bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Det framkom vidare att samtligabarnfamiljer som erbjudits hälsokontroll för barnhade accepterat erbjudandet. För att landstingenskall nå ut till samtliga familjer behöver det dock,anför regeringen, ske en förbättring avinformationsutbytet mellan landstingen ochInvandrarverket. De flesta landstingen hade införövertagandet av ansvaret för de asylsökandes hälso-och sjukvård genomfört en viss personalutbildning.Under en övergångsperiod har särskildavårdcentraler, eller den sjukvårdsorganisation vidförläggningarna som redan fanns inrättad, använtsför de asylsökandes sjukvård. Av propositionenframgår dock att vårdens organisation kommeratt integreras i landstingens ordinarie sjukvård.Mot bakgrund av det anförda avser regeringen att geSocialstyrelsen i uppdrag att belysa situationen förbarnen efter det att landstingen tagit över ansvaretför de asylsökandes sjukvård.Vad gäller s.k. gömda barn, dvs. utländska barn somhålls eller håller sig undan verkställighet avbeslut om avvisning eller utvisning, anförregeringen i Allmänna utgångspunkter ochöverväganden (s. 12-13) att det är ett allvarligtproblem att det finns barn som lever gömda ochutanför samhället. Regeringen menar att staten inteär skyldig att tillförsäkra dessa barn samtligarättigheter som ger. Det skulle,menar regeringen, uppstå orimliga situationer om enmyndighet åläggs att verkställa ett beslut om enavvisning eller utvisning av ett barn, somen annan myndighet är skyldig att tillförsäkra dettabarn samma rättigheter som barn som vistas lagligt iSverige.Regeringen anför att strävan i stället måste varaatt i första hand motverka att barn göms i Sverige.Vidare måste myndigheterna begränsaskadeverkningarna för de barn som drabbas. För attminska problemet har en rad åtgärder vidtagits.Utlänningslagen har tillförts en portalbestämmelseav vilken bl.a. framgår att det i fall som berörbarn särskilt skall beaktas vad barnets bästakräver. Utlänningslagen har också tillförts ensärskild bestämmelse som anger att det, om det inteär olämpligt, skall klarläggas vad barnet har attanföra i ärende om uppehållstillstånd. Ipropositionen anförs vidare att regeringen i maj1998 beslöt att ge och i uppdrag att kartlägga hur många barnsom hålls gömda för att undgå verkställighet avavvisnings- eller utvisningsbeslut, m.m.MotionenI motion So8 av m.fl. (c) begärs iyrkande 14 ett tillkännagivande om de gömda barnen.Motionärerna menar att det bör göras en utredningeller kartläggning om förhållandena för de gömdabarnen samt på vilket sätt de medicinska insatsernaskall kunna säkras, trots att de lever i Sverigeunder avvisningshot.Utskottets bedömningRegeringen avser att ge i uppdragatt belysa det medicinska omhändertagandet förasylsökande barn efter det att landstingen tagitöver ansvaret för de asylsökandes hälso- ochsjukvård. Utskottet delar regeringens bedömning attkunskapen om barnens situation bör förbättras.Utskottet vill vidare understryka att det ärväsentligt att de familjer, och då inte minstbarnen, som flytt från svåra omständigheter möts avett professionellt medicinskt omhändertagande.Vad gäller frågan om de gömda barnen konstaterarutskottet att motionärerna tar upp en mycket viktig,men även mycket svår, fråga. Å ena sidan finnsbehovet av att ge även gömda barn rätt till hälso-och sjukvård. Å andra sidan kräver en regleradinvandring att det upprätthålls en skiljelinjemellan de som har och de som inte har rätt attstanna i landet. Dessa två angelägna frågor brytshär mot varandra. Med beaktande av det viktigaundantaget att även dessa barn har rätt till akutsjukvård har den sistnämnda principen fåttföreträde. Det handlar om möjligheter att iett längre perspektiv kunna upprätthålla en regleradinvandring. En sådan reglerad invandring syftarbl.a. till att trygga rätten för såväl barn somvuxna att kunna söka asyl i Sverige.Regeringen anför att strävan måste vara att iförsta hand motverka att barn över huvud