bet · GM01NU8 · 1999-03-11 00:00:00 — 1998/99NU8ÄrendetI detta betänkande behandlasdels 17 motioner från allmänna motionstiden medyrkanden om vissa energipolitiska frågor,dels en motion som väckts med anledning avproposition 1997/98:159 om genomförande avEuropaparlamentets och rådets direktiv om gemensammaregler för den inre marknaden för el, m.m.Upplysningar i ärendet har inför utskottet lämnatsav företrädare för . Vidarehar en skrivelse inkommit. I betänkandet avstyrks samtliga motioner. Underavsnittet om energipolitikens riktlinjer framhållerutskottet att energiomställningen är nödvändig föratt åstadkomma en hållbar utveckling och tillväxt.Målsättningen är att successivt föra oss ut urberoendet av uran- och fossilbränslebaseradenergiproduktion och att ett nytt energisystem skallgrundas på varaktiga, helst inhemska och förnybara,energikällor samt på en effektiv energianvändning.Utskottet påminner om att staten avsätter betydanderesurser i ett energiomställningsprogram i syfte attnå dessa mål. Det erinras om att 1997 årsenergipolitiska beslut innebär att omställningentill en mer ekologiskt hållbar produktion av elskall ske på sådant sätt att svensk industri ochsamhällslivet i övrigt tillförsäkras el tillinternationellt konkurrenskraftiga priser.I en reservation (m, fp) betonas energipolitikensstrategiska roll för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Beslutet omen förtida kärnkraftsavveckling anses vara illaunderbyggt, och reservanterna känner stor oro förinriktningen på energipolitiken som man menar kankomma att skada som industrination. Detanförs att avställningen av kärnkraftsreaktorerkommer att medföra ett försämrat konkurrensläge förden elintensiva industrin och skapa negativaeffekter för de olika regioner som är starktberoende av denna industri. Riksdagsbesluten om enförtida kärnkraftsavveckling och införandet av lagenom kärnkraftens avveckling måste därför upphävas,lyder budskapet.Företrädarna för anför även deatt en ny energipolitik bör utarbetas. Långsiktigtskall, sägs det, energiförsörjning baseraspå inhemska förnybara energikällor och bränslen.Strävan skall vara att möjliggöra en successivavveckling av kärnkraftsreaktorer genom elsparandeoch nyproduktion av el från förnybara energikällor.Eleffektivisering och utveckling av förnybarelproduktion skall göra kärnkraft obehövlig,liksom energisystem som bygger på fossila bränslen.Även företrädaren för förordar i enreservation en annan inriktning på energipolitiken.Här sägs att energisystemet måste genomgå en totalomställning som innebär att kärnkraften slutgiltigtär avvecklad och att elproduktionensker med förnybara energislag. bör minst tre kärnkraftsreaktorer stängas,som koldioxidutsläppen från energisektornskall minska. Målsättningen skall vara att minskaanvändningen av fossila bränslen med minst 80 %.I en annan del av betänkandet konstaterar utskottetatt även om naturgasen är det minst miljöstörandefossila bränslet är det inte aktuellt med enstorskalig introduktion av naturgas eller en nynaturgasledning genom . Däremot kan detbefintliga naturgasnätet utnyttjas effektivare. I enreservation (m, kd, fp, mp) anförs att alla planerpå en storskalig introduktion av naturgas måsteavvisas; en sådan ökad användning av naturgasenskulle leda till en väsentlig ökning avkoldioxidutsläppen och omintetgöra koldioxidmålet.I fråga om nätavgifternas storlek välkomnarutskottet det utvecklingsarbete som har initieratshos i syfte att förbättrametodiken för uppföljning och kontroll avnätföretagen. konstateras att det måsteankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder om utvecklingen så föranleder. I enreservation (m, kd, fp) riktas kritik mot att denkontroll av nätverksamheten som har utövats avnätmyndigheten inte har varit, eller är,tillräcklig. Den bristande tillsynen har lett tillatt alltför många kundkategorier fått betalaoskäligt höga nätavgifter, lyder omdömet ireservationen.I övrigt behandlas i betänkandet - medreservationer (m, kd, fp; c, mp; mp) - effekterna avavveckling av , det s.k.tankeförbudet i kärntekniklagen, miljöpåverkan av enökad biobränsleanvändning och den statligastyrningen av . Slutligen avstyrks ettmotionsyrkande om att kärnkraftsreaktorerna skallvara avstängda i samband med /2000.Detta yrkande får stöd i en reservation (mp). De motioner från allmänna motionstiden som behandlashär är följande:1998/99:MJ605 av Skånberg m.fl. (kd) såvittgäller yrkandet (9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenergiforskning vad gällerdemonstrationsanläggningar för att i full skalapröva