bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Medlenbör anslås under anslaget G 3 Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning och kollektiv forskning.Utskottets övervägandenRegeringens redovisning av verksamheten inom området utbildningoch forskning föranleder ingen erinran från utskottets sida.Vidare tillstyrker utskottet regeringens förslag att 2,5miljoner kronor avsätts för forskning ochutveckling inom området växtgenetiska resurser och att 1,5miljoner kronor avsätts till Nordiskagenbanken (NGB) med den inriktning som anges i propositionen.G 1 lantbruksuniversitetPropositionenSveriges () skall utveckla kunskapen omde biologiska naturresurserna och människans hållbara nyttjandeav dessa. Detta sker genom utbildning, forskning, fortlöpandemiljöanalyser och information.En särskild utredare har haft i uppdrag attdefiniera, kartlägga och analysera sektorsansvaret för SLU.Uppdraget avrapporterades varvid bl.a.redovisades ett stort antal verksamheter, vilka normalt intehör till ett universitets uppgifter, men vilka ligger inomSLU:s sektorsansvar. Rapporten föranleder inte någon förändringav SLU:s departementstillhörighet.De åtgärder som styrelsen vidtagit för att komma till rättamed den negativa kapitalförändringen för har gettresultat och kapitalförändringen uppvisar ett positivt resultatför . SLU fortsätter aktivt att arbeta för enbättre ekonomistyrning och detta torde förbättra möjligheternaatt strama upp den finansiella redovisningen.För forskarutbildningen har 270 examina för perioden 1997-1999angetts som mål vad gäller lägsta antalet examina. Under åren1997 och 1998 har 239 examina avlagts, vilket innebär en godprognos för uppfyllelse av målet för perioden. De preliminärtuppställda mål för kommande treårsperioder. som angetts iregleringsbrevet för SLU, skall preliminärt gälla för perioden2000-2002 i avvaktan på resultatet av den förstatreårsperioden. Målet kommer därefter slutligt att fastställasi nästa års budgetproposition/forskningsproposition.Som ett led i att stärka djurskyddets ställning förstärktesanslaget engångsvis med för delfinansieringav en professur i djurskydd vid veterinärmedicinska fakultetenvid SLU för kommande femårsperiod. Professuren är undertillsättning.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till . beräknas anslagsbehoven till respektive 1 226 488 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ257 (kd) yrkande 19 (delvis) bör anslaget höjasmed . Medlen bör användas för utveckling av deekonomiska kunskaperna inom de områden som är värdefulla förden svenska livsmedelsproduktionen. I motion MJ609 (kd) begärsextra forskningsinsatser inom ramen för befintligt anslag påområdet livsmedels- och lantbruksekonomi vid SLU.I motion MJ607 (kd, fp) begärs en utredning om attsärkostnaden för den djursjukvård som bedrivs förveterinärutbildningen vid SLU skall täckas på etttillfredsställande sätt. Motionärerna gör en jämförelse medfinansieringen av motsvarande kostnader för bl.a. utbildningenav läkare och tandläkare, som täcks genom särskilda statsanslagutöver de anslag som finansierar grundutbildningen.Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsram förutgiftsområde 23 (1999/2000:FiU1) avstyrker utskottet motionMJ257 (kd) yrkande 19 i motsvarande del.När det gäller medelsbehovet under anslaget gör utskottetsamma bedömning som regeringen och tillstyrker propositionen idenna del.Med anledning av motion MJ609 (kd) vill utskottet erinra omdet särskilda forskningsprogram, Kunskapsplattform förlivsmedelsbranschen (KLIV), som driver tillsammans medlivsmedelskedjorna i syfte att vidga och förnyalivsmedelsforskningen till stöd för konsumentintresset. Avpropositionen framgår att, i enlighet med propositionen Vissaforskningsfrågor (prop. 1998/99:94), en arbetsgrupp hartillsatts med uppgift att föreslå en ny myndighetsorganisationför forskningsfinansiering. Arbetsgruppen har redovisatsitt förslag. Vidare har universitet, högskolor, forskningsrådoch övriga berörda myndigheter fått i uppdrag