparten avmyndighetsfunktionerna på energiområdet. Imyndighetens ansvar ingår myndighetsuppgifterna inomtillförsel- och distributionsområdet,energiberedskapen och den kommunalaenergiplaneringen samt myndighetsuppgifter medanknytning till naturresursplanering.Energimyndigheten är nätmyndighet enligt ellagen(1997:857). Myndigheten skall bevakaenergimarknadernas och energisystemets utvecklingoch analysera sambanden mellan energiteknik, miljöoch ekonomisk tillväxt. Den ansvarar förplaneringsunderlaget inom området och för attkunskaperna om energisystemet utvecklas genomprognoser, systemstudier, utvärderingar ochanalyser. Under ansvarsområdet ligger att främja denlångsiktiga utvecklingen av energisystemet genom attstödja marknadsintroduktion av ny och miljövänligenergiteknik. Upphandlingen av energieffektiv teknikskall samordnas med annan verksamhet förenergieffektivisering. har ettsamordnande ansvar för informationen påenergiområdet. En viktig uppgift är att sammanställaoch sprida information om energimarknaderna,energisystemet och om sambanden mellan energi, miljöoch ekonomisk tillväxt. Myndigheten har särskiltsektorsansvar för arbetet med ekologiskt uthålligutveckling inom energiområdet och skall integreramiljöfrågorna på ett aktivt sätt i verksamheten. Medhänsyn till de energipolitiska målen skall vidfullföljandet av sektorsansvaret hänsyn också tastill behovet av en ekonomiskt, socialt ochkulturellt hållbar utveckling. Ett viktigt område ärklimatfrågorna, vilket motiverar insatser frånmyndigheten såväl internationellt som nationellt.Myndigheten har huvudansvaret för att verkställamerparten av de energipolitiska programmen och ettsamordningsansvar för omställningsåtgärderna.Myndigheten kommer att följa programmensgenomförande genom att ta fram metoder och underlagför utvärdering av åtgärderna och redovisning aveffekterna.MotionernaI motion 1999/2000:N375 (m) föreslås att anslagetminskas med ca på grund avomfattande anslagssänkningar avomställningsprogrammet, vilket i sin tur medför attEnergimyndighetens administrativa kostnader kanminskas.Kristdemokraterna anser i motion 1999/2000:N383 attStatens energimyndighet, i likhet med många andrastatliga myndigheter, skall åläggas ettfemprocentigt sparkrav.I partimotion 1999/2000:Fi212 (fp) yrkas enneddragning med . Motionärernaanser att om intesnabbavvecklas kan regeringens olika energipolitiskaprogram fortgå i en mindre forcerad takt.Bidrag för att minska elanvändning (B 1)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 105miljoner kronor.Anslaget disponeras för stöd enligt förordningen(1997:635) om statligt bidrag till vissainvesteringar för att minska elanvändningen ibostäder och vissa lokaler samt förordningen(1997:634) om statligt bidrag till investeringar förombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnadertill fjärrvärme. har godkänt (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:NU2) en ekonomiskplaneringsram för anslaget om sammantaget för . Ibudgetpropositionen anmäler regeringen sinbedömning att en omfördelning av ramanslaget bör göras i enlighet med vadsom redovisats tidigare.Utvärderingen av verksamheten tyder, som tidigarehar nämnts, på att åtgärderna i syfte att minskaelanvändningen inte leder till avsett resultat. Detfinns därför behov av att genomföra förändringar iden del av det energipolitiska programmet som syftartill att åstadkomma enminskad elanvändning och ökad produktion frånförnybara energikällor. Insatserna för minskateffektuttag vid höglastperiod föreslås därföravskaffas. De förändringar som regeringen nuföreslår är avsedda att öka effektivitetenhos åtgärderna.Regeringen föreslår att verksamheten under år 2000främst skall inriktas på utvecklingsprojekt.Härutöver anser regeringen att stödet bör användasför utbyggnad av fjärrvärmenätet.Regeringen menar vidare att en komplettering börgöras av stödet genom ett nytt investeringsstöd tilltermisk solvärme. Ett långsiktigt mål med detenergipolitiska programmet är att sänka kostnadenför ny energiteknik, bland annat för utnyttjande avförnybara energikällor. Inom ramen för delångsiktiga åtgärderna energipolitiskaprogram finns möjligheter att främja utveckling avsolenergiteknik. Det är emellertid angeläget, angerregeringen, att komplettera dessa insatser medytterligare åtgärder för att sänka kostnaderna ävenför marknadsnära teknik. Principerna för sådanaåtgärder bör utformas inom ramen för ett avtalmellan den berörda branschen och staten. Regeringenföreslår därför att ett stöd införs till termisksolvärme under förutsättning att ett sådant avtalkan åstadkommas. Ett viktigt krav är att stödetutformas så att kostnaden sänks. skapas incitament för en långsiktig,ekonomiskt hållbar utveckling av branschen. Stödetbör omfatta som de övrigaåtgärderna under anslaget, dvs. fram till och med år2002. Mot bakgrund av de tidigare erfarenheterna avstöd till solvärme är