bet · GN01KU3 · 1999-09-16 00:00:00 — Rådet skall stödja myndigheterna attutöva sitt ansvar för kvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning.Konstitutionsutskottet behandlade regeringensförslag samt motioner som väckts bl.a. med anledningav propositionen i betänkande 1997/98:KU31.Med anledning av en motion i vilken det föreslogsatt det i förvaltningslagen borde införas riktlinjerbeträffande myndigheternas bemötande av medborgarnaanförde utskottet att det enligt utskottets meningtorde vara mer effektivt att inom förvaltningenmotverka felaktigt bemötande av allmänheten genomutbildningsinsatser och andra liknande åtgärder ängenom att göra ändringar i förvaltningslagen.Utskottet avstyrkte motionen.Utskottets bedömningEnligt utskottet har det inte visat sig föreliggaett generellt behov av att införa en rätt tilldröjsmålstalan eller ett system med punktlighetsmålvid myndighetsutövning. I de fall det ändåförekommer långsam handläggning finns, enligtutskottet, möjligheten att JO eller JK i sintillsynsverksamhet granskar denna. Utskottetavstyrker motionerna K304 och N326 yrkande 18.Utskottet anser att det är viktigt att medborgarnafår ett korrekt bemötande i sina kontakter med bl.a.myndigheter. Utskottet har tidigare behandlat enmotion i vilken det föreslogs att det iförvaltningslagen skulle införas riktlinjerbeträffande myndigheternas bemötande av medborgarna.Utskottet gjorde då den bedömningen att det tordevara mer effektivt att inom förvaltningen motverkafelaktigt bemötande av allmänheten genomutbildningsinsatser och andra liknande åtgärder ängenom att göra ändringar i förvaltningslagen.Utskottet som vidhåller denna bedömning avstyrkermotion So314 yrkande 11.Regeringen lade i propositionen Statlig förvaltningi medborgarnas tjänst fram riktlinjer förregeringens fortsatta arbete med att utveckla denstatliga förvaltningen. Regeringen angav fyrariktlinjer för de kommande årensutvecklingsverksamhet, bl.a. skall kompetens ochkvalitet utvecklas. Inom ramen för kvalitetsarbetetinrättade regeringen en särskild myndighet, Statenskvalitets- och kompetensråd, som skall vara centralförvaltningsmyndighet med uppgift att i medborgarnasintresse stödja och stimulera arbetet medkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning inomden statliga förvaltningen. Rådet, som startade sinverksamhet , skall stödja ochstimulera myndigheterna i deras arbete medkvalitetsutveckling och kompetensförsörjning.Utskottet som utgår från att myndigheternaprioriterar utbildnings- och fortbildningsinsatserutifrån respektive myndighets behov avstyrker motionJu709 yrkande 12.LänsdemokratiMotionenI motion 1998/99:K309 av () begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om återföring av beslutenöver de statliga sektororganens organisation ochlokalisering till länsmyndigheter (yrkande 1), om enlänsdemokratireform (yrkande 2) och om enomstrukturering av den statligasektorsorganisationen (yrkande 3). Denregionalisering som pågår inom flera sektorsorganhåller enligt motionären på att tömma stora delar avlandet på kompetens och service. Länen håller på attsuddas ut. Lokaliseringar av huvudkontor flyttasfrån många länsresidens. Besluten som angårlänsmedborgarna fjärmas från dem och flyttas utanförlänets gränser till avlägsna tjänsterum. Närhet tillservice försvinner. Kompetens och arbetstillfällengår förlorade. Den länsdemokratireform som startatsoch där försöksverksamhet pågår är mot dennabakgrund ytterst angelägen. Försöksverksamheteninnebär att mer av länets egna angelägenheter läggsdirekt under länsmedborgarens eget inflytande ochkontroll i regionparlamentet. De nyaregionparlamenten kan bli de organ pålänsnivå där verksamheten i länen kan samordnas. Allstatlig verksamhet bör samordnas och förankras pålänsnivå. Samtliga statliga sektorsorgans regionalaorganisation bör upphöra, struktureras om, bantasoch läggas in under de