bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Anslaget Enskilda organisatio-ner föreslås ökas med 50 miljoner (yrkande 23) och anslaget Ekonomiskareformer ökas med 95 miljoner (yrkande 24).Kristdemokraterna anser i 1999/2000:U215 (kd) yrkande 28 (delvis) attriksdagen bör besluta om en underindelning av anslag A 1 Biståndsverksam-het i enlighet med vad som framgår av bilaga 1, tabell 5.Moderata samlingspartiet anser i 1999/2000:U204 (m) yrkande 8 att systemetmed landramar bör avskaffas till förmån för avtal, där strikta villkor uppställvad gäller korruption, effektivitet och demokratiutveckling. Samma krav försäven fram i motion 1999/2000:U607 (m) yrkande 6. I kommittémotion1999/2000:U222 (m) yrkande 1 föreslår att systemet med land-ramar avskaffas, för att ersättas av ett allmänt anslag fördelat i enlighet medtabell 5 i bilaga 1.I 1999/2000:U222 (m) yrkande 2 (delvis) föreslår en förändradfördelning inom anslaget A 1 och att anslagsposterna Ekonomiska reformer,Information, Programutveckling samt Rekrytering och utbildning av fältper-sonal och multilaterala experter avskaffas och att kostnaderna i stället bärs arespektive verksamhet (yrkande 3).Utskottets övervägandenI motionerna U206 (fp) yrkande 27 (delvis), U210 (c) yrkandena 21 - 24 ochU215 (kd) yrkande 28 (delvis) föreslås från budgetpropositionen avvikandemedelsfördelning vad avser anslagen, anslagsposterna och landramarna fördet bilaterala utvecklingssamarbetet. Motionärernas alternativa förslagframgår av tabellerna 3 och 4. I motion U222 (m) yrkande 2 (delvis) krävsändringar av beloppen inom anslaget A 1 och i yrkande 3 krävs att ett antalanlag avskaffas och att kostnaderna bärs av respektive verksamhet.Utskottet anser att regeringens förslag till fördelning mellan olika delposterinom det bilaterala utvecklingssamarbetet för är väl avvägt.Utskottet vill också hävda att den valda anslagsstrukturen, inom anslaget fördet bilaterala utvecklingssamarbetet, är ändamålsenlig.I konsekvens med detta ställningstagande och till följd av tidigareställningstaganden rörande utgiftsramen och fördelningen inomutgiftsområdet avstyrks de förslag om en alternativ fördelning ochanslagsstruktur inom det bilaterala utvecklingssamarbetet som framförs imotionerna U206 (fp) yrkande 27 (delvis), U210 (c) yrkandena 21-24, U215(kd) yrkande 28 (delvis) och U222 (m) yrkandena 2 (delvis) och 3.Flera motioner, bl.a. U204 (m) yrkande 8, U607 (m) yrkande 6 och U222 (m)yrkande 1, gäller specifika förslag till ändringar av hur det svenska biståndetstruktureras (enligt bilaga 2). Bland förslagen återfinns även krav på attsystemet med landramar avskaffas och att fleråriga samarbetsavtal slopas.Beträffande förslagen att avskaffa systemet med landramar respektivefleråriga samarbetsavtal har utskottet i betänkande 1997/98:UU2Internationellt bistånd bl.a. anfört att det numera i samarbetsavtalen alltidfinns klausuler med krav på uppföljning, redovisning och korruptions-hämmande kontroll. Dessa frågor är viktiga, och höga krav bör ställas på attländerna uppfyller de specificerade villkoren. Bistånd kan alltid avbrytas omförutsättningarna för ett bra bistånd eller relationen med landet radikaltförsämras - det av uppsagda samarbetsavtalet med efterprovsprängningarna av kärnvapen är ett exempel härpå. finns detett värde i att biståndet är långsiktigt och förutsebart för mottagarländerna.Den partnerskapsrelation som eftersträvas med de viktigare mottagarländernabygger på långsiktighet och ömsesidigt ansvarstagande. De landstrategiersom fastställs för samtliga programländer, andra viktiga samarbetsländersamt för vissa regioner har normalt ett femårsperspektiv om inte regeringen bedömer att arbetet med en ny landstrategi kanskjutas framåt i tiden. Strategierna kopplas oftast till treåriga, i några falltvååriga, samarbetsavtal med programländerna. Landramen är det årligautfästa beloppet i samarbetsavtalet. Systemet är, enligt utskottets uppfattninglämpligt och funktionellt för att garantera