bet · GM01KU18 · 1999-03-23 00:00:00 — Vidare måste enligt utskottets meningbeaktas att den kulturhistoriska överkostnaden är enföljd av kulturminneslagens bestämmelser.Självfallet är det angeläget att dekulturhistoriska värdena, som byggts upp underårhundradenas lopp bevaras för framtiden. Utskottetvill emellertid med bestämdhet avvisa tanken på ensärskild skatt eller avgift för detta ändamål.Detta bör med bifall till motionerna 1998/99:K9 och1998/99:K12 yrkande 6 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under punkt 13 bortha följande lydelse:13. beträffande skatte- /avgiftsfinansieringatt med bifall till motion 1998/99:K12 yrkande 6 ochmed anledning av motionerna 1998/99:K9 och1998/99:K11 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.11. Skatte- /avgiftsfinansiering (mom. 13)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 35 sombörjar med "anser" och slutarmed "7 avstyrks följaktligen" bort ha följandelydelse:Enligt mening måste denkulturminnesvård, inklusive de kyrkligakulturminnena, som samhället finner angelägen ochbeslutat om i demokratisk ordning finansieras påsedvanligt sätt inom skattesystemets ram. Utskottetanser att någon särskild avgift eller öronmärktskatt inte bör införas. Om det behövs för att dekyrkoantikvariska värdena skall bevaras på ett gottsätt kan det naturligtvis innebära attutgiftsområdets utgiftstak justeras och attskatteintäkterna bör ökas. Ersättningen får såledesinte lämnas på bekostnad av annan angelägenkulturminnesvård eller andra viktiga områden inomutgiftsområdet. Motion K11 (v) tillstyrks således.dels att utskottets hemställan under punkt 13 bortha följande lydelse:13. beträffande skatte-/avgiftsfinansieringatt med bifall till motion 1998/99:K11 yrkande 7och med anledning av motionerna 1998/99:K9 och1998/99:K12 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.12. Effekter på skattetrycket för denenskilde (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 34 sombörjar med "Som skatteutskottet" och slutar med"yrkande 3 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte regeringens uppfattning attdet genom att kyrkoskatten upphör finns utrymme atthöja de statliga skatterna med 7 miljarder kronorför att förstärka den offentliga sektorns finanser.Utskottet anser inte att regering och riksdag skalltillhålla församlingar eller någraandra frivilliga samfund eller föreningar att minskasina medlemsavgifter. Det måste vara respektivesamfunds eller förenings uppgift att självständigtta ställning till medlemsavgiften. Till detta kommeratt det enligt utskottets mening är en hart näromöjlig uppgift att skilja ut reformens ekonomiskaeffekter från de skäl en församling kan ha för atthöja eller sänka sin kyrkoavgift. Detta bör enligtutskottets mening ges regeringen till känna. MotionK18 yrkande 3 tillstyrks således.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande effekter på skattetrycket förden enskildeatt med bifall till motion 1998/99:K18 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.13. Borgerlig vigsel (mom. 16)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Behörig att" och slutar med "yrkande 8avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att denvigselform som kallas borgerlig vigsel börvara juridiskt bindande och utgöra grund för derättigheter och skyldigheter som äktenskapet för medsig. Det religiöst grundade äktenskapet bör, oavsettreligion, vara en angelägenhet endast för makarnaoch deras trossamfund. De religiösa ceremonierna börsåledes skiljas från den borgerliga vigseln. Isamband med en sådan reform bör även stadgandet omatt äktenskap endast kan ingås mellan man och kvinnaavskaffas och behovet av särskilda regler förregistrerat partnerskap upphöra. Regeringen böråterkomma med ett förslag om s.k. civiläktenskap.Detta bör med bifall till motion K11 (v) yrkande 8ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under punkt 16 bortha följande lydelse:16. beträffande borgerlig