bet · GM01LU11 · 1999-03-02 00:00:00 — Konkursförvaltaren(motsvarande styrelse/VD) skulle därvid avgeperiodiska redovisningar, och konkursrevisorn(motsvarande bolagets revisor) skulle yttra sig överredovisningen och konkursförvaltarens förvaltning.Lagstiftaren utgår från att yrkesrevisorernaskompetens, tillsammans med det förhållandet attrevisorerna står under disciplinär tillsyn avRevisorsnämnden, är tillräcklig för att någonstatlig tillsyn inte skall behövas i aktiebolag sombedriver rörelse. Detsamma borde enligt FAR:s meningkunna gälla reviderade konkurser.Konkursförvaltarkollegiernas FöreningSammanfattningKonkursförvaltarkollegiernas Förening (Föreningen)instämmer med Rindborg att regeringens direktiv tillKonkurstillsynsutredningen är för snäva. Föreningenhar ingen invändning mot attKonkurstillsynsutredningen i tilläggsdirektiverhåller ett vidgat uppdrag att förutsättningslöstäven pröva den inriktning som föreslagits iRindborgs motion.YttrandeRindborgs motion består bl.a. av ett förslag attåtergå till en uppdelning av konkurserna beroende påtillgångsmassa och komplexitet samt ersättatillsynsmyndigheten i konkurser med enkonkursrevisor. Förslaget är ett försök att ökaborgenärsinflytandet.Enligt uppgift saknar av antalet konkursermedel att bestrida konkurskostnaderna. Enligt enundersökning av tillsynsmyndigheten i konkurser iVäxjö är 2/3 av konkurskostnaderna hänförliga tillformella åtgärder medan 1/3 hänför sig till denaffärsmässiga avvecklingen. Med hänsyn till dettamåste ifrågasättas om det inte borde finnas ettenklare avvecklingsförfarande utan atträttssäkerheten riskeras eller att den ekonomiskabrottsligheten får utökade möjligheter. Rindborgsmotion är i denna del värd att utredas vidare.Föreningen anser att Rindborgs förslag om ordinärkonkurs inte är praktiskt genomförbart.Erfarenhetsmässigt är det mycket svårt attintressera - i vart fall de oprioriterade -borgenärerna att agera i konkurserna.Ett system med interimsförvaltare gör attavvecklingsarbetet försvåras. Förslaget med röstningkan medföra oönskade konsekvenser. Föreningen anseratt domstolarna skall utse förvaltarna på deninformation domstolen erhåller från bl.a.borgenärerna, gäldenären och tillsynsmyndigheten ikonkurser. I denna del är det bra med ett ökatborgenärsinflytande. Föreningen anser i övrigt attde nuvarande konkursreglerna i kontroversiella delarredan är föremål för Konkurstillsynsutredningensprövning.Föreningen finner ej skäl att i övrigt yttra sig idetalj över Rindborgs motion.Svensk HandelMed anledning av remissen får framföraföljande.Svensk Handel tillstyrker attKonkurstillsynsutredningen ges tilläggsdirektiv ienlighet med vad som föreslås i redovisning och de förslag som återges imotionen bedöms vara av så stort intresse att de börutredas vidare.Svenska ArbetsgivareföreningenSvenska Arbetsgivareföreningen, som berettstillfälle att yttra sig över rubricerade motion,vill härmed framföra följande.Föreningen tillstyrker attKonkurstillsynsutredningen ges tilläggsdirektiv ienlighet med vad som anförts i . är enligt föreningensmening av sådant intresse att den bör utredasordentligt. Innan en sådan utredning gjorts ansersig föreningen däremot inte närmare kunna taställning till huruvida den framtidakonkurslagstiftningen bör utformas i enlighet medvad som skisserats i motionen.Svenska BankföreningenI motionen föreslås att (Ju 1997:05) skall erhålla tilläggsdirektivinnefattande uppdrag att utreda vissa frågor rörandekonkursinstitutet, i huvudsak med följandeinriktning: Borgenärerna i konkurs skall ges ettstörre inflytande över konkursförfarandet. Dettaskall åstadkommas genom att kronofogdemyndigheternasfunktion som tillsynsmyndighet i konkurs upphävs.Borgenärerna skall som kollektiv styra förfarandetoch genom borgenärssammanträden halvårsvis fungeraungefär som bolagsstämman i ett aktiebolag. De skallutse såväl konkursförvaltare som konkursrevisor,vilken skall vara auktoriserad revisor och som skallha att avge halvårsredovisningar till PRV.Kostnaderna belastas konkurser med tillgångar, itillgångslösa konkurser staten efter en summariskundersökning av huruvida misstanke om gäldenärsbrottetc. Enligt motionären bör förslagetleda till besparingar för det allmänna vilka kanutnyttjas för att förstärka polisens och åklagarensresurser.Bankföreningen delar motionärens uppfattning attdet är viktigt att borgenärerna i en konkurs -leverantörer och långivare i första hand -tillförsäkras en viktig roll i konkursförfarandet.Detta inflytande har växlat i storlek ochhar genom lagstiftningsåtgärder förändratsåtskilliga gånger i ganska sen tid. Medan enligtäldre lag, särskilt års reformer,borgenärerna principiellt ägde besluta i allaförvaltningsfrågor har denna beslutanderätt efterhand