effektiviteten och flexibiliteten idet svenska utvecklingssamarbetet. Utskottet anser regeringens förslag varaväl avvägt och finner inte anledning att förorda någon avveckling avsystemet med landramar eller av systemet med fleråriga samarbetsavtal.Utskottet avstyrker i konsekvens med detta motionerna U204 (m) yrkande 8,U222 (m) yrkande 1 samt U607 (m) yrkande 6.I propositionen 1999/2000 yrkande 3 förelås att bemyndigarregeringen att ikläda staten betalningsansvar till ett belopp om 12 miljarderför garantigivning.Utskottet tillstyrker proposition 1999/2000:1 yrkande 3.VerksamhetsgrenarPropositionen (s. 37) - Demokrati och mänskliga rättigheterStöd till demokrati, respekt för de mänskliga rättigheterna och gott styrelse-skick utgör ett prioriterat område inom det svenska utvecklingssamarbetet.Verksamhetsgrenen har vuxit och demokrati- och rättighets-frågor integreras efterhand i andra insatser. Barns rättigheter har lyfts fram.På Sida pågår ett arbete med att producera en att låta ettbarnrättsperspektiv genomsyra Sidas olika handlingsprogram och sektorer.Som ett led i policyutveckling på området överlämnade regering-en skrivelsen Demokrati och mänskliga rättigheter i Sveri-ges utvecklingssamarbete (skr. 1997/98:76) till . över-lämnades skrivelsen Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik (skr.1997/98:89). Tillsammans är dessa vägledande för det svenska utvecklings-samarbetet i syfte att främja demokrati och respekt för de mänskliga rättig-heterna. Demokrati ser olika ut på olika håll i världen och är något som intekan tvingas fram av krafter utifrån. Utvecklingssamarbete kan stärka refor-mansträngningarna i en demokratisk riktning.MotionernaI den enskilda motionen 1999/2000:U205 (m) framhåller motionären attdemokrati inte är ett tillräckligt mål för svensk biståndspolitik. Arbete för askapa institutioner och ändamålsenlig lagstiftning räcker inte heller till. Föratt skapa förutsättningar för investeringar i nya företag och för nya jobbkrävs fasta spelregler och förutsägbara villkor. Tillämpningen av lagstift-ningen och de reella möjligheterna att bl.a. genom skatteuppbörd och indriv-ning se till att ingångna avtal följs är helt avgörande. Korruption och ettoförutsägbart rättsväsende tillhör de främsta infrastrukturella hindren för enpositiv utveckling i många av de länder där bedriver utvecklings-samarbete. Med en kraftfull svensk politik skulle förutsättningarna kunnaförbättras avsevärt.Folkpartiet anser i motion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 5 att det krävs endjupare analys av skillnaden mellan demokrati och frågor som rör mänskligarättigheter i största allmänhet och att det därför krävs en klarare definitiondemokratibiståndet och att ett åtgärdsprogram tas fram. I yrkande 9 krävs attregeringen tar fram en särskild rapport om läget i mottagarländernavad gäller demokrati och mänskliga rättigheter. Vidare anser motionärernaatt till utvecklingens infrastruktur hör även rättsstaten. Ingen långsiktig ochverklig utveckling är möjlig utan respekt för demokrati och mänskliga rättig-heter. En viktig komponent är också en fri handel och en fungerande mark-nadsekonomi, som skapar de resurser som är nödvändiga för utveckling(yrkande 12).Centerpartiet anser i motion 1999/2000:U210 (c) yrkande 10 att inslaget avvillkor bör öka i det bilaterala biståndet. Det gäller särskilt avseende demo-krati, respekt för mänskliga rättigheter och rättvis fördelning. Resultaten avSveriges insatser för att främja demokrati, mänskliga rättigheter och socialutveckling måste kontinuerligt utvärderas. bör avhålla sig från att geomfattande bistånd till länder och via regimer som inte eftersträvar demo-kratisering. Det gäller särskilt det bistånd som går till att bygga ut in-frastruktur, näringsliv och statsförvaltning.Biståndets effektivitet är direkt avhängig av den demokratiska utvecklingen imottagarländerna. Det är en nödvändighet att en del av biståndet ges som ettriktat demokratistöd i syfte att utveckla