bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Länder som erhåller svenskt bistånd måste sträva efter enrättvis fördelning och solidaritet i det egna landet. Skattesystemen måste varaså utbyggda att de medger en omfördelning mellan rika och fattiga också imottagarlandet.Vad som ovan anförts om demokrati och mänskliga rättigheter som villkorför biståndet bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion U210 (c) yrkande 10. MotionernaU205 (m), U206 (fp) yrkandena 5 och 12, U215 (kd) yrkande 15 samt U217(v) yrkande 8 anses besvarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklings-samarbetetatt med bifall till motion 1999/2000:U210 yrkande 10 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotionerna /2000:U205, 1999/2000:U206 yrkandena 5 och 12,1999/2000:U215 yrkande 15 samt 1999/2000:U217 yrkande 8 besva-rade med vad utskottet anfört,14. Korruption i mottagarländerna (mom. 29), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "I regeringensskrivelse" och på s. 61 slutar med "vad utskottet anfört" bort ha följandelydelse:Bistånd får inte utbetalas till statsmakter som grovt och systematiskt krän-ker mänskliga rättigheter och utövar förtryck mot sina medborgare. Allvarligkorruption skall också utesluta bistånd.Utskottet anser att systemet med landramar bör avvecklas till förmån föravtalsbundet samarbete. I avtalen bör strikta villkor vad gäller korruption,redovisning och effektivitet tas in. Det får inte inträffa att bistånd i praktigynnar korruption genom släpphänt hanterande. Det finns alarmerande rap-porter om just detta, inte minst vad avser det s.k. importstödet.Bistånd skall vara effektivt. Så kallade utgiftsmål - där måluppfyllelsenbestår i att anslagna medel utbetalats - leder sällan till detta. Det gäller nui stället skapa effektivitetsmål - minskat antal fattiga, antal flickor som intfått grundläggande utbildning, minskat antal hushåll som inte fått rent vattenetc. Man skall kunna mäta vad man gör.Utskottet ställer sig vidare bakom motionsledes framförda förslag på ettfrån Sida oberoende utvärderingsinstitut. Biståndet skall - med en FN-formulering - "vara oljan i motorn, inte bensinen i tanken". Kraven på ef-fektivitet i biståndet innebär inte ett minskat ansvarstagande, utan tvärtom ensnabbare måluppfyllelse för fattigdomens avskaffande, demokratiutvecklingoch respekt för mänskliga rättigheter i våra samarbetsländer.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U220 (m) yrkande 8.dels att utskottets hemställan under 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande korruption i mottagarländernaatt med bifall till motion 1999/2000:U220 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Redogörelse för de mänskliga rättigheterna imottagarländerna (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 61 börjar med "Utskottet hartidigare" och slutar med "yrkande 4 besvarade." bort ha följande lydelse:Utskottet begärde i ett tillkännagivande i betänkande 1998/99:UU2 att re-geringen i en särskild rapport i samband med att budgetpropositionenpresenteras för redovisar läget beträffande demokrati och mänskli-ga rättigheter i våra mottagarländer. Med tanke på demokratimålets betydelseär det rimligt att denna information regelbundet och på ett lättillgängligt sätställs till förfogande och därmed också kan bli föremål för diskus-sion.Trots tillkännagivande lämnade regeringen inte någon sådanrapport om förhållandena beträffande demokrati och de mänskliga rättighe-terna i mottagarländerna inför behandling av biståndsbudgeten förår 2000. Att regeringen överlämnat en redovisning innan utskot-tet justerade årets biståndsbetänkande kan ej anses svara mot riksdagensbegäran. Såsom tidigare fastslagit skall redovisningen lämnassamtidigt som budgetpropositionen presenteras för att redovisningen skallkunna utgöra en del av beslutsunderlag.Detta bör ges regeringen till känna.Med vad ovan anförts tillstyrks motion U206 (fp) yrkande 9. Motion U607(m) yrkande 4 anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande redogörelse för de mänskliga rättigheterna i motta-garländernaatt med bifall till motion 1999/2000:U206 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotion /2000:U607 yrkande 4 besvarad med vad utskottet anfört,16. Skuldlättnader (mom. 46), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 79 börjar med "Motion U201(m)" och slutar med "U215 (kd) yrkande 6 avstyrks" bort ha följande lydel-se:Utskottet anser det särskilt angeläget att skulder skallavskrivas. Det är positivt att skuldavskrivning nu vunnit brett genomslag sominstrument i biståndspolitiken. Utskottet