bet · GM01TU4 · 1999-03-02 00:00:00 — Regeringen bör därföråterkomma med en ny rapport i frågan (yrkande 4).Motionärerna framhåller slutligen att varjekonsument skall kunna känna sig trygg vad gäller eloch vatten till sin bostad samt säker på att såvältele- som allmänna kommunikationer fungerar.Produkter som datorer och hushållsmaskiner medinbyggda chips måste även vara 2000-skyddade. Iregeringens skrivelse anges att leverantörernaendast "bör" upplysa om eventuella risker. Enligtmotionärerna bör regeringen mot den angivnabakgrunden överväga att återkomma till iavsikt att stärka konsumentlagstiftningen.Inga Berggren m.fl. (m, s, v, kd, c, fp) framhålleri motion T10 att dagens samhälle är beroende av enväl fungerande elförsörjning med högleveranssäkerhet. Elavbrott kan därför leda tillomfattande störningar i viktiga samhälssystem ochförorsaka betydande materiella skador och ekonomiskaförluster hos elkunderna. Av regeringens skrivelseframgår dock att ett betydande antal energiföretagberäknas slutföra omställningsarbetet för år 2000först under tredje och fjärde kvartalen 1999. Deuppfyller därmed inte regeringens krav på att allaverksamhetskritiska system skall vara åtgärdade ochtestade och klara att tas i drift senast den 1 juni1999. Motionärerna anser det därför nödvändigt attregeringen ställer större krav på arbetet inomelförsörjningen och att regeringen börtydliggöra för hur den avser att agera ifrågan.Stig m.fl. (v) påtalar i motion T8 attproblem och stora omprogrammeringsbehov kan uppstånär det gäller personnumren vid 2000-skiftet.Eftersom århundrade inte finns med i personnumretbefaras att det kan bli problem av samma typ som medgamla dataprogram som bara har två tecken för årtal.Enligt motionärerna är det därför nödvändigt att ettnationellt och enhetligt personnummer införs i godtid före 2000-skiftet för att undvika kaos ochidentifikationsproblem på andra sida sekelskiftet.Mikael m.fl. (mp) framhåller i motion T12att regeringens redovisning av kostnaden för IT-omställningen är knapphändig och osäker. Enligtmotionen är det inte osannolikt att den angivnakostnaden på för att klara IT-omställningen är otillräcklig. kräverdärför att regeringen återkommer tillriksdagen med en reviderad beräkning av kostnadernainom det statliga området och redovisarkonsekvenserna för statsbudgeten (yrkande 1).Vidare anges att regeringens skrivelse påvisaruppenbara problem när det gäller styrningen av IT-omställningen. ifrågasätter därför omregeringen verkligen lyckas garantera driftklara2000-säkrade system inom drygt som manföresatt sig. Enligt motionen bör regeringen undervåren 1999 redovisa för hur man avser attagera om IT-omställningen under andra halvåret 1999fortfarande uppvisar brister som gör attsamhällsviktiga funktioner inte kan garanteras(yrkande 2).Motionärerna bedömer vidare att riskerna för fel inågot drift- eller säkerhetspåverkande datasystemför kärnkraftsreaktorerna är väsentligt större vidomslaget än de är normalt. Därför börde svenska kärnkrafts-reaktorerna vara stoppadeunder timmarna /2000 (yrkande3).3.4 Yttrande från försvarsutskottetFörsvarsutskottet har i ett yttrande tilltrafikutskottet behandlat IT-omställningen i samhället . Yttrandetavser dels två frågor i regeringens skrivelse somförsvarsutskottet vid ett flertal tillfällentidigare behandlat och som bedömts som särskiltangelägna ur beredskapssynpunkt, nämligenelförsörjning och telekommunikationer, delsförsvarsutskottets tidigare principiella uttalandeni frågor rörande IT-omställningen . Iyttrandet behandlas vidare anknytandemotionsyrkanden.Beträffande elförsörjning och telekommunikationerdelar försvarsutskottet regeringens uppfattning attelsystemet är ett av de viktigasteinfrastruktursystemen och att det har stor betydelseför alla andra samhällssektorer. Försvarsutskottetframhåller att samhällets stora beroende av sårbaratekniska system inom viktiga infrastrukturområdengör att svåra störningar snabbt kan medföraallvarliga konsekvenser för samhälletsfunktionsförmåga.Med