nuvarande länsstyrelserna.När länsdemokratin införts bör det vara generellregel. Regeringen bör närmare utreda en sådanorganisationsmodell och återkomma till medförslag i linje med vad som sägs i motionen.I motion 1998/99:N338 av . (fp) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omregionalt självstyre (yrkande 9). Den nuvarandearbetsfördelningen mellan länsstyrelse och landstingär på flera områden otydlig och svårbegriplig förmedborgarna. Ett vidgat regionalt självstyre innebäratt folkvalda organ får ett ökat direkt inflytande.Möjligheterna till granskning och öppen debattstärks genom det regionala parlamentariska arbetet.Medborgarna får genom detta ökad insyn, bättremöjligheter att utkräva politiskt ansvar och därmedökad makt. Regeringen borde besluta föreslåförsöksverksamhet med vidgat regionaltsjälvstyrelseansvar i län.BakgrundEn parlamentarisk kommitté, Regionberedningen,lämnade sitt betänkande Regional framtid(SOU 1995:27). Beredningen föreslog bl.a. att detregionala utvecklingsansvaret skulle föras över frånlänsstyrelserna till landstingen. I denefterföljande propositionen (prop. 1996/97:36) Denregionala samhällsorganisationen föreslog regeringenen försöksverksamhet i , , ochJämtlands län med syfte att utveckla former för enbättre demokratisk förankring av det regionalautvecklingsarbetet. antog förslaget (bet.1996/97:KU4). Försöksverksamheten skall pågå tillutgången av år 2002.Enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet medändrad regional ansvarsfördelning, som trädde ikraft , förs ansvaret för detsektorsövergripande arbetet med att utarbeta enstrategi för länets långsiktiga utveckling frånlänsstyrelsen till ett regionalt självstyrelseorgan.Även vissa andra statliga uppgifter, somanvändningen av vissa regionalpolitiska medel ochandra utvecklingsmedel samt beslut om en långsiktigplan för den regionala transportstrukturen ochfördelningen av statsbidrag till regionalakulturinstitutioner, överförs tillsjälvstyrelseorganet. I län och länutgörs självstyrelseorganet av regionförbund, ivilka samtliga kommuner och landsting skall varamedlemmar. I gällde detta endast till utgångenav , varefter det nybildade landstingetövertog ansvaret. I ansvarar Gotlandskommun för det regionala självsstyrelseorganetsuppgifter. I enlighet med förslag i proposition1996/97:108 skall en försöksverksamhet med ändradregional ansvarsfördelning inledas från den 1januari 1999 även i det nya sombildats den 1 januari 1998.Regeringen tillsatte en kommitté meduppgift att följa upp och utvärderaförsöksverksamheten (dir. 1997:80). Kommittén, somantagit namnet (), skall redovisa sina överväganden och förslagsenast . I den del av uppdragetsom avser generella överväganden om den statligalänsfövaltningens struktur och uppgifter skall endelredovisning ske . I dettasammanhang skall kommittén enligt direktivensärskilt uppmärksamma de problem, inte minst förlänsstyrelserna, som följer av att det inomförvaltningen finns ett stort antal regionalaindelningar, vilket bl.a. påverkat möjligheterna attsamordna och samutnyttja statliga resurser.Kommittén bör också överväga hur samverkan mellanlänsstyrelsen och andra statliga myndigheter börutvecklas. Kommittén skall även utforma vissaförslag om den statliga länsförvaltningens framtidastruktur och uppgifter.Den parlamentariska regionkommittén har i ettdelbetänkande, Regional frihet och statligt ansvar -en principdiskussion (SOU 1998:166), bl.a. behandlatvissa generella problemställningar som enligtkommittén kan vara av betydelse för den framtidastatliga regionala förvaltningen. Syftet är attgenom en principiell diskussion om de för kommitténcentrala frågeställningarna skapa en plattform förkommande ställningstaganden.Den statliga regionala förvaltningsstrukturen harockså uppmärksammats i den förvaltningspolitiskakommissionens slutbetänkande (SOU 1997:57).Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1997/98:KU4 några motioner med förslag till åtgärdersom i olika avseenden var ägnade att stärkademokratin på den regionala nivån. Utskottethänvisade till att det fram pågår enförsöksverksamhet i tre län med en sådan inriktningsom förespråkades i motionerna, samt att ett fjärdelän, , skulle komma att inlemmasi försöksverksamheten. Med hänvisning till dettasamt till att regeringen också tillsatt enparlamentarisk kommitté med uppgift att utvärderadenna försöksverksamhet avstyrkte utskottetmotionerna.Utskottet behandlade i betänkande 1997/98:KU21 ettantal motioner som tog upp frågan om de statligamyndigheternas regionala organisation i olikahänseenden. Utskottet konstaterade att de frågor somaktualiserades i motionerna var föremål förberedning inom med utgångspunkt iden förvaltningspolitiska kommissionens övervägandensamt att frågorna dessutom var föremål för utredninginom PARK som har till uppgift att bl.a. lämnaförslag om den framtida regionala organisationen ochuppgiftsfördelningen mellan statliga och kommunalamyndigheter. Mot denna bakgrund var utskottet inteberett att ta något initiativ av det slag somförespråkats i motionerna som därför avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare avstyrkt motioner liknande denu aktuella med hänvisning till bl.a. det uppdragsom PARK fått. Kommittén skall redovisa sinaöverväganden och förslag senast den 1 oktober 2000.Utskottet vill inte föregripa resultatet avkommitténs arbete och avstyrker därför motionerna.Information från myndigheterMotionenI motion 1998/99:T803 av m.fl. (v)hemställs att hos regeringen begär förslagtill en utredning som skall se över hur man gradviskan lösgöra information fritt och utan kostnad övernätet (yrkande 2). Svensk demokrati står enligtmotionärerna inför stora problem. En ökadgenomlysning av vad riksdag, regering, statliga verkoch kommuner egentligen sysslar med skulle med allsäkerhet bidra till att återställa allmänhetens, ochinte minst skolelevers, förtroende för de politiskainstitutionerna. En utredning bör enligtmotionärerna se över hur man gradvis kan lösgöra merinformation fritt och utan kostnad över Internet.Glädjande nog, enligt motionärerna, är riksdagensegen informationssatsning ett föredöme.BakgrundI regeringens skrivelse 1997/98:19 Utvecklingen iinformationssamhället framhålls att är ettav världens ledande och mest utvecklade länder vadgäller såväl tillgången till som användningen avavancerad informations- och kommunikationsteknik.Förutom väl utbyggda nät för tele- ochdatakommunikation växer också användningen avInternet mycket snabbt. harinformationsspridningen från svenska offentligadatabaser ökat snabbt. Denna spridning sker bl.a.genom den s.k. webben. Webben (World , www)är ett informationssystem som använderstandardiserade programspråk, vilket gör det lättatt hämta information från olika källor över helavärlden. Webbtekniken skapades ursprungligen för attunderlätta kunskapsutbyte mellan forskare. Teknikenhar dock utvecklats så att privatpersoner, företag,myndigheter och andra kan publicera information pås.k. Enligt regeringen har IT-utvecklingenuppmärksammats och behandlats av statsmakterna påflera sätt. tillsatte regeringen , som skall ge regeringen råd iövergripande och strategiska frågor inominformationsteknikens område. I propositionenÅtgärder för att bredda och utveckla användningen avinformationsteknik (prop. 1995/96:125), den s.k. IT-propositionen, lämnade regeringen förslag till målför en övergripande nationell IT-strategi.Regeringen har därvid förespråkat tre prioriteradestatliga områden - rättsordningen, utbildningen ochsamhällets informationsförsörjning - samt redovisatett handlingsprogram för att bredda och utveckla IT-användningen. har sedan i huvudsakbeslutat i enlighet med propositionen. Vad gällerområdet för samhällets informationsförsörjningangavs i propositionen att