det, enligt regeringen, avsärskild vikt att det vid utformningen av stödetskapas förutsättningar för uppföljning ochutvärdering. Införandet av stödet inom ramen fördetta anslag innebär att något mindre resurserkommer att kunna användas för övriga kvarvarandeåtgärder.I propositionen föreslås vidare att regeringenskall få möjlighet att göra åtaganden även efter detaktuella budgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden. Regeringen föreslår att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaDet är inte motiverat med statligt stöd till den härtypen av befintlig teknik, anförs det i motion1999/2000:N375 (m). Motionärerna föreslår därför attanslaget minskas med jämfört medregeringens förslag.I motion 1999/2000:N364 (v) föreslås attEnergimyndigheten får i uppdrag att utvärderamöjligheten att utveckla och stödja tekniken medtermisk solfångare.Kristdemokraterna stöder i motion 1999/2000:N383principiellt regeringens satsningar inom dettaområde. Motionärerna noterar med tillfredsställelseatt regeringen öppnar för stöd till termisksolvärme.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 60miljoner kronor.Bidrag till investeringar i elproduktion frånförnybara energikällor (B 2)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 95miljoner kronor.Anslaget disponeras för bidrag till vissainvesteringar inom energiområdet. Stödet lämnas iform av bidrag till investeringar ibiobränslebaserad kraftvärme, vindkraftverk ochsmåskalig vattenkraft samt för utveckling ochprovning av ett upphandlingsförfarande för ny teknikför elproduktion med förnybara energislag.Investeringarna i småskalig vattenkraft torde ihuvudsak komma att gälla utnyttjande av redanbefintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik.Förordningen (1998:22) om statligt stöd till vissainvesteringar inom energiområdet trädde i kraft ifebruari 1998. Ett förslag till förordning omupphandling av ny elproduktionsteknik har anmältstill Europeiska kommissionen för granskning enligtstatsstödsreglerna.Riksdagen godkände (prop. 1997/98:1,bet. 1997/98:NU2) ekonomiska ramar för anslaget omsammantaget för perioden1998-2002. Även under detta anslag anmäls ibudgetpropositionen en omfördelning av ramanslagetöver i enlighet med tidigareredovisning.Inom ramen för de medel som anvisats för bidragtill investeringar i elproduktion från förnybaraenergikällor finansierar ett antalprogramanknutna projekt med syfte att ökamöjligheten för vindkraft att utnyttjas på ettmiljöanpassat och kostnadseffektivt sätt. Exempel påsådana projekt är vindkraft i harmoni med landskap,inventering av områden med riksintresse förvindkraft och etablering av vindkraft i områden avintresse för försvaret.Energimyndigheten fick i regleringsbrev för år 1999i uppdrag att i samråd med , och övriga berörda myndigheter tafram riktlinjer för miljöanpassad vattenkraft samtanalysera hur dessa riktlinjer kan komma att påverkamöjligheterna att förverkliga målet med programmet.Uppdraget redovisades . Sammanfattatbetyder dessa riktlinjer att i princip endasteffektivisering, ombyggnad eller återuppbyggnad avbefintliga anläggningar kan komma i fråga förbidrag. Anläggningen skall vara av typenströmkraftverk och i vissa fall skall vandringsvägför fisk anordnas. Ett grundläggande krav är att detfinns en gällande vattendom.Energimyndigheten skall vidare utveckla ettupphandlingsförfarande i syfte att på siktreducera kostnaderna för elproduktion frånförnybara energikällor. Vad gäller upphandling avelproduktionsteknik har det förslag tillförordning som tidigare anmälts till för granskning enligtstatsstödsreglerna återkallats. Detmetodutvecklingsarbete som bedrivsav har tillsammans med detarbete som pågår inom EU med framtagning avdirektiv för förnybara energikällor visat påbehovet av en vidareutveckling av stödetsutformning.Regeringen föreslås vidare få möjlighet att göraåtaganden även efter det aktuella budgetåret ochfördela åtaganden över femårsperioden. Regeringenföreslår att bemyndigar regeringen attbesluta om sådana åtaganden.MotionernaI partimotion 1999/2000:N228 (m) konstateras attinvesteringsstödet riskerar att motverka en naturligprispress på marknaden. Det bör därför ges endastunder en övergångsperiod. Motionärerna konstaterarvidare att det är olyckligt med statliga bidrag somtenderar att bli till en löpande subvention avgammal, befintlig teknik. De anser därför att stödettill små vattenkraftsverk inte är motiverat. I denmån småskaliga vattenkraftsprojekt kan realiserasutan påtaglig miljöpåverkan bör de, enligtmotionärerna, komma till stånd utan statligt stöd.Moderata samlingspartiets förslag till besparing pådetta anslag uppgår enligt motion 1999/2000:N375till 95 miljoner kronor.De oklara reglerna som fram tills gällt föromställningsprogrammets vattenkraftsbidrag tycks nuvara förtydligade, konstateras det i motion1999/2000:N383 (kd). Motionärerna har därmedförhoppningar om att medlen kommer att kunna tas ianspråk. En stor del av förklaringen till de fåansökningarna torde, enligt motionärerna, vararegeringens otydliga och ryckiga energipolitik somleder till att man inte vågar investera.