anledning av regeringens redovisning om lägetinom de viktiga samhällsfunktionerna elförsörjningoch telekommunikationer bedömer försvarsutskottetatt det alltjämt finns anledning att med störstauppmärksamhet följa utvecklingen inom dessa områden.Som försvarsutskottet ser det torde brister iförmågan inom dessa funktioner ha en negativ effektpå den fredstida beredskapen, vilket torde minskasamhällets robusthet mot störningar i samband medövergången till år 2000.Försvarsutskottet förutsätter att om brister iförmågan inom delfunktionen Elförsörjning ochfunktionen Telekommunikationer konstateras i sambandmed kontrollstation bör regeringen redovisade åtgärder som den avser att vidta för att avhjälpadessa brister.Mot bakgrund av det anförda anser försvarsutskottetatt motionerna T10 (m, s, v, kd, c, fp) och T11 (kd)yrkande 3 inte behöver bifallas av riksdagen.Under rubriken hänvisarförsvarsutskottet till att i samband medbudgetbehandlingarna respektive hösten1998 (bet. 1997/98:FöU1 s. 35-38, bet. 1998/99:FöU1s. 14-15) behandlades utförligt frågan omomställningen av datorsystem m.m. . Vidden senaste behandlingen av frågan hösten 1998noterade försvarsutskottet att frågan 2000 noga följs av regeringen.Försvarsutskottet bedömde dock attsekelskiftesanpassningen av datasystem och andrasystem som innehåller datorstyrd elektronik är enytterst angelägen fråga och därför fortsatt börprioriteras av statsmakterna och av ansvariga isamhället i övrigt. ansåg ocksåatt en stor del av samhällets verksamhet kan kommaatt påverkas negativt, om brister i systemen intehinner åtgärdas . förutsatteatt regeringen återkommer till omregeringen befarar att säkerheten i samhällsviktigadatasystem inte kan upprätthållas vid övergångentill år 2000.Försvarsutskottet konstaterar att regeringen, iskrivelsen om beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred (skr. 1998/99:33), anser att fråganangående IT-omställningar måste geshögsta prioritet liksom att måsteinformeras om utvecklingen. mening är det synnerligen viktigtatt prioritera och vidta åtgärder inom kritiskasystem och skapa erforderlig beredskap inom viktigasamhällsfunktioner. räknar därförmed att regeringen återkommer till medförslag till åtgärder om allvarliga störningar iviktiga samhällsfunktioner kan befaras i samband medövergången till år 2000.Mot denna bakgrund finner försvarsutskottet inteanledning att nu föreslå att bifallamotionerna T9 (m), T11 (kd) yrkande 1 och T12 (mp)yrkande 2.3.5 ställningstagande3.5.1 Högprioriterad frågaUtskottet delar regeringens uppfattning att arbetetmed omställningar av IT-system ärmycket viktigt och måste ges högsta prioritet.Omställningsarbetet måste ske målmedvetet ochkraftfullt inom alla samhällssektorer. Det är därförnödvändigt att myndigheter, kommuner, landsting,företag och organisationer ägnar frågan störstamöjliga uppmärksamhet. anser sålundai likhet med försvarsutskottet att sekelskiftes-anpassningen av datasystem och andra system sominnehåller datorstyrd elektronik är en ytterstangelägen fråga som bör prioriteras av statsmakternaoch av ansvariga i samhället i övrigt.3.5.2 Lednings- och organisationsfrågorMot bakgrund av år 2000-frågans komplexitet ochomfattning är, som framhålls i motion T9 (m),lednings- och organisationsfrågorna av storbetydelse i arbetet med att genomföra ett effektivtoch framgångsrikt omställningsarbete. Utskottetanser att den som är ansvarig för en viss verksamheti princip även bör vara ansvarig för att driva 2000-omställningsarbetet. Det skapar tydlighet och klaraansvarsgränser. Genom regeringens överordnadeuppföljnings- och samordningsarbete och defortlöpande redovisningarna till gessamtidigt förutsättningar för en samlad ochmålmedveten nationell samsyn.Staten har framför allt ett ansvar att se till attden egna verksamheten fungerar så störningsfritt sommöjligt. Alla myndigheter har därför fått i uppgiftatt åtgärda 2000-frågan inom sitt område.Statskontoret skall följa myndigheternas arbete medIT-omställningar och kvartalsvis