bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Regeringen beskriver ettantal problem snarare än att redovisa hur den skullevilja lösa dessa genom konkreta åtgärder.Motionärerna anser vidare att propositionen präglasav en strävan efter att få in ungdomarna i derepresentativa systemen, medan dagens ungdomar ärmera intresserade av att ha direkt makt över sinaegna liv. Ungdomar är individualister som inte villinordna sig i kollektiva lösningar eller färdigamallar. De har ett starkt engagemang för politik omden handlar om konkreta åtgärder för att t.ex.förbättra undervisningen eller ge de unga arbete.Riksdagen bör enligt motionen som sin mening geregeringen till känna vad som anförs i motionen omvilken utgångspunkten för den statligaungdomspolitiken bör vara (yrkande 1).Motionärerna ifrågasätter starkt om ungdomarsengagemang för demokrati- och rättvisefrågor kanökas genom gamla metoder. De vill i stället attungdomspolitiken skall fokuseras på ett nytt sättatt leva, där utvecklingen på medie- och IT-områdetger nya uttrycks- och arbetsmöjligheter. Dennautveckling bör tas till vara och beaktas i en allmänsträvan att stärka unga människors villkor ochengagemang för demokrati, rättvisa och framtidstro(yrkande 2).I motion Kr30 (kd) anförs att det är motiverat attha en nationell ungdomspolitik som bidrar till attskapa en helhetsbild av ungdomars situation. Den kanockså bidra till att samordna de statliga insatsernaoch till att stödja föräldrar, kommuner, ideellaorganisationer och andra krafter i samhället i derasmedverkan till att skapa positiva levnadsvillkor fördagens och morgondagens ungdomar.Motionärerna anser att frågor om ungdomarsvälbefinnande och trygghet bör uppmärksammas mera änvad som görs i propositionen. Ungdomspolitiken måsteta till vara ungdomars engagemang ochåldersspecifika erfarenheter. Den statligaungdomspolitiken bör medge att ungdomar självaformar sin framtid och medverka till attgrundvärderingar som demokrati, solidaritet ochmänniskovärde överförs till kommande generationer.En etik som betonar alla människors lika värde ochansvaret för andra människor är en nödvändig grundför de ungas utveckling. Etik och normsystem skallsyfta till fasthet och skydd av varje individsamtidigt som de skall inspirera till utveckling avpersonlighet, initiativ, nytänkande ochansvarstagande.Den statliga ungdomspolitiken måste markera att deunga skall ges möjligheter att själva utforma sinaliv. De offentliga insatserna får inte utformaseller genomföras så att de leder till att de unga,deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet intekänner sitt ansvar. Det offentliga skall aktivtstödja de frivilliga positiva krafterna i de ungasnärhet och ta ett särskilt ansvar för de mestutsatta grupperna (yrkande 1).Motionärerna anser utifrån det förda resonemangetatt det finns anledning att utveckla årsriktlinjer för ungdomspolitiken till nya, revideradeövergripande mål, varvid det bör understrykas attden statliga politiken skall vara stödjande, intestyrande. Vidare anser motionärerna att ,och inte regeringen, bör fastställa delmål ianslutning till de övergripande målen. Därigenomskall bättre kunna bedöma den politiskainriktningen på ungdomspolitiken. Regeringen börsåledes återkomma till med förslag tillkonkreta delmål (yrkande 2).Regeringens förslag till nya övergripande mål förungdomspolitiken bör enligt motion Kr32 (c) avslås.Ungdomspolitiken bör i högre grad ta sinutgångspunkt i ungdomars vilja och kapacitet att taansvar både för sig själva och för andra. Ipropositionen görs enligt motionärernas mening enolycklig sammanblandning av stat och samhälle. Deföreslagna övergripande målen är alltför långtgåendesamtidigt som de är otydliga. De kan medföra enlångtgående reglering av kommunernas verksamhet ochbegränsa möjligheterna till flexibla, lokalalösningar. Fixerade statliga mål kan inte förenasmed en politik som avses utformas på ungdomars egnavillkor. Ungdomspolitiken bör även i fortsättningenstyras av de riktlinjer