bet · GM01BoU3 · 1999-01-26 00:00:00 — Det är de enskildaföreningarna som genom demokratiska beslut självaskall avgöra om och i vilken utsträckning de skallvara bundna till de olikabostadsrättsorganisationerna. Föreningens rätt tillsjälvbestämmande bör garanteras av lagstiftningen såatt sådana villkor för stadgeändring som går utöverbostadsrättslagens villkor skall vara ogiltiga.Utskottet anser att regeringen till böråterkomma med ett förslag med denna innebörd. Medanledning av motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 18 omen bostadsrättsförenings självbestämmande över sinastadgar bör som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgaratt med anledning av motion 1998/99:Bo209 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Ett partiellt upphävande av förbudetmot dubbelupplåtelse (mom. 18)(), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motdubbelupplåtelse" bort ha följande lydelse:I dagens ekonomiska läge behövs åtgärder somunderlättar ombildning av hyresfastigheter tillbostadsrätt. Sådan ombildning är av särskildbetydelse i områden med en ensidig socialsammansättning vilka områden ofta är dominerade avkommunalt ägda hyreshus. Bostadsrätt i dessa områdenkan öka intresset för inflyttning liksom det kan ökaintresset bland dem som redan bor där både förområdet och för de hus de bebor.Priset för en ombildning är starkt beroende avandelen hyresgäster som vill medverka. Förbudet motdubbelupplåtelse bör upphävas så att det blirmöjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt tillkommunen eller ett kommunalt bostadsbolag oavsettett pågående hyresförhållande. Detta skullemöjliggöra att kommunen eller dess bolag kan liggakvar med kapital när fastigheten ombildas.Ombildning skulle på detta sätt kunna möjliggöras ide fall där det inte finns etttillräckligt antal hushåll med en ekonomi somtillåter dem att delta i ombildningen. De hushållsom förblir hyresgäster kan tillförsäkras rätten attsenare förvärva bostadsrätten. I de fallhyresförhållandet upphör kan bostadsrätten försäljaspå marknaden med inkomster för kommunen ellerbolaget.Hyresgästerna i de lägenheter som innehas avkommunen eller dess bostadsbolag skullefortsättningsvis ha samma hyresvärd som tidigare.Detta skulle ge dem trygghet. De bör dessutom i lagtillförsäkras samma rättigheter som andrahyresgäster, t.ex. vad gäller byte av lägenheten.Vid /94 behandlade ett medm-motionen i allt väsentligt likalydandemotionsförslag. På förslag av ett enhälligtbostadsutskott gav regeringen till känna(bet. 1993/94:BoU21, rskr. 1993/94:373) att detförslag som förts fram i motionen borde ingå iregeringens fortsatta överväganden beträffande denärbesläktade förslag som förts fram i endepartementspromemoria om bostadsrättsoptioner m.m.(Ds 1993:54). Regeringen har valt att inteefterkomma tillkännagivandet.Enligt utskottets mening bör regeringen nu åter gesi uppdrag att se över bestämmelserna ibostadsrättslagen och hyreslagen med syfte attförbudet mot dubbelupplåtelse ändras så att det blirmöjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt kommun eller ett kommunalt bostadsbolag oaktatatt lägenheten är uthyrd. Med anledning av motion1998/99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarande del omett partiellt upphävande av förbudet motdubbelupplåtelse bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande ett partiellt upphävande avförbudet mot dubbelupplåtelseatt med anledning av motion 1998/99:Bo209 yrkande 17i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,15. Minoritetsskydd för hyresgästerna moten ombildning till bostadsrätt (mom. 19)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Motionsyrkandet om" och på s. 15 slutarmed "(bet. 1998/99:BoU1)" bort ha följande lydelse:För den hyresgäst som efter en ombildning väljeratt även fortsättningsvis hyra sin lägenhet kommersamma hyresrättsliga regler som tidigare att gälla.Hyresgästen kommer ändå att uppleva atthans ställning försämrats. Bostadsrättsföreningenshuvudsakliga inriktning är naturligtvis inte atthyra ut bostadslägenheter och intresset för dennaverksamhet blir vanligen lågt. Många föreningarfullgör inte sitt hyresvärdskap väl. Hyresgästen kanha svårt att få sina berättigade krav på underhålltillgodosedda. Det beror ibland på attkapitalförsörjningen inte är god på grund av attalltför få hyresgäster deltagit i ombildningen. Detkan uppstå flera typer av intressekonflikter därföreningens allt överskuggande intresse kan vara attlägenheten friställs så att den kan upplåtas medbostadsrätt med ekonomisk för föreningen somföljd. Många hyresgäster har upplevt att de harsvårt att genom byte erhålla en annan bostad pågrund av de nackdelar som kan vara förknippade medatt ha en bostadsrättsförening som hyresvärd. Av deanförda skälen anser utskottet att de av utskottetovan berörda utredningsdirektiven bör ändras så attutredningen erhåller ett klart uppdrag att läggafram förslag som innebär att ombildning tillbostadsrätt fordrar att två tredjedelar avhyresgästerna är med på ombildningen och föreningensförvärv av huset. Det bör ske dels för attföreningens kapitalförsörjning skall tryggas, delsför att minska antalet bostadshyresrätter iombildade hus. Med anledning av motion 1998/99:Bo407(s) yrkande 2 om minoritetsskydd för hyresgästernamot en ombildning till bostadsrätt bör somsin mening ge regeringen till känna vad utskottet nuanfört.