rapportera tillregeringen. Genom tillsyns- och sektorsmyndigheternahar staten ett övergripande ansvar för attsamhällsviktiga funktioner såsom totalförsvar,räddningstjänst, hälso- och sjukvård,telekommunikationer, transporter, finansiellatjänster samt energi- och vattenförsörjningfungerar. Energi- och värmeförsörjning,telekommunikationer samt vattenförsörjning ärsärskilt prioriterade områden.Som framhålls i regeringens skrivelse omfattar dockmånga funktioner såväl offentlig som privatverksamhet vilket innebär att ansvaret för dessaverksamheter delas mellan staten och ett stort antalandra aktörer. Ansvaret för att verksamheterna iföretag, myndigheter och andra organisationerfungerar ligger ytterst även i denna fråga påverksamhetsledningarna.Utskottet vill i sammanhanget även hänvisa till deinsatser som påbörjat för att skapauppmärksamhet kring 2000-frågan. Regeringen harockså tillkallat en särskild delegation - År 2000-delegationen - som ett samverkansorgan mellan privatoch offentlig sektor för frågor rörandeomställningen (dir. 1998:10). Delegationen följeroch analyserar arbetet med anpassningen inför år2000 och utvärderar löpande hur arbetet i de olikasamhällssektorerna fortlöper. En särskilt viktiguppgift för delegationen är att informera och stödjasmå och medelstora företag vilka haridentifierats som en riskgrupp. Delegationen spriderockså kunskap och information till berörda isamhället samt lämnar analyser och iakttagelserlöpande till regeringen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion T9 (m).3.5.3 Omställningsarbetet inom olikasamhällssektorerUtskottet övergår därefter till detomställningsarbete som pågår av IT-system inom olikasamhällssektorer . Som uppmärksammas iflera motionsyrkanden finns det ett antalsamhällsområden där IT-omställningen inför år 2000är av särskild betydelse.Det gäller bl.a. elförsörjning ochtelekommunikationer. Samhällets stora beroende avtekniska system inom viktiga infrastrukturområdengör att svåra störningar snabbt kan medföraallvarliga konsekvenser för samhälletsfunktionsförmåga. Utskottet anser att det finns allanledning att med största uppmärksamhet följautvecklingen inom dessa områden. Trafikutskottetförutsätter i likhet med försvarsutskottet attregeringen i nästa skrivelse till riksdagenredovisar vilka åtgärder den har vidtagit ellerkommer att vidta för att avhjälpa eventuellabrister.Som framhålls i motion T11 (kd) yrkande 1 harkommunerna en nyckelroll i omställningsarbetet.Kommuner och landsting ansvarar som huvudmän förflera samhällsviktiga funktioner. Utskottet villunderstryka att det i kommunernas och landstingensroller som huvudmän ligger ett helhetsansvar föranpassningsarbetet och 2000-säkringen inomrespektive samhällsfunktion. För omställningsarbetetär det vidare viktigt som anges i motionen att manförsöker hitta gemensamma lösningar på problem ochatt information härom sprids.Beträffande de finansiella systemen som behandlas imotion T11 (kd) yrkande 2 framgår av regeringensskrivelse att först när anpassningsåtgärdernatestats kan man få kunskap om vilka svårigheter somkan uppstå. Det är därför ytterst angeläget atttestverksamheten kommer i gång . Finans-inspektionens rapport bör därför, somframhålls i regeringens skrivelse, innehålla enanalys av institutens testresultat. Vidare är det avstor vikt att analyser av motpartsrisker (kunder,leverantörer etc.) genomförs i större utsträckningoch att beredskapsplaner förbereds i de finansiellainstituten. Regeringen stödjer Finansinspektionensansträngning att följa upp detta i särskild ordning.Alla styrelser och revisorer i finansiella institutskall vara väl informerade om anpassningsbehovet.Där detta inte skett bör information och analysintensifieras. Utskottet förutsätter att regeringeni enlighet med vad som anförs i den aktuellamotionen redovisar det fortsatta omställningsarbetetinom de finansiella systemen i samband med nästaavrapportering till riksdagen.Utskottet delar uppfattningen i motion T11 (kd)yrkande 4 om hälso- och