målet är att utforma eninfrastruktur som ger hög tillgänglighet tillbasinformation som är tillväxtbefrämjande.Regeringen noterade också att vid eninternationell jämförelse ligger långt framme närdet gäller utvecklingen av grundläggande offentligadatabaser.I november 1996 beslutade regeringen att tillsättaen arbetsgrupp inom med uppgiftatt lämna förslag till ett nytt rättsdatasystem iSverige. Bakgrunden var bl.a. att IT-kommissionenskrivit till regeringen och föreslagit vissaåtgärder för att förbättra den elektroniskaspridningen av rättsinformation. I rapporten (Ds 1998:10)föreslår arbetsgruppen olika åtgärder ägnade attskapa goda betingelser för utvecklingen av ett nytträttsdatasystem. Bland annat föreslås att statenskall svara för en kontinuerlig grundservice pårättsinformationens område med hjälp avinformationsteknik.Regeringen presenterade i skrivelsen 1998/99:17 Ettnytt offentligt rättsinformationssystem översiktligtsin syn på denna fråga. Regeringen anser att statenskall svara för en kontinuerlig grundservice pårättsinformationens område med hjälp avinformationsteknik. Denna grundservice skall riktasig till både allmänheten och den offentligaförvaltningen. Ansvaret skall omfatta de offentligarättskällorna och sträcka sig från lagarna och derasförarbeten samt de statliga myndigheternasföreskrifter till domstolarnas och myndigheternasrättspraxis. Staten skall enligt regeringen ha ettansvar för att rättsinformationen finns elektroniskttillgänglig på ett överskådligt och enhetligt sätt.En viktig utgångspunkt är att större delen avrättsinformationen skall tillhandahållas utanavgifter. Varje offentligt organ som ger ut vissrättsinformation skall ansvara för att den spridselektroniskt, att den är korrekt och att den äraktuell. Det betyder att informationen kommer attfinnas i ett stort antal databaser runt om i landet.Innehållet i systemet skall dock med teknikens hjälpfinnas tillgängligt för användarna på ett enhetligtoch samlat sätt. All information i systemet skallfinnas tillgänglig via en gemensam ingångssida påInternet. Det nya rättsinformationssystemet kommeratt kräva långtgående samordning mellan dedeltagande myndigheterna. skalltills vidare vara ansvarigt för samordningen. Enligtregeringen bör grundläggande regler förrättsinformationssystemet, frågor om dess innehåll,ansvar och samordning meddelas i en ny förordning.I rättsinformationsförordningen (1999:175) reglerasformerna för rättsinformationssystemet. I syfte atttillförsäkra den offentliga förvaltningen ochenskilda tillgång till grundlägganderättsinformation i elektronisk form skall det enligt1 § finnas ett offentligt rättsinformationssystem.Rättsinformationssystemet skall föras med hjälp avinformationsteknik och finnas tillgängligt genom ettallmänt nätverk. Innehållet skall vara tillgängligtpå ett enhetligt sätt. Det finns enprototyp till en webbplats på Internet underadressen databaser, , finns sedan den 1juli 1996 tillgängliga gratis. propositioner i fulltext fr.o.m. riksmötet1993/94.Riksdagen har också en s.k. hemsida på Internet. Pådenna finns information under bl.a. följanderubriker: Debatt & beslut, De folkvalda, Så arbetarriksdagen, informerar, EU och Rixlex. Detfinns också s.k. genvägar från hemsidatill bl.a. Pressmeddelanden, Aktuella ärenden,Beslut i korthet, Temasidor, Direkt ochLagrummet. etablerades Direkt,den offentliga sektorns gemensamma webbplats.Sverige Direkt syftar till att ge medborgarna enökad service genom en gemensam ingång till denoffentliga sektorns information på Internet.