att utarbetaforsknings- och kunskapsstrategier, vilka skall utgöra ettunderlag för den kommande forskningspolitiska propositionen.Strategierna skall redovisas . Meddet anförda avstyrker utskottet motion MJ609 (kd) i den mån deninte kan anses tillgodosedd.Utskottet förutsätter att regeringen i sin anslagsberäkninghar beaktat de särskilda kostnader för veterinärutbildningensom uppmärksammas i motion MJ607 (kd, fp). Utskottet är såledesinte berett att tillmötesgå motionärernas begäran om ensärskild utredning av frågan. Motionen avstyrks.G 2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd:Förvaltningskostnader, G 3 Skogs- och jordbruketsforskningsråd: Forskning och kollektiv forskning ochG 4 Bidrag till Kungl. Skogs- och LantbruksakademienUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen G 2-G4 Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förSJFR:s och Skogs- och Lantbruksakademiens verksamhet föranlederingen erinran från utskottets sida.SkogsnäringPropositionenInom EU har det fattats beslut om en gemensamskogsstrategi. Skogsstrategin som, helt i enlighet med svenskakrav, inte innebär någon gemensam skogspolitik betonarsubsidiaritetsprincipen och behovet av att åtgärder inom EU somberör skogsbruket samordnas. Inom ramen för Agenda 2000 har EUbeslutat om en särskild förordning om stöd för utveckling avlandsbygden. I denna förordning ingår de stödformer somtidigare varit ett inslag i den gemensamma jordbrukspolitiken.De har i viss del utvidgats, bl.a. genom miljöåtgärder förskogsbruket.UtgiftsutvecklingUtfall Anslag Utgifts- FörslagBeräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag1998 1999 19991 2000 20012002328 351 368 394 4584451 Inklusive beslut till följd av förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten för isamband med den ekonomiska vårpropositionen.I prop. 1997/98:158 anförde regeringen att skogspolitiken bordeutvärderas ungefär . har i uppdragatt redovisa en sådan ny utvärdering senast den 31 december2001.I början av år 1999 redovisade sin omfattandeinventering av skyddsvärda biotoper och sumpskogar.Inventeringarna kommer att ingå i underlaget för myndighetensoch markägarnas planering av skogsbruket. De är även nödvändigaför ställningstaganden till formella skyddsbeslut.Skogsstyrelsen har också reviderat delmålen till deskogspolitiska målen och arbete pågår med att utarbeta förslagtill både centrala och regionala delmål tillmiljökvalitetsmålen.Regeringen betonar vikten av att Skogsvårdsorganisationeneffektivt arbetar för den inriktning av skogspolitiken sombeslutades . Det innebär aktiva insatser i formav information, rådgivning och tillsyn på produktions- ochmiljöområdena. I det sammanhanget är etteffektivt inslag som ger förutsättningar för en god balansmellan de båda skogspolitiska målen för och arbetet med att nådem. Kampanjen startades i september i år.Riksrevisionsverket () har inom ramen för sineffektivitetsrevision granskat arbetemed att jämställa miljömålet med produktionsmålet (. I två avseenden riktas förslag till statsmakterna,nämligen i fråga om behovet av ökade resurser till rådgivningoch ändringar i skogsvårdslagen. Sådana resursförstärkningarhar dock beslutats för innevarande budgetår och föreslås ävenför de kommande budgetåren. Vad gäller förslagen om ändringar iskogsvårdslagen bygger de bl.a. på det förbiseendet attmiljöbalkens bestämmelser inte uppfattas som skogspolitiskamedel och att hänsyn inte har tagits till de skärpningar somriksdagen beslutade i fråga om följdlagstiftning tillmiljöbalken och med anledning av utvärderingen avskogspolitiken. skall före utgången av år 1999lämna en redogörelse till RRV för vilka åtgärder som vidtagitsmed anledning av rapporten.Regeringen har för avsikt att återkomma till i frågaom EU:s landsbygdsprogram, som bl.a. innehållerskogsbruksåtgärder. Landsbygdsprogrammet kommer att beröravissa av följande anslag.