bet · GM01SkU10 · 1999-02-16 00:00:00 — 1997/98:SkU3).MotionenI motion Sk308 yrkande 20 av m.fl.(fp) hemställs att generalklausulen avskaffas.Motionärerna anför att generalklausulen ärsvårbegriplig och helt oförutsebar för deskattskyldiga och därför står i strid medfundamentala principer som syftar till att förhindragodtycklig maktutövning.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det ett starkt behovav en lagstadgad tolkningsanvisning som germöjlighet att under vissa förutsättningar angripaförfaranden som inte kan förhindras eller motverkasmed annan lagstiftning. Utskottet avstyrker motionSk308 yrkande 20. beträffande inkomstbeskattningensinriktningatt avslår motionerna 1998/99:Sk308 yrkande 19,1998/99:Sk612 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Sk632,1998/99:Sk648 yrkande 1, 1998/99:Sk649,1998/99:Sk655, 1998/99:Sk671 yrkandena 1, 2, 5,6, 8 och 10, 1998/99:Sk706, 1998/99:Sf214yrkandena 1 och 4, 1998/99:T818 yrkande 7,1998/99:MJ238 yrkande 5, 1998/99:MJ749 yrkande 27, 1998/99:MJ803 yrkande 8,1998/99:N238 yrkande 6, 1998/99:N326 yrkande 65,1998/99:N329 yrkande 1, 1998/99:N330 yrkande 18,1998/99:N332 yrkande 1, 1998/99:N334 yrkande 2,1998/99:A215 yrkande 2, 1998/99:A238,1998/99:A802 yrkande 8, 1998/99:A810 yrkande 13och 1998/99:Bo237 yrkande 19,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)2. beträffande kompetenskontonatt avslår motionerna 1998/99:Sk631 yrkandena 1och 2, 1998/99:Sk631 yrkandena 3-5 och1998/99:N326 yrkande 54,res. 4 (m)res. 5 (kd)res. 6 (c)3. beträffande värdering av bilförmånatt avslår motionerna 1998/99:Sk672 yrkandena 1och 2 och 1998/99:N326 yrkande 7,res. 7 (m, kd)4. beträffande handikappades bilförmånatt avslår motion 1998/99:Sk730 yrkande 2,res. 8 (m)5. beträffande miljövänliga förmånsbilaratt avslår motion 1998/99:Sk656,6. beträffande resor till och frånarbetetatt avslår motionerna 1998/99:Sk621 yrkande 2,1998/99:Sk667 och 1998/99:A811 yrkande 12,res. 9 (m)7. beträffande ökade levnadskostnader vidtillfälligt arbeteatt avslår motionerna 1998/99:Sk634, 1998/99:Sk635och 1998/99:Sk650,res. 10 (m)8. beträffande resekostnader vidkortvariga uppdragatt avslår motion 1998/99:Sk675,res. 11 (m)9. beträffande pensionsförsäkringaratt avslår motionerna 1998/99:Sk670 yrkande 4 och1998/99:Sk674,res. 12 (m)10. beträffande föräldraaktivitet vidkommunala förskoloratt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 2,11. beträffande beskattning av EU-parlamentarikeratt avslår motion 1998/99:K354,12. beträffande avdrag förkampanjmaterialatt avslår motionerna 1998/99:Sk613 och1998/99:Sk678,13. beträffande idrottskontoatt avslår motion 1998/99:Sk611,14. beträffande biodlingatt avslår motionerna 1998/99:Sk714 och1998/99:Sk715,res. 13 (kd)15. beträffande bytesringaratt avslår motion 1998/99:Sk709 yrkandena 1 och 2,res. 14 (mp)16. beträffande glesbygdsavdragatt avslår motionerna 1997/98:N302 yrkande 2 och1998/99:N337 yrkande 6,res. 15 (c)17. beträffande gåvor till ideellaorganisationeratt avslår motionerna 1998/99:Sk653 yrkande 1,1998/99:Sk676, 1998/99:Sk677 och 1998/99:So381yrkande 2,res. 16 (m, kd)18. beträffande attraktiva områdenatt avslår motion 1998/99:Sk603 yrkandena 2 och 4,res. 17 (m)19. beträffande tomträttsmarkatt avslår motionerna 1998/99:Sk307 yrkande 7,1998/99:Sk623 och 1998/99:Sk679,res. 18 (kd)20. beträffande energisparande åtgärderatt avslår motionerna 1998/99:Sk615, 1998/99:Sk680och 1998/99:Sk707 yrkande 1,res. 19 (m, kd)21. beträffande lokala taxeringsnämnderatt avslår motionerna 1998/99:Sk603 yrkande 1 och1998/99:N230 yrkande 4,res. 20 (c)22. beträffande tilläggsdirektiv tillFastighetsbeskattningskommitténatt avslår motion 1998/99:Bo235 yrkande 1,23. beträffande skattereduktion förbyggnadsarbeteatt avslår motion 1998/99:Sk614,res. 21 (kd)24. beträffande mangårdsbyggnaderatt avslår motion 1998/99:Sk618,25. beträffande fastighetsskatten påvattenkraftverkatt avslår motion 1998/99:Sk617,26. beträffande gränsgångareatt avslår