anser dock att avskrivningarnamåste villkoras. Dels skall krav på ett gott styre finnas, dels måste satsningapå grundläggande hälsovård och utbildning göras för att skapa nödvändigaförutsättningar för en långsiktigt god utveckling.Motion U204 (m) yrkande 10 tillstyrks därmed. Motionerna U201 (m),U204 (m) yrkande 11, U206 (fp) yrkandena 13-15, U210 (c) yrkandena 9och 12 samt U216 (fp, c) yrkande 1 anses besvarade med vad utskottet an-fört. Motion U215 (kd) yrkande 6 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande skuldlättnaderatt med bifall till motion 1999/2000:U204 yrkande 10 ochmed avslag på motion 1999/2000:U215 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motionerna1999/2000:U201, 1999/2000:U204 yrkande 11, 1999/2000:U206 yr-kandena 13-15, 1999/2000:U210 yrkandena 9 och 12 samt1999/2000:U216 yrkande 1 besvarade med vad utskottet anfört,17. Skuldlättnader (mom. 46), (båda kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 78 börjar med "Utskottetdelar många" och på s. 79 slutar med "U215 (kd) yrkande 6 avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet har under en följd av år tagit upp frågan om skuldavskrivningarför de fattigaste länderna. Det är utskottets uppfattning att sådana är nödvän-diga för att de fattigaste länderna skall ha en rimlig möjlighet till ekonomisktillväxt. För många av dessa länder överskrider räntekostnaderna ex-portintäkterna. Naturligtvis måste länderna själva vara villiga att avvisakorruption och satsa på en konsekvent ekonomisk politik med tillräckligsatsning på grundläggande utbildning och hälsovård. För att lyckas måste deockså stödjas i sina ansträngningar genom skuldlättnader.Det är mot den bakgrunden glädjande att nu börjat accepteravissa avskrivningar. Vid G 8-mötet i beslutades om radikalaavskrivningar av de fattigaste ländernas skulder, vilket även förklaratsig ha för avsikt att stödja. Utskottet noterar dock att något sådant stöd ännuinte kommit i gång, vilket enligt utskottets mening inte överensstämmer medregeringens uttalade ambitioner om skuldlättnader och med upp-slutning kring detta anslag.För år 2000 har regeringen föreslagit ett anslag på tillEkonomiska reformer, där skuldavskrivningar ingår. Med regeringens nuva-rande politik och aviserade utgiftsbegränsningar på biståndet finns tyvärringa garantier för att dessa medel kommer att utbetalas. Det är enligt utskot-tets mening viktigt att kan lita på att åtminstone de anslag manbeslutat om betalas ut.Detta bör ges regeringen till känna.Motion U215 (kd) yrkande 6 tillstyrks därmed. Motionerna U201 (m),U204 (m) yrkandena 10 och 11, U206 (fp) yrkandena 13-15, U210 (c) yr-kande 9 och 12 samt U216 (fp, c) yrkande 1 anses besvarade med vad ut-skottet ovan anfört.dels att utskottets hemställan under 46 bort ha följande lydelse:46. beträffande skuldlättnaderatt med bifall till motion 1999/2000:U215 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotionerna /2000:U201, 1999/2000:U204 yrkandena 10 och 11,1999/2000:U206 yrkandena 13-15, 1999/2000:U210 yrkandena 9 och12 samt 1999/2000:U216 yrkande 1 besvarade med vad utskottet an-fört,18. Hälsoforskning (mom. 48), , , (alla m),och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 81 börjar med "Utskottet harinhämtat" och slutar med "U215 (kd) yrkande 7 besvarad" bort ha följandelydelse:Att bedriver ett bilateralt samarbete med flera länder är utmärktmen enligt utskottets mening otillräckligt för att möta de aktuella problemeninom hälsoforskningens område. Mer än 700 miljoner människor lever iextrem fattigdom i högt skuldsatta länder, en siffra som väntas stiga till 1,5miljarder om det internationella samhället inte hjälps åt att titu med problemen på ett adekvat sätt. Utskottet anser att något radikalt numåste göras för att förverkliga de goda förslag som finns. Mer pengar måsteavsättas för hälsoforskning inriktad på de fattigas behov. Detta gäller särskilsjukdomar som malaria, aids och tuberkulos. Malaria dödar nästan 2,5 miljo-ner människor och tuberkulos mer än 2 miljoner. Två tredjedelar av världens30 miljoner hivsmittade bor i de fattigaste länderna.Miljontals liv skulle räddas om hälsoforskningen även inriktades på defattiga ländernas sjukdomar. Internationella organisationer som WHO ochFAO får inte tillräckligt med bidrag för att själva kunna bedriva denna forsk-ning. Utskottet menar att tiden nu är mogen för att utarbeta en strategi församarbete mellan den rika och fattiga världen vad gäller hälsoforskningen.Sverige och andra länder måste tillsammans med de internationella organisa-tionerna garantera att det finns marknader för vaccin mot t.ex. malaria, tu-berkulos och aids.