bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — ICRC är med sitt unikainternationella mandat en nyckelorganisation för att värna, vidareutvecklaoch sprida kunskap om den internationella humanitära rätten och verka fördess efterlevnad i praktiken. Bidraget till IOM utgår enligt en i förväg fast-ställd skala. Det svenska bidraget förutses ligga på oförändrad nivå för år2000.Under samlingsrubriken finansierar från denna delpostvissa aktiviteter som främjar av FN beslutade reformer på t.ex. landnivå,seminarier där samordning av FN:s insatser diskuteras, genomförande av nyareforminsatser inom FN:s program och fonder som bl.a. införande av resul-tatbaserade budgetar samt det s.k. finansieringsprojektet. Under år 2000kommer arbetet inom ramen för finansieringsprojektet att intensifieras. Här-utöver förutses stöd för vissa av prioriterade verksamheter inomFN:s fackorgan, t.ex. WHO, och . Regeringen anslog som ett särskilt bidrag för att stödja den reformprocess iWHO som den nya generaldirektören inlett. Medlenanvänds bl.a. för malariabekämpning, anti-tobaksprogrammet, genderinsatseroch reformåtgärder.MotionernaÄven om det multilaterala biståndet måste fördelas mellan många medlems-länder är det angeläget att FN förmår göra kraftsamlingar för att hanteraspecifika problem, som ökenutbredning och erosion eller naturkatastrofer.Förutom som givare av multilateralt bistånd kan FN-organen spela stor rollsom samordnare av bilaterala insatser och för att koordinera många ländersoch organisationers insatser. menar i motion 1999/2000:U210(c) yrkande 13 att FN:s kapacitet att fungera i rollen som koordinator förländer och organisationer bör vara ett prioriterat mål i utvecklingen av detmultilaterala biståndet. anser att det är angeläget att iinternationella forum aktivt verkar för att stärka samarbetet för fred, jämlik-het och en ekologiskt hållbar värld. Motionärerna anser att en större andel avdet totala svenska biståndet skall vara multilateralt. En förutsättningför ett ökat multilateralt bistånd är dock att institutionerna som hanterar detkan utföra sina uppdrag (yrkande 14).Utskottets övervägandenCenterpartiet menar i motion U210 (c) yrkande 13 att FN:s kapacitet attfungera i rollen som koordinator för länder och organisationer bör vara ettprioriterat mål i utvecklingen av det multilaterala biståndet. En förutsättningför ett ökat multilateralt bistånd är dock att institutionerna hanterar dettaeffektivt (yrkande 14).Utskottet delar många av motionens argument för att multilateralt biståndär viktigt som ett sätt att ta ett gemensamt ansvar och att internationell sam-ordning stärker förutsättningarna för ett effektivt och framgångsrikt bistånd.Vidare kan ökad samordning förhindra överlappning och att biståndet splitt-ras. Utskottet delar också den höga uppskattningen av det multilaterala sys-temets värde för FN:s medlemmar som motionärerna ger uttryck för.Utskottet konstaterar att regeringen arbetar nordiskt och genom EU för attstärka och reformera FN:s sociala och ekonomiska verksamhet. Det sker bl.a.genom att kräva fastare former för fleråriga åtaganden till FN:s fonder ochprogram. Vidare stöder aktivt införandet av FN-systemets planeringoch genomförande av utvecklingssamarbetet på landnivån. Detta berör ocksåde bilaterala programmen på landnivå.Biståndet genom Sida innehåller stora delar som planläggs och utförs till-sammans med FN och fackorganen. Det har beräknats att närmare 2 miljar-der kronor på så vis används av Sida för samarbete med FN-systemeti de former som kallas multibi eller "funds-in-trust". Samarbetet gäller pro-gram- och metodutveckling, forskning och insatser inom bilaterala landpro-gram.Med vad ovan anförts anses motion U210 (c) yrkandena 13 och 14 besvara-de.EU:s gemensamma utvecklingssamarbetePropositionen (avsnitt 3.6 s. 32-35)I propositionen ges en beskrivning av Europeiska unionens (EU) gemen-samma utvecklingssamarbete. EU:s medlemsstater svarar tillsammans för