taget gömsi . Utskottet delar denna bedömning och villliksom i betänkande 1996/97:SfU5 s. 97 understrykabetydelsen av väl motiverade beslut. Utskottet menaratt sådana är väsentliga för att skapa förståelseför att ansökningar om uppehållstillstånd avslås,när sökandena inte har tillräckliga skäl att stannakvar i landet. I betänkande 1996/97:SfU5 refereradesvidare att såväl hade uppfattningen att det skulleligga ett stort värde i en fortlöpande dialog mellanberörda myndigheter och involveradefrivilligorganisationer. En öppenhet ochflexibilitet i denna dialog skulle kunna förebyggaoch avveckla situationer där barn göms. En annaneffekt skulle kunna vara ett undanröjande aveventuella uppfattningar att myndigheterna skulle habristande kunskaper om förhållandena i hemländernaeller vara okänsliga för utsatta människorssituation.Vad gäller motionsyrkandet rörande en utredning omförhållandena för de gömda barnen vill utskottethänvisa till att och Invandrarverketår 1994 utarbetade en rapport om de gömda barnenssituation (SoS rapport 1994:8 Gömd - om barn somhålls gömda för att slippa avvisning). Vidareframgår det av propositionen att regeringen i maj1998 gav och iuppdrag att kartlägga hur många barn som hålls gömdaför att undgå verkställighet av avvisnings- ellerutvisningsbeslut, m.m. Utskottet har erfarit att deti uppdraget bl.a. ingår att studera vad som orsakaratt barn göms, samt om de nuvarande åtgärderna föratt motverka att barn hålls gömda kan anses varatillräckliga. Vidare skall de fysiska och psykiskakonsekvenserna av att barn hålls gömda analyseras.Utskottet anser att i avvaktan på dennämnda kartläggningen inte bör göra några uttalandeni de frågor som tas upp i motion So8 yrkande 14.Socialutskottet bör därför avstyrka motionen.Förskola och skolaGällande ordningSedan den 1 januari 1995 är kommunerna skyldiga atttillhandahålla plats inom barnomsorgen till allabarn mellan vars föräldrarförvärvsarbetar eller studerar. Denna s.k.barnomsorgsgaranti omfattar dock inte asylsökandebarn eller barn som av annat skäl sökeruppehållstillstånd i . Asylsökande barn kan ivissa fall ha rätt till barnomsorg. Dettaförutsätter dock att det är fråga om barn sombehöver särskilt stöd.Vad gäller grundutbildningen anges i skollagen(1985:1100) att denna skall vara kostnadsfri ochtillgänglig för alla som är bosatta i landet. Därmedutesluts asylsökande barn samt barn som av annatskäl söker uppehållstillstånd. Genomgrundskoleförordningen (1994:1194) och en särskildförordning om undervisning för asylsökande barn(SKOLFS 1993:21) ges dessa barn en begränsad rätttill utbildning. De skall tas emot i iden kommun där de vistas. Antalet timmar är dockbegränsat och det finns även ett tak förkostnaderna. Den ersättning som kommunerna får avstaten motsvarar enligt Barnkommitténshuvudbetänkande (SOU 1997:116, s. 290) mellan 60 och65 % av den genomsnittliga kostnaden för en elev iden svenska grundskolan.Asylsökande ungdomar samt ungdomar som av andraskäl söker uppehållstillstånd och är mellan 16 och18 år har inte heller samma rätt till utbildning somungdomar bosatta i . De har dock rätt attdelta i studieverksamhet som motsvarargymnasieskolan. Ansvarig att erbjuda sådanutbildning är den förläggning vid vilken ungdomarnaär registrerade. Förläggningen kan själv väljalösning, t.ex. att köpa in utbildning från enkommunal gymnasieskola.PropositionenRegeringen anför att även barn till asylsökandeföräldrar som förvärvsarbetar bör erbjudasförskoleverksamhet. Regeringen anser vidare att detfinns mycket som talar för att förskolan på siktborde erbjudas alla barn. Det är dock, menarregeringen, inte möjligt att utan ökade resursersamtidigt införa en allmän förskola och behålla engod kvalitet.MotionenI motion So5 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 5 (delvis) ett tillkännagivande om att barntill asylsökande föräldrar skall vara berättigadetill barnomsorg samt att barn som sökeruppehållstillstånd skall ha samma rätt tillutbildning