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U215 (kd) yrkande 7. Motion U204 (m) yrkande6 anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 48 bort ha följande lydelse:48. beträffande hälsoforskningatt med bifall till motion 1999/2000:U215 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotion /2000:U204 yrkande 6 besvarad med vad utskottet anfört,19. Ökat stöd till enskilda organisationers utvecklingssamarbete(mom. 50), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med "Utskottetkonstaterar att" och slutar med "U204 (m) yrkande 12" bort ha följandelydelse:Fria och frivilliga organisationer gör goda insatser, särskilt vad gäller kun-skapsöverföring. Sådant bistånd har, genom personligt engagemang, egnaarbetsinsatser och lokal erfarenhet, ett betydligt större värde än den nomi-nella ekonomiska volymen. Enligt utskottets mening kompletterar biståndetgenom frivilliga organisationer det bilaterala utvecklingssamarbetet på ettangeläget och framgångsrikt sätt. Via dessa organisationer når svenska insat-ser direkt ut till de behövande befolkningarna utan omvägar via statsappara-ten. Vidare fyller bistånd genom enskilda organisationer den viktiga uppgif-ten att genom kunskapsöverföring stödja utvecklingen av enskilda organisa-tioner i samarbetsländerna och stärka det civila samhällets institutioner.Utskottet menar att det är viktigt att de fria organisationerna be-håller sin karaktär. Varsamhet med offentliga biståndsmedel till frivilligaorganisationer och krav på egeninsatser bör därför iakttas. Därigenom slårman vakt om fördelarna med denna biståndsform.I enlighet med vad som anförs i motion U204 (m) yrkande 12 anser ut-skottet att fria och frivilliga organisationer bör ges en utökad roll i biståndsamtidigt som krav på egeninsatser upprätthålls. Detta bör ges regeringen tillkänna.Därmed tillstyrker utskottet motion U204 (m) yrkande 12.dels att utskottets hemställan under 50 bort ha följande lydelse:50. beträffande ökat stöd till enskilda organisationers utvecklings-samarbeteatt med bifall till motion 1999/2000:U204 yrkande 12 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Enskilda organisationer (mom. 51)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84 börjar med "Utskottetdelar motionärernas" och slutar med "U206 (fp) yrkande 21" bort ha följandelydelse:Enskilda människor och enskilda organisationer utgör själva basen för bi-ståndsviljan. Utredningar som gjorts rörande biståndet visar också att inter-nationellt solidaritetsarbete genom enskilda organisationer är effektivt ochvilar på stor erfarenhet. Korta beslutsvägar och obyråkratiskt sätt att arbetagör att hjälpen genom frivilligorganisationer är kostnadseffektiv och nårfram. Arbetet sker ofta i små lokalt förankrade projekt, med en mycket närakontakt mellan de engagerade människorna i och deras samar-betspartner i syd eller öst. Andra delar av folkrörelsebiståndet sker i störreskala, speciellt inom de områden där organisationerna har extra stor kompe-tens, som exempelvis demokratifrågor och speciella humanitära insatser.Återuppbyggnadsarbetet efter orkanen förödelse i Centralamerikaförra året är ett tydligt exempel på förmågan hos enskilda organisationer attsnabbt nå fram med hjälp och påvisar nödvändigheten av att ta det civilasamhället till hjälp under en sådan process. Flertalet svenska organisationersom arbetar i anpassade på ett flexibelt sätt sin verksamhetefter katastrofen för att stödja återuppbyggnadsarbetet. Att det kunde skesnabbt var tack vare organisationernas nära förbindelser med centralameri-kanska enskilda organisationer. Genom den som ägde rum ianslutning till regeringskonferensen om Centralamerikabiståndet i Stock-holm fick också det civila samhället en viktig roll i det fortsatta åteuppbyggnadsarbetet.Den solida biståndsvilja som finns bland de människor som arbetar inomolika enskilda organisationer måste tas till vara och på olika sätt stödjas ochuppmuntras. Utan den långa biståndserfarenhet som finns bland alla dessaenskilda organisationer såsom kyrkor och samfund av olika slag, solidari-tetsgrupper, fackföreningar, idrottsföreningar, politiska partier etc. skulle dsvenska biståndet inte vara så effektivt och så väl förankrat i det svenskasamhället som det är . Folkrörelserna har en central roll när det gäller amobilisera folkligt stöd för utvecklingsarbete. Informationsarbetet hos en-skilda organisationer i utgör en allt större del av deras verksamhet.Genom seminarier, debatter, utbyte mellan utvecklingsländerna och Sverigeväcker man intresse för och ökar medvetenheten om