förgasningsteknik, solceller respektivevärmepumpsteknik.1998/99:MJ749 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandet (9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkärnkraftens avveckling.1998/99:MJ803 av m.fl. (fp) såvittgäller yrkandet (6) att hos regeringenbegär en miljökonsekvensbeskrivning för avvecklingenav Barsebäck.1998/99:N208 av och () vari yrkas att riksdagen1. hos regeringen begär en bredmiljökonsekvensanalys av vad den aviseradekärnkraftsavvecklingen innebär för miljön i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökade koldioxidutsläpp vid enkärnkraftsavveckling i Sverige.1998/99:N220 av och Jan-EvertRådhström (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den förtida avvecklingen av kärnkraft ochdess negativa påverkan på framtid.1998/99:N226 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Skånesenergiförsörjning.1998/99:N228 av m.fl. (m) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens betydelse förden ekonomiska utvecklingen,2. godkänner riktlinjer för energipolitiken ienlighet med vad som anförts i motionen,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om effektivisering och hushållningmed energi,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om fortsatt användning av s.k.avkopplingsbara elpannor,7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energiforskningens betydelse,9. beslutar upphäva det s.k. tankeförbudet i 6 §kärntekniklagen i enlighet med vad som anförts imotionen,10. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hushållens energikostnader,11. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om industrins elkostnadsläge,12. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikensregionalpolitiska effekter,13. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utslagning av arbetsplatser viden förtida avveckling av kärnkraften,14. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utslaget i 1980 årsfolkomröstning bör följas,15. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitikens nyaförutsättningar på en avreglerad elmarknad,16. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnkraft på marknadens villkor,17. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om riskerna för kärnsäkerheten viden förtida avveckling av svensk kärnkraft,19. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kärnkraftens kostnader,21. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om miljöeffekterna av ökadelimport,23. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om storskalig biobränsleanvändning,24. hos regeringen begär en utredning avmiljökonsekvenserna vid en storskaligt ökadbiobränsleanvändning i enlighet med vad som anförtsi motionen,26. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en storskaligfossilgasintroduktion i ,31. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om oberoende ochaffärsmässighet,32. hos regeringen begär förslag om breddning avägandet i i enlighet med vad somanförts i motionen,34. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av besked rörande delångsiktiga förutsättningarna för att investera iindustriell verksamhet i Sverige.1998/99:N239 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enavvecklingsplan för den kärnkraft som staten ägergenom AB.1998/99:N241 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen1. godkänner vad i motionen anförts om riktlinjerför energipolitiken,5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om energipolitiska insatser påklimatområdet, såväl nationellt som internationellt,6. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att minskaelanvändningen,7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en miljökonsekvensanalys omeffekterna av ökat biobränsleuttag från skogen,8. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utveckling av teknik förframtidens energisystem,10. beslutar att upphäva 6 § kärntekniklagen(1984:3) med anledning av vad som anförts imotionen.1998/99:N246 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utvecklaenergipolitiken i ekologiskt uthållig riktning.1998/99:N261 av m.fl. (mp) såvittgäller yrkandet (1) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omenergipolitiken.1998/99:N293 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om olämpligheten ien fossilgassatsning i Sydsverige.1998/99:N294 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att utveckla småvattenkraftsstationer.1998/99:N301 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att nödvändigaåtgärder vidtas för att de svenskakärnkraftsreaktorerna skall vara stoppade