bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Detta gäller isärskilt hög grad för enskilda näringsidkare och fysiska personer som ärdelägare i handelsbolag och för nystartade bolag.När det gäller förslaget om en förlängning av avsättningsperioden från femtill konstaterar skatteutskottet att avsikten är att de nya reglernaskall tillämpas års taxering. När det gäller företagmed brutet räkenskapsår har dessa i många fall redan hunnit upprätta detbokslut som skall ligga till grund taxering. Avsikten är attäven denna grupp företag skall ha en möjlighet att bibehålla avsättningenytterligare , och de omfattas därför av de nya reglerna. Av deallmänna reglerna för avsättning till periodiseringsfond följer dock attbeskattning skall ske om avsättningen återförts i bokslutet. Företag idenna situation kommer därför att behöva göra om bokslutet för kunnaförlänga avsättningsperioden.Med detta klargörande vad gäller tillämpningen tillstyrker utskottetregeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i likhet med skatteutskottet inte någon erinran motförslaget. Det har som skatteutskottet framhåller ett särskilt värde för småoch medelstora företag med begränsade möjligheter att dra till sig externtriskkapital.När det gäller tillämpningen kan det som skatteutskottet framhåller finnasskäl att klargöra att förlängningen av avsättningsperioden även gäller företagmed brutet räkenskapsår och att det i dessa fall kan bli nödvändigt förföretagen att göra om sitt bokslut för att få en förlängning av avsättnings-perioden.Med detta klargörande tillstyrker utskottet regeringens förslag om enförstärkning av möjligheten att sätta av till periodiseringsfond (yrkande 30).3.3.3 Befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehavBudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.3.3) att kupongskatten slopas på utdelningtill utländska bolag som innehar av andelskapitalet i ettsvenskt bolag. Bakgrunden är att flera länder har valt att ensidigtavskaffa kupongskatten. Det senaste exemplet är som fr.o.m.den 1 januari 1999 generellt avskaffat kupongskatten pånäringsbetingade innehav. Ett annat exempel är som iskatteavtalet med ensidigt valt att avstå från att ta ut kupongskatt.Det är enligt regeringen angeläget att utländska företags investeringar iSverige inte skattemässigt missgynnas när vinstmedel delas ut frånSverige. De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 2000.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrande (SkU1y) inte funnit någon anledning tillerinran mot regeringens förslag och tillstyrker därför propositionen idenna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslagom slopad kupongskatt i vissa fall (yrkande 26).3.3.4 YrkesfiskeBakgrundUtredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationen för det svenskayrkesfisket lade fram betänkandet Yrkesfisketskonkurrenssituation (SOU 1999:3). Utredningen föreslår att det nugällande avdraget för ökade levnadskostnader vid fiske ersätts av ett nyttavdrag benämnt yrkesfiskaravdrag. Vidare lägger utredningen framförslag på metoder för att möjliggöra resultatutjämning vid fartygsbyte.Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds iRegeringskansliet.MotionernaKristdemokraterna tar i motion Sk325 yrkande 21 av m.fl.(kd) upp yrkesfiskarnas situation. Det svenska fisket verkar enligtmotionärerna på en internationell marknad där fiskefartygen lägger tilloch säljer fisk i ett flertal länder med påföljd att konkurrensen blir hård.Det svenska fisket måste därför ha likvärdiga skattevillkor med sinakonkurrentländer. bristande tillträde till innebär i sigen konkurrensnackdel gentemot och vilken ytterligareförvärras av dessa länders gynnsammare skattevillkor. Motionärernaföreslår att ett särskilt skatteavdrag för yrkesfiskare införs.Även tar i motion Sk324 yrkande 16 av m.fl.