globala frågor, inteminst hos den yngre generationen. I dagens kommunikationsvärld är detoerhört viktigt att de fattiga länderna inte isoleras. Folkrörelserna har enviktig roll i det arbetet inte minst som aktör i diktaturländer där enskildaorganisationer ofta utgör det enda andningshålet för en förtryckt opposition.Vidare bör demokratibistånd i diktaturstater enbart ske genom enskilda orga-nisationer.De budgetnedskärningar som gjorts av den socialdemokra-tiska regeringen har drabbat många enskilda organisationer hårt. Att låtautgiftstaket till så stor del drabba biståndet skapar också en ryckighet i arbetet som går ut över kvaliteten och förstör organisationernas relationer medsina samarbetspartner i utvecklingsländerna.Motion U206 (fp) yrkande 21 tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande enskilda organisationeratt med bifall till motion 1999/2000:U206 yrkande 21 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Enskilda organisationers roll i biståndsplaneringen(mom. 52)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med "Utskottetdelar mycket" och på s. 86 slutar med "U215 (kd) yrkande 4 besvarade" bortha följande lydelse:Samtidigt som skall ställa krav på mottagarländerna beträffandedemokrati och mänskliga rättigheter är det enligt utskottets uppfattning vik-tigt att stimulera och stödja uppbyggandet av det civila samhället. Utan ettstarkt civilt samhälle kan inte en långsiktig stabil demokratisk utvecklinguppnås. Folkrörelserna och de enskilda organisationerna fyller en viktigfunktion i en sådan utveckling.Många utvecklingsländer befinner sig i en liknande situation som Sverigegjorde vid tiden för bildandet av de svenska folkrörelserna. Folkrörelser ochenskilda organisationer kan därför tjäna som förebilder i uppbyggandet avdet civila samhället.Det är vidare viktigt att uppmuntra ungdomsorganisationerna i biståndsar-betet. Svenska ungdomsorganisationers engagemang och kunskaper om detinternationella utvecklingssamarbetet måste tas till vara och stimuleras.Deras åsikter måste ges utrymme och tillåtas påverka den långsiktiga plane-ringen av hur det svenska internationella utvecklingssamarbetet skall ut-vecklas. Att idéer och projekt som ungdomsorganisationerna driver eller villstarta ges finansiellt och annat stöd är en viktig del i detta.De enskilda organisationernas ofta mycket konkreta verksamhet, bl.a. iform av biståndsinsamlingar, stärker biståndets förankring i det svenskasamhället. Enskilda organisationer har ofta väl så goda förutsättningar somstatliga organ att nå ut med ett lokalt inriktat bistånd. Genom att samarbetamed organisationer i mottagarländerna främjar de en pluralistisk utveckling.Insamlings- och informationsverksamheten i bidrar till att öka kun-skapen och medvetenheten om internationella utvecklingsproblem. Folkbild-ningens roll i biståndet bör uppmärksammas.Kombinationen av egen ansträngning och komplettering med finansieringgenom Sida skapar goda incitament för aktiva enskilda organisationer. Mo-dellen är därför viktig att bevara. bör dra nytta av de enskilda organisationernas möjligheter och vilja till insatser så långt detta är möjligt.Vad utskottet ovan anfört om de enskilda organisationerna och folkrörel-serna bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U210 (c) yrkande 7. Motion U215 (kd) yrkande4 anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 52 bort ha följande lydelse:52. beträffande enskilda organisationers roll i biståndsplaneringenatt med bifall till motion 1999/2000:U210 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotion /2000:U215 yrkande 4 besvarad med vad utskottet anfört,22. Upprättandet av ett (mom. 53)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 85 börjar med "Det ankom-mer inte" och slutar med "U215 (kd) yrkande 21" bort ha följande lydelse:Under många år har haft ett s.k. NGO-sekretariatmed ansvar för kontakten mellan UD och nationella samt internationellaenskilda biståndsorganisationer. Sekretariatet har varit mycket uppskattat ochutnyttjats flitigt av de enskilda organisationerna för diskussioner, remissvar,synpunkter och frågor. Det nätverk som byggts upp har nudelvis förstörts i och med att enheten lagts ned. I stället har dessa kontakterintegrerats med den övriga verksamheten inom utrikesförvaltningen, vilketinnebär att enskilda organisationer får vända sig till olika avdelningar bero-ende på sakfrågorna. Detta har av organisationerna uppfattats som negativtdå kontakterna har försämrats.Utskottet finner det önskvärt att samarbetet mellan UD och enskilda orga-nisationer åter får en fast form så fort som