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 50miljoner kronor.I motion 1999/2000:MJ255 (fp) föreslås mer resursertill investeringar i elproduktion från förnybaraenergikällor. Enligt motionärerna bör dock intebidrag till småskalig vattenkraftsutbyggnad utgå. Istället bör regeringen ge i uppdragatt genomföra en inventering av uppdämda vattendragsom kan restaureras i syfte att återskapa strömmandevatten.Åtgärder för effektivare energianvändning (B 3)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 65miljoner kronor.Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivareenergianvändning i enlighet med riktlinjerna i 1997års energipolitiska beslut. Anslaget omfattarteknikupphandling, information, utbildning,provning, märkning och certifiering avenergikrävande utrustning samt kommunalenergirådgivning. Förordningen (1998:806) förteknikupphandling har anmälts till för granskning av dess förenlighet medstatsstödsreglerna. godkände (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU2) ekonomiska ramarför anslaget om sammantaget . Även detta anslag berörs av dentidigare nämnda omfördelningen över tidsperioden2000-2002.Under år 1998 har drivit totalt17 projekt rörande teknikupphandling. Av dessa hartvå startat och fyra har avslutatsunder året. Under har 267 kommunerbeviljats bidrag för energirådgivning.I propositionen föreslås också att regeringen skallfå möjlighet att göra åtaganden även efter detaktuella budgetåret och fördela åtaganden överfemårsperioden. föreslås bemyndigaregeringen att besluta om sådana åtaganden.MotionernaModerata samlingspartiets förslag till besparing pådetta anslag uppgår enligt motion 1999/2000:N375till 53 miljoner kronor.Kristdemokraterna anser i motion 1999/2000:N383 attsatsningar på information och åtgärder för att sparaenergi i hushållen är vällovliga, men att dessaprogram ännu inte fått någon större omfattning. Föratt få effekt måste, enligt motionärerna,kontraproduktiva lagar och bestämmelser elimineras.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 25miljoner kronor.I motion 1999/2000:N284 (fp) framhåller motionärenatt det är angeläget att investeringar i syfte attspara energi underlättas.Energiforskning (B 4)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 401,8miljoner kronor.Anslaget disponeras för bidrag till stöd förforskning och utveckling på energiområdet. Målet äratt främja utvecklingen av ny energiteknik sombidrar till utvecklingen av ett ekonomiskt ochekologiskt uthålligt energisystem. Områden somsärskilt skall prioriteras är biobränslebaseradkraftvärmeproduktion, biobränsleförsörjninginklusive hantering och nyttiggörande av askor, nyaprocesser för etanolproduktion baserad påcellulosahaltiga råvaror, alternativa drivmedel, nyteknik för storskaligt utnyttjande av vindkraft ochhavsbaserad vindkraft, solceller samt forsknings-och utvecklingsarbete för energieffektivisering ibebyggelse samt industri- och transportsektorn.Riksdagen godkände (prop. 1996/97:84, bet.1996/97:NU12) utformningen av ett sjuårigt programför ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligtenergisystem. I programmet ingår stöd tillenergiforskning, forskning om energisystemet,forskningssamarbete med länderna i Östersjöregionenoch etanolproduktion från skogsråvara. Riksdagengodkände (prop. 1997/98:1, bet.1997/98:NU2) ekonomiska ramar för anslaget omsammantaget för perioden1998-2004. Även detta anslag berörs av den tidigarenämnda omfördelningen över tidsperioden 2000-2002.Statens energimyndighet ansvarar för redovisningenav den verksamhet som finansieras över anslaget.Förordningen (1998:222) om stöd till energiforskningträdde i kraft . I förordningenfinns bestämmelser om stöd till energiforskning ienlighet med energipolitiska beslut.Regeringen har slagit fast att skall varaett föregångsland i omställningen till hållbarutveckling. Såväl ur ett energipolitiskt som ur ettnärings- och transportpolitiskt perspektiv är det,påpekar regeringen, en strategiskt avgörande frågaatt minska utsläppen från transportsektornsenergianvändning. kommerdärför att disponeras frånanslaget för ett utökat samarbete med svenskfordonsindustri kring utveckling av mer miljövänligaoch energieffektiva fordon.Riksdagen har bemyndigat regeringen att isamband med stöd till energiforskning göra åtagandenäven efter det aktuella budgetåret. Sådanabemyndiganden behövs även för för attmöjliggöra kontinuitet och långsiktighet iforsknings- och utvecklingsarbetet. Riksdagenföreslås bemyndiga regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaI motion 1999/2000:N306 (s) sägs att det ärbetydelsefullt med framställningen av inhemskaetanolbaserade produkter.