som barn som är bosatta i bedömningUtskottet instämmer i regeringens bedömning att detfinns mycket som talar för att förskolan på siktborde kunna erbjudas alla barn. I det nuvarandeekonomiska läget saknas dock medel till en sådanreform. I övrigt vill utskottet påpeka att det redani dag i regel anordnas barnverksamhet vidförläggningarna.Frågan om asylsökande barn skall ha samma rätt tillutbildning som barn som är bosatta i haräven väckts i andra sammanhang. Utskottet beslutadeden att remittera ett liknandemotionsyrkande till ochSkolverket. Utskottet avser att behandla fråganunder , och bör därför inte nugöra något uttalande. Syftet med motion So5 yrkande5 får i denna del därmed anses tillgodosett.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attsocialutskottet bör avstyrka motion So5 yrkande 5(delvis).UtlänningslagenMotionernaI motion So5 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 5 (delvis) ett tillkännagivande om att detbehövs en uppföljning av hur utlänningslagens nyabestämmelser om barnets bästa tillämpas i praktiken.I motion So7 av m.fl. (v) begärs enöversyn av utlännings-lagen för en generösare syn påfamiljeåterföreningsärenden (yrkande 10) samtförslag till regler när det gäller asylsökande barnså att de väntan på besked fårpermanent uppehållstillstånd (yrkande 11).Utskottets bedömningI motion So5 yrkande 5 aktualiseras frågan om enuppföljning av utlännings-lagens portalbestämmelsevad gäller ett särskilt beaktande av barns bästa.Utskottet har i detta yttrandes inledningkonstaterat vikten av denna portalbestämmelse och avatt dess effekter följs upp. Som nämnts harUtrikesdepartementet tillsatt en arbetsgrupp för attbl.a. utvärdera tillämpningen av portalbestämmelsen.Utskottet har erfarit att den nämnda arbetsgruppengetts ett förlängt mandat och skall avsluta sittarbete . Syftet med motion So5 yrkande 5får i denna del därmed anses tillgodosett.Nuvarande bestämmelse om vilka personer som skallbeaktas vid familjeåterförening fick sin utformningden . Utskottet anförde vid dettatillfälle (bet. 1996/97:SfU5 s. 53) att det var fördel att familje- och anhörigbegreppenpreciserades i lag med tydliga anvisningar om hurlagen skall tillämpas vid beviljande avuppehållstillstånd. Utskottet anförde vidare att detansåg att lagförslaget, rörande den avgränsning avvilka andra anhöriga än medlemmar av kärnfamiljensom skall ha en principiell rätt tilluppehållstillstånd, var väl avvägt. Det påpekadesockså att det finns möjligheter att göra undantagoch ge uppehållstillstånd även till andra närståendenär det finns skäl till det. Utskottet vidhållerdenna uppfattning.Rörande yrkandet att asylsökande barn efter två årsväntan på besked skall få permanentuppehållstillstånd vill utskottet anföra följande:Det har i praktiken främst varit två omständighetersom föranlett myndigheterna att låtautlänningsärenden "vila". Den första är attmyndigheterna i avvaktan på att situationen i ettland skall klarna skjutit upp prövningen av en vissasylgrupps ärenden. Den andra omständigheten är attInvandrarverket eller har lämnatöver ett ärende till regeringen för avgörande. Iavvaktan på regeringens vägledande avgörande har dåmyndigheterna avvaktat med att fatta beslut iärenden med samma problematik. Utskottet anförde isitt betänkande 1996/97:SfU5 (s. 81) att de dåaktuella lagändringarna, bl.a. att regeringen iframtiden skulle handlägga ett mindre antal ärenden,innebar att det fortsättningsvis kommer att finnasmindre anledning och mindre utrymme förmyndigheterna att avvakta med avgöranden närsituationen eller rättsläget är oklart. Utskottetkunde inte heller tillstyrka att uppehållstillståndskulle kunna ges utan attmyndigheterna hunnit pröva ärendet. Utskottet finnerinte något skäl att ändra sin bedömning.