vigselatt med bifall till motion1998/99:K11 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten (mom. 1)(), () och Per () anför:Vi har ställt oss bakom utskottets förslag attavgiftssatsen för dem som inte tillhör skall fastställas av regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer i stället för av denförsamling som är huvudman förbegravningsverksamheten. Därigenom undanröjseventuella tveksamheter vad gällergrundlagsenligheten. Men för att bättre möta de kravreligionsfriheten ställer och skapa en principiellthållbar ordning för en verksamhet som så påtagligtär en uppgift för samhället, anser vi attövervägande skäl talar för att kommunerna tar överhuvudmannaskapet. Enligt vår mening borde regeringenmer aktivt ha sökt en sådan lösning.2. Huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten (mom. 1)(), von der Esch (kd) ochHelena () anför:Vi har ställt oss bakom utskottets förslag attavgiftssatserna för dem som inte tillhör inte skall fastställas av församlingarna. Vianser dock att religionsfrihetsskäl särskilt starkttalar för att huvudmannaskapet för särskildabegravningsplatser för dem som inte tillhör någotkristet trossamfund inte bör ligga hos etttrossamfund utan bör förbehållas det allmänna. Ilängden är den ordning utskottet nu ställt sig bakomnär det gäller dessa begravningsplatser inte hållbareftersom allt större grupper kommer att stå utanförförsamlingarna och vilja ha sina egnabegravningsplatser.Propositionens lagförslag1. Förslag till lag om överlämnande avallmänna handlingar till Svenska kyrkaneller någon av dess organisatoriska delarför förvaring, m.m.2. Förslag till lag om Svenska kyrkanspersonal vid relationsändringen mellanstaten och den1 . Förslag till lag om skattefrihet förprästlönetillgångar vid 2001-2010 årstaxeringar4. Förslag till lag om avgift tillregistrerat trossamfund5. Förslag till lag om avveckling avstadgad åborätt och landgille6. Förslag till lag om ändring irättegångsbalken7. Förslag till lag om ändring iäktenskapsbalken8. Förslag till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:370)9. Förslag till lag om ändring i lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt10. Förslag till lag om ändring i kommunaladelegationslagen (1954:130)11. Förslag till lag om ändring i lagen(1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m.12. Förslag till lag om ändring i lagen(1979:417) om utdebitering och utbetalningav skatt vid ändring i rikets indelning ikommuner, landsting och församlingar13 Förslag till lag om ändring ifastighetstaxeringslagen (1979:1152)Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § och 3 kap. 4 §fastighetstaxeringslagen (1979:1152) skall haföljande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse2 kap.2 § [1]1-----------------------------------------------------Byggnader skall indelas i de byggnadstyper som angesi det följande.Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt eneller två familjer.Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsomgarage,förråd och annan mindre byggnad.Byggnad som är inrättad till bostad åtminst tre och högst tiofamiljer skall tillhöra byggnadstypen småhus, ombyggnadenligger på fastighet med , betesmark,skogsmark ellerskogsimpediment.Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åtminst tre familjer ellertill kontor, butik, hotell, restaurang och liknande.Byggnadmed förrådsutrymme, som ligger i anslutning tillhyreshusoch som behövs för verksamheten, skall utgörahyreshus.Till hyreshus skall dock inte räknasbyggnad som är inrättadtill bostad åt minst tre och högst tio familjer, omden ingår ilantbruksenhet.Ekonomi- Byggnad som är inrättad för jordbruk ellerskogsbruk och som byggnadinte är inrättad för bostadsändamål, såsomdjurstall, loge, lada,maskinhall, lagerhus, magasin och växthus.Växthus och djurstall som inte haranknytning till jordbrukeller skogsbruk.Industri- Byggnad som är inrättad för industriellverksamhet.byggnadSpecial- Med specialbyggnad