bet · GM01SoU11 · 1999-04-22 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett sextiofemtalmotionsyrkanden om handikappolitik från den allmännamotionstiden 1998.Utskottet föreslår med anledning av motioner etttillkännagivande till regeringen om att denna böråterkomma till och redovisa sin tidsplanför det fortsatta arbetet med att förbättratillgängligheten i samhället och implementera FN:sstandardregler om delaktighet och jämlikhet förmänniskor med funktionshinder.Övriga motionsyrkanden avstyrks. I betänkandetfinns 20 reservationer. 1998/99:So217 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att förtydliga lagstiftningen gällandebilstöd till funktionshindrade.1998/99:So242 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag till enantidiskrimineringslag i enlighet med vad i motionenanförts om trovärdighet för handikappolitikensjämlikhets- och delaktighetsmål.1998/99:So249 av de ochLiselotte Wågö (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en lagändring i hälso- ochsjukvårdslagen.1998/99:So260 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attförverkliga intentionerna i psykiatrireformen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det allvarliga i attpengar ämnade att stimulera verksamheter inte haranvänts.1998/99:So288 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär att den översynav bilstödet som pågår ges i uppdrag att beaktavad i motionen anförts om funktionshindradeskostnader, bilanpassning m.m.1998/99:So291 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av bilstödet.1998/99:So310 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett nationellthandlingsprogram,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om diskriminering avfunktionshindrade,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utformningen av enframtida statsbudget,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om funktionshindradesrätt till tillgänglighet till samhällslivet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett högkostnadsskyddför hjälpmedel,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bilstöd.1998/99:So319 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkonsekvenserna av 16 § LSS.1998/99:So322 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omsignalhundar för funktionshindrade.1998/99:So326 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FN:s standardregler.1998/99:So333 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de dövas problem och behovav särskilda resurser vad gäller tillgång tillutbildning, information, kommunikation, psykiatriskvård och annan vård.1998/99:So335 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet ochhandikapp.1998/99:So349 av och (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att påskyndakommunernas arbete för att genomförapsykiatrireformens intentioner,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en genomgripandeöversyn bör ske av hur avsatta projektmedel kommitde psykiskt sjuka till del,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernasåligganden när det gäller att skapa meningsfullsysselsättning för de psykiskt sjuka,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att antaletslutenvårdsplatser inom psykiatrin skall motsvarabehoven.1998/99:So369 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär en utredning omförslag till att begränsa kostnaderna förfunktionshindrade enligt vad i motionen anförts.1998/99:So376 av m.fl. (kd) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en bättre samverkanmellan ochhandikapporganisationer,10. att beslutar att göra ett tillägg i 9a § första stycket LSS med lydelsen "hjälp medaktivering och motivation" bland där nämnda exempelpå grundläggande behov för att säkerställa psykisktfunktionshindrades rätt till assistans,17. att beslutar att göra enkomplettering i 10 § förordningen (1988:890) ombilstöd så att lydelsen blir följande: "Om det finnsskäl från trafiksäkerhetssynpunkt, medicinsksynpunkt eller väsentligt ändrade förhållanden, fårdock bidrag lämnas tidigare",19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kompletteringav 3 a § hälso- och sjukvårdslagen.1998/99:So384 av m.fl. (v) vari yrkas2. att begär att regeringen beaktar yngrefunktionshindrades särskilda behov inom hemtjänstenenligt vad i motionen anförts.1998/99:So385 av m.fl. (v) vari yrkas1. att begär att regeringen förkommunerna klarlägger vad som menas med dagligverksamhet för