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamheten inom områdetskogsnäring.H 1 SkogsvårdsorganisationenPropositionenAnslaget disponeras av som är den centrala förvaltnings-myndigheten för skogsvårdsstyrelserna. Under anslaget redovisasall verksamhet hos Skogsvårdsorganisationen.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000. beräknas anslagsbehoven till 289999 000 respektive 277 020 000 kr.MotionenBehovet av biologisk kompetens vid skogsvårdsstyrelsernabetonas i motion MJ304 (mp) yrkande 1.Utskottets övervägandenEnligt regeringen skall inrikta sinverksamhet på de områden som betonas skogspolitiskaoch miljöpolitiska beslut. Ytterligare miljösatsningar inomskogen, t.ex. biotopskydd, anses som angelägna. Utskottet görsamma bedömning. Inom ramen för sin effektivitetsrevision harRRV granskat arbete med att jämställamiljömålet med produktionsmålet i skogspolitiken (. I två avseenden riktar RRV förslag tillstatsmakterna, nämligen i fråga om behovet av ökade resursertill rådgivning och ändringar i skogsvårdslagen. Sådanaresursförstärkningar har dock beslutats för innevarandebudgetår och föreslås även för de kommande två åren.Skogsstyrelsen skall före utgången av lämna enredogörelse till RRV för vilka åtgärder som har vidtagits medanledning av rapporten. I sammanhanget vill utskottet erinra omatt frågan om ytterligare resurser för biotopskydd ochnaturvårdsavtal behandlades vårproposition. För attuppnå en bättre balans mellan insatserna för biotopskydd i skogoch insatserna för skogsreservat beräknades en ökning med 75miljoner kronor samt med år 2002.Som anförs i årets budgetproposition bör härutöver underanslaget H 2 Insatser för skogsbruket anvisas ytterligare 20miljoner kronor för . Utskottet delarregeringens uppfattning att det nu är viktigt attSkogsvårdsorganisationen effektivt arbetar för den inriktningav skogspolitiken som beslutades . Detta innebäraktiva insatser i form av information, rådgivning och tillsynpå produktions- och miljöområdena. I det sammanhanget ett effektivt inslag som enligtutskottets mening ger goda förutsättningar för en önskvärdbalans mellan de båda skogspolitiska målen och för arbetet medatt nå dessa mål. Det börtilläggas att vid beräkningen av anslaget har hänsyn tagitstill den förstärkta rådgivning som redovisades närmare ipropositionen Uppföljning av skogspolitiken (prop. 1997/98:158,bet. 1998/99:MJU3). För har sålunda beräknatsen förstärkning med ytterligare i förhållandetill innevarande budgetår. För beräknas enytterligare förstärkning med . Därmed kommersammanlagt att satsas på extra rådgivningunder perioden 1999-2001.Utskottet har inte någon annan uppfattning än motionärerna imotion MJ304 (mp) om vikten av bred kompetens och fördjupadekunskaper för att de av fastställda miljöpolitiskamålen för skogspolitiken skall kunna uppnås.Skogsvårdsstyrelsens omfattande inventering av skyddsvärdabiotoper och sumpskogar tillsammans med de beslutade ochaviserade budgetförstärkningar som utskottet redogjort för ovanutgör enligt utskottets mening en god grund för ettframgångsrikt skyddsarbete. Det anförda innebär att syftet medmotion MJ304 (mp) yrkande 1 i allt väsentligt kommer att blitillgodosett utan något särskilt uttalande i frågan.H 2 Insatser för skogsbruketPropositionenAnslaget som disponeras av täcker kostnadernaför statsbidrag enligt förordningen (1993:555) om statligt stödtill skogsbruket och förordningen (1997:22) om stöd tillskogliga åtgärder inom jordbruket. Anslaget finansierar bidragtill ädellövskogsbruk och vissa natur- och kulturvårdsåtgärder.Vidare täcker det kostnader för biotopskydd, naturvårdsavtaloch statens utgifter för försöksverksamhet medskogsmarkskalkning m.m.Regeringen har ekonomiska vårproposition behandlatfrågan om ytterligare resurser för biotopskydd ochnaturvårdsavtal. Utöver vad som där redovisades bör ytterligare20 anvisas för budgetåret 2000.