möjligt. Utskottet anser att dettabäst och snabbast uppnås genom att återupprätta , inklusi-ve NGO-ambassadör.Detta bör ges regeringen till känna.Motion U215 (kd) yrkande 21 tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 53 bort ha följande lydelse:53. beträffande upprättandet av ett NGO-sekretariatatt med bifall till motion 1999/2000:U215 yrkande 21 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,23. Samarbetet med ; respekten för de mänskligarättigheterna och länder i krig (mom. 55), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90 börjar med "Särskilt svårakränkningar" och slutar med "1, 2 och 5 är besvarad" bort ha följande lydel-se:En tredjedel av länder befinner sig nu i krigstillstånd som berörnärmare av befolkningen på kontinenten. Krigen och oroligheternaföröder mänskligt liv och försvårar eller omöjliggör normal utveckling. del av de krigförande staternas resurser ägnas åt krigsansträngningar.Ett första steg för att skapa förutsättningar för ett ökat välstånd i regionenmåste därför vara att få stopp på de pågående krigen. FN måste omedelbartprioritera fredsfrämjande insatser i . Det är obegripligt att säkerhetsrådet, med sitt ansvar för internationell fred och säkerhet, förhålit sig så passivt i de afrikanska krigen. Redan FN:s skandalösa uppträdande isamband med folkmordet i har fått folk att misströsta omFN. Organisationens fortsatta passivitet i är uppseendeväckande.Det internationella bistånd som går till bör naturligtvis främst in-riktas på att undanröja det mest fundamentala hindret mot utveckling på helakontinenten, nämligen krigen.Att få stopp på krigen och möjliggöra samtal mellan de krigförande parter-na är första prioritet, men det räcker inte med detta. Det måste också byggasen organisation för att förebygga framtida konflikter. bör inom EUoch i FN ta initiativ till en afrikansk freds- och säkerhetsordning.Utskottet anser vidare att bör avsluta allt bilateralt bistånd tillstatsmakter som är involverade i anfallskrig. Svenska biståndsresurser fårinte - direkt eller indirekt - kunna användas för krigföring. Ett sådant villkoför bistånd skulle också utgöra en viktig signal till krigförande regimer ochhöja kostnaden för att föra krig.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U204 (m) yrkande 9. Motion U204 (m) yrkande-na 1, 2 och 5 anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande samarbetet med ; respekten för de mänskligarättigheterna och länder i krigatt med bifall till motion 1999/2000:U204 yrkande 9 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotion /2000:U204 yrkandena 1, 2 och 5 besvarad med vad ut-skottet anfört,24. Bistånd till (mom. 56)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90 börjar med "Utskottetmenar att" och på s. 91 slutar med "U210 (c) yrkande 18 vara besvarad" bortha följande lydelse:Sveriges långvariga utvecklingssamarbete med det lilla landet - ett av världens fattigaste och mest skuldtyngda länder - må histo-riskt sett inte varit särskilt effektivt. Utskottet anser dock att det är olyckatt dra ner biståndsramen så kraftigt som regeringen nu för andra året i följdföreslår. Detta sker när landet befinner sig i ett känsligt men ändå förhopp-ningsfullt läge. I skrivande stund förefaller det som om det förestående pre-sidentvalet skall kunna hållas under ordnade former, något som till stor del ärresultatet av ett svenskt skickligt diplomatiskt arbete. Därför är det ocksåolyckligt att beslutat lägga ned sin ambassad för att i stället skötadiplomatin från . Utskottet anser därför att under en över-gångstid och till dess att läget stabiliserats bör behålla en diplomatisk närvai Guinea-Bissau.Detta bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion U210 (c) yrkande 18.dels att utskottets hemställan under 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande bistånd till Guinea-Bissauatt med bifall till motion 1999/2000:U210 yrkande 18 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,25. Bistånd till (mom. 59), , , (alla m),, (båda kd) och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 95 börjar med "Utskottet hari" och slutar med "U618 (fp) yrkande 4" bort ha följande lydelse:Enligt Amnesty Internationals årsrapport satt 350 politiskapersoner fängslade i . Förhållandet för dessa personer i fängelset inne-bär grym, omänsklig och förnedrande behandling. Åtskilliga medlemmar avförbjudna grupper som arbetar för medborgerliga och politiska rättigheter,oberoende journalister, läkare och advokater samt människorättsaktivisterberövas, om än tillfälligt, friheten. Många utsätts för andra former av hot ochtrakasserier.