funktionshindrade,2. att begär att regeringen återkommermed förslag om hur kommunerna skall ersättafunktionshindrade för det arbete de utför i kommunalregi.1998/99:So394 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkomplettering av den pågående översynen.1998/99:So406 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av annantillämpning av reglerna för anpassningsbidraget inombilstödets ram.1998/99:So439 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av enantidiskrimineringslag i näringsverksamhet vad avserpersoner med funktionshinder.1998/99:So440 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten att synliggörahandikappaspekter i offentligt material.1998/99:So446 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om psykiskt sjuka,1998/99:So447 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av antidiskrimineringslag inäringsverksamhet vad avser personer medfunktionshinder.1998/99:So455 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handikappolitikensinriktning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hjälpmedelsgaranti,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om IT-hjälpmedel.1998/99:So456 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avhandikappolitiken,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de funktionshindradeoch den nya tekniken,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handledning för attkunna använda IT,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enhjälpmedelsgaranti,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de psykisktfunktionshindrade,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enantidiskrimineringslag för funktionshindrade,9. att hos regeringen begär en utredningom Americans With Disabilities Act i enlighet medvad i motionen anförts.1998/99:So460 av m.fl. (mp) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av atthandikappanpassning skall vara norm i samtliga delarav statsbudgeten,22. att hos regeringen begär en översynav hur en finansiell samordning av huvudmän rörandeinsatser för funktionshindrade skall kunnagenomföras.1998/99:So465 av m.fl. (fp) variyrkas4. att beslutar om en ändring av lagen(1993:387) om stöd och service till vissafunktionshindrade i enlighet med vad i motionenanförts om ett förtydligande om avsikten medinsatsen råd och stöd enligt LSS,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utökadvårdgaranti som även omfattar rätten till tekniskahjälpmedel,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad konkurrens påhjälpmedelsområdet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att datorer skallingå i den s.k. hjälpmedelsförteckningen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omhandikappguider,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigemåste uppfylla omfunktionshindrade,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att denpersonal som ansvarar för ärenden rörandefunktionshindrade måste få den adekvata utbildningsom krävs för ett bra bemötande av denfunktionshindrades behov,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om mobila team somskall stödja människor med funktionshinder,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om diskrimineringi allmänhet,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enhälsoekonomisk analys av bilstödet.1998/99:So467 av m.fl. (fp) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om psykiatrin,1998/99:K289 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad tillgänglighet.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkonkurrensneutralt serviceboende.1998/99:T803 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att pröva ett störreIT-projekt med inriktning på äldre ochfunktonshindrade,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om funktionshindradesstora behov av IT,5. att hos regeringen begär förslag utredning angående de ekonomiska möjligheternaför funktionshindrade att kunna ta del av denpågående IT-utvecklingen. Ärendets beredning i utskottetHandikappombudsmannen har vid besök i utskottet den11 redovisat sin syn på hur Sverigeimplementerat m.m. Vidare harSveriges uppvaktat utskottet medanledning av en motion om de dövas situation.Handikappolitikens inriktning m.m.MotionerI motion So456 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts ominriktningen av handikappolitiken (yrkande 1).Staten och kommunerna måste koncentrera sitt stödtill dem som behöver det allra bäst, anförmotionärerna. Stödet