och stärka demokratin. De svenskariksdagspartierna har under en treårig försöksverksamhet haft möjlighet attkanalisera biståndsmedel till systerpartier i de fattiga länderna i avsikt attfrämja och stärka demokratin. Detta bistånd har i liten skala med gott resultatbidragit till demokratiutvecklingen i mottagarländerna. Kristdemokraternamenar i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 15 att Sida i sina demokrati-projekt i större utsträckning borde utnyttja den kompetens som många svens-ka politiker och politiska partier besitter.Vänsterpartiet kräver i partimotion 1999/2000:U217 (v) yrkande 8 att detsvenska biståndet till demokratiutveckling bör öka. Medel till svenska poli-tiska partier att bistå demokratiska organisationer i länder som försöker byg-ga sig ett demokratiskt politiskt system är en viktig kanal när det gäller attstärka arbete för demokrati.Moderaterna menar i partimotion 1999/2000:U220 (m) yrkande 8 att korrup-tion utgör ett avsevärt hinder för såväl det internationella som det inhemskahandelsutbytet. En korrumperad och inkompetent statsmakt utgör ofta detmest påtagliga hindret för ett lands välståndsutveckling. Det är därför ange-läget att, bl.a. inom ramen för WTO, anta etiska regler för att bekämpa kor-ruption. Frågan om korruption berör också det mer traditionella biståndet. länder där regeringen utgör det största hindret för det egna folkets utveck-ling och där en genuin vilja att genomföra reformer saknas, bör i möjligastemån biståndet i stället kanaliseras genom ideella organisationer.I kommittémotion 1999/2000:U607 (m) yrkande 4 menar sam-lingspartiet att har ett särskilt ansvar för respekten för mänskligarättigheter i de länder som mottar betydande svenskt bistånd. För att Sverigepå ett tydligare sätt skall ställa krav och driva på utvecklingen i mottagarländerna har krävt att regeringen , före eller senasti samband med budgetförslaget, skall ge en utförlig rapport omsituationen och utvecklingen när det gäller respekten för mänskliga rättighe-ter och demokrati i mottagarländerna. Trots att den 10 december1998 gjorde ett tillkännagivande om önskvärdheten av en årlig MR-rapportom mottagarländerna, har regeringen inte presenterat någon sådan. Modera-terna finner detta anmärkningsvärt och vill därför rikta allvarlig kritik motregeringens sätt att hantera beställning. I yrkande 5 anför motio-närerna att svenskt bistånd inte bör ges till regimer som grovt och systema-tiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna.Utskottets övervägandenEtt antal motioner, U205 (m), U206 (fp) yrkandena 5 och 12, U210 (c)yrkande 10, U215 (kd) yrkande 15 och U217 (v) yrkande 8 och U220 (m)yrkande 8, behandlar olika förslag om hur biståndet för främjandet avdemokrati och mänskliga rättigheter bör vara utformat. Motionärerna anseratt svenskt bistånd inte bör utgå till regimer som inte eftersträvar ettdemokratiskt styrelsesätt. I motionerna förespråkas bl.a rättsstatensbetydelse, att demokratiaspekterna skall betonas i svenska biståndsavtal ochatt biståndet skall kanaliseras genom enskilda organisationer.Utskottet anser att det är positivt att stödet till demokratisering och respektför de mänskliga rättigheterna utgör ett alltmer prioriterat område inomSveriges internationella utvecklingssamarbete. Som framgår även på andrahåll i detta betänkande görs inom ramen för det svenskautvecklingssamarbetet en stor mängd insatser för utvecklandet av demokrati.Här kan t.ex. nämnas stödet till uppbyggandet av de demokratibärandestrukturerna i samarbetsländerna, stödet till bekämpandet av korruption samtdet omfattande svenska stödet genom enskilda organisationer, ett stöd som ärväl känt och utgör en grundpelare i vårt stöd till demokrati och respekt förmänskliga rättigheter. Riksdagspartierna har givits möjlighetatt kanalisera mindre belopp biståndsmedel till systerpartier i mottagar-länderna. Utskottet menar i likhet med motionärerna att dennaförsöksverksamhet, som har bedrivits inom demokratibiståndet, har