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attsocialutskottet bör avstyrka motionerna So5 yrkande5 i denna del samt So7 yrkandena 10 och 11.MedborgarskapGällande ordningI huvudsak förvärvas svenskt medborgarskap utifrånföräldrarnas medborgarskap, den s.k.härstamningsprincipen. Härutöver finns i princip tvåytterligare sätt att förvärva svenskt medborgarskap.Det sker då antingen genom anmälan om långvarighemvist, vilket berör utlänningar som fyllt 21 (ivissa fall 18) men inte , eller genom ansökanom medborgarskap (naturalisation), som kan görasfrån . Ett beslut om naturalisation kanäven omfatta sökandes minderåriga ogifta barn.MotionernaI motion So5 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 5 (delvis) ett tillkännagivande om att detbehövs en ändring i medborgarskapslagen i syfte attunderlätta för statslösa barn att efter en viss tidshemvist i få svenskt medborgarskap.I motion So7 av m.fl. (v) begärs iyrkande 12 förslag till en sådan ändring i lagen såatt statslösa barn får svenskt medborgarskap åretefter det att de fått permanent uppehållstillstånd.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den svenska huvudprincipenom härstamning, dvs. att föräldrarnas medborgarskapär avgörande för barnets, innebär att barn kanriskera att sakna medborgarskap. Detta är fallet omföräldrarna är statslösa eller om det land somföräldrarna är medborgare i tillämpar principen atten stats medborgarskap förvärvas genom födelse inomden statens territorium.I januari 1997 beslutade regeringen att tillsättaen parlamentarisk kommitté (dir. 1997:5) med uppgiftatt genomföra en allmän översyn av lagen om svensktmedborgarskap. som uppgift att överväga åtgärder för attunderlätta för statslösa personer att bli svenskamedborgare. Kommitténs arbete skall vara avslutatden 1 mars 1999.Det är utskottets mening, vilket även anförts ibl.a. betänkandena /97:SfU14 samt 1998/99:SfU3,att arbete ochöverväganden bör avvaktas. Utskottet anser därmedatt socialutskottet bör avstyrka motionerna So5yrkande 5 i denna del och So7 yrkande 12.Stockholm den 28 januari 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (),(), (), UlfKristersson (m), (), vonEssen (m), (), (),(), (),(), (),() och ().Avvikande meningarStrategi för att förverkliga barnkonventionen1. , , (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "mening" och slutar med"utlänningsärenden" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är ettviktigt instrument för att barns villkor skallförbättras. Genom ratificeringen har enfolkrättslig förpliktelse att vidta alla lämpligaåtgärder för att genomföra konventionen. För attsäkerställa barnets rättigheter enligt konventionenkrävs, enligt vad som också anges i propositionen,en kombination av åtgärder. Utskottet villunderstryka att attityder inte ändras genomlagstiftning, vare sig det handlar om attityder tillbarns rättigheter enligt eller omattityder i andra sammanhang.Hälso- och sjukvård för asylsökande m.fl.2. () och () anser att den del av utskottets yttrande sombörjar med "Vad gäller motionsyrkandet" och slutarmed "avstyrka motionen" bort ha följande lydelse:Utskottet välkomnar att regeringen gettSocialstyrelsen och i uppdrag attkartlägga hur många barn som hålls gömda för attundgå verkställighet av avvisnings- ellerutvisningsbeslut. Utskottet har erfarit att det iuppdraget även ingår att bl.a. studera vad somorsakar att barn göms samt om de nuvarandeåtgärderna för att motverka att barn hålls gömda kananses vara tillräckliga. Vidare skall de fysiska ochpsykiska konsekvenserna av att barn hålls gömdaanalyseras. Utskottet anser att det bör tillsättasen utredning med uppgift att lägga fram förslag somskulle möjliggöra medicinska insatser även för gömdabarn. bör därför tillstyrka motionSo8 yrkande 14.Utlänningslagen3. (), () ochKalle () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Nuvarande bestämmelse" ochslutar med "yrkande 10 och 11" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att bedömningen av ansökningar omfamiljeåterförening måste förändras. Barnfamiljersom splittrats på grund av krig har mycket svårt attåterförenas i . Detta beror på attmyndigheterna i många fall