undertimmarna /2000.1998/99:N312 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av förstärkt tillsyn av de naturligamonopolen på energimarknaden.1998/99:N313 av m.fl. (kd, m, fp)vari yrkas att beslutar upphäva 6 §kärntekniklagen (1984:3).1998/99:N320 av Per m.fl. (s) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av att intensifierautvecklingsarbetet för att öka bioenergins del avenergiförsörjningen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom bioenergiområdettillskapa ett meddistansarbetsmetod som kan verka inom detgeografiska område som utgör skogslänen.Den motion som väckts med anledning av proposition1997/98:159 och som behandlas här är1997/98:N23 av m.fl. (mp) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skatteväxling så attelproduktionen betalar sina faktiska kostnader,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att miljöhänsyn aldrig fårunderställas ekonomisk hänsyn,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att energieffektivisering i allakoncessioner skall finnas som ett prioriteratuppdrag,5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att sälja innehav avvattenkraftverk till de landsting inom vars områdenverken är belägna. Riktlinjer för energipolitikenMotionernaI motion 1998/99:N294 (s) påpekas att många småvattenkraftsstationer som en gång elektrifierade densvenska landsbygden står tysta och övergivna.Motionärerna hänvisar till att det fanns ca 4 000 sådana stationer i . Nuär bara 1 200 av dem i drift och många mindrevattenkraftstillgångar står därmed outnyttjade, sägsdet. I motionen åberopas uppgifter från VattenfallAB som säger att det finns en beräknad potential ienergitillförseln från outnyttjade verk om ca 4 TWh.Med hjälp av modern data- och teleöverföring kan,anförs det, driftskostnaderna för de småvattenkraftverken minskas och möjliggöra att dennamiljövänliga kraft tas till vara på ett bättre sättän vad som sker i dagsläget.I motion 1998/99:N228 (m) sägs att energipolitikenär ett instrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Motionärernaanser att beslutet om en förtidakärnkraftsavveckling är illa underbyggt och attvarken det svenska folket eller dess representanteri fått kännedom om avvecklingenskonsekvenser i olika avseenden. Det hävdas attavvecklingen innebär en gigantisk kapitalförstöring,som hotar jobben, miljön och vår levnadsstandard.Farhågor framförs för att den nuvarande inriktningenpå energipolitiken kommer att innebära kraftigafördyringar för de svenska hushållen. Även svenskindustri, fortsätter motionärerna, kommer attdrabbas hårt i form av ett försämrat konkurrensläge.Osäkerheten om den svenska energipolitiken ledertill en bestående oklarhet om de långsiktigaförutsättningarna för att bedriva industriellverksamhet i . Dessutom riskerar en förtidakärnkraftsavveckling att få allvarliga regionalakonse-kvenser. I motionen görs bedömningen att helabygder i de mest utsatta länen kan slås ut omkärnkraftsavvecklingen leder till elpriser somflyttar företagens investeringar utomlands.Häribland, sägs det, återfinns traditionellabranscher som kommer att drabbas mycket hårt avkärnkraftsavvecklingen. Arbetstillfällen som andrabranscher inte kan ersätta går förlorade. Vidare kanen förtida kärnkraftsavveckling i leda försämrad kärnkraftssäkerhet i hela norra stället för att avveckla kärnkraften i böruppmärksamhet riktas på kärnsäkerhetshöjandeåtgärder i vårt närområde, både genom bilateraltsamarbete och genom samordnade internationellainsatser. Syftet skall vara att bryta beroendet avmiljö- och säkerhetsmässigt undermåligenergiproduktion i f.d. och Östeuropa.I motionen argumenteras för en ny inriktning påenergipolitiken där staten - i stället för attdetaljstyra - fastställer långsiktigt hållbara ramaroch villkor för energisystemets utveckling. Ettinslag i en sådan nyordning är, uttalas det, attansvaret för den fortlöpande omställningen,miljöanpassningen och förnyelsen avenergiproduktionen skall åvila producenterna.Motionärerna anser att effektiviseringen ochhushållningen med energiresurser skall fortsätta påde villkor som en fri energimarknad anger och attstaten kraftigt bör minska bidragsgivningen påenergiområdet och inte subventionera investeringar iny kraftproduktion. Däribland innefattasvattenkraften där det sägs att ingen ytterligareutbyggnad får subventioneras från staten; älvar ochvattendrag skall värnas.I motion 1998/99:N241 (kd) understryks vikten avatt energiförsörjning långsiktigt baseraspå inhemska förnybara energikällor och bränslen. Påså sätt byggs ett ekologiskt uthålligt