motionerna 1998/99:Sk682 och1998/99:Sk683,27. beträffande kommunernasbeskattningsunderlagatt avslår motionerna 1998/99:Sk710 och1998/99:N274 yrkande 13,res. 22 (kd)28. beträffande generalklausulenatt avslår motion 1998/99:Sk308 yrkande 20.res. 23 (m, kd)den 16 februari 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), BoLundgren (m), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), (), (), (), MarieEngström (v), (), dePourbaix-Lundin (m), (), RolfKenneryd (c) och (). Inkomstbeskattningens inriktning (mom.1) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Moderata samlingspartiet vill skapa en grund för enförnyelse av det svenska samhället baserad påenskilda människors initiativkraft och företagande isyfte att värna och utveckla medborgarnas frihet ochvälfärd. Vårt mål är att skapa förutsättningar förså många nya arbetstillfällen i företagen attarbetslösheten avskaffas som samhällsproblem och attväxla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindrebidrag och subventioner så att det blir möjligt attkunna leva på sin lön och bygga upp ett egetsparande.Betydelsen av ett sänkt skattetryck inomtjänstesektorn har bl.a. belysts i studienTjänsteföretagens vardag (). Med de skattesänkningar som viföreslår skulle en livskraftig legal marknad förexempelvis hushållstjänster i kunna skapas.Dagens skattekilar och det krångel som den högabeskattningsnivån leder till gör t.ex. att företagsom erbjuder privata hushållstjänster helt lagligthar svårt att hävda sig på marknaden. Samtidigtuppskattar att enbartsvartstädningen omsätter ungefär en miljard kronorvarje år. Om skattekilarna minskade och störreklarhet kunde skapas beträffandeförmånsbeskattningen borde ett stort antal legalahushållstjänster kunna skapas somsvartarbetet skulle minska i motsvarande mån. Ensådan förändring skulle vara lönsam också förstaten.Vi föreslår också en skattereduktion på förprivatpersoner på arbetskostnaden förhushållstjänster som utförs i det egna hemmet.Kostnaden halveras direkt vid köp. Vår bedömning äratt stimulansen för hushållstjänster på lite siktkan ge upphov till mellan 50 000 och 100 000 nyajobb.Vår politik innebär skattesänkningar som tar siktepå bl.a. barnfamiljerna. Ett av förslagen är ettgrundavdrag vid den kommunala beskattningen på10 och barn vid sidan av ettoförändrat barnbidrag. Vi har också föreslagitstatliga åtgärder som ger utrymme för sänktakommunalskatter samt avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader tillsammans med ettvårdnadsbidrag. Sammantaget innebär vår politik attbarnfamiljerna får väsentligt bättre ekonomi ochstörre valfrihet.En politik med denna inriktning skapar en grund fören förnyelse, tillväxt och nya jobb i det svenskasamhället och värnar och utvecklar medborgarnasfrihet och välfärd.Det anförda bör som sin mening gerregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande inkomstbeskattningensinriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk612 yrkande1, 1998/99:Sf214 yrkande 1, 1998/99:A215 yrkande2, 1998/99:A802 yrkande 8, med anledning avmotionerna 1998/99:Sk308 yrkande 19,1998/99:Sk632, 1998/99:Sk648 yrkande 1,1998/99:Sk649, 1998/99:Sk655, 1998/99:Sf214 yrkande 4, 1998/99:T818yrkande 7, 1998/99:N326 yrkande 65, 1998/99:N329 yrkande 1,1998/99:N330 yrkande 18, 1998/99:N332 yrkande 1,1998/99:A810 yrkande 13 och 1998/99:Bo237 yrkande 19 och med avslag på motionerna1998/99:Sk612 yrkande 2, 1998/99:Sk671 yrkandena1, 2, 5, 6, 8 och 10, 1998/99:Sk706, 1998/99:MJ238 yrkande 5, 1998/99:MJ749yrkande 27, 1998/99:MJ803 yrkande 8,1998/99:N238 yrkande 6, 1998/99:N334 yrkande 2och 1998/99:A238 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts.2. Inkomstbeskattningens inriktning (mom.1) - kdHolger () och () hardels anfört följande:Vi ser det som en viktig uppgift att skapa enskattestruktur som gör att fler kan klara sig på sinegen lön och inte tvingas vara beroende av bidragför att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför harvi föreslagit en rad åtgärder som gör attinkomsttagare får behålla en större del av sin egenlön och därmed får möjlighet att påverka och fåkontroll över sin egen ekonomiska situation. Detbeloppsmässigt mest betydande förslaget är ettkraftigt höjt grundavdrag i den kommunalabeskattningen.Dessutom förhindrar dagens skattesystem tillväxt isektorer av ekonomin där det egentligen både finnsett utbud och en efterfrågan. En sådan sektor ärtjänstesektorn för hushållstjänster. Inom dennasektor skulle en stor mängd vita jobb kunna uppståom bara skattesystemet omformades. Hundratusentalshushåll köper svarta tjänster och tusentalsmänniskor utför svartjobb. Tjänstesektorn kan geshelt nya möjligheter att växa om vitahushållstjänster görs tillgängliga för personer mednormala inkomster. Vi föreslår en 50-procentigskattereduktion för de privata hushållens köp avtjänster i det egna hemmet. Förslaget kan beskrivassom att det nuvarande rotsystemet permanentas ochutvidgas rejält så att det vita priset halverasdirekt vid köpet. Tjänster för upp till 50 000 krper år kan köpas med en 50-procentigskattereduktion, som då uppgår till maximalt 25 000kr per hushåll och år.Vi vill också underlätta för de arbetstagare somerbjuds hemservice som löneförmån från sinaarbetsgivare. Dagens förmånsvärde är satt så högtatt få har råd att ta emot löneförmånen. Det berorpå att förmånsvärdet är satt utifrån dagens orimligaskattebelastning på denna typ av tjänster. Om vårtförslag om en 50-procentig skattereduktion förhushållstjänster förverkligas bör ocksåförmånsvärdet sänkas på denna löneförmån. Då skullemånga personer som arbetar i överhettadebranscher kunna ta emot denna typ av löneförmån, ochskattesystemet blir därmed effektivitetsbefrämjandesamtidigt som det skapas nya arbetstillfällen.Den svarta sektorn innebär betydande problem för deföretag som redan finns. Vart femte företag drabbasav konkurrens från den svarta sektorn. I en delbranscher är det betydligt mer. Det leder till attseriösa företagare inte har en chans att konkurreraom de inte också fuskar med vissa regler. I någrabranscher har detta blivit en ond cirkel, därföretag fuska för att överleva påmarknaden. Dagens situation riskerar att leda kraftigt urholkad skattemoral. Detta ärnaturligtvis ett mycket allvarligt problem. Ettfungerande rättssamhälle bygger på attlagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraft och viljalyder lagarna.Den ekonomiska samhällsutvecklingen går mycketsnabbt och kraven på en förbättrad etik påskatteområdet är angelägna. Därför är tiden inne fören ny skattereform. En reform som tar hänsyn tillnya problem och trender som snabbt utvecklas iSverige och i vår internationella och alltmerekonomiskt gränslösa värld. En ny skattepolitiskreform bör främst ta sikte på att minska de problemsom uppstår då har väsentligt högreskattenivåer och andra beskattningsområden än våragrannländer, samt att skapa ett svenskt skattesystemdär incitamenten för skattebrott minimeras.Därför bör regeringen låta utreda hur ett nyttskattesystem bäst kan utformas för att minskaincitamenten för skattebrott.En skatteväxling som innebär sänkt skatt på arbeteoch höjda skatter på energi, miljöfarliga utsläppoch ändliga naturresurser bör genomföras.Vi föreslår att som sin mening gerregeringen det anförda till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande inkomstbeskattningensinriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk649,1998/99:Sf214 yrkande 4, 1998/99:MJ238 yrkande5, 1998/99:N326 yrkande 65, 1998/99:N330 yrkande18, 1998/99:A802 yrkande 8, 1998/99:A810 yrkande13 och 1998/99:Bo237 yrkande 19, med anledningav motionerna 1998/99:Sk308 yrkande 19,1998/99:Sk612 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Sk632,1998/99:Sk648 yrkande 1, 1998/99:Sk655,1998/99:Sf214 yrkande 1, 1998/99:T818 yrkande 7,1998/99:MJ803 yrkande 8, 1998/99:N238 yrkande 6,1998/99:N329 yrkande 1, 1998/99:N332 yrkande 1och 1998/99:A215 