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande minoritetsskydd förhyresgästerna mot en ombildning till bostadsrättatt med anledning av motion 1998/99:Bo407 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. Bostadsanvisning m.m. (mom. 22)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "anser" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i den beskrivning avförhållandena på bostadsmarknaden som ges i deaktuella motionerna. De svaga grupperna har fåttbetala ett högt pris för den avreglering som skett.Allt fler fastighetsägare, såväl privata somkommunala, har börjat tillämpa diskriminerandevillkor för att acceptera nya hyresgäster. Kravställs på bl.a. fast anställning och god ekonomi.Vissa hyresvärdar tycks dessutom tillämpa regler somär direkt diskriminerande för invandrargrupperna.På sina håll har frivilliga överenskommelserträffats om att hyresvärdarna skall lämna lägenhetertill förmedling. Många privata värdar haremellertid inte gått med på sådana avtal. Det haräven visat sig svårt att nå uppgörelser medallmännyttiga bostadsföretag. De uppgörelser som harträffats har dessutom omfattat ett otillräckligtantal lägenheter. Det är således uppenbart att mångahyresvärdar inte tagit sitt samhälleliga ansvar närdet gäller bostadsförsörjningen.Enligt utskottets mening är en lagstiftadbostadsanvisningsrätt i både det kommunala ochprivata bostadsbeståndet nödvändig för att stärka desvaga hushållens ställning på bostadsmarknaden ochför att skapa allsidigt sammansatta bostadsområden.Detta hindrar givetvis inte att man i första handskall söka uppnå frivilliga överenskommelser mellankommun och fastighetsägare. Den förordaderegleringen kommer sannolikt att påtagligt förbättraförutsättningarna för att uppnå sådana lösningar.För att kommunerna skall kunna uppfylla sittbostadspolitiska ansvar behöver vidare ett systemutformas som ger de bostadssökande information omläget på bostadsmarknaden, vilka kövillkor somgäller och vilka krav som fastighetsägarna ställerpå bostadssökanden. Kommunerna bör ges rätt attingripa mot såväl kommunala som privatafastighetsägare som tillämpar orimliga ellerdiskriminerande krav.Villkoren för kommunernas bostadspolitiska ansvarhar förändrats. De ekonomiska villkoren förbyggandet i de kommunala bostadsföretagen harförsämrats och merparten av den speciallagstiftningsom reglerade den kommunala bostadspolitiken haravvecklats. Bl.a. har bostadsförsörjningslagen från1947 och bostadsanvisningslagen upphävts.Den förstnämnda ålade kommunen att upprättabostadsförsörjningsprogram och anordnabostadsförmedling och skyldighet att på begäranlämna information om läget på den lokalabostadsmarknaden. Den sistnämnda gav kommunenanvisningsrätt till lägenheter både i det privataoch det kommunala beståndet av bostäder.Borttagandet av dessa lagar har t.ex. medfört attantalet kommuner som upprättar särskildabostadsförsörjningsprogram minskat kraftigt och attantalet kommuner med bostadsförmedling mer änhalverats. Bostadspolitiken kommer inte mednödvändighet upp på den kommunalpolitiskadagordningen. Sådan lagregler måste återinföras såatt det blir fallet.Utskottet anser att en förstärkt och utveckladlagstiftning bör införas på bostadsområdet, bl.a.avseende anvisningsrätt och obligatoriskbostadsförmedling. Det bör ankomma på regeringen attåterkomma med förslag i enlighet med vad utskottetnu förordat.Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1998/99:Bo208 (v) yrkandena 3 och 7-9 samt 1998/99:Bo236(mp) yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet ovan anfört ombostadsanvisning m.m.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande bostadsanvisning m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Bo208 yrkandena 3 och 7-9 samt 1998/99:Bo236yrkande 1 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. Rätten att hyra en lägenhet (mom. 23)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Motionärernas förslag" och på s. 17slutar med "en lägenhet" bort ha följande lydelse:Många hyresgäster som begär att få hyra en lägenhetvägras på osakliga grunder ett hyreskontrakt. Detkan gälla rent diskriminerande ställningstagandenfrån hyresvärdens sida som grundar sig på denbostadssökandes etniska eller socialagrupptillhörighet. En hyresgäst bör ha en möjlighetatt i sådana fall få hyresvärdens ställningstagandeprövat. Den hyresvärd som vägrat att hyra ut enlägenhet på felaktiga grunder bör kunna förpliktasatt hyra ut lägenheten, om den alltjämt är outhyrd,eller annan motsvarande lägenhet eller till attbetala hyresgästen skadestånd. En möjlighet tillupprättelse bör också den hyresgäst kunna ha sominte vill eller kan uppfylla oskäliga avtalsvillkorsom ställs på honom för att han skall få etthyreskontrakt och därför tackar nej till detta. Denav utskottet efterlysta prövningsmöjligheten tordeha sin viktigaste funktion på det förebyggande sättden verkar. En prövningsmöjlighet av det slagutskottet förordat kan vara förenat med vissalagtekniska svårigheter. Utskottet anser det docksom angeläget att de berörda frågeställningarna blirföremål för en utrednings överväganden. Tillregeringen bör överlämnas att närmare utformautredningsuppdraget. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion 1998/99:Bo402 (v)yrkande 1 om rätten att hyra en lägenhet som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande rätten att hyra en lägenhetatt med anledning av motion 1998/99:Bo402 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,