till funktionshindrade skallvara mångsidigt och anpassas till den enskildesförutsättningar. Den funktionshindrade skall hamöjlighet att påverka sin egen situation, t.ex.genom att kunna välja vårdpersonal, omsorgsform ochhjälpmedel. Motionärerna anser att handikappreformenskall återställas till vad som gällde före de avsocialdemokraterna genomförda försämringarna. Deanser att det är behovet som skall avgöra vad som ärhjälpmedel, inte hur hjälpmedlet är konstruerat ochinte om det betraktas som avancerat eller enkelt, omdet är dyrt eller billigt. De vill stödja ochuppmuntra frivilligt socialt arbete medhandikappade. Vidare anser de att allafunktionshindrade skall ges möjlighet till egetboende anpassat till de egna behoven.I samma motion begärs tillkännagivande om enantidiskrimineringslag för funktionshindrade(yrkande 7) samt yrkas att hos regeringenbegär en utredning om Americans With DisabilitiesAct (yrkande 9). Motionärerna anför att AmericansWith Disabilities Act () har varit i kraft i USAi . Lagen förbjuder diskriminering avpersoner med funktionshinder. Den gerfunktionshindrade rätt att använda kollektivafärdmedel, vilket gör att trafikmedlen måsteanpassas. Federala, delstatliga och lokalamyndigheter måste vara tillgängliga för personer medfunktionshinder. Funktionshindrade har också enligtlagen rätt att på lika villkor få tillgång tillutbjudna varor, tjänster, lokaler och förmåner somerbjuds av privata näringsidkare. Det omfattar ävenallmänna utrymmen som restauranger och hotell.Telefonbolag måste anpassa sina system så att t.ex.personer med hörsel- eller talsvårigheter får sammamöjlighet att använda sig av telekommunikationer somhörande personer. Genom den s.k. ansvars- ochfinansieringsprincipen har kostnaderna för dettaspritts bland övriga nyttjare av en viss tjänst.Motionärerna anser att regeringen bör tillsätta enutredning som utan dröjsmål studerar de amerikanskaerfarenheterna och hur dessa kan användas i arbetetför att underlätta de funktionshindrades situation iSverige. bör frågan om ansvars- ochfinansieringsprincipen ytterligare belysas.I motion So242 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär förslag till enantidiskrimineringslag i enlighet med vad i motionenanförts om trovärdighet för handikappolitikensjämlikhets- och delaktighetsmål. Trots att vi iSverige enats om en handikappolitik som i ord ärmycket radikal och framåtsyftande utsätts personermed funktionshinder för diskriminering ochi många olika sammanhang, anför motionärerna. I FN:sstandardregel 15 sägs:All diskriminering av människor med funktionshindermåste undanröjas. Lagstiftning bör innehålla reglerom sanktioner mot kränkningar av principen om ickediskriminering.Det har gått en enig parlamentarisk kommitté() föreslog en lag motdiskriminering av funktionshindrade. Endiskrimineringslag skall gälla samfärdsel, ekonomi,arbete, tillgång till varor och tjänster, till nyteknik och teknikutveckling, bostäder, offentligamiljöer och deltagande i arvoderad verksamhet så somideella eller fritidspolitiska uppdrag. Motionärernaanser att hos regeringen skall begära ettförslag till antidiskrimineringslag.I motion So455 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handikappolitikensinriktning (yrkande 1). Motionärerna anser attmänniskor med funktionshinder skall kunna verka isamhället som aktiva medborgare. De skall hamöjlighet till arbete, utbildning och en varieradoch rik fritid. Politiken måste inriktas på attskapa ett samhälle för alla, på lika villkor. De ärav stor vikt att en förbättrad samhällsekonomi ocksåkommer dessa grupper till del. Behovsprövning ochdetaljstyrning måste paras med sunt förnuft ibedömningsfrågor. Kravet på att integriteten skyddasså långt möjligt för den hjälpsökande måste vara ensjälvklarhet. Människor som är i behov av samhälletsstödinsatser måste bemötas värdigt och med respekt.Fortbildning och utveckling av arbetsmetoder för denpersonal som skall sköta detta grannlaga arbeteborde vara en självklarhet, anför motionärerna.I motion So465 av m.fl. (fp) begärstillkännagivanden om att måste uppfylla FN:sstandardregler om funktionshindrade (yrkande 13) ochom diskriminering i allmänhet (yrkande 21).Motionärerna anser att på samma sätt som arbetetfortskrider med att förverkliga barnkonventionengenom att skärpa lagstiftningen måste ett omfattandearbete nu sättas i gång för att anpassa Sverigeslagar även efter de krav som uppställs i