ca60 % av samlade utvecklingssamarbete. avmedlemsstaternas bistånd kanaliseras genom den europeiska gemenskapens(EG) olika biståndsprogram, vilka främst administreras av Europeiska kom-missionen men också av Europeiska investeringsbanken (EIB). avdet svenska biståndet går via EG.De övergripande målen för EG:s utvecklingssamarbete stämmer väl över-ens med svenska målsättningar. Under de år varit medlem i EU harpolicyn utvecklats i god överensstämmelse med internationell biståndspolicy.Stora brister finns emellertid i genomförandet och har därför längeverkat för effektivisering och ökad kvalitet i gemenskapsbiståndet. År 1995beslutade biståndsministrarna om en utvärdering av EG:s biståndsverksam-het. Utvärderingen slutfördes under ledning av utvärde-ringsexperter från medlemsländerna. Kritiken är omfattande och riktar sigmot att gemenskapsbiståndet är splittrat, dåligt samordnat och ineffektivt.Vid krävde biståndsministrarna genomgripandeförändringar. Utvärderingen kan ses som en början på ett långsiktigt föränd-ringsarbete, som skall drivas av kommissionen tillsammans med medlems-länderna och . En svensk strategi har formulerats för atttydliggöra de svenska prioriteringarna. kommer att bidra med sinerfarenhet och ställa svensk expertis till kommissionens förfogande i arbetetmed att förbättra gemenskapens bistånd. Under det svenska ordförandeskapetvåren 2001 avser att prioritera frågor som rör effektivitet och kvalitei genomförandet av biståndet.Lomékonventionen reglerar handels- och utvecklingssamarbetet mellangemenskapen och de 71 s.k. AVS-staterna i , och . Den nu gällande löper ut ochförhandlingarna om det framtida samarbetet går in i ettintensivt skede. Både kommissionen och rådet vill åstadkomma en omfattan-de förnyelse av det samarbete som inneburit under desenaste 25 åren. anser att de pågående Loméförhandlingarna utgör enunik möjlighet att reformera samarbetet. Det förhandlingsmandat som EUenats om ligger väl i linje med svenska synpunkter.EU:s budgetfinansierade samarbete omfattar biståndet till ickemedlems-länder i , och samt livsmedels- ochmiljöbistånd, humanitärt bistånd och stöd genom enskilda organisationerm.m. Åtagandebemyndigandena för uppgick till knappt 4 miljardereuro. Den del av bidrag till EG-budgeten som avräknas biståndsra-men uppgår till år 2000.År 1992 inrättades humanitära kontor ECHO. EU:shumanitära bistånd har expanderat snabbt, och ECHO är en av världensstörsta givare av humanitärt bistånd. Medlen kanaliseras genom enskildaorganisationer och FN-organ. ECHO samarbetar med över 170 olikaaktörer och har sedan sin start förmedlat nödhjälp och återuppbyggnadsbi-stånd till ett 60-tal länder.MotionernaSom ett av de rikaste områdena på jorden har ett ansvar för att mins-ka klyftorna mellan rika och fattiga. EU bör fördjupa sitt samarbete medländer i , och för att främja en demokratisk, eko-nomisk och social utveckling. Den viktigaste utvecklingshjälpen är frihandel.Europa bör gå i spetsen i kampen för global frihandel.Genom inträde i EU har fått en god möjlighet att påverka en av deallra största biståndsgivarna i världen. EU-samarbetet erbjuder stora möjlig-heter att tillsammans med de andra länderna åstadkomma konkreta resultatvad gäller globalt utvecklingssamarbete. Huvuddelen av biståndssamarbetetbör dock även omfattas av närhetsprincipen och beslutas ochadministreras av de enskilda medlemsländerna själva. anser imotionen 1999/2000:U206 (fp) yrkande 23 att inom EU, som i allaandra internationella sammanhang, bör verka för att medlemsländerna i sinanationella budgetar fullföljer FN:s rekommendation om att avBNI skall avsättas till bistånd. anser även att kontoret som hante-rar EU:s katastrofbistånd, ECHO, bör läggas i Sverige.Det europeiska biståndssamarbetet har en central plats bland de svenskamultilaterala insatserna. Genom detta samarbete kanaliseras avmedlemsländernas totala bistånd. anser i motion1999/2000:U215 (kd) yrkande 23 att samarbetet bör utvidgas betydligt för enstörre samordning och effektivisering av ländernas insatser. Dock måstedetta göras på grundval av en reformerad europeisk biståndspolitik. En orga-nisatorisk fråga av största betydelse gäller kontrollen av EG-biståndets imp-lementering. anser i yrkande 24 att ett starkt och oberoen-de gransknings- och kontrollinstitut behövs. Rapporter från visar atten betydligt mindre del av EG-biståndet går till de allra fattigaste ländernajämfört . Bara drygt hälften av EG:s bistånd går till detfattiga södra och till . Motionärerna anser i yrkande 25 att Sve-rige måste verka för en koncentration av gemenskapsbiståndet tillbekämpning av den extrema fattigdomen och vidare (yrkande 26) att detgenerellt sett måste bli en bättre samordning mellan FN, EU och det bilate-rala biståndet och en större fokusering på de gemensamma EG-insatserna,vilka bör begränsas till färre sektorer för ökad effektivitet och specialiserinFör omfattade EG:s biståndsbudget , dvs. cirka 47miljarder kronor. Det svenska bidraget, som utgör av vår bistånds-budget, uppgår till jämfört med 741 miljonerkronor för . kräver i partimotion 1999/2000:U217 (v)yrkande 13 att bör verka för att EG-biståndet omorienteras frånlivsmedelsbistånd till utvecklingshjälp samt inriktas på de fattigaste ländernai Afrika.I den enskilda motionen 1999/2000:U506 (s) framhålls att det gemensammabiståndet inte ökade när , och trädde in i unionen1995. Vidare har andelen av det gemensamma biståndet som uppfyllerDAC:s kriterier minskat till en tredjedel av kommissionens biståndsbudget.Motionären menar att regeringen bör arbeta för att EU:s målsättning om attprioritera fattigdomsbekämpning bättre skall återspeglas i det gemensammabiståndet.Utskottets övervägandenUtskottet har tidigare (senast i bet. 1998/99:UU2) framhållit det positivavärde som ligger i att genom medlemskapet i EU fått tillgång till enviktig samarbetsform i biståndet. Utskottet har också tidigare ställt sig bakomregeringens arbete för att påverka inriktningen av EU:s gemensamma bi-stånd. Prioriterade områden är partnerskap, fattigdomsbekämpning, miljöoch hållbar utveckling, demokrati och mänskliga rättigheter samt jämställd-het. Dessutom skall stor vikt läggas vid humanitärt bistånd, livsmedelssäker-het och stöd till enskilda organisationer.Sverige deltog aktivt i förhandlingarna om mandat in-för de pågående förhandlingarna om det avtal med AVS-länderna som skallersätta IV. Många av de svenska ståndpunkterna återfinns i det för-handlingsmandat som godkändes av ministerrådet 1998. Inte minst viktigt äratt det övergripande målet för förhandlingarna är fattigdomsbekämpning iAVS-länderna.Utskottet ställer sig bakom regeringens redovisade agerande och strävan-den vad avser de framtida relationerna mellan EU och AVS-länderna. Somregeringen framhåller i propositionen finns det ett behov av att förnya sam-arbetet med AVS-länderna, både vad gäller handels- och utvecklingssamar-betet. De pågående förhandlingarna med AVS-länderna utgör en unik möj-lighet att reformera samarbetet.Utskottet delar vidare regeringens syn att EG-biståndet är i behov av om-fattande förändring och effektivisering. har en radbrister och missförhållanden i EG-biståndets inriktning och förvaltningtydliggjorts. Att det i samband med den s.k. uppenbaradesrena bedrägerier är oerhört allvarligt. Även om förändringsarbetet måste bligenomgripande och bedrivas långsiktigt är det av största vikt att kommissio-nen snabbt kommer till rätta med missförhållandena. Utskottet noterar medtillfredsställelse att har agerat aktivt i frågan, och utskottet delarregeringens höga förväntningar på den nytillträdande kommissionen.När det gäller frihandel och utvecklingsländerna har utskottet i olika sam-manhang (bl.a. i bet. 1998/99:UU2 Internationellt bistånd och i bet. 1998/99:UU12 Utrikeshandel och internationella investeringar) understrukit betydel-sen av att de fattiga länderna ges möjlighet att finna avsättning för sina ex-portprodukter. I sammanhanget är det viktigt att fortsätter att verkaför att reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (CAP) skallomfatta ytterligare marknadstillträde för jordbruksprodukter från utveck-lingsländerna.Utskottet noterar vidare i regeringens redovisning att EU under senare åranlagt ett bredare synsätt på konflikt- och säkerhetsfrågor, med ett ökat fokuspå insatser för att förebygga konflikter och etablera varaktig fred. Dettaligger väl i linje med svensk syn på konflikthantering och vikten av förebyg-gande åtgärder.I motion U206 (fp) yrkande 23 framhålls att biståndet bör omfattas av EU:snärhetsprincip och att huvuddelen av medlemsländernas bistånd även fram-deles bör administreras på nationell nivå. bör verka för att ocksåövriga EU-länder uppfyller FN:s mål om att i-länder skall utbetala avsin BNI till internationellt utvecklingssamarbete. anser vidare attkontoret som hanterar EG:s katastrofbistånd, ECHO, bör lokaliseras tillSverige. Motionärerna bakom U215 (kd) yrkande 23 anser att EG:s biståndbör utvidgas betydligt för att uppnå en större samordning och effektiviseringav medlemsländernas insatser, dock på grundval av ett reformerat EG-bistånd. I yrkande 25 anförs att bör verka för en ökad betoning avfattigdomsbekämpning och i yrkande 26 betonas att samordningen mellanFN, EU och det bilaterala biståndet bör förbättras.Utskottet konstaterar därvidlag att gemenskapens bistånd enligt utgör ett komplement till det nationella bistånd som medlemslän-derna bedriver. I enlighet med EU:s närhetsprincip är syftet med EG-biståndet inte att ersätta ländernas nationella bistånd, vilket sammantaget ärlångt större än det gemensamma biståndet. Genom EG-biståndet uppnårgemenskapen en värdefull samverkan mellan bistånds- och handelspolitiksamt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP). Även andrapolitikområden av gemensamt intresse, såsom miljöpolitik, främjas genomdet gemensamma biståndet.Utskottet har vidare konstaterat vid en rad tillfällen att målen för EG:s ut-vecklingssamarbete ligger väl i linje med svenska målsättningar. Det är docktydligt att det föreligger en diskrepans mellan policy och genomförande närdet gäller EG-biståndet. Händelserna - inte minst demissförhållanden inom ECHO som framkommit - har understrukit behovetav en reformering av EG:s utvecklingssamarbete. En sådan har inletts, ochutskottet ställer sig bakom den aktiva roll som regeringen tagit i denna fråga.Frågan om lokalisering av ECHO:s kontor är underställd dengenomgripande översyn av bistånd som pågår. Utskottethar dock tidigare uttryckt sig positivt när det gäller möjligheten att ett avEU:s biståndsorgan förläggs till , och förutsätter att regeringen verkarför detta om sådana omlokaliseringar skulle aktualiseras.Även när det gäller en eventuell ökning av det gemensamma biståndetkonstaterar utskottet att EG-biståndet är föremål för översynoch reformering. Givet de effektivitetsproblem som EG-biståndet uppvisat ärdet dock inte självklart att det gemensamma biståndet bör öka. Samordningmellan medlemsländernas nationella bistånd och EG-biståndet är dock alltideftersträvansvärt. Särskilt när det gäller biståndet till kandidatländerna iCentral- och har samordningsvinster kunnat göras. I likhet medmotionärerna bakom U215 (kd) yrkande 24 och med vad regeringen anför ibudgetpropositionen vill utskottet understryka betydelsen av uppföljning,kontroll och revision av det gemensamma biståndet.Mot bakgrund av det senaste årets avslöjande om missförhållanden inomkommissionen är frågan om uppföljning och utvärdering särskilt viktig.Utskottet noterar att regeringen har utarbetat en strategi för att driva fråganom ökad kvalitet och effektivitet i EG:s utvecklingssamarbete och enligtdenna verka för att det inrättas en stark och oberoende utvärderingsenhet förEG-biståndet. Om det skall inrättas ett från kommissionen oberoende utvär-deringsinstitut är dock endast en av många frågeställningar i den genomgri-pande översyn som EG-biståndet är föremål för. Ett ställ-ningstagande i denna fråga bör därför anstå.Liksom vid tidigare tillfällen (senast i bet. 1998/99:UU2 Internationellt bi-stånd) välkomnar utskottet att inom EU verkar för att medlemslän-derna skall följa FN:s rekommendation om att av BNI skallutbetalas till bistånd. Utskottet noterar även den vikt regeringen fäster vid aförsöka nå en större samstämmighet i EU:s relationer med utvecklingsländer.Motionerna U206 (fp) yrkandena 23 samt U215 (kd) yrkandena 23-26 ansesdärmed besvarade med vad utskottet anfört ovan.I motion U217 (v) yrkande 13 krävs att verkar för att EG-biståndetomorienteras från livsmedelsbistånd samt att det inriktas på de fattigasteländerna i . Motionären bakom U506 (s) framhåller att det gemen-samma biståndet inte ökade när , och trädde in iunionen 1995 samt att andelen av det gemensamma biståndet som uppfyllerDAC:s kriterier har minskat.Utskottet konstaterar att EG:s bistånd är föremål för en omfattande refor-mering. När det gäller biståndet till bedrivs detta till största deleninom . verkade pådrivande för att kommissionensmandat för de pågående förhandlingarna om en fortsättning till IVsätter fattigdomsbekämpning som det övergripande målet. Att andelen av detgemensamma biståndet som uppfyller DAC:s kriterier har sjunkit beror pådet utökade biståndet till . Detta bistånd är av storbetydelse, bl.a. för att underlätta kandidatländernas anpassning till EU. Ävenom fattigdom är ett allvarligt problem i några av länderna i Central- ochÖsteuropa, som räknas som utvecklingsländer enligt DAC, kan situationenoch förutsättningarna inte jämföras med de som råder i de minst utveckladeländerna. Det är därför viktigt att regeringen fortsätter att verka för en ökadbetoning på fattigdomsbekämpning i EG:s bistånd.Motionerna U217 (v) yrkande 13 och U506 (s) anses därmed besvarade.Bilateralt utvecklingssamarbetePropositionen (s. 35-37)Regeringen konstaterar att det bilaterala utvecklingssamarbetet genom Sidaomfattar cirka två tredjedelar av det svenska biståndet till ett hundratal ländgenom ett stort antal kanaler. För länder med vilka har mer omfat-tande eller komplext samarbete styrs detta genom landstrategier som utarbe-tas gemensamt av och Sida.Det bilaterala utvecklingssamarbetet sker främst med de fattigaste länder-na, och av resursöverföringarna går direkt till . Ämnesmässigtär sociala sektorer, infrastruktur och näringsliv samt humanitärt bistånd destörsta områdena. Bilateralt utvecklingssamarbete bedrivs i olika former ochmed olika instrument.Det bilaterala utvecklingssamarbetet utvärderas inom Sida dels av Sekreta-riatet för utvärdering och intern revision, som är direkt underställt Sidasstyrelse, dels av olika avdelningar och av de integrerade ambassaderna. Ut-värderingsverksamheten har huvudsakligen tre syften: kontroll, lärande ochkunskapsutveckling.Anslagsposten för det bilaterala utvecklingssamarbetet ökar med1 till . Vid fördelningen av medelhar reservationer på respektive delpost beaktats.Bilateralt utvecklingssamarbete fördelat på världsdelar och verksamhetsgrenarTusental kronorBudget1999Beräknat20001 Afrika1 670 0001 850 0002 Asien900 0001 000 0003 Latinamerika385 000620 0004 Europa295 000450 0005 Särskilda utvecklings-program1 Krediter för utveckling400 000450 0007 Forskningssamarbete470 000570 0008 Enskilda organisationer850 000880 0009 Humanitärt bistånd ochkonfliktförebyggande åt-gärder790 0001 000 00010 Ekonomiska reformer470 000665 00011 Information45 00050 000Summa7 345 0008 605 000Anslagsstrukturen är oförändrad jämfört med innevarande år. För-delningen framgår av tabellen ovan. Sida, som disponerar merparten avanvisade medel under anslagsposten, har rätt att omfördela mellan delposterunder förutsättning att enskild delpost förändras med högst 10 %.Delposten 1 omfattar dels landramar för programländer, dels medelför regionalt samarbete och övriga insatser. beräknas öka till främst genom ökad medelstilldelning till ,, samt för regionalt/övrigt.Delposten 2 omfattar dels landramar för programländer, dels medelför regionalt samarbete och övriga insatser. beräknas öka till främst genom ökad medelstilldelning för , , och samt för regionalt/övrigt.Delposten 3 omfattar landramen för och samar-betet med Central- och inklusive . beräknasöka till främst med anledning av planerade insatser efterorkanen 4 omfattar insatser på västra , inklusive valöver-vakningsinsatser i regionen, och stöd till vissa länder i och Cen-tralasien. beräknas öka till främst med anled-ning av behovet av återuppbyggnadsinsatser i 5 Särskilda utvecklingsprogram omfattar ett flertal verksam-heter. Sänkningarna för särskilda miljöinsatser respektive särskilda insatserför demokrati och mänskliga rättigheter innebär inte en sänkning av ambi-tionsnivån inom dessa områden.Delposten 6 Krediter för utveckling omfattar subventioner av u-krediteroch biståndskrediter. En höjning till beräknas.Delposten 7 Forskningssamarbete är en fortsatt prioriterad verksamhetinom ramen för satsningen på kunskaps- och institutionsutveckling. För 2000beräknas en ökning av delposten till 570 miljoner kronor.Delposten 8 Enskilda organisationer utgör stöd till bistånd som genomförsav svenska folkrörelser och enskilda organisationer. En ökning till 880 mil-joner kronor beräknas.Delposten 9 Humanitärt bistånd och konfliktförebyggande används för attlindra följderna av väpnade konflikter för civilbefolkningen, stöd till tidigåteruppbyggnad och konfliktförebyggande samt insatser för offer för natur-katastrofer. beräknas öka till 1 000 miljoner kronor.Delposten 10 Ekonomiska reformer används för betalningsbalansstöd ochskuldlättnad. beräknas en ökning av delposten till 665 miljonerkronor.Delposten 11 Information beräknas öka till för att geutrymme för en ökad satsning på information om och opinionsbildning kringutvecklingssamarbetet.Särskilda utvecklingsprogramTusental kronorBudget1999Beräknat2000NäringslivsutvecklingKontraktsfinansierat tek-niskt biståndInternationella kurser400 000440 000Demokrati och mänskligarättigheter130 000110 000Särskilda miljöprogram205 000180 000Programutveckling220 000210 000Rekrytering och utbildningav fältpersonal och multi-laterala experter115 000130 000Summa1 070 0001 070 000Gällande landramar och planerade för 2000Tusental kronor19992000AfrikaAngola100 00080 000Eritrea20 00020 000Etiopien130 000130 000Guinea-Bissau5 0005 000Kenya65 00065 000Mo?ambique260 000300 000Namibia65 00065 000Sydafrika200 000200 000Tanzania240 000260 000Uganda125 000150 000Zambia100 000100 000Zimbabwe110 000110 000Regionalt/Övrigt250 000365 000Summa1 670 0001 850 000AsienBangladesh120 000140 000Kambodja80 000100 000Laos100 000100 000Sri Lanka40 00060 000Vietnam170 000200 000Västban-ken/Gaza120 000120 000Regionalt/Övrigt270 000280 000Summa900 0001 000 000LatinamerikaNicaragua80 00085 000Centralamerika190 000415 000Sydamerika115 000120 000Summa385 000620 000MotionernaMedelstilldelning, prioriteringar och anslagsstrukturI nedanstående motioner yrkas ändrade anslag som leder till minskning ellerhöjning av ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Av tabell-bilagorna framgår partiernas förslag till ändrade anslag.I motion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 27 (delvis) begär ändring-ar av regeringens förslag till fördelning inom anslagsposterna A 1.2 Bilateraltutvecklingssamarbete enligt tabell 5 i bilaga 1.I motion 1999/2000:U210 (c) krävs följande förändring under anslagspostenA l.2 i förhållande till budgetpropositionen (yrkande 21):, en ökning med 20 miljoner till 1 870 miljoner fördelat på följande sätLandramen till föreslås minskad med 30 miljonerLandramen till ökas med 20 miljonerLandramen till ökas med 30 miljonerVidare bör posten Särskilda utvecklingsprogram ökas med 30 miljoner för-delat med 20 miljoner till Demokrati och mänskliga rättigheter och 10 miljo-ner till Särskilda miljöprogram (yrkande 22).