ställer alltför storakrav på att människor skall kunna bevisa släktskap.För att skall kunna leva upp tillbarnkonventionens krav på att ansökningar rörandefamiljeåterförening skall behandlas på ett positivt,humant och snabbt sätt måste barnets bästa tillmätasstörre betydelse.I finns tusentals barn som väntar på beskedom de skall få uppehållstillstånd eller inte. Imånga fall är väntetiderna oacceptabelt långa. Denutdragna tiden av ovisshet drabbar i synnerhet debarn som bär med sig svåra upplevelser av krig, våldoch förföljelse. Utskottet anser därför att deasylsökande barn som väntat på besked börfå permanent uppehållstillstånd.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attsocialutskottet bör tillstyrka motion So7 yrkande 10och 11.Medborgarskap4. (), () ochKalle () anser att del av utskottetsyttrande som börjar med "Det är utskottets" ochslutar med "yrkande 12" bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i enlighet medbarnkonventionen, att varje barnhar rätt till ett medborgarskap.Ett barn som är statslöst och bor iSverige bör därför, oavsettföräldrarnas medborgarskap, ha rätttill ett svenskt medborgarskap.Lagen om svenskt medborgarskap bördärför ändras så att statslösa barnkan få svenskt medborgarskap ett årefter det att de fått permanentuppehållstillstånd. Utskottet anserdärmed att socialutskottet börtillstyrka motion So7 yrkande 12.Utbildningsutskottets yttrande1998/99:UbU2yFrågor i anslutning till proposition ombarnkonventionenTill socialutskottetSocialutskottet har berettbl.a. utbildningsutskottet möjlighet att yttra sigöver proposition 1997/98:182 Strategi för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter iSverige jämte motioner i de delar som har sambandmed - i det här fallet - utbildningsutskottetsberedningsområde.I propositionen begär regeringen att riksdagenskall godkänna den i avsnitt 4 av propositionenföreslagna strategin för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter. Regeringensförslag berör inte direkt utbildningsutskottetsverksamhetsområde. Med anledning av propositionenhar emellertid väckts bl.a. tre motioner medyrkanden som berör utbildningsutskottets område. Detgäller 1998/99:So5 (kd) yrkande 4, 1998/99:So7 (v)yrkandena 8, 13, 14, 15 och 16 samt 1998/99:So8 (c)yrkande 9. Utskottet yttrar sig i det följande överdessa yrkanden.Inledningsvis konstaterar utskottet att regeringen idet avsnitt av propositionen där förslaget tillriksdagen utvecklas också redovisar sin bedömning ifrågor som rör utbildningsutskottetsverksamhetsområde. Regeringen anför sålunda attkunskaper om bör ingå igrundutbildningen för personalkategorier som efterutbildningen kommer att i väsentlig omfattningarbeta med barn. Särskild fortbildning bör anordnasav arbetsgivare för personalkategorier som i dagsaknar kunskap om och som i sittarbete möter barn. Regeringen avser att göra enöversyn av utbildningarna för de yrkesgrupper somkommer att arbeta med barn för att följa uppkunskapsförmedlingen om . Vidare börBarnombudsmannen (BO) få i uppdrag att utarbetaprogram för fortbildning av redan verksam personalsom arbetar med barn. BO tillförs särskilda medelför att i samråd med ta fram material och göragrundläggande utbildningsinsatser för att få i gångfortbildning om i kommuner ochlandsting.Utskottet, som med tillfredsställelse har noteratvad regeringen anför om i vissautbildningar och om fortbildning om konventionen,tar nu upp till behandling de motionsyrkanden somutskottet vill yttra sig över.I motion 1998/99:So7 (v) yrkande 15 begärs ettuttalande av om att börfå en tydlig plats i läroplanen. Barn bör, anförmotionärerna, studera och praktisera sinarättigheter redan från tidig ålder.Utskottet erinrar om att det av läroplanerna förungdomsskolan framgår att rektor har ett särskiltansvar för att skolpersonalen får kännedom om deinternationella överenskommelser som harförbundit sig att beakta i utbildningen. Påregeringens uppdrag - i anslutning till attläroplanerna