(c) upp yrkesfiskarnas situation och framhåller att de svenska yrkesfiskarnahar en konkurrensnackdel gentemot viktiga konkurrentländer såsom Norgeoch . Motionärerna anser att de licensierade yrkesfiskarna i Sverigemåste få ett skatteavdrag efter dansk modell eftersom denna godkänts av . De föreslår att hos regeringen begär förslag om ettsådant avdrag.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att frågan om det svenskayrkesfiskets konkurrenssituation har utretts av Utredningen omkonkurrenssituationen för det svenska yrkesfisket som lagt fram ettförslag i betänkandet Yrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3).Betänkandet har remissbehandlats och ärendet bereds iRegeringskansliet.Enligt skatteutskottets mening finns det anledning att avvakta regeringensfortsatta beredning av utredningens förslag. Utskottet avstyrker motions-yrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk324(c) yrkande 16 och Sk325 (kd) yrkande 21.3.3.5 Beskattning av royaltyinkomsterMotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk326 yrkande 9 av CarlFredrik m.fl. (m) att beslutar beskatta royaltyinkomstersom inkomst av kapital.Kristdemokraterna föreslår i motion Sk325 yrkande 5 av . (kd) att royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias itvå år.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att det bör undvikas attinföra särskilda skattestimulanser för viss typ av verksamhet. Förslag omskattefrihet för royaltyinkomster har tidigare före-slagits av (SOU 1993:84), men har inte ansettsvara aktuella att genomföra. Motionsförslag om skattelättnader förroyalty och patenterade uppfinningar har vid upprepade tillfällenavslagits av och senast i anslutning tillvårpropositionen (yttr. 1998/99:SkU5y).Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk325(kd) yrkande 5 och Sk326 (m) yrkande 9.3.4 Social- och arbetsgivaravgifterBelopp i tusental kronorInkomsttitelRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1262Allmän pensionsavgift, netto0Höjd allmän pensionsavgift-30 0001281Allmän löneavgift31 134 917Sänkt allmän löneavgift-960 0001291Särskild löneskatt15 570 768-100 000-100 000-100 000-100 000Slopad särskild löneskatt påvinstandelar-100 000-100 000-100 000-100 0001298Allmänt socialavgifter ochallmänna egenavgifter+1 185 000-1 560 000-5 000 000Bibehållna regler för anställ-ningsstöd ()+65 000Reglering p.g.a. minskat sjuk-löneansvar, höjda arbetsgivar-avgifter (0,13 p.e. )+1 120 000Sänkta arbetsgivaravgifter-1 470 000-6 000 000Sänkta arbetsgivaravgifterNorrland-90 000Slopa anställningsstöd riktat tillföretag+1 000 0003.4.1 Förändrade avgiftsnivåer för socialavgifter m.m.BakgrundSocialförsäkringarna finansieras av allmän pensionsavgift, socialavgifter,statlig ålderspensionsavgift och allmänna skattemedel.Allmän pensionsavgift tas ut enligt lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstpension ochtilläggspension enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspensionoch tilläggspension i form av ålderspension enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring. Avgiften betalas av den enskilde och beräknas på ettunderlag som består av inkomst av anställning och inkomst av annatförvärvsarbete till den del summan av inkomsterna inte överstiger 8,06förhöjda prisbasbelopp enligt lagen om allmän försäkring. Avgiften utgör förnärvarande av avgiftsunderlaget. Avgiften är avdragsgill vidtaxeringen och betalas inte av den vars inkomster för året understiger 24 %av prisbasbeloppet.Socialavgifter betalas enligt lagen (1981:691) om socialavgifter () förfinansiering av den allmänna försäkringen, ålderspensioneringen och vissaandra sociala ändamål. Avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter och egen-avgifter.Arbetsgivaravgifter beräknas på ett underlag som består av lön och andraskattepliktiga förmåner som en arbetsgivare utger till anställda. Den totalaavgiftssumman för är av avgiftsunderlaget, varav sjukför-säkringsavgiften utgör och ålderspensionsavgiften . 