bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Isammanhanget behandlades även frågan omkvalitetssäkring av arbetsmiljön i skolan, dels motbakgrund av vad regeringen anfört om bl.a. uppdragtill att utarbeta kommentarmaterial föratt stödja kommuner och skolor i deras arbete medvärdegrundsfrågor, t.ex. med arbete mot mobbning,dels med anledning av motioner i ärendet som väcktsmed anledning av den då behandlade propositionen.Med det anförda vill utskottet hänvisasocialutskottet till den utförliga behandling avfrågan som redovisas i det nämnda betänkandet1997/98:UbU5.Vidare vill utskottet informera socialutskottet omatt regeringen, enligt vad utskottet har inhämtat,avser att ge ett särskiltuppdrag att genom sina utbildningsinspektörergranska hur skolorna arbetar mot mobbning. Likasåhar utskottet erfarit att kommer att görastill ett värdegrundsår och att ettvärdegrundsprojekt kommer att starta inomUtbildningsdepartementet. En projektgrupp kommer attta initiativ till åtgärder för att stärka skolansarbete med värdegrunden. Som en referensgrupp kommerett ungdomsråd att knytas till projektet beståendeav ungdomar från gymnasieskolans årskurs 1.Slutligen bör påpekas att vart tredje årgör attitydundersökningar, varvid man mäterattityder till skolan hos ett riksrepresentativturval av allmänhet, föräldrar, elever och lärare.Den senaste rapporten härom publicerades i december1997 (Vem tror på skolan? Attityder till skolan1997. nr 144).Utskottet föreslår att yrkande 13 i motion1998/99:So7 och yrkande 9 i motion 1998/99:So8 skallavstyrkas.Ett uttalande av om elevinflytande begärsi motion 1998/99:So7 (v). Barn och ungdomar skall hainflytande i frågor som rör dem själva, anförmotionärerna. Deras unika kunskap om sin egenarbetsmiljö och egna förhållanden skall tas tillvara (yrk. 14).Utskottet vill med anledning av yrkandet anföraföljande.Skollagen (1985:1100) föreskriver att elevernaskall ha inflytande över hur deras utbildningutformas. Omfattningen och utformningen av elevernasinflytande skall anpassas efter deras ålder ochmognad (4 kap. 2 §, avser ). Motsvarandebestämmelser finns i de kapitel i skollagen sombehandlar i det här sammanhanget relevantaskolformer, dvs. gymnasieskolan, sameskolan,särskolan och specialskolan. Igrundskoleförordningen (SFS 1994:1194, ändr.1997:599) föreskrivs att utformningen avelevinflytandet skall anges i skolornas arbetsplan(3 kap. 6 §). ingår det uttryckligen irektors särskilda ansvar att svara för attarbetsformerna utvecklas så att ett aktivtelevinflytande gynnas (Läroplan för detobligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, Lpo 94, och Läroplan för defrivilliga skolformerna, Lpf 94). I läroplanen förförskolan står det att alla som arbetar i förskolanskall verka för att det enskilda barnet utvecklarförmåga och vilja att ta ansvar och utöva inflytandei förskolan. Arbetslaget skall se till att alla barnfår möjlighet att efter ökande förmåga påverkaverksamhetens innehåll och arbetssätt och delta iutvärderingen av verksamheten (Läroplan förförskolan, Lpfö 98).Inom ramen för utvecklingsprojektElevinflytande - arbetssätt och arbetsformer,ELEVSAM, har verket givit ut boken hainflytande över allt (1998) som sänts uttill samtliga skolor i (rektorer, lärare ochskolförvaltningar). I boken erinras om att eleversinflytande och ansvar har lyfts fram i reformeringenav skolan. Det framhålls att elevinflytande i mångafall är ett svårfångat begrepp som fått stå förmånga olika initiativ och grepp i skolan. I bokenundersöks begreppet elevinflytande, vad det är ochskulle kunna vara. Boken diskuterar skolansmaktstrukturer och skolans förhållande till tid,organisation, arbetsformer och kunskap, faktorer somstyr elevers möjligheter till inflytande. Ävenskolans fysiska miljö och skoldemokratins relationtill närsamhället tas upp.Såväl gällande centrala bestämmelser som detpågående utvecklingsarbetet inom skolan motsvararenligt utskottets uppfattning vad motionärernabegär. De nu behandlade yrkandena bör därför ansesvara tillgodosedda och därmed avstyrkas avsocialutskottet.Slutligen behandlar utskottet yrkande 16 i motion1998/99:So7 (v) om alla barns rätt till förskola.Motionärerna kräver att rätt till plats i förskolanbör föreligga oavsett om föräldrarna har arbeteeller är arbetslösa.Utskottet behandlade utförligt denna fråga vidflera tillfällen under föregående (bet.1997/98:UbU5, UbU16, UbU11y). Utskottet fann detoroande att rätten till barnomsorg har urholkatsgenom att kommunerna successivt skärpt reglerna förrätten till barnomsorg. Med hänvisning till attSkolverket noga följer utvecklingen och då utskottetutgått från att kommunerna tar sitt ansvar, villeutskottet inte förorda någon ändring i berörthänseende av gällande bestämmelser. Dessa återfinnsnumera i skollagen (1985:1100, ändr. 1997:1212) ochföreskriver att förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg skall tillhandahållas i denomfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnasförvärvsarbete eller studier eller barnets egetbehov (2 a kap. 6 §).I budgetpropositionen för tar regeringenupp frågan om förskola för barn till arbetslösaföräldrar och finner det orimligt att arbetslöshet ifamiljen i nära hälften av landets kommuner innebäratt barnet mister platsen i barnomsorgen (prop.1998/99:1 utg.omr. 16 s. 41 f.). Det är viktigt,anför regeringen, att avgifterna inte hindrar någrabarn från att delta i förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen.Utskottet anser - med hänvisning till det anförda -att socialutskottet inte skall föreslå riksdagennågon särskild åtgärd med anledning av förevarandeyrkande.Stockholm den 4 februari 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: JanBjörkman (s), (), (), IngerLundberg (s), (), (), MajléneWesterlund Panke (s), TomasHögström (m), (), (), PerBill (m), (), SofiaJonsson (c), (), (), Nils-ErikSöderqvist (s) och Ulla-BrittHagström (kd).Av utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i socialtjänstlagen(1980:620)Härigenom föreskrivs att 22 § socialtjänstlagen(1980:620) skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Utskottets förslag-----------------------------------------------------22 §[1]1-----------------------------------------------------skall sörja för att den som behövervårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emoti ett familjehem eller i ett hem för vård ellerboende.Socialnämnden ansvarar för att den som genomnämndens försorg har tagits emot i ett annat hem ändet egna får god vård.Vården bör utformas så att den främjar denenskildes samhörighet med anhöriga och andranärstående samt kontakt med hemmiljön.-----------------------------------------------------Vid placering av barn bör Vid placering av barni första hand övervägas skall i första handom barnet kan tas emot av övervägas om barnet kannågon anhörig eller annan tas emot av någon anhörignärstående. Enligt 1 § eller annan närstående.skall dock barnets bästa Enligt 1 § skall dockalltid beaktas. barnets bästa alltidbeaktas.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft .