bet · GM01TU7 · 1999-03-23 00:00:00 — tider för startoch landning, innebär att de etableradeoperatörerna innehar de mest attraktiva tiderna.Detta system konserverar rådande struktur. Såsomframhålls i motion T220 (m) vore någon form avmarknadsprissättning en bättre lösning.Marknadsprissättning skulle medföra ökadprissegmentering samt ett jämnare och mer rationelltutnyttjande av infrastrukturen. Därmed skulleträngselproblemen motverkas.Vidare anser vi attåtgärder måste vidtas mot konkurrensbegränsandeboknings- och bonussystem. bör driva dessafrågor inom ramen för EU-samarbetet.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande åtgärder mot vissakonkurrensbegränsande företeelseratt med bifall motion 1998/99:T220 yrkande 38 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,2. Luftfartens miljöpåverkan (mom. 7)() och ()anför:Utvecklingen av mer bränslesnåla motorer har letttill kraftig minskning av koldioxidutsläppen, mättper personkilometer. På motsvarande sätt har demoderna motorkonstruktionerna i stort sett halveratutsläppen av kväveoxid, jämfört med gällandeavgasnormer. Men den starka ökningen avtrafiktillväxten medför att de totala utsläppen ändåkommer att öka . Dennautveckling inger stark oro. Enligt vad som framhållsi motion T703 (v) är lösningen att finna i enövergång till icke-fossila bränslen. Omställningentill sådana bränslen måste påskyndas.Flyget påverkar miljön också i andra avseenden. Ettstort antal människor, främst de som bor iflygplatsers närområden, utsätts för oacceptablabullernivåer. Visserligen pågår en utveckling avflygplan som bullrar mindre, men övergången tilltystare flygplan måste påskyndas.Inom flyget används glykol för avisning ochhalkbekämpningsmedel. Glykol som släpps ut i storamängder orsakar syrgasbrist i mark och vatten.Utsläpp av kvävehaltiga halkbekämpningsmedelmedverkar till försurning och övergödning.Eftersom flygets miljöpåverkan i hög grad är ettinternationellt problem bör, i enlighet med vad somanförs i motion T703 (v), aktivt drivaluftfartens miljöfrågor inom ramen för EU-samarbetet.Vi ifrågasätter starkt om flygets snabba tillväxtär förenlig med visionen om ett ekologiskt hållbartsamhälle och med de miljömål ställt upp.Enligt vår uppfattning bör åtgärder vidtas för enbegränsning av expansionen. I sammanhanget vill vierinra om att beslutade om enförändrad formulering av det övergripande målet förLuftfartsverket (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22, bet.1997/98:TU1, rskr 1997/98:104). Enligt den tidigareformuleringen skulle bl.a. främjaett säkert, kon-kurrenskraftigt och miljöanpassatflyg. I den nu gällande utformningen skallLuftfartsverket skapa förutsättningar för ett sådantflyg. Enligt vad utskottet hade inhämtat låg bakomregeringens förslag en vilja att markera att påLuftfartsverket ankom i första hand atttillhandahålla den infrastruktur och den service iövrigt som svarade mot marknadens behov. Den avriksdagen beslutade förändringen av Luftfartsverketsövergripande mål måste enligt vår uppfattning tolkasså att det inte ankommer på attaktivt verka för en utökad trafik på svenskaflygplatser.Betydande delar av flygfrakten bör kunna föras övertill miljövänligare transportalternativ, t.ex.järnväg och sjöfart. Det bör också vara möjligt attflytta över stora delar av de kortarepersontransporterna till järnvägen. Här erbjudertrafiken med X2000-tågen ett utmärkt alternativ.Sverige bör inom ramen för EU-samarbetet verka föratt flygets expansion bromsas. Dessutom anser vi attBromma flygplats bör stängas i enlighet med tidigarefattade beslut.Vad gäller förslaget i motion 1998/99:MJ749 (c) ommiljödifferentierade avgifter (yrkande 7) kankonstateras att sedan år 1994tillämpar ett system med miljödifferentieradelandningsavgifter, i fråga om bulleroch i fråga om utsläpp av kolväten ochkväveoxid. Med hänsyn härtill bör motionsyrkandetinte föranleda någon åtgärd, varför detavstyrks.