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000. beräknas anslagsbehoven till 289999 000 respektive 277 020 000 kr.MotionenEnligt motion MJ309 (kd) bör ytterligare medel avsättas förskydd av värdefull skogsmark och statliga ersättningsmedel ihögre grad prioriteras till naturvårdsavtal. Stora reservat böranläggas på statens mark och inte i enskilda skogar (yrkande6).Utskottets övervägandenAv propositionen framgår att vid utgången av hadebeslut fattats om 893 biotopskyddsområden med en sammanlagdareal . 370 naturvårdsavtal hade slutits. Densammanlagda arealen av dessa var . Cirka 960 hektarnatur- och kulturvårdsobjekt erhöll ekonomiskt stöd under år1998. Som utskottet framhållit ovan under anslaget H 1 innebärårets budgetförslag under innevarande anslag en höjning med 20miljoner kronor för biotopskydd och naturvårdsavtal.Bedömningen som grundar sig på vad Miljövårdsberedningen harföreslagit innebär att insatserna på dessa områden behöverförstärkas kraftigt. I sammanhanget vill utskottet erinra omriksdagens behandling av proposition 1997/98:145Svenska miljömål (bet. 1998/99:MJU6). I propositionen redogörregeringen för Miljövårdsberedningens bedömning att ytterligareca 250 000 ha skogsmark avsätts som naturreservat och ca 25 000ha avsätts som biotopskyddsobjekt eller skyddas genomnaturvårdsavtal. Resterande del av skyddsbehovet, ca 600 000ha, bedömdes av beredningen kunna bevaras inom ramen för defrivilliga åtaganden som näringen beräknas göra framgent.Enligt regeringen bör beredningens bedömningar kunna varautgångspunkten för ett delmål för den ungefärliga omfattningenav de ytterligare arealer skogsmark som behöver skyddas.Utskottet hade ingen annan uppfattning. Det anförda innebär attutskottet avstyrker motion MJ309 (kd) yrkande 6 i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.H 3 Internationellt skogssamarbetePropositionenDe utgifter som belastar anslaget är bl.a. alleuropeisktsamarbete, uppföljning av FN:s miljö- och utvecklingskonferensår och avgifter för och resor vid deltagande iInternationella tropiska timmerorganisationen.För bedöms anslagsbehovet till 1 405 000 kr.För åren 2001 och 2002 beräknas anslagsbehoven varaoförändrade.MotionernaEftersom det enligt motionärerna i motion MJ257 (kd) är ettnationellt intresse att de svenska skogliga intressena får ökadstatlig representation bör anslaget höjas med (yrkande 19 delvis). Skoglig kompetens och resurser förändamålet vid beskickningar utomlands behandlas imotion MJ309 (kd) yrkande 2. Enligt motion MJ302 (fp) bör ettinternationellt skogligt sekretariat inrättas. Sekretariatetbör ledas av en skogsambassadör. Motion MJ306 (m) behandlarfrågan om internationell bevakning inom skogsnäringen.Tillräckliga resurser bör avsättas så att svenska intressen vidförhandlingar om internationella överenskommelser som berörskogsbruk eller handel med skogs- och skogsindustriprodukterkan företrädas på ett kraftfullt sätt. Regeringen bör aktivtverka för att klimatkonventionen inte får en sådan utformningatt den missgynnar det svenska skogsbruket (yrkande 8).Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsram förutgiftsområde 23 (1999/2000/FiU1) avstyrker utskottet motionMJ257 (kd) yrkande 19 i berörd del.Utskottet delar uppfattningen i övriga nu aktuella motioner såtill vida att det finns ett behov av ökad samordning avskogspolitiken på det internationella planet. Utskottet anserockså att ett aktivt svenskt agerande i internationellaskogsfrågor är viktigt. bör framhållas attregeringens strävan är att minska antalet specialtjänstemäninom utlandsrepresentationen. Med hänvisning härtill avstyrksmotionerna MJ309 (kd) yrkande 2 och MJ302 (fp).Utskottet har inte heller någon annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ306 (m) angående vikten av att defrågor som berör skogsbruk eller handel med skogs- ochskogsindustriprodukter företräds på ett kraftfullt och för densvenska skogsnäringen gynnsamt sätt. Syftet med motionensyrkande 8 kan emellertid i allt väsentligt anses tillgodosettutan något uttalande i frågan.H 4 Från EG-budgeten finansierade medel förskogsskadeövervakningUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget H 4.Den svenska jordbrukspolitikenMotionernaJordbrukspolitikens inriktning m.m.Enligt motion MJ213 (v) representerar den ökande användningenav bekämpningsmedel en negativ utveckling i jordbruket. Antaletsålda doser av bekämpningsmedel har ökat ochdetta kan delvis kopplas till den förändrade strukturen påjordbruken. Gårdarna har blivit större, spannmålsarealen harökat och vallarealen har minskat. Detta till stor del som enföljd av EU:s bidragssystem som aktivt driver på dennastrukturomvandling av jordbruket och som dessutom ställer kravpå en viss andel träda som oftast bryts med hjälp avbekämpningsmedel. För att utvecklingen skall ta fart i enhållbar riktning krävs politiska beslut. Målsättningen skallvara att användningen av kemiska bekämpningsmedel i jordbruketskall ha upphört (yrkande 5). En satsning på enavveckling av kemiska bekämpningsmedel skulle också vara ettsätt att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft på enalltmer miljömedveten marknad. För att samordna de olikainsatser som krävs skall en avvecklingsplan för användning avkemiska bekämpningsmedel i det svenska jordbruket tas fram(yrkande 6). Ett sätt att politiskt styra relationen mellandjur och växtodling är att ställa krav på arealer för spridningav gödsel. tillåts en alltför liten areal att spridagödseln på vilket möjliggör en ohållbar djurkoncentration.Därför bör regelverken kring krav på arealer för spridning avgödsel skärpas (yrkande 7). En ytterligare målsättning medjordbrukspolitiken skall vara att ingen jordbruksmark skall tasur produktion på ett sätt som försvårar möjligheten att återtaden i livsmedelsproduktion (yrkande 11). hargjort beräkningar på den "skuggareal" som varje svensk har iett annat land för odling till konsumtion i . Den ärnetto över 400 kvm. Det skall ställas mot den jordbruksarealsom vi har till vårt förfogande i landet vilket är ca 3 300kvm/person. Det betyder att vi, som är ett stort land med storaarealer och liten befolkning, ändå använder betydligt mer markän vi själva har. Detta är orimligt och det borde råda enbättre balans mellan export och import av livsmedel. Viimporterar i första hand råvarugrödor från ochexporterar sedan våra förädlade produkter till dem. De fattigaländerna måste få chansen att både utveckla sitt jordbruk ochsin vidareförädling. Enligt motionärerna bör och EUminska sin skuggareal i (yrkande 12). Enligt motionMJ216 (kd) finns det stora brister i den nuvarande svenskajordbrukspolitiken. Regeringens ensidiga strävan mot enavreglering av europeiskt jordbruk och avsikten att låtamarknaden helt avgöra var i världen livsmedel kan producerasbilligast kommer att leda till ett radikalt förändratkulturlandskap i . Det kan inte vara långsiktigt riktigtatt med en lågprispolitik pressa ur drift (yrkande 1).I motion MJ222 (c) framhålls att lantbruket är drivkraften ochmotorn på den svenska landsbygden. Därför är det nödvändigt attSveriges lantbrukare ges de politiska förutsättningarna attutvecklas som företagare (yrkande 1). I motion MJ257 (kd)förespråkas en inriktning av svensk jordbrukspolitik syftandetill att ge möjlighet att bedriva jordbruk i hela landet ochmed fullt utnyttjande av befintlig . Jordbruket ärcentralt för sysselsättningen på landsbygden och inomlivsmedelssektorn i övrigt. Regeringens linje att verka för ensnabb och radikal reformering av CAP är felaktig och skulle, omden genomfördes, innebära att stora delar av åkermarkenavvecklades vilket i sin tur skulle innebära att tusentalsarbetstillfällen försvann från denna sektor. Detta kommer i sintur att leda till avfolkning av landsbygden och därmed vikandemöjligheter för utkomster från en rad binäringar som ärberoende av jordbruket som primärproduktion. Detta är enutveckling som går i direkt felaktig riktning i relation tilldevisen om att Hela ska leva (yrkande 1). Enligt motionU512 (c) har regeringen visat ointresse för att ta till varaden potential till ersättning för jordbrukets insatser somSverige förhandlat sig till. Regeringen bär även det ytterstaansvaret för alla de inhemska regler som försvårat hanteringenav ersättningar från EU på jordbruksområdet (yrkande 7). Imotion So226 (fp) uppmärksammas att våra matvanor förändras ipositiv riktning. Vi äter mer grönsaker och fisk och mindresmör och socker. Jordbruks- och livsmedelspolitiken bör stödjaen sådan utveckling (yrkande 13).Förenklat regelverkEnligt motion MJ208 (m) måste riksdag och regering genomJordbruksverket och lantbruksenheterna arbeta för att minskabidrags- och blankettkrånglet. Det gäller både den byråkratisom direkt följer av EU-medlemskapet och de regler ochblanketter som är producerade inom landet. Enligt motionärernabehövs det enklare regler för sökande av EG-stöd (yrkande 1).Även i motion MJ222 (c) uppmärksammas den svenskaadministrationen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Enligtmotionärerna måste den vara utformad så att den medverkar tillatt uppfylla EU:s och mål om ett bärkraftigt ocheffektivt jordbruk, biologisk mångfald, bibehålletkulturlandskap och regional utveckling. Det är av nationelltintresse att administrationen bidrar till att svenskt jordbrukkan få det stöd som det är berättigat till. Vidare får den inteorsaka onödiga kostnader, vare sig internt eller externt host.ex. Enkelhet måste prägla utformningen avregelverket kring jordbruksadministrationen (yrkande 7).Jordbrukets miljö- och energiskatterI motion MJ202 (m) framhålls att basen för livsmedelsindustrinsutveckling finns i jordbruket. belastas densvenska primärproduktionen av skatter och avgifter som intefinns i våra konkurrentländer. I och med EU-medlemskapet harkonkurrensen ökat. Handeln på EU-marknaden är fri och desvenska livsmedelsföretagen utsätts för en allt hårdarekonkurrens från företag i andra EU-länder och från företagutanför EU genom minskade tullar och andra barriärer vilketökar världshandeln. Friare handel ställer givetvis fokus påvillkoren i olika länder. Det innebär att inte kan haskatter och avgifter på jordbruket som skiljer sig alltförmycket från konkurrentländernas. Den höga beskattningen avsvenskt jordbruk innebär en försämrad lönsamhet i produktionenoch en minskad framtidstro i de enskilda jordbruksföretagen.Åtgärder behöver genomföras nu för att svenskt jordbruk ochlivsmedelsnäring skall ges möjlighet att konkurrera på likavillkor. I motion MJ213 (v) yrkas på en översyn av jordbruketsmiljöskatter dels för att nå miljömålen, dels för att stärkadet svenska jordbrukets konkurrenskraft. Enligt motionärerna ärutformningen av jordbrukets miljöskatter avgörande för ommiljömålen skall nås och lyckas bidra till en hållbarutveckling av svenskt jordbruk. Miljöskatterna har också påflera sätt en inverkan på svenskt jordbruks konkurrenskraft. Deär ett incitament till miljöanpassning, vilket är positivt förkonkurrenskraften. Att ligga långt fram i miljöomställning ären marknadsfördel som ökar i betydelse allt eftersommiljöfrågorna blir viktigare. höjer miljöskatternadet svenska jordbrukets kostnadsläge jämfört med jordbruk iandra länder, vilket är en konkurrensnackdel för svenskabönder. Det är därför avgörande, både för jordbruketskonkurrenskraft och för att nå miljömålen, att miljöskatternautformas på ett sätt som maximerar deras miljönytta utan atttynga det svenska jordbrukets kostnadsläge i onödan (yrkande9). Även i motion MJ218 (m) betonas vikten av att svensktjordbruk kan konkurrera på lika villkor med jordbruket i övrigaEU-länder. Jordbruket skall jämställas med övriga företag iSverige när det gäller energiskatt (el- och eldningsoljeskatt).Motionärerna utgår från att regeringens förslag om att sänkadessa skatter är ett första steg för att öka lönsamheten i detsvenska jordbruket. Det gäller nu att gå vidare och också sänkaövriga skatter, dieselskatt och skatt på gödselmedel. Förslagetatt höja dieselskatten som regeringen nu föreslår får förödandekonsekvenser för lönsamheten (yrkande 1). Enligt motion MJ222(c) förbereddes det svenska jordbruket på det kommande svenskaEU-medlemskapet genom sänkta kostnader, priser och stöd.Grundtanken var att svenskt jordbruk skulle varakonkurrenskraftigt redan vid inträdet i EU.