givitgoda resultat och bör få fortsätta.Vad som framförs motionsledes om en ökad betoning på den betydelsesom rättsstaten har för utvecklingen ligger, enligt utskottets mening, i alltväsentligt i linje med svensk politik på området. En ökad uppmärksamhetriktas i det svenska utvecklingssamarbetet mot stärkandet av rättsväsendetoch andra demokratibärande strukturer, såsom ett livskraftigt civilt samhälle.Motionsyrkandena om rättsväsendets betydelse kan därför anses varatillgodosedda genom det svenska bilaterala utvecklingssamarbetet.Med vad ovan anförts anses motionerna U205 (m), U206 (fp) yrkandena 5och 12, U210 (c) yrkande 10, U215 (kd) yrkande 15 och U217 (v) yrkande 8besvarade med vad utskottet anfört.I regeringens skrivelse till (skr. 1997/98:76), Demokrati ochmänskliga rättigheter i utvecklingssamarbete, betonas att rättsstaten,respekt för mänskliga rättigheter och demokrati är centrala målsättningar förutvecklingssamarbetet. Frågan om korruption är en viktig del av dialogenmed samarbetsländerna. uppmärksammar denna fråga i alla samar-beten och driver den genom olika kanaler. Utskottet konstaterar att korrup-tion måste angripas gemensamt, av båda givare och mottagare och av allagivare tillsammans och att det är viktigt att stärka samarbetsländernas förmå-ga att bekämpa korruption.Förutom för svenska myndigheter gällande allmänna regelverk finns an-visningar avseende Sidas uppdrag att verka för god administration och attmotverka korruption i utvecklingssamarbetetMed vad ovan anförts anses motion U220 (m) yrkande 8 besvarad med vadutskottet anfört.Vidare begärs i motionerna U206 (fp) yrkande 9 och U607 (m) yrkande 4 attregeringen skall lämna en redovisning till över tillståndetbeträffande demokratin och de mänskliga rättigheterna i de länder sommottar svenskt bistånd.Utskottet har tidigare konstaterat att vetskapen om att den svenska riksda-gen följer och värderar utvecklingen av mänskliga rättigheter och demokratiär en viktig signal till mottagarländerna. har i ett tillkännagivandetill regeringen (bet. 1998/99:UU2, rskr. 1988/99:73) framhållit värdet avvetskapen om att den svenska följer och värderar situationen ochutvecklingen när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati i samar-betsländerna för svenskt bistånd och i linje med detta anfört vikten av årligrapportering. Denna rapportering kommer att ingå i internationellautvecklingssamarbete, 1999 som dels en fylligare landrapportering,dels ett avsnitt bestående av en redogörelse för utvecklingen i de viktigastesamarbetsländerna.Utvecklingen vad gäller mänskliga rättigheter och demokrati måste redovi-sas inom ramen för den politiska, ekonomiska och sociala situationen i re-spektive land. Mänskliga rättigheter handlar om grundläggande behov såsomrätten till en rimlig levnadsstandard, hälsovård och utbildning. De rättighe-terna spelar också en väsentlig roll för människors möjligheter att ta del avpolitiken. Genom att redovisa situationen för mänskliga rättigheter och de-mokrati kopplad till t.ex. uppgifter om utbildning och hälsovård ges en bättrehelhetssyn.Utskottet har under beredningen av detta ärende tagit del av en förhandsut-gåva av den ovan nämnda rapporten, bl.a. de delar som rör frågor ommänskliga rättigheter och demokrati.Med vad ovan anförts anses motionerna U206 (fp) yrkande 9 och U607 (m)yrkande 4 besvarade.I motion U607 (m) yrkande 5 anför motionärerna att svenskt bistånd inte börges till regimer som grovt och systematiskt bryter mot de mänskliga rättig-heterna.Utskottet konstaterar att utrikespolitik och utvecklingssamarbeteutgår ifrån att demokratisering bygger på och bidrar till respekten för demänskliga rättigheterna. kan inte överge de människor som drabbasav diktatur, våld och förtryck. Utvecklingssamarbetet bör bestå av en kombi-nation av politisk dialog, insatser direkt inriktade på demokrati och mänskli-ga rättigheter och demokrati- eller rättighetsfrämjande inslag i övriga bi-ståndsinsatser. Utifrån analys av ett