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1998/99:Sk671 yrkandena 1, 2, 5, 6, 8och 10, 1998/99:Sk706, 1998/99:MJ749 yrkande 27,1998/99:N334 yrkande 2 och 1998/99:A238 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.3. Inkomstbeskattningens inriktning (mom.1) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Centerpartiet för en politik för ett decentraliseratoch ekologiskt samhälle med en stark ekonomi ochuthållig tillväxt.Vi vill sänka skattetrycket i takt med vad ekonominmedger och prioriterar sänkt skatt på arbete, sänktskatt för låg- och medelinkomsttagare samt på före-tagande och boende. Skatteväxling med sänkt skatt påarbete och ökad skatt på miljöförstörande verksamhetär en väg att gå mot ett hållbart samhälle. Det ärviktigt att staten använder skatterna som ettinstrument att styra produktion och konsumtion moten kretsloppsanpassning.Vi har föreslagit att skatten för låg-och medelinkomsttagare sänks genom enskattereduktion på och har angivit attbehovet av en varaktig skattesänkning för dessagrupper bäst löses genom ett förhöjt grundavdrag.Vi har också föreslagit att arbetsgivaravgifternasänks stegvis. skulle sänkningen hauppgått till och år2001 kommer nedsättningen av arbetgivaravgifternamed vårt alternativ att uppgå till 8 %.Vi vill jämna vägen för ett nyföretagande ochutveckling genom enklare regler och bättreförutsättningar för små och medelstora företag.Dubbelbeskattningen av företag bör enligt vår meningpå sikt avskaffas, och vi har varit pådrivande föratt sänka ägarbeskattningen för de onoteradebolagen.Sänkta skatter på arbete och företagande ärnödvändigt för att klara en stark svenskekonomisk utveckling. Ofinansierade skattesänkningar riskerarannars att slå tillbaka mot företagen i form avhögre räntor till följd av försvagade statsfinanser.Det är därför mycket viktigt att positiva effekterav sänkta skatter, såsom ökad sysselsättning ochhögre tillväxt, inte tas ut i förväg. För att skapautrymme för sänkta skatter på arbete bör skatternahöjas på verksamheter som tar i anspråk naturensresurser utan att automatiskt ersätta de skador ochdet slitage som uppstår. Vi föreslår en höjning avmiljö- och energiskatter.Genom att skatteväxla på det sätt som vi föreslårkan skatterna på arbete sänkas och skatterna påsådant som är skadligt för miljön höjas. Därigenomminskar den miljöskadliga verksamheten i omfattningsamtidigt som fler kan få arbete.Miljöskatter kan uppdelas i två större kategorier.Skatt på utsläpp och skatt på resursanvändning. Detfinns skäl att utveckla miljöskatter pånaturresurser, även om en sådan skatt inte är likadirekt kopplad till ett visst påtagligtmiljöproblem. Sådana skatter är ett verkningsfulltinstrument för att bidra till en effektivareresursanvändning och ett långsiktigt hållbartsamhälle. Användningen av naturresurser skapar ocksåen bredare och större skattebas för miljöskatterna,vilket ger större utrymme för skattesänkningar påandra områden. Även ur ett rent skattepolitisktperspektiv kan skatt på en naturresurs, somexempelvis användning av färskvatten, vara mindresnedvridande och därmed att föredra framför olikaformer av skatt på arbete.På sikt kan en skatteväxling från arbete tillnaturresurser och miljöpåverkan leda till ettjämfört med radikalt annorlunda förhållandemellan skattenivån på olika produktionsfaktorer.Vad som ovan anförts om skatteväxling bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande inkomstbeskattningensinriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ749 yrkande27 och 1998/99:N238 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1998/99:Sk308 yrkande 19,1998/99:Sk612 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Sk632,1998/99:Sk648 yrkande 1, 1998/99:Sk649,1998/99:Sk655, 1998/99:Sk671 yrkandena 1, 2, 5,6, 8 och 10, 1998/99:Sk706, 1998/99:Sf214yrkandena 1 och 4, 1998/99:T818 yrkande 7,1998/99:MJ238 yrkande 5, 1998/99:MJ803 yrkande8, 1998/99:N326 yrkande 65, 1998/99:N329 yrkande1, 1998/99:N330 