5 a § får en arbetsgivare vid beräkning av arbetsgivaravgifter varjemånad göra avdrag av avgiftsunderlaget, dock högst ,vilket motsvarar en lönesumma om 850 000 kr.Egenavgifter betalas på ett underlag som består av inkomst av annatförvärvsarbete. En egenföretagare betalar socialavgifter med23,av avgiftsunderlaget, varav sjukförsäkringsavgift och ålders-pensionsavgiften . Vid beräkningen av egenavgifter enligt 3 kap. 5 a §SAL får avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med 9 000kr , vilket motsvarar en lönesumma om 180 000 kr.Statlig ålderspensionsavgift tas ut enligt lagen (1998:676) om statlig ål-derspensionsavgift för finansiering av försäkringen för inkomstgrundadålderspension enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. Denna avgiftbetalas på vissa socialförsäkringsersättningar m.m. till den deldessa ersättningar tillsammans med övriga pensionsgrundande inkomster inteöverstiger 8,06 förhöjda prisbasbelopp. Dessutom skall statlig ålders-pensionsavgift betalas på pensionsgrundande belopp (fiktiv inkomst somgrundar pensionsrätt bl.a. för föräldrar till små barn) med 18,5 %.Därutöver betalar arbetsgivare allmän löneavgift enligt lagen(1994:1920) om allmän löneavgift av underlaget, dvs. avarbetsgivaren utgiven lön m.m.Särskild löneskatt skall betalas till staten enligt lagen(1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. Den särskildalöneskatten är avsedd att motsvara skattedelen av socialavgifterna. Det nyaålderspensionssystemet innebär bl.a. att pensionsrätt kan intjänas även av densom har fyllt och att socialavgifter i form av ålderspensionsavgift ochallmän pensionsavgift därför även skall betalas efter det att arbetstagarenrespektive den försäkrade fyllt . En lägre nivå för den särskildalöneskatten på förvärvsinkomster infördes därför för dessa personer ochutgör i dessa situationer. I övriga fall tas särskild löneskatt ut med24,. Dessa bestämmelser gäller inte för personer som är födda 1937eller tidigare eftersom de inte omfattas av det nya pensionssystemet.I juni 1998 fattade beslut om införande av ett nytt ålderspen-sionssystem (prop. 1997/98:151 och 152, bet. 1997/98:SfU13 och 14, rskr.1997/98:315, 316 och 320). Vissa frågor återstår alltjämt att reglera, bl.a.fördelningen av avgifterna - allmän pensionsavgift respektive socialavgifter- för finansieringen av ålderspensionerna. De fem partierna bakom pensions-överenskommelsen (s, m, kd, c och fp) kom överens om vilkaavgifter som skall gälla för finansiering av pensionerna år 2000.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.4) att avgiftsuttaget ändras i enlighet medöverenskommelsen om vilka avgifter som skall gälla förfinansiering av pensionerna . Den allmänna pensionsavgiften höjsfrån till av avgiftsunderlaget, och taket för uttag av avgiftenhöjs från 8,06 till 8,07 förhöjda prisbasbelopp. I fråga omsocialavgifterna höjs ålderspensionsavgiften från till avavgiftsunderlaget. Den andel av influtna ålderspensionsavgifter som förstill staten skall beräknas för inkomster överstigande 8,07 i stället för 8,06förhöjda prisbasbelopp. På motsvarande sätt höjs den statligaålderspensionsavgiften från till av det beräknadeunderlaget, och vid beräkningen av avgiften skall bortses från i sigpensionsgrundande inkomster som överstiger 8,07 förhöjdaprisbasbelopp.Regeringen föreslår att samstämmigheten mellan utgifter och inkomster isjukförsäkringssystemet förbättras genom en höjning av sjukförsäkrings-avgiften från till för den som har inkomst av förvärvsarbete.Enligt pensionsöverenskommelsen skall det sammanlagdauttaget av arbetsgivaravgifter och allmän löneavgift sänkas , till32,av underlaget. Därför föreslås att den allmänna löneavgiften försåväl arbetsgivare som den som har inkomst av annat förvärvsarbete sänksfrån till av avgiftsunderlaget.Slutligen föreslås en följdjustering av den särskilda löneskatten. Densärskilda löneskatten för arbetstagare respektive försäkrade som vid åretsingång är eller äldre sänks från till av avgiftsunder-laget i överensstämmelse med nuvarande schablon för beräkning avavgifternas