energisystemupp. Den energipolitiska utmaning som stårinför, anförs det, är att minskaanvändningen av fossila bränslen och kärnkraft ienergisystemet. Motionärerna säger sig delaregeringens principiella syn på det energipolitiskaomställningsprogrammets inriktning. Men enligt denuppfattning som framförs i motionen kanelproduktionen från en första kärnkraftsreaktorupphöra först när vi sparat el eller sedanmotsvarande mängd el tillförts från förnyelsebaraenergikällor. Det är viktigt, sägs det, att industrioch hushåll tillförsäkras säkra elleveranser tillfortsatt konkurrenskraftiga och rimliga priser. Enmetod som utpekas i motionen för att minskaelanvändningen är att tillskapa ekonomiskaincitament som stimulerar elbolag och leverantöreratt bistå hushåll och industrier med hjälp att sparaelektricitet. Ett ökat energisparande hoskonsumenterna skall innebära att de som levererarelektricitet belönas. Regeringen bör lämna förslagtill i syfte att stimulera en sådanprocess, begärs det i motionen. Motionärerna betonarockså vikten av en fortsatt framgångsrik utvecklingav solceller i . Det påpekas att svenskaforskare - här nämns den s.k. tunnfilmsteknikenutvecklad vid i - ligger ifrontlinjen på området, men att kommersialiseringenav tekniken sker i och inte iSverige. Ett annat tema i motionen gällerenergiproduktionens påverkan på klimatet.Motionärerna ser avsaknaden av ett samlatklimatpolitiskt handlingsprogram från regeringenssida som anmärkningsvärd. De ökadekoldioxidutsläppen med påföljande växthuseffekt ärdet allt överskuggande stora miljöhotet mot vårtjordklot, heter det. Regeringen och de partier somstår bakom energiuppgörelsen bidrar nu dessvärretill en negativ utveckling vad gällerväxthuseffekten, anför motionärerna. Genom attmedvetet planera för ökade koldioxidutsläpp ochdärmed också medvetet bryta de internationellaåtaganden gjort vad gällerkoldioxidutsläppen gör regeringen ett allvarligtmissgrepp, lyder det kritiska omdömet.I motion 1998/99:MJ605 (kd) pläderas för enutbyggnad av demonstrationsanläggningar i syfte atti full skala pröva förgasningsteknik för bio-bränslen. Det är angeläget, sägs det, attforskningen är drivande så att praktiska hinder fören fortsatt utveckling undanröjs. Motionärerna villockså betona att en fortsatt framgångsrik utvecklingav solceller kan bli av betydelse förenergiförsörjningen i . I motionen görsbedömningen att sänkta kostnader för solceller ikombination med genombrott inom batteritekniken kankomma att förändra delar av energitillförseln och genya möjligheter till decentraliserad elproduktion.Även forskningen kring värmepumpstekniken börstimuleras i syfte att utveckla tekniken att ta tillvara spillvärme, menar motionärerna.Ett ekologiskt hållbart energisystem utan vare sigkärnkraft eller fossila bränslen (olja, kol ochnaturgas), kraftigt minskade koldioxidutsläpp ochbibehållen välfärd är fullt möjligt att förverkliga,anförs det i motion 1998/99:N246 (v). Motionärernaunderstryker att det är mål attförverkliga ett sådant hållbart energisystem.Måluppfyllelsen förutsätter en kraftigeffektivisering av energianvändningen, en minskadenergiförbrukning och en omställning till förnybaraenergislag som biobränslen, sol- och vindkraft. Detunderstryks i motionen att står fastvid energiuppgörelsen, och motionärerna noterar medtillfredsställelse att omställningen avenergisystemet går bra. Omställningsprogrammetligger före tidsplanen och det finns inget som tyderpå att planen inte kommer att hållas. I motionenslås fast att reaktor 2 i kanavvecklas planenligt och attreaktor 1 i ur elbehovssynpunkt ochrent tekniskt kan stängas . I skrivandestund, sägs det, är inte överläggningarna medSydkraft avslutade, men allt tyder på att riksdagensbeslut kommer att fullföljas. I motionen hänvisastill en första resultatredovisning från som säger att under det förstahalvåret som omställningsprogrammet varit i kraft såhar beslut fattats om elersättning och besparingarmotsvarande elproduktion. Det hävdas attintresset för energiomställningen är stort i helalandet. Ansökningarna om stöd till bio-kraftvärme ärtre gånger större än det totala anslaget, skrivermotionärerna. Bedömningen görs att Energimyndighetenredan under det närmaste halvåret kan komma attbesluta om hela femårsprogrammets anslag. Detmeddelas också att beviljat stödtill 144 nya vindkraftverk. Vidare hänvisas till attefterfrågan på stödet för att bygga om hus meddirektverkande el till fjärrvärme är stor. Hittillsredovisade resultat tyder på att tempot snarare kanökas i det fortsatta arbetet, menar motionärerna. Enmångfald områden