sjukvårdens stora betydelsei samhället och att patientsäkerheten inte fåräventyras. Det är därför ytterst angeläget attviktiga system inom sektorn anpassas till skiftettill . Av regeringens skrivelse framgår atttempot i anpassningsarbetet behöver höjas hos vissasjukvårdshuvudmän för att skapa garantier attnödvändiga anpassningar av system hinner genomföras.Vidare anges att eftersom alla risker i hälso- ochsjukvården inte kan förutses är det viktigt attsjukvårdshuvudmännen ser över sinberedskapsorganisation och testar reservrutiner föratt på så sätt minska följderna av eventuellastörningar. Utskottet vill vidare hänvisa till attLandstingsförbundet bedriver ett omfattande arbetemed sekelskiftesanpassningen. Syftet medLandstingsförbundets arbete är att underlätta ochstödja landstingens arbete med att anpassa IT-stödettill år 2000.Med anledning av regeringens skrivelse och vad somovan anförts förutsätter utskottet att regeringenvid nästa redovisning till särskiltbehandlar hälso- och sjukvården och de frågor sommotionärerna har uppmärksammat.Beträffande motion T11 (kd) yrkande 5 omkonsumenterna och IT-omställningen vill utskottethänvisa till att enligt regeringens skrivelse bedömsdet som särskilt angeläget att varje producent ochleverantör av t.ex. datorer eller finansiellatjänster samt post- och telekommunikationer upplyserbrukare om hur produkter kommer att fungera ochtjänster tillhandahållas även efter skiftet. Därvidbör information ges om hur man skall försökabemästra de svårigheter som kan uppstå.Informationen kan också, påpekas det i skrivelsen,avse vilka rättigheter konsumenterna har enligtt.ex. konsumentköplagen om en dator fallerar ellerhur deras TV- och videoapparater ellerhushållsapparater kan påverkas av IT-omställningen.Utskottet vill vidare hänvisa till att År 2000-delegationen planerar en omfattandeinformationskampanj till allmänheten. Kampanjenkommer att omfatta mer specifika konsumentfrågor,såsom vad som gäller när en konsument köpt enkapitalvara som inte fungerar när skiftet till år2000 sker. som den huvudansvarigamyndigheten på konsumentområdet spelar vidare enviktig roll i dessa sammanhang. Information kommeratt finnas på verkets hemsida. Myndigheten kommerockså att göra särskilda informationsinsatserriktade till kommunernas konsumentvägledare. Isammanhanget kan nämnas att År 2000-delegationenavser att inrätta en informationstjänst (Helpdesk)dit allmänhet, företag m.fl. kan vända sig medfrågor. Vidare planeras en särskild år 2000-dag iTV.Som ovan redovisats görs eller planeras omfattandeinsatser av informationskaraktär för att försökaupplysa brukare och konsumenter om de problem somkan uppkomma. Utskottet vill för sin del understrykabetydelsen av att producenter och leverantörer taransvar för att försöka bemästra de svårigheter somkan uppstå.Utskottet förutsätter att omställningsarbetet bedrivs så effektivt och kraftfulltatt skador och därmed förknippade anspråk påförsäkringssystemen i största möjliga utsträckningundviks. Utskottet anser att det är angeläget attklarhet skapas om vad som gäller iförsäkringssammanhang.Enligt vad utskottet erfarit anser flertalet försäkringsbolagatt skador på produkter till följd av datumfel inteär försäkringsbara. När det gällerprivatförsäkringar visar dock en jämförelse mellande fyra största bolagen, som täcker avmarknaden, att det finns stora skillnader. Vissaföretag ersätter inte fel på grund av datumfel medanandra tillämpar en förhöjd självrisk eller klargöratt försäkringen gäller utan undantag. Samtligaförsäkringsbolag avser dock att ersätta indirektafel som uppstår på produkter till följd av datumfel,t.ex. I sammanhanget kan nämnas att ominte försäkringen gäller så kan andra möjligheterfinnas för konsumenten att få skadan avhjälpt, t.ex.genom garantiåtaganden enligt konsumentköplagen.Beträffande företagsförsäkringar bedömer flertaleti verksamma försäkringsbolag att anpassningoch kontroll av datorfunktioner är normaltunderhåll. Skador på utrustning som beror påbristande