FN:sstandardregler. bör också bidra till attlyfta fram dessa frågor i biståndet inom ramen författigdomsbekämpning och i arbetet med att stärkafred, demokrati och mänskliga rättigheter samtagerandet i och samarbetet inom FN ochEU. Motionärerna anser att diskriminering avhandikapp skall likställas med diskriminering pågrund av kön, hudfärg eller etnisk tillhörighet.Detta är krav som stöds av hela handikapprörelsen,anför de.Vidare vill motionärerna ha ett tillkännagivande omhandikappguider (yrkande 10). De anser att eninformationsbas bör skapas med information omtillgänglighet som kan ge vägledning i allt frånhandikappanpassade offentliga institutioner tilltidningar på kassett.I motion So310 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationellthandlingsprogram (yrkande 1), om diskriminering avfunktionshindrade (yrkande 2) och omfunktionshindrades rätt till tillgänglighet tillsamhällslivet (yrkande 4). Motionärerna anför attHandikappombudsmannen har konstaterat att Sverigeinte helt uppfyller för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättningardelaktighet och jämlikhet. är bra påindividuellt inriktade åtgärder, men samhället harinte tillräckligt anpassats efter funktionshindradesbehov. Motionärerna anser att det saknas ettstrategiskt tänkande när det gäller handikappfrågor.De vill därför stödja regeringens beslut att bildaen handikappdelegation med uppgift att utarbetaförslag till en nationell handlingsplan förhandikappområdet. De anser att en nationellhandlingsplan bör mynna ut i ett konkret dokumentdär de funktionshindrades tillgänglighet inom allaområden analyserats och förändringar möjliggörs.Motionärerna anser det inte rimligt att mångamänniskor med funktionshinder utestängs frånmöjligheten till arbete, studier, kultur- ochföreningsliv och dessutom inte kan utkräva rättsligaföljder genom den diskriminering de utsätts för ioch med detta. Motionärerna anser att det är ettsteg i rätt riktning med regeringens proposition Lagom förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder. Att göra samhällettillgängligt gör också samhället socialt uthålligt,betonar de. De framhåller att kollektivtrafik ochkultur är mycket angelägna områden när det gälleratt inte diskriminera funktionshindrade. Ett annatbristande område är tillgängligheten att delta i dendemokratiska debatten. Slutligen anför motionärernaatt tillgängligheten bör skrivas in i plan- ochbyggnadslagen.I motion So326 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om FN:s standardregler.Sverige drev aktivt på för att FN skulle antareglerna och har därför ett särskilt ansvar för attde skall förverkligas, anför motionären. I sambandmed att standardreglerna genomförs måste det ocksåske en kontinuerlig granskning och utvärdering avhandikapprogram så att lever upp tillreglernas intentioner. Det är nödvändigt att Sverigenu tar fram en strategi för hur samhället skallomvandlas med som redskap.I motion So447 av och (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en antidiskrimineringslag inäringsverksamhet vad avser personer medfunktionshinder. Motionärerna anför atthandikapprörelsen länge ansett det angeläget attdiskriminering av personer med funktionshinderförbjuds i lag. bör åter göra etttillkänngivande om att behovet är stort av ettförbud mot diskriminering. Förbudet skall ses somett uttryck för samhällets handikappolitik. Genomförbudet får personer med funktionshinder ett legaltstöd för att bli behandlade på samma sätt som ickefunktionshindrade.Också i motion So439 av () begärstillkännagivande om behovet av enantidiskrimineringslag i näringsverksamhet vad avserpersoner med funktionshinder. Motionären anser detangeläget att stoppa den diskriminering somfunktionshindrade drabbas av. Därför bördiskriminerande företeelser kriminaliseras. Förbudetbör ses som ett uttryck för samhälletshandikappolitik, det vill säga ett erkännande avfunktionshindrades rättigheter.I motion K289 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ökad tillgänglighet(yrkande 2). Motionären anför att tillgänglighet ären förutsättning för demokrati. Därför måste dettabli ett viktigt nationellt mål. Regeringen har lagtett lagförslag mot diskriminering avfunktionshindrade i arbetslivet. På uppdrag avriksdagen bereder man i ettförslag till lag mot att diskriminerafunktionshindrade i näringsverksamhet. Motionärenanser att detta är bra men att det dessutom behövsförbud mot diskriminering i övriga