avsesbyggnadFörsvars- Byggnad som används förförsvarsändamålbyggnadeller ekonomisk försvarsberedskap, ombyggnaden inte är en fristående industriellanläggning. Även mässbyggnadskall utgöraförsvarsbyggnad.Kommunika- Garage, hangar, lokstall,terminal, stations-tionsbyggnadbyggnad, expeditionsbyggnad, vänthall,godsmagasin, reparationsverkstad och lik-nande, om byggnaden används för allmännakommunikationsändamål.Byggnad som används i Statensjärnvägars,, ,Svensk Rund-radio Aktiebolags, , Aktiebolags ochSveriges Utbildningsradio Aktiebolagsverksamhet.Distributions-Byggnad som ingår iöverförings- ellerbyggnad distributionsnätet för gas,värme, elektriciteteller vatten.Värme- Byggnad för produktion ochdistribution avcentralvarmvatten för uppvärmning, dock ej sådananläggning som även är inrättad för produk-tion av elektrisk starkström för yrkesmässigdistribution.Renings- , avloppsreningsverk,anläggninganläggningför förvaring av radioaktivt avfall, sopstationoch liknande samt pumpstation som hör tillsådan anläggning.Vård- Byggnad som används försjukvård, nykter-byggnadhetsvård, narkomanvård, barnavård, krimi-nalvård, arbetsvård, åldringsvård eller om-sorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annanbyggnad än som har nämnts skall utgöravårdbyggnad, om den används som hem åtpersoner sombehöver institutionell vård ellertillsyn.Bad-, sport-Byggnad som används fär bad,sport, idrottoch idrotts-och liknande, om allmänheten har tillträde tillanläggninganläggningen.Skol- Byggnad som används förundervisning ellerbyggnadforskning vidskola som anordnas av statenskola som anordnas medstatsbidragochskola vars undervisning stårunder statligtillsyn.Byggnad som används som elevhemellerskolhem för elever vid sådana skolor.Kultur- Byggnad som används förkulturellt ändamålbyggnadsåsom teater, biograf, museum och liknande.Ecklesiastik-Kyrka eller annan byggnad somanvänds förbyggnadreligiös verksamhet.Prästgård som avses i 41 kap.kyrkolagen(1992:300).Bårhus, krematorium och byggnadsomanvänds för skötsel av begravningsplats.Allmän Byggnad som tillhör staten,kommun ellerbyggnadannan menighet och som används för allmänstyrelse, förvaltning,rättsvård, ordning ellersäkerhet samt fritidsgård ochbyggnad medlikartad användning. Som allmän byggnadskall inte anses byggnad som används förstatens affärsdrivande verksamhet.Övrig Byggnad som inte skall utgöra någon av detidigare nämnda byggnadbyggnadstyperna.Föreslagen lydelseByggnader skall indelas i de byggnadstyper som anges i detföljande.Småhus Byggnad som är inrättad till bostad åt eneller två familjer.Till sådan byggnad skall höra komplementhus såsomgarage,förråd och annan mindre byggnad.Byggnad som är inrättad till bostad åtminst tre och högst tiofamiljer skall tillhöra byggnadstypensmåhus, om byggnadenligger på fastighet med ,betesmark, skogsmarkeller skogsimpediment.Hyreshus Byggnad som är inrättad till bostad åtminst tre familjer ellertill kontor, butik, hotell, restaurang ochliknande. Byggnadmed förrådsutrymme, som ligger i anslutning tillhyreshus ochsom behövs för verksamheten, skall utgöra hyreshus.Till hyreshus skall dock inte räknasbyggnad som är inrättadtill bostad åt minst tre och högst tio familjer, omden ingår ilantbruksenhet.Ekonomi- Byggnad som är inrättad för jordbruk ellerskogsbruk och som byggnadinte är inrättad för bostadsändamål, såsomdjurstall, loge, lada,maskinhall, lagerhus, magasin och växthus.Växthus och djurstall som inte haranknytning till jordbrukeller skogsbruk.Industri- Byggnad som är inrättad för industriellverksamhet.byggnadSpecial- Med specialbyggnad avsesbyggnadFörsvars- Byggnad som används förförsvarsändamålbyggnadeller ekonomisk försvarsberedskap, ombyggnaden inte är en fristående industriellanläggning. Även mässbyggnadskall utgöraförsvarsbyggnad.Kommunika- Garage, hangar, lokstall,terminal, stations-tionsbyggnadbyggnad, expeditionsbyggnad,vänthall,godsmagasin, reparationsverkstad ochliknande, om byggnaden används