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande luftfartens miljöpåverkanatt med bifall till motion 1998/99:T703 yrkande 1samt med avslag på motion 1998/99:MJ749 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,Särskilda yttranden1. Luftfartens avreglering (mom. 1)(), () ochMikael () anför:Enligt utskottsmajoritetens mening ligger det ilinje med svenska intressen att öka antaletinterkontinentala flyglinjer till och från Sverige.Vi delar inte denna uppfattning. En sådan förändringskulle sannolikt innebära att luftfarten, som är detmest miljöovänliga transportslaget, tog över en ännustörre del av transportarbetet på bekostnad avbetydligt mindre miljöpåverkande alternativ. Enligtvår uppfattning är det inte förenligt med de avriksdagen antagna miljömålen och visionen om etthållbart ekologiskt samhälle att regeringsöker påverka flygbolagen att välja svenskaflygplatser som start och slutpunkt förinterkontinentala linjer.Vidare ifrågasätter vi om harstatsmakternas mandat att verka för en utökad trafikpå svenska flygplatser. Vi vill erinra om attriksdagen beslutade om en förändradformulering av det övergripande målet förLuftfartsverket (prop. 1997/98:1 utg.omr. 22, bet.1997/98:TU1, rskr. 1997/98:104). Enligt den tidigareformuleringen skulle bl.a. "främjaett säkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassatflyg ...". I den nu gällande utformningen skallLuftfartsverket "skapa förutsättningar för" ettsådant flyg. Enligt vad utskottet inhämtat låg bakomregeringens förslag en vilja att markera att påLuftfartsverket ankom i första hand atttillhandahålla den infrastruktur och den service iövrigt som svarade mot marknadens behov. Den avriksdagen beslutade förändringen av Luftfartsverketsövergripande mål måste enligt vår uppfattning tolkasså att det inte ankommer på attaktivt verka för en utökad trafik på svenskaflygplatser.Dessa synpunkter har tidigare framförts i olikamotioner. Vi har också för avsikt att återkomma tillfrågorna i kommande trafikpolitiska motioner.2. Åtgärder för ökad flygsäkerhet (mom. 3)() anför:Under förra året inträffade inom det svenskaprivatflyget tre haverier med sammanlagt fyraomkomna. Övrig luftfart var förskonad från olyckormed dödlig utgång. Inom den tunga luftfarten haringen olycka med dödsfall inträffat sedan år 1989.Enligt min uppfattning får man av dessa fakta inteförledas att dra slutsatsen att svensk luftfarthåller en hög säkerhetsnivå. Tvärtom tydertillgänglig statistik på att luftfarten är behäftadmed allvarliga säkerhetsbrister.Luftfartsolyckor av viss allvarlighetsgrad skallundersökas av enligt lagen(1990:712) om undersökning av olyckor med anslutandeförordning (1990:717). Vidare skall kommissionenundersöka tillbud till olyckor, om tillbudetinneburit allvarlig fara för att en olycka skulleinträffa eller om tillbudet tyder på ett väsentligtfel hos luftfartyget eller på andra väsentligabrister i säkerhetshänseende. Härutöver skallLuftfartsverket undersöka händelser av mindreallvarlig art om det är påkallat frånsäkerhetssynpunkt. har haft anledning attgenomföra mellan 50 och 100 undersökningar avolyckor och olyckstillbud inom luftfarten.Omfattningen ger vid handen att säkerheten förpassagerare, personal och andra människor är långtifrån tillfredsställande.Jag skall i det följande peka på några av defaktorer som enligt min mening bidragit till attsäkerheten inom luftfarten har försämrats undersenare år.En sådan faktor gäller flygplatsernas lokalisering.Många flygplatser låg vid sin tillkomst långtutanför tätorterna. Men härefter har bebyggelse avolika slag placerats allt närmare flygplatserna.Samtidigt har antalet flygplansrörelser stadigtökat. Därmed har säkerhetsmarginalerna minskat.En annan viktig faktor gäller flygutbildningen somi dag är klart otillräcklig. inrättades denstatliga trafikflygarhögskolan (TFHS). Menutbildningskapaciteten svarar inte mot behovet avpiloter inom en snabbt växande luftfart. Inte ensSAS efterfrågan på piloter kommer att kunnatillgodoses. Detta innebär att medelstora och mindreflygbolag dräneras på kvalificerad personal.En tredje faktor gäller Luftfartsinspektionensorganisatoriska hemvist. Inspektionen utgör enenhet inom . Det kan inte uteslutasatt starkt kommersiella inriktningstår i konflikt med uppgiftatt värna om flygsäkerheten. Ett tecken på detta ärLuftfartsverkets beslut om en avveckling avinspektionens di-striktsorganisation. Syftet medförändringen är uppenbarligen att spara pengar. Menrisken är stor att säkerhetsarbetet påverkasnegativt, eftersom de kunskaper som finns hosinspektionen när det gäller lokala förhållanden påsikt kommer att utarmas. För flygsäkerhetens bästaborde bli en självständigmyndighet.Med hänsyn till att utskottet vid sin behandling avmin motion beslutade att vid ett senare tillfällebl.a. kalla för att diskuteraflygsäkerhetsfrågor har jag avstått från attreservera mig.