anges där vill taupp en fortsatt diskussion om energiomställningensinriktning och omfattning. Under ett stort antalrubriker i motionen diskuteras bl.a. följande teman:en tävling för att bygga energisnåla småhus;kampanjer för mindre energikrävande kylskåp,energiråd till landets villaägare och insatser fören förbättrad energirådgivning; avvecklingav direktelvärme; ett program för normer ochproduktmärkning; ett mer energieffektivt byggandeoch transportsystem; en ändring av bestämmelser iatomansvarighetslagen med innebörden att fulltersättningsansvar för reaktorägare vid haverierföreskrivs; en ökad volym på investeringsstödet tillbiobränslebaserad kraftvärme och till vindkraftverk;målsättningar dels om att 10 000 vindkraftverk böruppföras i landet, dels att solfångare bör finnas påhälften av landets fastigheter; ett återinförande avinvesteringsbidraget om av kostnaden försolvärmeanläggningar och en kraftigare satsning påsolcellsteknik. I motionen pläderas också för attnationella mål för minskad energianvändning och föromställningen till förnybara energislag sätts upp.Sådana mål bör, sägs det, omfatta trafik, bostäderoch industri. Målen bör vara tidsbestämda samtuppföljnings- och utvärderingsbara. Dessutom uttalaskrav på att de aktörer som skall uppnå målen utpekasoch att de skall utarbeta handlingsplaner för hurmålen skall nås.Energiomställningen i samhället är av avgörandebetydelse för att kunna uppnå en hållbar utveckling,lyder budskapet i motion 1998/99:MJ749 (c). Imotionen utpekas tre huvudlinjer som bör varavägledande för att forma ett hållbart energisystem;en effektivare energianvändning, en ökad satsning påförnybara energikällor och ett decentraliseratenergisystem. Det är slöseri, sägs det, attelektricitet används till sådana lågkvalitativaändamål som uppvärmning av hus. Det hävdas att t.ex.biobränsle, jordvärme eller spillvärme redan vidförhållandevis låga temperaturer kan fullgöra ensådan uppgift. I motionen berörs också kärnkraften.Denna energikälla bryter fullständigt medkretsloppsprincipen, heter det. Uranet - råvaran förkärnkraften - är en ändlig resurs ochavfallsproblemet överlämnas olöst till framtidagenerationer. Därtill, fortsätter motionärerna,kommer risken för allvarliga olyckor med radioaktivautsläpp. Sannolikheten för sådana olyckor är låg menfår fruktansvärda konsekvenser när de inträffar. Ienlighet med utfallet av folkomröstningen år 1980skall, anför motionärerna, hela den svenskakärnkraften avvecklas. Här vill motionärerna hänvisatill att beslutat att stänga de tvåreaktorerna i , och att kärnkraftensuccessivt skall avvecklas i Sverige.I motion 1998/99:N261 (mp) uttalas att Miljöpartietde grönas energipolitik innebär - till skillnad frånden av regeringen förda politiken - en totalomställning av energisystemet till elproduktion medförnybara energislag och en slutgiltig avveckling avkärnkraften . Motionärerna hänvisarockså till att företrädare för partiet i tidigaresammanhang visat på hur minst trekärnkraftsreaktorer kan avvecklas som koldioxidutsläppen frånenergisektorn minskar. Det sägs att Miljöpartietsstrategi för kärnkraftsavvecklingen skiljer sig frånden som regeringen förordar då den tar sikte på helaavvecklingen och inte bara de inledande stegen.Motionärernas strategi innebär attmarknadsekonomiska styrmedel aktivt skall användasför huvuddelen av kärnkraftsavvecklingen. Styrmedlenbygger på principen att alla energislag skall betalasina fulla kostnader. Ett sätt att åstadkomma dettaär, enligt vad som framförs i motionen, att densvenska atomansvarighetslagstiftningen i grundenrevideras så att kärnkraftsproducenterna betalarsina egna riskkostnader och tar ett fulltskadeståndsansvar i händelse av en reaktorolycka.Det är orimligt, hävdar motionärerna, att de sominvesterar i solvärme, vindkraft eller biobränslenskall finansiera sina egna försäkringar fullt ut,medan ägare av kärnkraftverk skall undantas fråndenna skyldighet. Enligt tankegången i motionen börmarknaden, som påstås försvara kärnkraften, själv fåbedöma det verkliga marknadsmässiga priset påelektricitet från kärnkraften när detta inkluderarden korrekta nivån på försäkringspremierna.Samtidigt erinrar motionärerna om att i strateginockså ingår en avvecklingslag som skall utnyttjas iinledningen av avvecklingen som komplement till deekonomiska styrmedlen. Av motionen framgår attbortfallet av elproduktion från kärnkraften skallkompenseras med minskad elanvändning genom såvälkonvertering från eluppvärmning som effektiviseringoch hushållning samt genom utbyggnad av nyelproduktion med förnybara energislag.