yrkande 18, 1998/99:N332 yrkande1, 1998/99:N334 yrkande 2, 1998/99:A215 yrkande2, 1998/99:A238, 1998/99:A802 yrkande 8,1998/99:A810 yrkande 13 och 1998/99:Bo237yrkande 19 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.4. Kompetenskonton (mom. 2) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:I det nutida samhället förändras produktions- ochmarknadsförutsättningarna hastigt. Arbetskraftenblir alltmer rörlig, dels därför att individerfrivilligt byter jobb, dels därför attarbetsmarknadssituationen föranleder det. Samtidigthar investeringar i kompetens fått en allt störrebetydelse. Det blir allt viktigare att rätt kunskapoch specialisering finns tillgänglig i olikasituationer.Den ökade rörligheten hos arbetskraften gör attalla företag inte är lika intresserade av att satsapå de anställdas långsiktiga kompetensutveckling,eftersom det finns en risk att företaget självt intefår någon nytta av investeringen.I den nya situationen är det rimligt att enskildaindivider i högre grad själva tar ansvar för sinkompetensutveckling. Det ligger i den enskildesintresse att kunna styra sin egenkompetensutveckling och att behålla sinprofessionalism. Många önskar sig också möjlighetertill personlig utveckling och nya utmaningar genomatt kunna byta inriktning på sitt arbete någragånger i livet. Det är också ett samhällsintresseatt människor är välutbildade och kan mötanäringslivets och arbetsmarknadens behov.Särskilt för de små företagen skulle en förbättringav de enskildas egna möjligheter tillkompetensutveckling ha stor betydelse. De småföretagen har inte tid att satsa påkompetensutveckling när verksamheten går bra ochbeläggningen är hög och vågar inte göra sådanasatsningar när orderingången viker och konjunkturengår ner. Problemet skulle kunna hanteras bättre omde enskilda själva i högre grad kunde stå för sinkompetensutveckling. Företaget skulle då kunna bidraekonomiskt i goda konjunkturer och ge möjlighet tillstudier när verksamheten går sämre.Småföretagsdelegationen har lagt framett förslag om individuella kompetenskonton somsyftar till att ge alla kategorier av människortillgång till en statlig stimulans för att förnyaoch underhålla sin utbildning och kompetens.Delegationens förslag är avsett att omfatta ocksåden som inte har någon arbetsgivare eller är enföretagare. Delegationen föreslår att en särskildutredning tillsätts för att utarbeta ett komplettförslag.Enligt vår mening bör förutsättningarna för attgenomföra Småföretagsdelegationens förslag utredassnarast. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande kompetenskontonatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk631 yrkande1 och 1998/99:N326 yrkande 54 och med avslag påmotion 1998/99:Sk631 yrkandena 2-5 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.5. Kompetenskonton (mom. 2) - kdHolger () och () hardels anfört följande:Ökad personlig kompetens är helt avgörande för attSverige skall kunna hävda sig på världsmarknaden medhöga löner. Genom en hög utbildningsnivå ochavancerade produkter kan ligga iutvecklingens framkant. Kompetens omfattar förutomformell utbildning också erfarenheter, praktiskafärdigheter, personligt kontaktnät, personlighet ochattityder.Det bör vara ett gemensamt intresse förarbetsgivare och varje anställd i företaget attutveckla medarbetares kompetens för att utvecklasåväl företaget som den enskildes personligakvalifikationer.Avdragsrätt föreligger för utbildning somarbetsgivaren initierar och betalar.Kristdemokraterna anser att skattelagstiftningen börmedge möjlighet att med avdragsrätt sätta in medelpå ett för arbetsgivaren och den enskilde gemensamtutbildningskonto. De belopp som genom förhandlingförs upp på kontot skall enbart kunna användas förden enskildes egen kompetensutveckling. Med dennamöjlighet är vi övertygade om att det gemensammaansvaret och den individuella drivkraften skullegynna alla parter.Det anförda bör med anledning av de nuaktuella motionerna som sin mening