underhåll är, liksom slitage, inteförsäkringsbara. I likhet med vad som gäller förprivatförsäkringar gäller att brandskada, inklusiveavbrott, ersätts om den orsakats av datumfel. Vissaförsäkringsbolag har också aviserat en möjlighet attmedge skydd om kunden kan visa att lämpligaskadeförebyggande åtgärder är vidtagna.Utskottet vill vidare erinra om att Konsumentverkethar inlett förhandlingar med försäkringsbranschensom främst syftar till att säkerställa attförsäkringsbolagen tydligt informerar om eventuellaundantag för skador som har samband med IT-omställningen. , somhar till uppgift att bl.a. besvara privatpersonersfrågor, kartlägger för närvarandeförsäkringsbolagens villkor för skador till följd avdatumfel när det gäller privatförsäkringar.Konsumentverket följer även frågan genom attkartlägga vilka problem som kan bli aktuella förkonsumenterna och vilket rättsligt skydd de har omde skulle drabbas av skador som har samband medövergången . Vidare kan nämnas atttillsynsmyndigheten för försäkringsföretagen,, i sin rapport Den finansiellasektorn och informationssystemen inför år 2000angett att det för försäkringsindustrin är en viktigdel av anpassningsarbetet att göra enöversyn av försäkringsvillkor och att tydliggöra förkunderna försäkringarnas omfattning.Utskottet anser det angeläget att ökad tydlighetskapas om villkor för de eventuella krav påersättning för direkta eller indirekta skador somkan bli en följd av övergången till år 2000.Utskottet förutsätter därför att regeringen i nästaavrapportering av omställningsarbetet till riksdagenredovisar en beskrivning av de försäkringsmässigakonsekvenserna av millennieskiftet.Mot bakgrund av vad som ovan anförts om pågåendeoch planerade insatser samt med hänvisning tillregeringens aviserade rapportering av den fortsattaIT-omställningen i samhället avstyrker utskottetmotionerna T10 (m, s, v, kd, c, fp) och T11 (kd).Utskottet bedömer att syftet med motionsyrkandenatorde bli tillgodosett.3.5.4 Kostnader, redovisning och avställning avkärnkraftsreaktorerUtskottet övergår därefter till motion T12 (mp) ochstatens kostnader för IT-omställningen (yrkande 1).I regeringens skrivelse uppskattas de totalakostnaderna för omställningsarbetet till 1,1 miljardkronor. Som regeringen framhåller grundas dockberäkningen på ett ofullständigt underlag. Nästanhäften av de statliga myndigheterna har ännu intehar gjort några fullständiga kostnadsuppskattningar.Av skrivelsen framgår vidare att regeringen bedömeratt kostnaderna för omställningen kan finansieras avmyndigheterna inom deras befintliga anslagsramar.Statskontoret har därefter i en lägesrapport frånjanuari 1999 uppskattat de totala kostnaderna föromställningsarbetet inom staten till 1,3 miljarderkronor. Även om uppgiften inte grundas på ettfullständig redovisning från alla myndigheter bedömsatt samtliga myndigheter som har mer väsentligakostnader för IT-omställningen har inräknats.Utskottet anser att det är svårt att uppskattakostnaderna för omställningsarbetet inom hela denstatliga sektorn. Med hänsyn till att kostnadernaför samtliga myndigheter med mer omfattande IT-verksamhet numera har beaktats bör dock den senastangivna kostnadsuppgiften kunna bedömas som relativtsäker. Utskottet vill vidare betona att arbetet medIT-omställningar inför skiftet inteenbart är av negativ karaktär. IT-omställningarnabidrar bl.a. till moderniseringar och investeringari nya program och produkter, vilket medför bättrefungerande verksamhet och ökad säkerhet.Omställningsarbetet leder också till attverksamhetsledningarna får ökad kunskap om sinaproduktionsresurser och om IT-frågor i allmänhet.Det betyder att kostnaderna för IT-omställningenäven delvis kan betraktas som en investering förframtiden.När det gäller omställningskostnadernasfinansiering har utskottet inga invändningar motprincipen att kostnaderna bör inrymmas imyndigheternas ordinarie anslagsramar. Utskottetförutsätter att regeringen i den aviseradeåterrapporteringen till redovisar omsärskilda medelsbehov skulle