som fastställdes (yrkande 1).I ett andrahandsyrkande - om motionens yrkande 1skulle avslås av - föreslår motionärernaatt skall komplettera de i propositionenföreslagna övergripande målen med ett fjärde mål.Enligt detta mål skall ungdomspolitiken ge störreförutsättningar för ungdomar att själva och isamverkan med det omgivande samhället ta ansvar förbåde sin egen och det omgivande samhälletsutveckling (yrkande 2).Verkligt inflytande för ungdomarna bör enligtmotionärernas mening innebära makt att påverka ochmakt att förändra. Ungdomar måste, liksom andramedborgare, kunna få ett avgörande inflytande överhur viktiga beslut som rör deras vardag fattas. Detgäller makt över hur skolor och fritidsgårdar styrs,makt över den fysiska planeringen och överanvändningen av resurser avsatta för ungdomarskultur. En nationell ungdomspolitik måste syfta tillatt maktfrågor blir belysta i allt politisktbeslutsfattande. Ungdomars rätt till makt, och intebara rätt till inflytande, skall slås fast (yrkande3).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet har avgivit ett yttrande,1999/2000:AU1y, över propositionen och vissamotionsyrkanden. Med utgångspunkt främst i detförsta av de tre föreslagna målen, nämligen attungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ettsjälvständigt liv anser arbetsmarknadsutskottet attkulturutskottet bör tillstyrka målen förungdomspolitiken.Kulturutskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning attungdomspolitiken i alltför hög grad fortfarandebestår av konkreta åtgärder inom ramen för olikasektorers reguljära ansvar. Den politiska styrningenav såväl statlig som verksamhet skerutifrån en stark indelning av samhället i olikasektorer. Den ordinarie budgetprocessen ärsektorsbunden och utgår från existerandesamhälleliga institutioner. Enligt utskottets meningbehövs det därför en mera sektorsövergripandeungdomspolitik som ett komplement till densektorsindelade politiken.Ett helhetsperspektiv på ungdomars situation ochlevnadsvillkor är nödvändigt om olika insatserriktade till ungdomar inom olika sektorer ochsamhällsområden skall kunna samordnas bättre och blikraftfulla och resurseffektiva. Det behövs också enövergripande strategi för att förbättra och följaupp ungdomars levnadsvillkor.En kombination av sektorsspecifika ochsektorsövergripande åtgärder med sikte på en vissmålgrupp eller en viss aspekt avsamhällsutvecklingen har utvecklats inom andraområden och bör kunna utvecklas vidare även inomungdomspolitiken med utgångspunkt i de föreslagnaövergripande målen och utifrån de speciellaförhållanden och behov som finns inom detta område.Som regeringen anför bör en central utgångspunktför de statliga insatserna även fortsättningsvisvara ambitionen att ge alla ungdomar jämlikaförutsättningar . En strävan efterrättvisa - att ständigt försöka skapa jämlikavillkor oavsett socioekonomisk bakgrund, kön, etniskoch kulturell bakgrund eller någon form avfunktionshinder - bör även präglaungdomspolitiken.Utskottet tillstyrker att de av år 1994fastställda riktlinjerna för ungdomspolitikenersätts av de tre i propositionen föreslagnaövergripande målen för den nationellaungdomspolitiken, vilka till sitt innehåll ihuvudsak överensstämmer med förslag.Målen skall avse den påverkan påsamhällsutvecklingen som riksdag och regering villuppnå med sina olika insatser. De skall också varaen av utgångspunkterna både för den ordinarie mål-och resultatstyrningen inom olika sektorer och fören sektorsövergripande styrning, uppföljning ochfördjupad analys av ungdomspolitiken.De av godkända övergripande målen skallsåledes vara som följer.1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.2. Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.3. Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som enresurs.Målen bör fokusera på övergången från att vara ungtill att bli vuxen och leda till attungdomspolitiken underlättar för ungdomar attsuccessivt uppnå självständighet genom eget arbete,egen bostad och egen ekonomi. Målen bör också utgåfrån en syn på ungdomar som individer med förmågaatt fatta egna beslut samt rätt att ha inflytandeöver den generella samhällsutvecklingen och överbeslut som rör deras eget liv. Utskottet vill gärnaunderstryka vikten av att unga människor harmöjlighet till delaktighet och representation påolika sätt i det demokratiska samhället och av attde får uppleva att deras kunskap och kompetens inomolika områden och deras engagemang och förmåga tillansvarstagande och kritiskt tänkande tas till varaoch är av värde för andra människor och församhället.Utskottet anser i likhet med regeringen att deövergripande mål för ungdomspolitiken som fastställsav måste kompletteras med delmål som gördet möjligt att följa upp och utvärdera den fördaungdomspolitiken och insatserna för de unga.Vid en uppvaktning inför utskottet av Landsrådetför Ungdomsorganisationer (LSU) harutskottet erfarit att rådet anser att det ärpositivt för ungdomarna om det finns övergripandeoch högt syftande mål för ungdomspolitiken och attdet är mycket viktigt att det dessutom finns delmål- även tvärsektoriella sådana - som bidrar till atttydliga och långsiktiga strategier ochhandlingsplaner arbetas fram.Utskottet har inte något att erinra mot attdelmålen fastställs av regeringen. Det krävs enfortlöpande process för att utveckla, omarbeta ochförnya delmål. I denna process bör det också finnasutrymme för samråd med och förankring hos ansvarigainom olika sektorer. Inte minst viktigt är det attungdomarna är delaktiga i denna process. Utskottetanser att det skulle bli ohanterligt och motverkaflexibilitet och lyhördhet införsamhällsutvecklingen om regeringen i varje särskiltfall skulle få lov att återkomma till närett delmål skall formuleras eller omarbetas.Som regeringen anför i propositionen bör det bli enuppgift för att samordna, analyseraoch för regeringen redovisa hur ungdomspolitikenutvecklas i förhållande till uppsatta övergripandemål och delmål. En fördjupad analys skall enligtpropositionen läggas till grund fören redovisning av regeringen till . Detblir då tillfälle för att både bedöma hurväl delmålen stämmer med innebörden i deövergripande målen och hur väl de har fungerat sominstrument för styrning, uppföljning och utvärderingav den förda ungdomspolitiken inom olika områden.Utskottet anser att bör avslå förslaget imotion Kr32 (c) yrkande 1 om avslag på regeringensförslag till mål för den nationellaungdomspolitiken.Utskottet föreslår, med hänvisning till detanförda, att avslår motionerna Kr30 (kd)yrkandena 1 och 2, Kr31 (m) yrkandena 1 och 2 samtKr32 (c) yrkandena 2 och 3, i vilka yrkas ändringari de av regeringen föreslagna målen.Ungdomsstyrelsens verksamhet ochgenomförandet av den nationellaungdomspolitiken (4.4)Regeringens förslag och bedömningMot bakgrund av förslagen i propositionen om nyaövergripande mål för den nationella ungdomspolitikenanser regeringen att de nu gällande övergripandemålen för verksamhet börrevideras. Regeringen föreslår att Ungdomsstyrelsenskall verka för att målen för den nationellaungdomspolitiken uppfylls och att det skall vararegeringens uppgift att utforma de övergripandemålen för verksamhet.Ungdomsstyrelsen bör enligt regeringens bedömningfå i uppdrag att i samverkan med berörda myndigheteroch i samråd med utveckla en metodför att identifiera, presentera och sprida godaexempel.Ungdomsstyrelsen skall även fortsättningsvis arbetasektorsövergripande. skall - isamråd med andra myndigheter och -utveckla ett system för att och samlatredovisa relevant statistik och annan information omutvecklingen satt i relation till de föreslagnamålen. Där nödvändig information saknas börUngdomsstyrelsen komplettera med egnaundersökningar. I detta sammanhang börUngdomsstyrelsen särskilt ansvara för att belysarättvise- och könsperspektiven.Ungdomsstyrelsen bör även i fortsättningen åläggasatt återkommande, , till regeringenredovisa en fördjupad analys av hur ungdomspolitikenutvecklas. Denna analys skall kunna ligga till grundför regeringens redovisning till riksdagen.MotionsförslagUngdomsstyrelsens verksamhet tas upp i två motioner,nämligen Kr30 (kd) och Kr31(m).Den verksamhet som bedriver börenligt motion Kr31 (m) begränsas och dess strukturses över. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett förslag om att avskaffa idess nuvarande form. Vissa uppgifter som bör finnaskvar, t.ex. fördelning av bidrag till de politiskaungdomsorganisationerna, bör överlämnas till enannan organisation, eventuellt tillKulturdepartementet (yrkande 6).I motion Kr30 (kd) anförs att det är glädjande attden första utvärderingen av Ungdomsstyrelsensverksamhet visar att den nya myndigheten i storutsträckning utvecklats i enlighet med tankarna iden ungdomspolitiska propositionen år 1994.Det är enligt motionen viktigt att myndighetenfortsätter att utvecklas som en expertmyndighet medbred kunskap. När myndigheten nu får ett tydligareuppdrag att följa upp målen för ungdomspolitiken ärdet också viktigt att dess roll som kompetentmyndighet och stödjande resurs för kommuner, ideellaorganisationer och andra som engagerar sig iungdomsfrågor betonas. Det bör vidare betonas attstyrelsen aldrig får agera så att den hämmarorganisationers eller enskildas initiativ (yrkande5).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i vad som anförs i propositionenoch motion Kr30 (kd) om värdet av att det finns ensärskild myndighet som verkar för att de mål för ennationell ungdomspolitik som fastställeruppfylls. Det behövs en central myndighet som harett sektorsövergripande ansvar för att följa,analysera, följa upp, utvärdera och rapporterautvecklingen och föreslå sådana åtgärder somuppföljning, utvärdering m.m. har påvisat behov av.Det bör också betonas att den centrala myndigheten,, skall samverka med och stödjaandra myndigheter, kommuner, föreningsliv,ungdomsarbetare och enskilda i de ungas närhet. Denskall därvid fungera som en kunskapsbank. Det ärockså viktigt att i samverkan medberörda myndigheter och i samråd med Kommunförbundetutvecklar en metod för att identifiera, presenteraoch sprida goda exempel på lokal ungdomsverksamhetoch nya arbetsformer.Utskottet förutsätter självfallet attUngdomsstyrelsens verksamhet inte utformas så attden på något sätt verkar hämmande på organisationerseller enskildas initiativ. Utskottet förutsätterockså att , när den tar fram godaexempel på ungdomsverksamhet, även tar till vara deolika erfarenheter som finns hos organisationerna.Utskottet tillstyrker att regeringen skallfastställa övergripande mål för Ungdomsstyrelsen.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt med avslag på motionerna Kr30 (kd)yrkande 5 och Kr31 (m) yrkande 6 godkänner vadregeringen föreslår om verksamhet.Ungdomspolitik för demokrati,rättvisa och framtidstro (avsnitt5)Demokrati - inflytande och delaktighet(5.1)En demokratikommission för, med och av ungdomar(5.1.1)Regeringens bedömningI propositionen redovisas att förSveriges Ungdomsorganisationer (LSU) föreslagitregeringen att som ett komplement till denparlamentariskt sammansatta (dir. 1997:101) inrätta en demokratikommission förarbete med frågor om ungdomars möjligheter tillinflytande och delaktighet. Regeringen gör denbedömningen att LSU bör få ekonomiskt stöd för attrådet fristående skall utreda ungdomars möjligheteratt påverka såväl sina egna miljöer som i störrepolitiska sammanhang. Arbetet skall genomförasfrämst av ungdomar, dvs. representanter utsedda avungdomsorganisationerna, och på ungdomars villkor.MotionsförslagI motion Kr35 (fp) yrkas att den redovisade,kommande utredningen om ungdomarspåverkansmöjligheter även skall avse frågor ommetoder och idéer för att utveckla de ickeföreningsanslutna ungdomarnas inflytande ochdelaktighet i såväl vardagsbeslut sominternationella frågor (yrkande 1). Motionärernaanser att om detta inte är möjligt inom LSU:sutredning, bör frågan utvecklas i annat sammanhang,t.ex. genom ett uppdrag till enforskningsinstitution.