land kan helheten i ett biståndsprogrambidra till demokratisering. Så kan till exempel betalningsbalansstöd, häl-soprogram och infrastruktursatsningar alla vara demokratifrämjande. Attavbryta eller suspendera bistånd kan visa sig vara nödvändigt när förutsätt-ningarna för samarbete inte längre föreligger. Som ett sätt att påverka ettannat lands utveckling är det emellertid ett trubbigt instrument. Det väsentli-ga är att alla insatser i ett land ses i ett sammanhang och förstärker varandraså att helheten blir mer än summan av delarna. Samarbete med enskildaorganisationer i samarbetsländerna eller i länder i förändring är självklarainslag i dessa strävanden.Frågan om korruption är en viktig del av dialogen med samarbetsländerna.Utskottet har inhämtat att det finns anvisningar avseende Sidas uppdrag attverka för god administration och att motverka korruption i utvecklings-samarbetet. Promemorian Korruption - svenska positioner från mars 1998håller på att uppdateras. Detta är ett led i förverkligandet avregeringens intentioner om ett aktivare och effektivare svenskt agerande motkorruption. En rad olika departement och departementsenheter är engageradei detta arbete genom en informell arbetsgrupp. Den leds av Utrikesdeparte-mentets enhet för internationell handelspolitik.Med vad ovan anförts avstyrks motion U607 (m) yrkande 5.Propositionen (s. 39) - Sociala sektorerUnder 1998 har utvecklingssamarbetet bibehållit ett fokus på reformproces-ser och stöd till fattiga och utsatta grupper. Dessutom har ett aktivt policy-och metodarbete genomförts i samarbete med andra givare och samar-betsländer, vilket resulterat i en ökad samsyn.Målet för utvecklingssamarbetet inom hälso- och utbildningssektorn är attstödja reformprocesser med inriktning på utbildning och hälsovård av godkvalitet och tillgängliga för alla. Syftet är att skapa förutsättningar för socutveckling, dvs. förbättrade levnadsvillkor för majoriteten av befolkningenoch för fattiga grupper i synnerhet. Samarbetet skall även bidra till att gemänniskor med funktionshinder möjligheter att delta i samhällslivet på likavillkor.Undervisningsbiståndet inriktas på att stödja reformprocesser som syftartill att ge grundläggande utbildning för alla, att höja utbildningens kvalitetsamt att nå eftersatta och diskriminerade grupper, såsom kvinnor, flickor ifattiga familjer och handikappade. I gäller det att fortsätta stödet tilökad bredd och kvalitet i ländernas utbildningssystem med tonvikt på pri-märskolan. Regeringen konstaterar att undervisningsbiståndet över en tre-till femårsperiod bör omvandlas till sektorsprogramstöd, dvs. budgetstöd tillmottagarstyrda, nationella program, där och andra givare för endialog om sektorns och sektorsprogrammens utveckling. I denna dialog skallfattigdomsbekämpning utgöra plattformen.Även hälsobiståndet bör omformas till sektorsprogramstöd. Hiv/aids-epidemin ställer höga krav på hälsosektorn och på behovet av socialaskyddsnät, bl.a. för att ta hand om föräldralösa barn. Ökad tonvikt bör därförläggas på hiv/aids-bekämpning, inte minst i hela världen finns organisationer av funktionshindrade. En viktig förut-sättning för en långsiktig utveckling på handikappområdet är att dessa orga-nisationer får stöd för utveckling i syfte att kunna tillvarata och driva funk-tionshindrades rättigheter i det egna samhället. Dessa medlemsorganisationerspelar en viktig roll för organisationsutvecklingen i utvecklingsländerna ochderas kompetens bör tas till vara både inom det egna funktionshinderområdetsom vad avser erfarenhet och kunnande om att utveckla och stärka demokra-tiska organisationer i utvecklingssamarbetet i allmänhet.I den enskilda motionen 1999/2000:U203 (s) krävs i yrkande 1 en satsningpå insatser och metodutveckling som syftar till att stärka funktionshindrademänniskors jämlikhet och att dessa frågor särskilt uppmärksammas inomramen för svenskt utvecklingsarbete och katastrofinsatser. I yrkande 2 krävsatt Sida får i uppdrag att ta fram riktlinjer