skattedel.Förändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2000.MotionernaKristdemokraterna föreslår i motion Sk325 yrkande 35 att arbetsgivar-avgifterna sänks på lönesummor upp till 900 000kr . För egenföretagare bör egenavgiften sänkasmed på ett underlag som utökas till . Enligtmotionärerna innebär förslaget att statens inkomster minskar med 6,9miljarder kronor.Centerpartiet anför i motion Sk324 yrkande 6 av m.fl. (c)att en fortsatt sänkning av arbetsgivaravgifterna bör ske. Motionärerna anseratt sänkningen bör ske stegvis och inledas med ett första steg genomatt lönesummegränsen höjs till . För egenföretagare höjsgränsen till . utökas nedsättningen, som är5 %, av arbetsgivaravgifterna, och året därefter medytterligare . Nedsättningen blir därmed totalt år 2002.Enligt motionärerna minskar förslaget statens inkomster för med1 . I motion T465 yrkande 2 av och () begärs ett tillkännagivande om vikten för åkerinäringen av attarbetsgivaravgifterna sänks.Folkpartiet liberalerna anför i motionerna Sk327 yrkande 3 av JohanPehrson och () och A807 yrkande 17 av . (fp) att arbetsgivaravgifterna skall sänkas inomden privata tjänstesektorn fr.o.m. . Motsvarande sänkninggenomförs för egenföretagare. Förslaget minskar enligt motionärerna statensinkomster med 6 miljarder kronor.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet anför i sitt yttrande (SfU1y) att flera avregeringens förslag om ändrade socialavgifter är ett resultat av enöverenskommelse mellan de fem partier som står bakompensionsuppgörelsen. har inte något attinvända mot regeringens förslag i dessa delar.Vad gäller höjningen av sjukförsäkringsavgiften noterar utskottet att dekostnader avgiften skall täcka för beräknades till knappt 61 miljarderkronor. En arbetsgivaravgift på respektive en egenföretagaravgift på8,förväntades inbringa . Med dennautgångspunkt var således en avgift på tillräcklig. Av budget-propositionen framgår att kostnaderna för beräknas uppgå till drygt72 miljarder kronor. En höjning av sjukförsäkringsavgiften synes därförenligt socialförsäkringsutskottet vara nödvändig. Även den föreslagnahöjningen av den statliga ålderspensionsavgiften, som är tänkt att motsvaraden ålderspensionsavgift som skall betalas av arbetsgivare och egen-företagare, synes motiverad. Mot bakgrund härav accepterar utskottet deföreslagna höjningarna av såväl sjukförsäkringsavgiften som den statligaålderspensionsavgiften.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslag till ändringar ilagen (1981:691) om socialavgifter, lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift och lagen (1998:659) om statlig ålderspensionsavgift ochavstyrker bl.a. motionsyrkandena om sänkta arbetsgivaravgifter m.m.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med socialförsäkringsutskottetregeringens förslag om ändrade avgiftsnivåer för socialavgifter m.m.(yrkandena 31-35). Utskottet avstyrker motionerna Sk324 (c) yrkande 6,Sk325 (kd) yrkande 35, Sk327 (fp) yrkande 3, A807 (fp) yrkande 17 ochT465 (c) yrkande 2.3.4.2 Särskild löneskatt på vinstandelarBakgrundSedan den 1 januari 1997 tas särskild löneskatt ut på bidrag som enarbetsgivare lämnar till en vinstandelsstiftelse (prop. 1996/97:21, bet.1996/97: FiU1). I propositionen framhölls att en av grundtankarnabakom skattereformen är att alla typer av förvärvsinkomster skallbehandlas likformigt.Vad beträffar utbetalning från en vinstandelsstiftelse finns sedan den 1januari 1993 en möjlighet till befrielse från socialavgifter (i vissa fallsärskild löneskatt). Villkoren är att de bidrag som arbetsgivaren lämnatskall ha varit avsedda att vara bundna under minst tre kalenderår,tillkomma en betydande del av de anställda och lämnas till dem på likartadevillkor. Om dessa villkor inte är uppfyllda eller om ersättning lämnas tillbl.a. delägare eller företags- ledare i ett fåmansbolag gäller i principinte sådan avgiftsfrihet.