uppstå till följd avomställningsarbetet och anknytandeberedskapsåtgärder.Beträffande motionärernas önskemål om att ta del aven redovisning av hur regeringen avser att agera omIT-omställningen uppvisar brister (yrkande 2)konstaterar utskottet att detta önskemålöverensstämmer med regeringens avsikt. Enligtskrivelsen avser sålunda regeringen att lämna en nyredovisning till före halvårsskiftet 1999och vid behov en ytterligare redovisning /2000.Slutligen när det gäller säkerheten vidkärnkraftsverken som behandlas i motion T12 (mp)yrkande 3 framgår av regeringens skrivelse attomställningen inte förväntas innebäranågot hot. Vidare redovisas att åtgärder kommer attvidtas för att minimera risken för driftstörningar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion T12 (mp).3.5.5 PersonnummerUtskottet konstaterar i likhet med vad som framhållsi motion T8 (v) att systemet med personnummer harstor betydelse för en rad samhällssystem. Det ärdärför nödvändigt att personnummerhanteringenfungerar effektivt och störningsfritt.Sedan den 1 januari 1998 gäller enligtfolkbokföringslagen (1991:481) att för varjefolkbokförd person skall ett personnummerfastställas som identitetsbeteckning. Personnumretinnehåller födelsetid, födelsenummer ochkontrollsiffra. Födelsetiden anges med sex siffror,två för året, två för månaden och två för dagen i nunämnd ordning. Födelsenumret består av tre siffroroch är udda för män och jämnt för kvinnor. Mellanfödelsetiden och födelsenumret sätts ett bindestrecksom byts mot ett plustecken det år en person fyller100 år. Om det inte är obehövligt skall födelsetideni personnumret lagras med åtta siffror i registersom förs med hjälp av automatisk databehandling -fyra för året, två för månaden och två för dagen.Utskottet konstaterar därmed att för personnummer isamhällsviktiga system baserade på IT-teknik skallårhundraden anges med fyra siffror. Syftet medmotion T8 (v) synes därmed vara tillgodosett.Motionsyrkandet avstyrks.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenlägger regeringens skrivelse 1998/99:40 Lägesrapportom IT-omställningen i samhället tillhandlingarna. Utskottet hemställerInformationssamhället inför 2000-talet1. beträffande övergripande utgångspunkteratt avslår motionerna 1998/99:T803 yrkandena 1,6, 7 och 11, 1998/99:T808 yrkande 2, 1998/99:T813 yrkande 1,1998/99:T818 yrkandena 1, 13 och 14 och 1998/99:K282 yrkande3,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (c)2. beträffande bredbandsutbyggnad m.m.att avslår motionerna 1998/99:T2, 1998/99:T214yrkande 17, 1998/99:T227 yrkande 5, 1998/99:T231 yrkande 9,1998/99:T801 yrkande 2, 1998/99:T808 yrkande 1, 1998/99:T811,1998/99:T813 yrkande 2, 1998/99:T814, 1998/99:T818 yrkande 2,1998/99:K231 yrkandena 7 och 9, 1998/99:K282 yrkande 6,1998/99:N237 yrkande 5 och 1998/99:N335 yrkande 6,res. 4 (m, kd, fp)res. 5 (v)res. 6 (c)3. beträffande prissättningatt avslår motionerna 1998/99:T201 yrkande 1,1998/99: T223 yrkande 7, 1998/99:T231 yrkande 10, 1998/99:T801yrkande 1, 1998/99:T807, 1998/99:T812, 1998/99:N275 yrkande 8och 1998/99: N337 yrkande 4,res. 7 (kd, c)4. beträffande domännamnatt avslår motion 1998/99:T818 yrkande 11,res. 8 (m)5. beträffande utbildningsinsatseratt avslår motion 1998/99:T1 yrkande 1,6. beträffande äldre och funktionshindradeatt avslår motionerna 1998/99:T809 yrkande 5 och1998/99: K231 yrkande 8,7. beträffande virtuella företagatt avslår motion 1997/98:T808 yrkande 3,8. beträffande konsumentfrågoratt avslår motion 1998/99:T1 yrkande 3,9. beträffande kartläggning och redovisningatt avslår motionerna 1998/99:T1 yrkande 2 och1998/99: T809 yrkande 8,10. beträffande hälsorisker med elektromagnetiskstrålning från mobiltelefoneratt avslår motion 1998/99:T810,11. beträffande regeringens skrivelse 1998/99:2Informationssamhället inför 2000-taletatt lägger regeringens skrivelse 1998/99:2 tillhandlingarna,Elektronisk handel12. beträffande reformarbetets inriktningatt avslår motionerna 1998/99:T809 yrkande 9 och1998/99:T818 yrkande 12,res.