och arbetssätt för hur man skallintegrera funktionshindrade människors rättigheter och behov i det svenskautvecklingssamarbetet.Befolkningsfrågor handlar även om den enskildes möjlighet och rättighet attstyra över sitt liv. Framför allt måste kvinnors rätt till makt och kontroll övsina liv respekteras. Kraven att kvinnan själv bestämmer över sin egen hälsaoch bedömer sina egna förutsättningar för att ta ansvar för sina barn är i daglångt ifrån självklara. Åtskilliga kvinnor hindras från att bidra tillden sociala och ekonomiska utvecklingen eftersom de förnekas tillgång tillutbildning och hälsovård. Motionärerna föreslår i 1999/2000:U206 (fp) yr-kande 17 att ytterligare satsas på särskilda jämställdhets-insatser. Motionärerna anser att arbetet med att förebygga ohälsa och bekäm-pa sjukdomar är en viktig uppgift för biståndet. Barnens hälsa måste ges ensärskild uppmärksamhet i biståndspolitiken (yrkande 19). Motionärernaanser också att hiv/aids utgör ett särskilt problem och att det är viktigt medförebyggande insatser, som omfattar information om spridningssätt ochrekommendation om kondomanvändning. anslår ytterligare 35miljoner kronor till . WHO, och har vädjat till allaländer och deras ledare att stödja ansträngningarna att eliminera kvinnligomskärelse. bör i sitt biståndsarbete göra kraftfulla insatser dels föratt förebygga att kvinnor och flickor utsätts för dessa ingrepp, dels för attskapa vård- och rehabiliteringsresurser. anslår ytterligare 20, 30och till respektive FN-organ (yrkande 18).I den enskilda motionen 1999/2000:U208 (s) konstateras att uppskattningsvis10 % av världens befolkning har ett funktionshinder. Den diskrimineringsom människor med funktionshinder möter har flera orsaker. Negativa attity-der och felaktiga föreställningar om funktionshinder är en orsak. Bristandepolitisk vilja att ta till vara funktionshindrade människors möjligheter är enannan. Människor med funktionshinder ställs utanför samhällsutvecklingenvilket också innebär ett socialt utanförskap.I den enskilda motionen 1999/2000:U209 (s) krävs konkreta riktlinjer för hurfunktionshindrade människors rättigheter skall integreras i det svenska bi-ståndet.Personer med olika former av funktionshinder utgör ytterligare en utsatt ochmarginaliserad grupp i utvecklingsländerna, och kräverdärför i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 20 att handikappfrågorna lyftsfram i det internationella samarbetet.Vänsterpartiet kräver i partimotion 1999/2000:U217 (v) yrkande 1 en över-syn av innehållet i skolböcker när det gäller biståndsfrågor och internationellpolitik. Inom ramen för lärar- och journalistutbildningarna och i stödet tillfolkbildningen krävs ökade möjligheter att bearbeta de internationella frå-gorna bättre (yrkande 2) och inom detta område vore det lämpligt att använ-da sig av de akademiker i som själva har sitt ursprung i , och (yrkande 3). Åtgärder för sexuell och reproduktiv hälsaär en del av och EU:s bistånd som ofta kommer i skymundan.Vänsterpartiet menar i yrkande 9 att detta borde utgöra en viktig del av detsvenska biståndet och det är en betydelsefull fråga för att driva hår-dare i såväl EU som FN. I yrkande 11 begärs att stöder tillkomstenav ett internationellt handikappsekretariat som får till uppgift att följa uppoch samordna insatser, internationellt och nationellt.I den enskilda motionen 1999/2000:Fö331 (c) yrkande 2 framhålls betydel-sen och behoven av internationell minröjning, kompletterad med medicinskaförebyggande och behandlande insatser. Motionären menar att området börvara prioriterat i svensk biståndsverksamhet.Utskottets övervägandenI den enskilda motionen U203 (s) krävs i yrkande 1 en satsning på insatseroch metodutveckling som syftar till att stärka funktionshindrade människorsjämlikhet och i yrkande 2 krävs vidare att Sida får i uppdrag att ta fram rikt-linjer och arbetssätt för hur man skall integrera funktionshindrade männi-skors rättigheter och behov i det svenska utvecklingssamarbetet.