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att även denstora grupp ungdomar som inte tillhör någonorganisation får bättre möjlighet till inflytandeoch delaktighet. Även de bör kunna påverka både imera vardagsnära sammanhang och i större politiskasammanhang. Det är dock en grannlaga och relativtsvårlöst uppgift att hitta en metod som skulle kunnage de icke organiserade representativitet i olikasammanhang.Vid sin uppvaktning inför utskottet om förslagen iungdomspropositionen framhöll LSU att strävan är attfå med de oorganiserade ungdomarna vid utredningenom ungdomars påverkansmöjligheter. Utskottet anserdet värdefullt att LSU avser att även inkluderarepresentanter för denna stora grupp iutredningsarbetet.Utskottet förutsätter att regeringen - om det visarsig vara mycket svårt att i LSU:s utredning finnalösningar på frågan om de oorganiserades möjligheteratt påverka - undersöker möjligheten att låta utredafrågan i annan form.Mot bakgrund av vad som här redovisats anserutskottet att något uttalande från sidainte är nödvändigt. Motion Kr35 (fp) yrkande 1avstyrks.Demokrati i skolan (5.1.2)Regeringens bedömningUngdomarnas demokratiska engagemang bör på olikasätt uppmuntras av skolan. Därigenom ges FN:skonvention om barnets rättigheter en reell innebördäven i skolan.Regeringen bör särskilt verka för attförsöksverksamheten med lokala styrelser medelevmajoritet på gymnasieskolorna sprids. Vidareskall elevrådsarbete och annat ideellt arbeteuppmuntras i skolan och elevombudsmannen gesfortsatt stöd. skall gesbättre möjligheter att medverka i skolan ochanordnande av s.k. skolval uppmuntras.MotionsförslagTvå motioner tar upp frågan om elevmajoritet ilokala styrelser i gymnasieskolan och den kommunalavuxenutbildningen.Enligt motion Kr30 (kd) bör försöksverksamheten inteutvidgas till flera kommuner innan en utvärdering avden pågående försöksverksamheten gjorts (yrkande 6).Det är enligt motionen inte rimligt att kräva aveleverna att de skall ha ett helhetsgrepp överutbildningen medan de är mitt uppe i den. Vuxna bördärför fortfarande ha det övergripande ansvaret förskolans styrning. Det är dock viktigt att elevernadeltar i beslutsprocessen. Utformningen avelevinflytandet bör ske lokalt. Eleverna bör gesmöjlighet att tillsammans med lärare planera denegna undervisningens uppläggning.I motion Kr35 (fp) framhålls att det framför allt ärelevernas rätt och möjligheter till inflytande översin egen studiesituation som måste utvecklas(yrkande 2). Även inflytandet över arbetsmiljönpoängteras. Motionärerna anser att elevstyrda skolorinte är en lösning på inflytandefrågan. En endakategori bör inte ensam ha hela styrelseansvaret.Flera kategorier bör delta i det lokala övergripandebeslutsfattandet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet betonar i sitt yttrande(1999/2000:UbU1y) att elevinflytande inte enbart ären rättvise- och demokratifråga utan också en frågaom utbildningens kvalitet. Rätten tillelevinflytande är reglerad i skollagen (4 kap. 2 §).Vidare betonas i läroplanerna vikten av elevernasansvar och inflytande. Elevinflytandet är en del avskolans värdegrund.Ett värdegrundsprojekt har startats inomUtbildningsdepartementet. Projektet pågår under år1999 och skall slutredovisas i februari år 2000.Inom ramen för utvecklingsprojektELEVSAM - elevinflytande, arbetssätt ocharbetsformer i skolan - har ett referensmaterial"Jag vill ha inflytande överallt" tagits fram.Skolverket har också gett ut en rapportom 41 skolors arbete medinflytandefrågor.Försöksverksamheten med lokala styrelser medelevmajoritet, som inleddes ochskall pågå , är enligtutbildningsutskottets mening viktig. Verksamhetenskall utvärderas av . Utbildningsutskottethar inget att erinra mot att ytterligare skolorbereds möjlighet att delta i försöksverksamheten.Utbildningsutskottet anser att kulturutskottet böravstyrka motionerna Kr30 (kd) yrkande 6 och Kr35(fp) yrkande 2.