miljöer, allmännakommunikationer och i medieutbudet. Motionären anserdet högst rimligt att regeringsformens 2 kap. utökasmed förbud mot diskriminering av funktionshindrade.I motion So335 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om jämställdhet ochhandikapp. Motionären anför att inom områdenaarbete, inkomst och sociala förmåner är kvinnor medfunktionsnedsättning missgynnade jämfört med män medfunktionsnedsättning - och med kvinnor i allmänhet.Forskning har påvisat att kvinnor diskrimineras närdet gäller fördelning av de resurser som står tillbuds för personer med handikapp. Detta ärnaturligtvis oacceptabelt i världens mest jämställdaland, anför motionären. En nationell handlingsplanför handikappområdet är under utarbetande av bl.a.Handikappdelegationen. Ett tydligt formuleratdirektiv om mainstreaming också i detta arbete börtillföras, anser motionären.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade i betänkande 1997/98:SoU6 medanledning av regeringens skrivelse omhandikappolitik frågan om mål och strategi inomhandikappområdet. Utskottet anförde då följande(s.7):Utskottet delar regeringens uppfattning atthandikappolitiken skall bygga på principen om fulldelaktighet i samhällslivet, jämlika levnadsvillkor,självbestämmande och tillgänglighet. Dehandikappolitiska reformer som genomförts undersenare år har varit inriktade på förbättringar avdet individuella stödet till personer medfunktionshinder. Utskottet delar regeringensuppfattning att arbetet nu bör inriktas mot att gestatliga myndigheter, landsting, kommuner,organisationer m.fl. förutsättningar att utvecklatillgängligheten i vid bemärkelse inom olikasamhällssektorer och verksamheter. I skrivelsenanförs att de åtgärder regeringen vidtagit, föreslåroch planerar bygger på principen atthandikappaspekterna skall beaktas inom varjesamhällsområde och att handikapporganisationernaingår som viktiga samverkanspartner i ett sådantarbete. Samarbetet med handikapporganisationernautvecklas nu genom bl.a. utökade kontakter mellandessa och statssekreterargruppen förhandikappfrågor, som har att samordna regeringenshantering av handikappfrågorna. Regeringen avservidare att låta den särskilde utredaren avHandikappombudsmannen pröva frågan om inrättande aven nationell samordningskommitté i handikappfrågor.Utskottet avstyrkte därmed de aktuella motionerna.Riksdagen följde utskottet (rskr. Utskottetvidhöll denna ståndpunkt även i betänkande1997/98:SoU16 (rskr. 154).Den 5 mars 1998 bemyndigade regeringen chefen förSocialdepartementet att inrätta ett sekretariat tillstatssekreterargruppen för beredning och samordningav handikappfrågor inom och attinrätta en handikappdelegation - bestående avföreträdare för handikapprörelsen - bl.a. tillsamråd mellan statssekreterargruppen ochhandikapporganisationerna. Statssekreterargruppenskall tills vidare tillsammans medHandikappdelegationen utgöra nationellsamordningskommitté för handikappfrågor enligt regelnummer 17 i för att tillförsäkramänniskor med funktionsnedsättning delaktighet ochjämlikhet. Inom ramen för statssekreterargruppen ochdess sekretariat bildas ett projekt med uppgift attutarbeta en nationell handlingsplan förhandikappområdet.Flera motionärer tar upp frågan om diskriminering avfunktionshindrade.Den 1 maj 1999 träder ny lagstiftning motdiskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder i kraft. beslutade iärendet (prop. 1997/98:179, bet.1998/99:AU4, rskr. tillstyrktei sitt yttrande 1998/99:SoU1y regeringens förslag.Utskottet har också behandlat frågan omdiskriminering i näringsverksamhet. Ett enigtutskott föreslog i betänkande 1997/98:SoU16 attriksdagen som sin mening borde ge regeringen tillkänna att den borde utreda formerna för en regleringav ett diskrimineringsförbud i näringsverksamhet.Riksdagen följde utskottet (rskr. 154).I ett frågesvar i den 19 januari 1999anförde justitieministern att regeringen avser atttillsätta en utredning som skall få till uppgiftbl.a. att se över nuvarandebestämmelse om olaga diskriminering samt att utredaformerna för en reglering av ett förbud motdiskriminering av funktionshindrade inäringsverksamhet. Det är emellertid inte säkert attett förbud mot diskriminering av funktionshindradebör bestå av en straffrättslig bestämmelse, anfördejustitieministern. Erfarenheterna av nuvarandelagstiftning visar att det inte alltid är det mesteffektiva. Utredningen skall därför i första handöverväga andra alternativ.