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med motionärerna att det ärviktigt, bl.a. för demokratin, med information omvad riksdag, regering, statliga verk och kommunersysslar med samt att denna information med dagensteknik bör vara fritt tillgänglig över "nätet".Av utskottets redovisning ovan framgår att Sverigeär ett av världens ledande och mest utveckladeländer vad gäller såväl tillgången till somanvändningen av avancerad informations- ochkommunikationsteknik. I finns ett offentligträttsinformationssystem under utarbetande. Systemetinnebär att staten skall svara för en kontinuerliggrundservice på rättsinformationens område med hjälpav informationsteknik. Denna grundservice skallrikta sig till både allmänheten och den offentligaförvaltningen. databaser, , finnstillgängliga gratis. har också en s.k.hemsida på Internet från vilken man kan nå bl.a.Sverige Direkt som syftar till att ge medborgarna enökad service genom en gemensam ingång till denoffentliga sektorns information på Internet.Utskottet anser, med hänsyn till den utveckling sompågår på informations- och kommunikationsteknikensområde, att det inte är påkallat med en utredning ienlighet med yrkandet i motionen, som därföravstyrks. beträffande ombudsmannaorganisationenatt avslår motionerna, 1998/99:K205, 1998/99:K209,1998/99:K288, 1998/99:K299, 1998/99:K318,1998/99:K336 yrkandena 2 och 3 och 1998/99:A722yrkande 2,res. 1 (kd, fp)res. 2 (mp)2. beträffande Justitiekanslerns rollatt avslår motion 1998/99:K271,res. 3 (kd)3. beträffande alkoholfri representationatt avslår motionerna 1998/99:K278, 1998/99:K329och 1998/99:So306 yrkandena 12 och 13,res. 4 (mp)4. beträffande medborgarkontoratt avslår motion 1998/99:K305,5. beträffande förvaltningsmyndigheternasserviceatt avslår motionerna 1998/99:K304 och1998/99:N326 yrkande 18,res. 5 (m, fp)res. 6 (kd)6. beträffande myndigheternas bemötandeatt avslår motion 1998/99:So314 yrkande 11,res. 7 (c)7. beträffande homokompetensatt avslår motion 1998/99:Ju709 yrkande 12,res. 8 (v, fp, mp)8. beträffande länsdemokratiatt avslår motionerna 1998/99:K309 och1998/99:N338 yrkande 9,9. beträffande information frånmyndigheteratt avslår motion 1998/99:T803 yrkande 2.Stockholm den 16 september 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson (s), (), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd), (), Per (), (),() och (). (mom. 1)(), von der Esch (kd) ochHelena () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "har" och på s. 9slutar med "yrkande 2." bort ha följande lydelse:De ombudsmän som tillkommit efter JO har inte fåttsamma fristående ställning under som JOhar. De sorterar i stället under regeringen. Dessaombudsmän förordnas av regeringen. Alla ärsjälvständiga myndigheter utom Konsumentombudsmannensom är inordnad under . bör alla ombudsmän utses av riksdagen.Ämbeten under regeringen kan misstänkas förberoendeställning. Med alltfler ombudsmän riskerarvi enligt utskottet att få en splittring avresurser. Förutom en mer fristående ställning förombudsmännen borde enligt utskottet självaorganisationen förändras. Det skulle vara flerafördelar med att skapa ett sammanhålletombudsmannaämbete med ett antal rättighetsombudsmänsom var och en har specialkompetens och ansvar inomett antal områden. Ämbetet bör lämpligen kallasRättighetsombudsmannen. Förslagen bör enligtutskottet bli föremål för en parlamentariskutredning. Med avslag på motionerna K205, K288, K299yrkande 1, K336 yrkandena 2 och 3, A722 yrkande 2samt med bifall till motion K318 bör somsin mening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande ombudsmannaorganisationenatt med avslag på motionerna 1998/99:K205, 1998/99:K209, 1998/99:K288, 1998/99:K299, 1998/99:K336yrkanden 2 och 3 och 1998/99:A722 yrkande 2 samtmed bifall till motion 1998/99:K318 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. (mom. 1)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Bland de offentliga" och på s. 9 slutarmed "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör ,, ,ochDiskrimineringsombudsmannen sortera under riksdagen.Positiva resultat skulle uppnås om samtligaombudsmannafunktioner ställs under riksdagensansvar. Bland annat skulle ombudsmännenssjälvständighet och oberoende