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet anser - i likhet med regeringen ochutbildningsutskottet - att ungdomars demokratiskaengagemang bör uppmuntras på olika sätt av skolan.Utskottet anser att det är viktigt att ungdomar,allteftersom de blir äldre, får ökade möjligheteratt påverka skolan som en förberedelse införvuxenlivet. Utskottet anser mot denna bakgrund - ochmed hänvisning till vad utbildningsutskottet anförti sitt yttrande - att regeringen börkunna verka för att försöksverksamheten med lokalastyrelser med elevmajoritet på gymnasieskolorna ochinom den kommunala vuxenutbildningen sprids.Utskottet avstyrker därmed motionerna Kr30 (kd)yrkande 6 och Kr35 (fp) yrkande 2.En ungdomsdelegation knuten till regeringen (5.1.3)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att en ungdomsdelegation börinrättas som ett rådgivande organ till regeringen ifrågor av särskild betydelse för ungdomar och deraslevnadsvillkor. Delegationen avses även vara ettforum för ungdomars inflytande och delaktighet irikspolitiken. Med utgångspunkt i de förslagna målenför ungdomspolitiken skall delegationen särskiltinrikta sitt arbete på frågor om rättvisa villkorför ungdomar med tonvikt på rättvisa mellan flickoroch pojkar samt mellan ungdomar med olika etnisk ochkulturell bakgrund och för ungdomar med någon typ avfunktionshinder.MotionsförslagI två motioner, en från allmänna motionstiden ,Kr509 (kd) yrkande 2, och en väckt med anledning avpropositionen, Kr30 (kd) yrkande 11, yrkas attgenerationsaspekterna skall beaktas i den politiskaprocessen vid alla viktiga beslut. Motionärernahänvisar till de slutsatser och förslag som lämnadesav i betänkandet Tillvaronströsklar - Ungdomars levnadsvillkor ochframtidsutsikter (SOU 1994:77). Regeringen börföreslå åtgärder som gör det möjligt att bättrekunna belysa och redovisa vilka effekterna av olikaförslag, t.ex. beträffande investeringar, skatteroch transfereringar, blir för de olikagenerationerna och hur bidrag, skatter m.m. fördelasmellan generationerna.Utskottets ställningstagandeÖnskemålen i motionerna om större hänsyn tillungdomars behov när regeringsförslag utarbetas börkunna bli tillgodosedda på ett annat sätt när de nyaövergripande målen för ungdomspolitiken antagits,eftersom de avses genomsyra arbetet inom allasektorer. Även arbetet inom regeringens nyaungdomsdelegation bör kunna få en sådan effekt.Delegationen avses både ha en rådgivande roll ochfungera som ett bredare forum för ungdomarsdelaktighet och inflytande. Den avses också arbetautåtriktat för att informera och fånga upp ungdomarsåsikter i olika delar av landet.Utskottet anser att det inte är nödvändigt med ettsådant uttalande som krävs i motionerna för attungdomsperspektivet skall finnas med i regeringensarbete. Motionerna Kr30 (kd) yrkande 11 och Kr509(kd) yrkande 2 avstyrks.Fler ungdomar i offentliga organ (5.1.4)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att insatser bör göras för attförbättra åldersspridningen i centrala myndighetersstyrelser. Vidare anser regeringen att statistik fram över åldersfördelningen inom statligakommittéer och utredningar för att redovisas iregeringens årliga skrivelser till omkommittéväsendet.Regeringen anför att bör få iuppdrag att kartlägga ålderssammansättningen i olikakommunala beslutsorgan. En större åldersspridningbör kunna motverka ungdomars känsla av utanförskapoch förstärka deras intresse för att delta i dendemokratiska processen.En större åldersspridning är också motiverad avkvalitetsskäl, eftersom erfarenheten visar att denkollektiva kompetensen i heterogena grupper ärstörre än i homogena grupper. Vidare besitterungdomar hög kompetens och kunskap inom t.ex. IT-,kultur- och miljöområdena. Ungdomars medverkan fårdock inte koncentreras till områden som betraktassom specifik ungdomspolitik.MotionsförslagI motion Kr509 (kd) hemställs om stöd tillförsöksverksamhet som kan öka ungdomars delaktigheti den demokratiska beslutsprocessen, t.ex. genomungdomsfullmäktige och ungdomsråd (yrkande 3).Motionärerna konstaterar att ungdomars deltagande iföreningslivet minskar.