inskränkts och är helt avskaffad. Iviktigare frågor skall visserligen förvaltaren hörasärskilt berörda borgenärer om det finns hinderdäremot, men detta är ett inflytande "påförvaltarens villkor".Särskilt anmärkningsvärt är att borgenärerna numeraformellt inte kan påverka valet av förvaltare, låtvara att de är oförhindrade att delgekonkursdomstolen sin uppfattning i frågan.Visserligen heter det i 7 kap. 8 § konkurslagen,portalparagrafen när det gäller att angeförvaltarens allmänna åligganden, att det åliggerförvaltaren att ta till vara borgenärernasgemensamma rätt och bästa, men i övrigt framstårförvaltaren mer som en representant för det allmännaän för borgenärerna. Förvaltaren utses av rätten ochdet är tillsynsmyndigheten som skall höras omförvaltarvalet, inte borgenärerna (7 kap. 2 och 3§§).Man kan, när det gäller sättet för utseende avförvaltare, å andra sidan inte bortse från att detfinns situationer där det kan te sig motiverat attförvaltaren utses av någon annan änborgenärskollektivet, t.ex. när borgenärskretsen äroklar eller när det redan från början står klart attborgenärerna inbördes har motstridiga uppfattningari någon viktig konkursutredningsfråga.När det gäller själva utredningsförfarandet villBankföreningen erinra om den redan berördabestämmelsen om samrådsskyldighet i viktigarefrågor. Frågan är om denna möjlighet har utnyttjatsav förvaltarna i den utsträckning som varit lämplig.Det torde redan nu finnas möjlighet att inom ramenför samrådsskyldigheten bilda ett åtminstoneinformellt borgenärsråd etc. som skulle kunna varaförvaltaren behjälpligt vid lösandet av uppkommandeproblem. Inget hindrar att ett sådant råd t.ex.uppdrar åt en auktoriserad revisor att biträdaförvaltaren, en åtgärd som för övrigt ocksåtillsynsmyndigheten kan förordna om (7 kap. 27 §).I samband med konkurslagsreformen 1979 avskaffadesfunktionen rättens ombudsman. Om man, som motionärenföreslår, vill lyfta bort konkurstillsynen frånkronofogdemyndigheterna torde enligt Bankföreningensuppfattning bli nödvändigt att införa någon form avextern "tillsyn" av annat slag, eventuellt i form aven "ombudsman", på vilken skulle ställas höga kravpå kompetens och erfarenhet av konkurshantering. Detbör i detta sammanhang beaktas att förvaltningen avkonkurser numera inte enbart har till ändamål atttillgodose borgenärsintressena i snäv bemärkelse(jfr t.ex. stadgandet i 7 kap. 8 § 2 st omsysselsättningsfrämjande åtgärder).Kronofogdemyndigheternas befattning med konkursersker på i princip två sätt, såsom företrädare förstaten som borgenär och som tillsynsmyndighet. Omman, som motionären föreslår, stärker borgenärernasställning på olika sätt och överför en delav tillsynsfunktionerna, främst förvaltarkontrollen,på kronofogden skulle givetvis behovet av ensjälvständig tillsynsmyndighet minska. Å andra sidanblir då kronofogdens dubbelroll än tydligare, vilketmåhända inte är önskvärt. Denna invändning är dockav mindre vikt när det gäller tillgångslösakonkurser.I den mån kritik kan riktas mottillsynsverksamheten såsom den har utövats på senareår bör beaktas att den nya regionala organisation avkronofogdemyndigheterna som har genomförts under1998 bl.a. har syftat till att öka effektiviteten ikonkurstillsynen i framtiden.Huruvida den i motionen skisserade lösningen förförvaltning och tillsyn av konkurser är att föredraframför den nuvarande ordningen går inte att avgörautan en grundlig utvärdering avkonkurslagstiftningen. En sådan utredning skullegivetvis vara av intresse.Konkurstillsynsutredningen kan eventuellt vara etttänkbart forum härför.Bankföreningen vill avslutningsvis erinra om att defrågor som aktualiseras i motionen och andranärliggande frågor med anknytning tillkonkursinstitutet ingående diskuterades vidInsolvensrättsligt Forum i den 22-23 januari1997. Diskussionen har i sin helhet refererats irapporten från mötet (, ,1997).Sveriges AdvokatsamfundAdvokatsamfundet avstår från att yttra sig över StigRindborgs motion 1998/99:L301 beträffandeReformering av konkurslagstiftningen.Sveriges IndustriförbundIndustriförbundet delar att borgenärernas ställning börstärkas när det gäller konkurstillsyn ochkonkursförvaltning. De förslag som tas upp imotionen synes intressanta och värda att utredas.Förbundet tillstyrker därför attKonkurstillsynsutredningen ges tilläggsdirektiv medden inriktning som föreslagits i bör emellertid betonas att Industriförbundetdärmed inte tagit ställning till om den framtidakonkurslagstiftningen bör utformas i enlighet medvad som skisseras i motionen.Tjänstemännens ()TCO avstyrker rubricerade motion, i vilken föreslåsatt tillsynsmyndigheten skall avskaffas.Tillsynsmyndigheten är ett viktigt organ när detgäller att bevaka arbetstagarnas rättigheter ikonkurser.