för allmän-na kommunikationsändamål.Byggnad som används i Statensjärnvägars,, , Svensk Rund-radio Aktiebolags, SverigesRadio Aktie-bolags, Aktiebolags ochSveriges UtbildningsradioAktiebolags verk-samhet.Distributions-Byggnad som ingår iöverförings- eller distri-byggnad butionsnätet för gas, värme,elektricitet ellervatten.Värme- Byggnad för produktion ochdistribution avcentralvarmvatten för uppvärmning, dock ej sådananläggning som även är inrättad för produk-tion av elektrisk starkström för yrkesmässigdistribution.Renings- , avloppsreningsverk,anläggninganläggningför förvaring av radioaktivt avfall, sopstationoch liknande samt pumpstationsom hör tillsådan anläggning.Vård- Byggnad som används försjukvård, nykter-byggnadhetsvård, narkomanvård, barnavård, krimi-nalvård, arbetsvård, åldringsvård eller om-sorg om psykiskt utvecklingsstörda. Annanbyggnad än som har nämnts skall utgöravårdbyggnad, om den används somhem åtpersoner som behöverinstitutionell vårdeller tillsyn.Bad-, sport-Byggnad som används för bad,sport, idrottoch idrotts-och liknande, om allmänhetenhar tillträde tillanläggning anläggningen.Skol- Byggnad som används förundervisning ellerbyggnad forskning vidskola som anordnas avstatenskola som anordnas medstatsbidragochskola vars undervisningstår under statligtillsyn.Byggnad som används som elevhemellerskolhem för elever vid sådanaskolor.Kultur- Byggnad som används förkulturellt ändamålbyggnadsåsom teater, biograf, museum och liknande.Ecklesiastik-Kyrka eller annan byggnad somanvänds förbyggnadreligiös verksamhet.Bårhus, krematorium och byggnadsomanvänds för skötsel avbegravningsplats.Allmän Byggnad som tillhör staten,kommun ellerbyggnad annan menighet och som användsför allmänstyrelse, förvaltning,rättsvård, ordning ellersäkerhet samt fritidsgård ochbyggnad medlikartad användning. Som allmän byggnadskall inte anses byggnad som används förstatens affärsdrivandeverksamhet.Övrig Byggnad som inte skall utgöra någon av detidigare nämnda byggnadbyggnadstyperna. **FOOTNOTES**[1]:1 Senaste lydelse 1994:190914. Förslag till lag om ändring isekretesslagen(1980:100)15. Förslag till lag om ändring iskatteregisterlagen(1980:343)16. Förslag till lag om ändring i lagen(1984:404) om stämpelskatt vidinskrivningsmyndigheter17. Förslag till lag om ändring i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m.18. Förslag till lag om ändring iarkivlagen (1990:782)19. Förslag till lag om ändring ibegravningslagen(1990:1144)20. Förslag till lag om ändring i lagen(1991:482) ominförande av folkbokföringslagen (1991:481)21. Förslag till lag om ändring ikommunallagen (1991:900)22. Förslag till lag om ändring i lagen(1992:1528) omoffentlig upphandling23. Förslag till lag om ändring imervärdesskattelagen (1994:200)24. Förslag till lag om ändring i lagen(1994:260) omoffentlig anställning25. Förslag till lag om ändring i lagen(1994:615) om ingripande mot otillbörligtbeteende avseende offentlig upphandling26. Förslag till lag om ändring i lagen(1994:1221) om införande av stiftelselagen(1994:1220)27. Förslag till lag om ändring i lagen(1994:1383) om överlämnande av allmännahandlingar till andra organ än myndigheterför förvaring28. Förslag till lag om ändring iskattebetalningslagen (1997:483)29. Förslag till lag om ändring i lagen(1998:624) omändring i sekretesslagen (1980:100)yttrande1998/99:SkU4yStaten och trossamfundenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över proposition 1998/99:38Staten och trossamfunden - begravningsverksamheten,kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.jämte motioner. Med anledning härav fårskatteutskottet anföra följande.Principerna för beskattningenPropositionenVid stat-kyrkareformens ikraftträdande den 1 januari2000 lämnar den offentliga sektorn.Kommunstatusen för kyrkans församlingar och kyrkligasamfälligheter upphör och därmed rätten för dem attta ut församlingsskatt. Efter reformensikraftträdande kommer kyrkan inte heller attomfattas av de särskilda beskattningsregler somgäller för kommuner och som bl.a. innebär att de ärbefriade från att betala skatt på alla sinainkomster.En av utgångspunkterna i tidigareprincipbeslut om ändrade relationer mellan statenoch (prop. 1995/96:80, bet.1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84) är att reformenskall ge olika trossamfund så likartade villkor sommöjligt. Genom lagstiftning (prop.1997/98:116, bet. 1997/98:KU20, rskr. 1997/98:284)infördes en särskild associationsform förtrossamfund, s.k. registrerat trossamfund. blir genom reformen ett registrerattrossamfund medan dess församlingar och kyrkligasamfälligheter blir registrerade organisatoriskadelar av detta trossamfund.De förslag rörande beskattningen som läggs fram ipropositionen innebär i huvudsak följande.Svenska kyrkan och andra registrerade trossamfundskall omfattas av de skatteregler som gäller förideella föreningar. De blir alltså begränsat skatt-skyldiga under samma förutsättningar som gäller förideella föreningar. Kyrkans prästlönetillgångarskall emellertid vara befriade från inkomst- ochförmögenhetsskatt enligt en särskild lag omskattebefrielse för prästlönetillgångarna vid2001-2010 års taxeringar.Pastorsexpeditioner, andra förvaltningsbyggnaderoch prästgårdar blir efter relationsändringenhyreshus eller småhus för vilka skall utgåfastighetsskatt. En undantagsregel ifastighetstaxeringslagen för fastigheter som ägs av"kyrkor, barmhärtighetsinrättningar, stiftelser ochideella föreningar" utvidgas till de registreradetrossamfunden. Dessa kommer därmed inte attbeskattas för fastigheter som till övervägande delanvänds i verksamheten. Detta innebär förprästgårdarna att de blir befriade frånfastighetsskatt om de till övervägande del användsi den kyrkliga verksamheten, och alltså bostadsdelenutgör en mindre del.Den egendomsöverföring som har direkt samband medrelationsändringen eller med registrering somtrossamfund skall enligt förslaget vara befriad frånstämpelskatt.MotionernaI två motioner har väckts yrkanden som gällerskattefriheten för prästlönetillgångarna.Ingvar m.fl. (kd) hemställer i motion K10yrkande 5 att propositionen skall avslås såvittgäller en tidsbegränsning av skattefriheten. Skälsom talar för att prästlönetillgångarna även iframtiden skall vara befriade från inkomstskatt är,enligt motionärerna, främst egendomarnas unikaursprung och karaktär samt att deras identitet ochändamål inte bör förändras i samband medrelationsförändringen. Prästlönetillgångarna är,enligt motionen, också en viktig komponent i detutjämningssystem som är en viktig förutsättning föratt kyrkan skall kunna upprätthålla en rikstäckandeverksamhet. Motionärerna anser att en översyn börgöras , men att de nuvarande reglernaska fortsätta att gälla utan tidsbegränsning.Också Per m.fl. (m) vänder sig i motion K12yrkande 5 mot att skattefriheten tidsbegränsas.Motionärerna anför att relationsändringen mellanstaten och kyrkan inte syftar till att åstadkommanågra skattemässiga förändringar, och att egendomeni alla tider varit befriad från skatt och av hävdanvänts till att finansiera kyrkans förkunnelse. Deyrkar att lagförslaget om skattefrihet förprästlönetillgångarna antas med den ändringen atttidsbegränsningen för skattebefrielsen utgår urlagtexten.Utskottets ställningstagandeAndra trossamfund än är i regelorganiserade som ideella föreningar och de kan väljaatt gå över till den nya associationsformen elleratt kvarstå i sin nuvarande form. Mot dennabakgrund, och då en ökad likställighet mellan olikatrossamfund enligt principbeslutet bör eftersträvas,är det naturligt att, som föreslås i propositionen,utgå från att i princip samma beskattningsreglerskall gälla för och andraregistrerade trossamfund som för ideella föreningar.I sammanhanget vill utskottet nämna att enregistrering i sig inte är tänkt att innebära enbedömning av om trossamfundet ibeskattningshänseende kan anses främja ett religiöständamål (se prop.1997/98:116 s. 26), utan dettamåste prövas vid taxeringen.