ge regeringentill känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande kompetenskontonatt med anledning av motionerna 1998/99:Sk631yrkande 1-5 och 1998/99:N326 yrkande 54 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.6. Kompetenskonton (mom. 2) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:En av de viktigaste reformerna är att ökamöjligheterna till återkommande utbildning. Mycketav dagens företagsutbildning eller kompetens-utveckling ges i hög grad till dem som redan har engod utbildning. De med störst behov av längrekompetenshöjande utbildningar kommer ofta inte iåtnjutande av dessa. Möjligheten till återkommandeutbildning är fundamental för att klara en alltsnabbare kunskapstillväxt.Behovet av att kunna studera kommer att öka. Finansiering avdetta kan inte varken av företaget eller avden enskilde. För att fler skall kunna ha möjlighettill livslångt lärande måste det inrättas ett nyttfinansieringssystem - ett kompetenskonto - som germöjligheter till rimlig ekonomisk försörjning underen utbildningstid mitt i livet.Kompetenskontot skall vara knutet till den enskildemed möjlighet att sätta av en del av sin lön elleravstå från en del av löneökningen som den enskildesjälv förfogar över. Arbetsgivaren svarar för atttillskjuta en del.Kompetenskontot får störst nytta om det användstillsammans med arbetsgivarens avsättning förkompetensutveckling. Statens insats blir attskattemässigt gynna avsättningar tillkompetenskontot. Då båda parter måste komma överensom hur arbetsgivarens del skall användas stärksincitamentet att kompetenskontot används i enlångsiktig utbildnings- och utvecklingsplan, tillgagn för både den enskilde och företaget.Regeringen har aviserat att man återkommer med ettförslag men har dröjt med ett besked alltförlänge. Vi inom anser att det ärnödvändigt att regeringen återkommer med ettförslag till kompetenskonto. Det anförda börriksdagen med anledning av de nu aktuellamotionsyrkandena som sin mening ge regeringen tillkänna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande kompetenskontonatt med anledning av motionerna 1998/99:Sk631yrkandena 1-5 och 1998/99:N326 yrkande 54 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.7. Värdering av bilförmån (mom. 3) - m, kdBo Lundgren (), (), CarlFredrik (), (), () och de () hardels anfört följande:Reglerna för förmånsbeskattning av tjänstebiländrades /1997. Tidigareuppskattades värdet av att den anställdesarbetsgivare betalade bil och drivmedel till ettschablonbelopp. ingår inte längre drivmedel idetta schablonbelopp. Den anställde är tvungen attföra körjournal och specificera antal körda mil itjänsten för att inte tvingas skatta förbensinförmånen som för lön. tvingas ägna mycket tid åt attadministrera denna redovisning.Småföretagsdelegationen har i rapporten ochenklare regler (SOU 1997:186) föreslagit en övergångtill schablonbeskattning för att minska denbyråkrati och det krångel som de nuvarande reglernamedför.Vi anser att en ny översyn bör genomföras i syfteatt förenkla reglerna. Härvid bör den byråkrati ochdet krångel som reglerna medför för småföretagaresärskilt beaktas.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande värdering av bilförmånatt med bifall till motion 1998/99:N326 yrkande 7och med anledning av motion 1998/99:Sk672yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts.8. Handikappades bilförmån (mom. 4) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Den som är i behov av en handikappanpassadtjänstebil, t.ex. en rullstolsanvändare, riskerarmed nuvarande skatteregler att få ett mycket högtförmånsbeskattningsvärde eftersom dessa bilar oftakräver större utrymmen och speciell utrustning ochdärmed betraktas som lyxbilar.Även om nuvarande regler ger möjlighet att undantainstallerad extrautrustning är det enligt vår meninginte bra att den som är handikappad skall behövaåberopa en särskild undantagsregel om synnerligaskäl för att få en rimlig behandling vidbeskattningen.