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion Sk326 yrkande 11 av CarlFredrik m.fl. (m) att det är viktigt att möjlighet ges för alla anställdaatt få ett ekonomiskt utbyte som är relaterat till företagets framgång, ochde föreslår att den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel avvecklas.Även föreslår i motion Sk324 yrkande 12 av . (c) att den särskilda löneskatten på avsättning till anställdas vinst-andelar avskaffas. Motionärerna anför att avsättningar till vinstandels-stiftelser är något positivt som bidrar till ökat engagemang och ökad del-aktighet.Folkpartiet liberalerna anför i motion Sk327 yrkande 11 av () att avsättningar till vinstandelsstiftelser ökararbetsglädjen och motivationen på arbetsplatserna, och de föreslår att desociala avgifterna på vinstandelar i företagen avskaffas.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att uttaget av särskildlöneskatt på avsättningar till vinstandelsstiftelser är en följd avprinciperna om likformig beskattning och att utskottet vid ett antaltillfällen har avstyrkt yrkanden om ett slopande av löneskatten på dessaavsättningar. Utskottet framhåller att en särskild stimulans förvinstandelsstiftelserna har införts genom att utbetalningarna under vissavillkor är undantagna från socialavgift och avstyrker med det anförda deaktuella motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk324(c) yrkande 12, Sk326 (m) yrkande 11 och Sk327 (fp) yrkande 11.3.5 Skatt på egendomBelopp i tusental kronorInkomsttitelRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1312Fastighetsskatt24 876 491-1 740 000-100 000+1 000 000-100 000Fastighetsskatt hyreshus år2000 1,2 procent0Sänkt fastighetsskatt förhyreshus med vissa värdeår0Sänkt fastighetsskatt±0Fastighetsskatt på 1/3 avmarkvärdet över 150 000 kr-100 000Lindring av fastighetsskatten-30 000-100 000Sänkt fastighetsskatt m.m.-1 040 000Ingen infasning avkrisårgångarna-700 000Återinförd fastighetsskatt påvattenkraft+1 030 0001321Fysiska personersförmögenhetsskatt5 595 240-800 000±0-500 000Slopad förmögenhetsskatt-800 000±0Avskaffad sambeskattning-500 0003.5.1 Underlaget för fastighetsskatt vid taxeringBakgrundAllmän fastighetstaxering sker räknat förhyreshus och industrienheter, för småhusenheter och förlantbruksenheter. Mellan de allmänna fastighetstaxeringarna beaktaspris-utvecklingen genom ett särskilt årligt omräkningsförfarande. Vidomräkningen av taxeringsvärden uppmärksammades vissatekniska brister i omräkningsförfarandet när det gäller hyreshus och försmåhusen uppmärksammades att omräkningen innebar att redan högataxeringsvärden i vissa attraktiva områden skulle stiga ytterligare. Somen följd härav begärde en översyn avfastighetstaxeringsförfarandet. I avvaktan på en sådan utredningbeslutade om en begränsning avomräkningen av taxeringsvärden för hyreshus och småhus.Fastighetstaxeringsutredningen fick i uppdrag att seöver taxeringsförfarandet. har härefter löpande fattat beslutom begränsningar av omräkningen av taxeringsvärdena för hyreshus ochsmåhus.Våren 1999 fattade beslut om att begränsa omräkningen av 2000års taxeringsvärde för småhus. När det gäller hyreshusen innebär degrundläggande reglerna att en allmän fastighetstaxering skall verkställasunder . Något enkelt beslut om en begränsning av omräkningen avdessas taxeringsvärde för kunde därför inte läggas fram. Regeringenaviserade i stället att ett förslag skulle läggas fram som innebär att denförväntade höjningen av hyreshusens taxeringsvärde inte tillåts slå igenomvid fastighetsskatteuttaget vid taxering.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.5.1) att fastighetsskatten för hyreshusensbostadsdel vid taxering skall beräknas på ett underlag som mot-svarar det lägsta av 1999 och taxeringsvärden. Regeringen anföratt metoden är principiellt annorlunda än den som använts tidigare ochbl.a. leder till att värdeförändringar som beror på utbyggnad avfastigheten eller på att värderingsenheten ändrat storlek inte kommer attbeaktas. Det skulle enligt vad regeringen anför vara alltför kompliceratatt ta sådana hänsyn vid utformningen av reglerna. Vidare kommer denya taxeringsvärdena att få genomslag i andra sammanhang än viduttaget av fastighetsskatt.