fastställdes - har givit uten bok som innehåller fyra internationellaöverenskommelser, vilka ligger till grund för de nyaläroplanerna. Häri ingår bl.a. FN:s konvention ombarnets rättigheter. Boken, Överenskommet(, 1995), har skickats ut tillalla lärare och rektorer för att användas somstudiematerial i undervisningen. Utskottet utgårfrån att rektorerna tar sitt ansvar i nu berörthänseende och därmed gör det möjligt för barn atttidigt och i enlighet med vad motionärerna åsyftarlära känna sina rättigheter. Med hänvisning till detnu anförda bör socialutskottet kunna förutsätta attnu gällande bestämmelser tillgodoser motionärernasönskemål och därmed avstyrka bifall till yrkandet.Skolhälsovården berörs i motion 1998/99:So5 (kd)yrkande 4. Motionärerna efterlyser nationellariktlinjer för den. Förhållandena och verksamhetensorganisation skiftar från kommun till kommun. De avmotionärerna önskade riktlinjerna bör även avseskolpsykologernas verksamhet.Utskottet vill peka på att regeringen ägnar ettsärskilt avsnitt i propositionen åt skolhälsovården(s. 61 f.). Regeringen framhåller attskolhälsovården är en viktig resurs och når nära nogsamtliga barn i skolåldern. Enligt regeringensuppfattning har skolhälsovården en viktig roll i atttidigt upptäcka och förebygga olika problem.Utskottet delar denna uppfattning.Efter det att propositionen lades fram harregeringen tillsatt en särskild utredare omelevvård-skolhälsovård. I direktiven för utredningenerinrar regeringen om att har påpekatatt de stora variationerna mellan kommuner i frågaom elevvården inte kan anses ligga i linje medbarnkonventionens bestämmelser och anda (SOU1997:116). Utredaren skall ha slutfört sitt arbetesenast (dir. 1998:59).Mot bakgrund av pågående utredningsarbete börsocialutskottet inte föreslå att vidtanågon särskild åtgärd med anledning av förevarandeyrkande.Frågan om romska barn och deras möjlighet till entrygg uppväxtmiljö tas upp i motion 1998/99:So7 (v)yrkande 8. Enligt motionärerna bör uttalasig för att det tas fram undervisningsmetoder somtar hänsyn till den romska kulturens muntligakaraktär. Det bör finnas romska lärare ochassistenter.Utskottet vill med anledning av yrkandet peka påatt har i uppdrag att undersöka hursituationen kan förbättras för romska elever, vilketuppdrag skall redovisas . Uppdraget harsin upprinnelse i att en särskild arbetsgruppbestående av företrädare för bl.a. och olika departement för ett par årsedan lade fram rapporten i -tillsammans i förändring (Ds 1997:49). Utskottetanser att socialutskottet med hänvisning till deredovisade omständigheterna bör avstyrka yrkandet.I ett par av motionerna berörs skolmiljön ochelevernas skolsituation. I motion 1998/99:So7 (v)begärs ett tillkännagivande av om vad imotionen anförts om en trygg skolmiljö och utökatvuxenstöd. Det senare bör ges både i undervisningenoch på rasterna. Barnens arbetsmiljö bör fungerafysiskt, psykosocialt och studiemässigt (yrk. 13).Enligt motion 1998/99:So8 (c) är det viktigt attregelbundet ta reda på hur barnen själva uppleverskolan och systematiskt arbeta för att alltfler barnfrån socialt mindre gynnade hem skall trivas iskolan och finna den meningsfull. Motionärerna villatt skall uttala sig för att dennationella utvärderingen av skolan bör omfatta ensystematisk redovisning av elevernas egnaupplevelser av sin skolsituation (yrk. 9).Utskottet vill först erinra om att en skärpning ochett förtydligande har gjorts i skollagen ochläroplanerna för att komma till rätta med mobbning iskolan. Ändringen i skollagen beslutade riksdagenunder föregående efter förslag avregeringen i proposition 1997/98:6 Förskoleklass ochandra skollagsfrågor. Vid sin behandling avförslaget ägnade utskottet stort arbete och utrymmeåt de frågor som aktualiseras av motionärerna(bet. 1997/98:UbU5 s. 27-38, rskr. Syftet medde tydligare centrala bestämmelser som införts efterriksdagens behandling av frågan var att dessa skulleutgöra stöd för det lokala arbetet mot mobbning.