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet de lagändringar som innebär att deregistrerade trossamfunden i skattehänseende skallbehandlas som ideella föreningar.Som framhålls i motionerna harprästlönetillgångarna en speciell karaktär. Deargument som motionärerna har fört fram kan i ochför sig tala för en vidare särbehandling av dessatillgångar. Ett vägande skäl mot en mer långtgåendeskattebefrielse är emellertid att reformensinriktning på ökad likställighet mellan och andra trossamfund inte kommer att uppnåsi denna del. Även om det inte är uppenbart att enskattebefrielse skulle strida mot förbudet motkonkurrenssnedvridande statliga stödåtgärder enligtartikel 92 i finns det ändå anledningatt också väga in konkurrensaspekten vid en samladbedömning av hur den egendom som Svenska kyrkandisponerar skall beskattas.Avvägningen mellan de olika argumenten harföranlett regeringen att göra bedömningen att denormala skattereglerna skall gälla även för efter en övergångsperiod. inkomstbeskattas inteavkastningen på prästlönetillgångarna, och inteheller förmögenhetsbeskattas dessa. För tidendärefter skall beskattningen enligt propositionenses över med utgångspunkt i principbeslutet omstat-kyrkareformen. Den lagtekniska utformningeninnebär i sig inte något ställningstagande tillvilka regler som skall gälla . Enförlängning av undantaget förutsätter dock ett nyttriksdagsbeslut om förlängning eller modifiering avövergångsregeln.Utskottet anser att den avvägning som regeringenhar gjort i fråga om beskattningen avprästlönetillgångarna bör godtas. Utskottettillstyrker det i propositionen framlagda förslagetom en tidsbegränsad skattebefrielse förprästlönetillgångarna och avstyrker motionerna K10yrkande 5 och K12 yrkande 5.Utskottet har inte funnit anledning till någonsärskild kommentar i fråga om de övriga förslagen ipropositionen som gäller principerna för beskattningi samband med relationsändringen. Utskottettillstyrker följaktligen propositionen i dessadelar.Lagrådet har i sin granskning av lagförslagetaktualiserat frågan huruvida bårhus över huvud tagetskall användas under rubriken ecklesiastikbyggnad ifastighetstaxeringslagen. I den diskussion som ägerrum i anslutning till relationsändringen avses medbårhus, enligt Lagrådet, uppenbarligen sådanalokaler för förvaring av döda som finns i anslutningtill sjukhus och inte, som antagligen var fallet närfastighetstaxeringslagen kom till, kyrkogårdsbygg-nader. Utskottet instämmer i vad Lagrådet har anförtoch utgår från att frågan beaktas i den översyn somnu sker av fastighetstaxeringslagen (dir. 1997:36).Utskottet vill upplysningsvis nämna att regeringennyligen har beslutat om kommittédirektiv (dir.1999:10) för en översyn av reglerna om skattskyldig-het i mervärdesskattelagen m.m. Utredaren skallanalysera bl.a. de särskilda skattepliktsregler somgäller för ideella föreningars verksamhet. fr.o.m. den 1 januari 2000omfattas av samma mervärdesskatteregler som ideellaföreningar berörs de av denna översyn.Begravningsavgift och avgift tilltrossamfundPropositionenSvenska kyrkan kommer också efter ikraftträdandet avstat-kyrkareformen att ha kvar huvudmannaskapet förden helt övervägande delen av begrav-ningsverksamheten. Efter särskilt beslut avregeringen skall också kommun kunna vara huvudman.Den del av församlingsskatten som har finansieratbegravningsverksamheten omformas i förslaget till enbegravningsavgift, som skall tillfalla den huvudmaninom vars förvaltningsområde den avgiftsskyldige ärfolkbokförd.Begravningsavgiften skall uppbäras och i övrigthanteras som en skatt. Detsamma gäller kyrkoavgiftenoch, efter regeringens medgivande, medlemsavgiftertill andra registrerade trossamfund än , under förutsättning att de enskilda somskall betala avgiften har gett sitt samtycke tilldetta eller att trossamfundets stadgar förutsätteren sådan avgiftsbetalning. För medlemmar i skall begravningsavgiften ingå i kyrkoav-giften.