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motion Sk318 yrkande 12 av BoLundgren m.fl. (m) att följderna av att något begränsningsbeslut intefattas för omräkningen av taxeringsvärdena för och framåt blirhelt oacceptabla, och de föreslår att fattar beslut om att frysaunderlaget för fastighetsskatten på nuvarande nivå.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet framhåller i sitt yttrande (BoU1y) att inte minstbostadssociala skäl talar för regeringens förslag och tillstyrker detta. Närdet gäller motionsyrkandena på området anför bostadsutskottet att fråganom fastighetsbeskattningens framtida utformning är föremål för tvåutredningars arbete och att några förändringar av fastighetsbeskattningenutöver de som regeringen föreslår inte nu bör genomföras. Utskottetavstyrker motionsyrkandena.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att utskottet inte har funnitanledning till erinran mot regeringens förslag om en begränsning avfastighetsskatteuttaget för hyreshusens bostadsdel ochtillstyrker propositionen i denna del.När det gäller förslaget om en fortsatt begränsning av fastighetstaxerings-värdena konstaterar skatteutskottet att ochFastighetsbeskattningskommittén beräknas avsluta sitt arbete under våren2000 och att det således kommer att finnas förslag som gör det möjligt att taställning till den framtida utformningen av beskattningen på detta områdeunder . I avvaktan på dessa förslag finns det enligt skatteutskottetsmening inte anledning att gå längre än vad regeringen föreslagit när detgäller begränsningen av omräkning av taxeringsvärden. Skatteutskottetavstyrker motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med bostadsutskottet ochskatteutskottet regeringens förslag om beräkning av fastighetsskatten förhyreshusens bostadsdel vid taxering (yrkande 36) och avstyrkermotion Sk318 (m) yrkande 12.3.5.2 Fastighetsskatt m.m. 2000BakgrundRiksdagen beslutade att sänka fastighetsskatten påhyreshus (bostadsdelen) från till (prop. 1998/99:1, bet.1998/99: FiU1) vid taxering. Bakgrunden var att boende ibostadshyreshus kunnat tillgodogöra sig de senaste årens räntesänkningari mindre utsträckning än villaägarna. förlängdes beslutet attgälla även års taxering i avvaktan på de förslag somFastighetsbeskattningskommittén kan komma att lägga fram (prop.1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20).BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.5.2) att fastighetsskattesatsen för hyreshus(bostadsdelen) sänks från till vid taxering.Sänkningen är utformad på ett sådant sätt att den gäller allabeskattningsår som tas upp till beskattning vid taxering och kansåledes omfatta del av i de fall då ägaren tillämparbrutet räkenskapsår.Vidare föreslås (avsnitt 8.5.2) att hyreshus som har värdeår 1989 eller1990 skall kvarstå i halv fastighetsskatt vid samma taxering.MotionernaModerata samlingspartiet lägger i motionerna Sk318 yrkandena 9-11 avBo Lundgren m.fl. (m) och Bo206 yrkande 7 av samma motionärer framförslag om en successiv sänkning av fastighetsskatten. sänksfastighetsskatten för småhus till och halva markvärdet undantasvid beskattningen. Vidare föreslås att fastighetsskatten på bostäder sänkstill och till . Motsvarande yrkanden läggsfram i motion Sk772 yrkandena 2 och 3 av och ().Kristdemokraterna föreslår i motionerna Sk325 yrkandena 15 och 16 avAlf m.fl. (kd), Sk771 yrkandena 2 och 3 av m.fl.(kd) och Sk773 yrkandena 1 och 2 av Per och () att fastighetsskatten för villor och egnahem sänks till ochtill . Vidare skall endast en tredjedel av den del av markvärdetsom överstiger ligga till grund för beskattningen . Imotion Sk773 yrkande 3 begärs att förmögenhetsskatten på permanent-boende begränsas till en tredjedel av taxeringsvärdet och attlägenhetsfaktorns genomslag på byggnadsvärdet begränsas till tabell-nivåvärdet 5 .