garanteras. Denenskildes och olika gruppers rättigheter ochrättssäkerhet skulle också stärkas. Utskottet anseratt frågan om en gemensam ombudsman för mänskligarättigheter bör utredas. En gemensam ombudsmanskulle ge en annan dignitet och slagkraft tillämbetet och vara ett sätt att återfå förtroendetfrån allmänhet och drabbade grupper. Den lämpligasteformen för den föreslagna ombudsmannen skulle varaatt JO lades samman med övriga ombudsmän till engemensam institution under . Med bifalltill motion K299 yrkande 1 bör hosregeringen begära förslag till sådan ändring ilagstiftningen att samtliga ombudsmän sorterar underriksdagen. Med bifall till motionens yrkande som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört om en gemensam ombudsman förmänskliga rättigheter och att det vore lämpligt attJO lades samman med övriga ombudsmän till engemensam institution.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande ombudsmannaorganisationenatt med avslag på motionerna 1998/99:K205, 1998/99:K209, 1998/99:K288, 1998/99:K318, 1998/99:K336yrkanden 2 och 3 och 1998/99:A722 yrkande 2 samtmed bifall till motion 1998/99:K299 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Justitiekanslerns roll (mom. 2)() och von der Esch (kd)anserdels att utskottets yttrande på s. 11 bort haföljande lydelse:Justitiekanslern är dels regeringens advokat ochutredare av olika företeelser inom den statligaförvaltningen, dels åklagare som beslutar om åtalmot domare i och Regeringsrätten.Justitiekanslern är också åklagare i vissa målenligt tryckfrihetsförordningen ochyttrandefrihetsgrundlagen. Enligt utskottet är dessadubbla roller diskutabla. Konflikter kan uppstågenom denna rolldelning inom samma ämbete. Enförändring och uppdelning av Justitiekanslernsbefogenheter bör därför genomföras efter en noggrannanalys. Enligt utskottet bör en utredning tillsättasför att skapa en klar rollfördelning mellan de olikauppgifter som ingår i Justitiekanslernsuppdrag. Med bifall till motion K271 bör riksdagensom sin mening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande Justitiekanslerns rollatt med bifall till motion 1998/99:K271 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,4. Alkoholfri representation (mom. 3)Per () anserdels att utskottets yttrande som på s. 12 börjar med"Utskottet vidhåller" och på s. 13 slutar med"därför motionerna." bort ha följande lydelse:Arbetslivet är ett område som enligt utskottet börvara alkoholfritt. Statliga medel skall inteanvändas för alkoholinköp. Detta är enligt utskottetett viktigt skäl för en alkoholfri offentligrepresentation. Det viktigaste skälet är emellertidatt det är ett konkret sätt för stat, landsting ochkommun att visa solidaritet med dem som har ellerriskerar att få alkoholproblem. Som ett föredöme förövrig offentlig verksamhet bör därför allrepresentation i och den statligaförvaltningen vara alkoholfri. Med anledning avmotionerna K278 och K329 samt med bifall till motionSo306 yrkandena 12 och 13 bör som sinmening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande alkoholfri representationatt med anledning av motionerna 1998/99:K278 och1998/99:K329 samt med bifall till motion1998/99:So306 yrkandena 12 och 13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Förvaltningsmyndigheternas service(mom. 5)Per (), (), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Enligt utskottet" och slutar med"yrkande 18." bort ha följande lydelse:Många företag tvingas enligt utskottet att väntalänge på att få ärenden avgjorda hos offentligamyndigheter. Det är ofta svårt att få besked om hurlång tid handläggningen beräknas ta. Att sätta upppunktlighetsmål för handläggningen kan enligtutskottet vara ett sätt att skapa medvetenhet omorsakerna till fördröjningar i handläggningen. Etttiotal myndigheter bör enligt utskottet ges i uppdrag att arbeta medpunktlighetsmål, varefter verksamheten börutvärderas.