bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Utgiftstaket är därvid framräknat på följande sätt.Tabell 21. liberalernas förslag till utgiftstak 2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Regeringens förslag till utgiftstak 761,0 786,0 810,0Föreslagna utgiftsminskningar¹ -15,7 -19,3 -22,6Ändrad budgeteringsmarginal ±1,4 ±0,8 ±2,8Utgiftstak för staten enligt (fp) 746,7 767,5 790,2¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntor.2.4.3 sammanfattande bedömning av budgetförslagenPå har ett stort underskott i statsfinanserna vänts till ettöverskott. Snabbheten i återhämtningen har varit betydande, och uppnåddaresultat överträffar med bred marginal tidigare uppställda mål.I september 1994 beräknades statens lånebehov till (på12-månadersbasis). räknar regeringen med att kunna amorteraav statsskulden med drygt 90 miljarder kronor.Framgången är följden av ett ambitiöst konsolideringsprogram med bud-getförstärkningar på och en gynnsam ekonomisk ut-veckling. Genomförda budgetförstärkningar har uppnåtts inte bara genomutgiftsminskningar utan också genom inkomstförstärkningar, och därigenomhar alla medborgare fått vara med om att dela på bördorna efter förmåga. Avkonsolideringsprogrammets hade drygt 59 miljar-der kronor formen av inkomstförstärkningar, medan drygt 66 miljarder kro-nor utgjordes av utgiftsminskningar.När tidigare underskott nu ersätts av överskott är det viktigt att budgetpo-litiken utformas på ett sådant sätt att långsiktigt stabila statsfinanserkan upprätthållas. Statsskuldsräntorna har länge varit den största enskildautgifts-posten på budgeten men väntas snabbt minska i omfattning i takt medatt statsskulden sjunker från 1 450 till 1 050 miljarder kronor.I rådan-de situation med en minskande statsskuld och en gynnsam räntenivåkan dessa utgifter hållas under kontroll. Men med nuvarande storlek påstatsskul-den kan redan små höjningar av räntenivån eller förändringar avkronkursen få långtgående återverkningar på ränteutgifterna. Det senarevisade sig tyd-ligt då kronans försvagning medförde attutlandslånen i statsskul-den ökade i värde. Deoffentliga finanserna är också starkt konjunkturkänsliga. Samhället måstestå rustat för att på ett bättre sätt än tidigare kunna möta sådanapåfrestningar. Redan nu står det också klart att kraven på samhället kommeratt växa ytterligare då antalet äldre ökar kraftigt.Det är därför viktigt att statens finanser har sådan stadga att de kanklara påfrestningar av detta slag.Enligt utskottets mening bör synpunkter som dessa bilda utgångspunkt förutskottets prövning av de olika budgetalternativen.Utgiftstaken uppgår enligt tidigare riksdagsbeslut till761 respektive och i propositionen föreslår regeringenett utgiftstak för staten på år 2002.Centerpartiets förslag till utgiftstak för treårsperioden sammanfaller medde nivåer som regeringen och de båda samarbetspartierna förordar.Det av liberalerna föreslagna utgiftstaket understiger rege-ringens nivå med , medan Moderata samlingspartietsoch förslag ligger grovt räknat 10, 25respektive under propositionens förslag.Moderata samlingspartiet föreslår mycket omfattande skattesänkningar varavungefär tre fjärdedelar direkt påverkar kommunernas inkomster. I detmoderata budgetalternativet kompenseras kommunerna för detta bortfall genomhöjda statsbidrag, vilket höjer nivån på de statliga utgifterna och därmedockså nivån på det statliga utgiftstaket i motsvarande grad. Nivåhöj-ningenslår däremot inte igenom på utgiftstaket för den samlade offentliga sektorn, vilket också framgår av tabell 16 där skillnaden mellan regeringens ochModerata samlingspartiets förslag uppgår till 33, 71respektive . Med sina långtgående krav på inkomst- ochutgiftsminskningar intar Moderata samlingspartiet därmed en särställningbland riksdagspartierna.De olika alternativen framgår av följande diagram.Diagram 6. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstakför staten 2000-2002Källa: FinansutskottetModerata samlingspartiet vill begränsa den offentliga sektorns storlek ochlägger i detta syfte fram förslag till mycket omfattande skattesänkningar,vilka förutsätts bli finansierade med kraftiga utgiftsnedskärningar. Imotio-nen beräknas skattesänkningarna leda till ettinkomstbortfall på ca för den konsoliderade offentligasektorn, som utgiftsminskningarna (inklusive privatiseringar)anges till ett ungefär lika stort belopp. Mot periodens slut fårskattesänkningarna fullt genomslag och uppgår då till 89 miljarder kronor.Utgiftsminskningarna begränsas emellertid detta år till närmare 67miljarder kronor, och således tar Moderata samlingspartiet i anspråk en delav det befintliga överskottet på statsbudgeten för att finansiera sinaskattesänkningar.Det innebär att den kritik som motionärerna riktar mot regeringens budget-alternativ i än högre grad måste anses vara befogad att framföra mot deraseget förslag. I den moderata motionen kommenteras nämligen de engångsef-fekter som framöver ger upphov till de stora överskotten påstats-budgeten. Motionärerna konstaterar att det underliggande saldot - dvs. stats-budgetens saldo rensat från engångseffekter - är negativt ochfinner det anmärkningsvärt att engångsåtgärder används för att finansieraöverföringar till hushållen, överföringar som får förutsättas bli bestående. Eftersom mo-tionärerna tar i anspråk en betydande delav överskottet jämfört med regeringen för att finansiera sina varaktigaförslag ter sig deras kritik som något tveeggad.Moderata samlingspartiets budgetalternativ skiljer sig markant från övrigapartiers förslag. Partiet förespråkar en kraftfull skattesänkningspolitiksom syftar till att växla lägre skatter mot mindre bidrag och subventionerför att, som det uttrycks, göra det möjligt att leva på sin lön. Men meddetta synsätt blundar Moderata samlingspartiet för de omfördelande effektersom skatter och bidrag har. Med hjälp av skatter och bidrag sker eninkomstutjämning mellan individer till förmån för de sämst ställda isamhället. Skatter och bidrag har för den enskilde också eninkomstutjämnande effekt över tiden, och genom denna omfördelning fårmedborgarna samhällets stöd i de skeden av livet då de inte aktivtförvärvsarbetar på grund av studier, sjukdom, ar-betslöshet och ålderdomosv. Enligt utskottets mening kan man alltså inte på det sätt Moderatasamlingspartiet gör sätta likhetstecken mellan skatter och bidrag. Vad somstatsfinansiellt kan te sig som ett nollsummespel i det mode-ratabudgetalternativet får mycket långtgående återverkningar för de enskildaindividerna. Särskilt påtagligt blir detta då skattesänkningarna i storutsträck-ning förutsätts bli finansierade genom minskade transfereringaroch bespa-ringar i sådana trygghetssystem som a-kassa samt sjuk- ochföräldraförsäk-ringen. Av de moderata besparingsförslagen på 31 miljarderkronor riktar sig merparten mot olika typer av transfereringssystem. Så t.ex. vill Moderata samlingspartiet inte bara sänka ersättningsnivånfrån för sjukpenning- och föräldraförsäkringarna samtarbetslöshetsför-säkringen. Partiet vill också införa ytterligare enkarensdag i sjukförsäkringen. Dess-utom vill man tidsbegränsaarbetslöshetsförsäkringen genom att införa en bortre parentes. Besparingarskall också göras i sådana transfereringssystem som förtidspensioner,underhållsstöd, räntebidrag och bostadsbidrag.Skattesänkningar finansierade på detta sätt ger enligt finansutskottets me-ning upphov till starkt negativa fördelningspolitiska effekter. Demedborgare som är i störst behov av samhällets stöd är de som i första handtvingas bidra till finansieringen genom uteblivna eller försämrade förmåner. får de själva litet eller inget utbyte av de sänkta skatternapå grund av låga in-komster.En politik med en sådan inriktning kan enligt utskottets mening inte vinnaden breda uppslutning som krävs för att rekonstruktionen av statsfinansernaskall kunna fullföljas med bestående kraft.Genom sänkta skatter och minskade utgifter skall den offentliga sektornsstorlek minskas. Men några av de besparingar partiet tillgodoräknar sig upp-nås till priset av att medborgarna tvingas betala obligatoriskaförsäkrings-premier, som för den enskilde har stora likheter med en skatt.Så t.ex. räknar Moderata samlingspartiet med att kunna spara 4 miljarderkronor genom att från statsbudgeten lyfta ut kostnader för sjukskrivningarförorsakade av trafikolycksfall för att i stället bekosta dem via enobligatorisk trafikskade-försäkring vid sidan av statsbudgeten. Detta ledersjälvklart till en minskad belastning på statsbudgeten, men deskattesänkningar det ger utrymme för torde inte uppväga de ökadeförsäkringspremier den enskilde bilisten får betala. Hur en sågenomgripande förändring skall kunna genomföras anges inte imotionen. På snarlikt sätt vill Moderata samlingspartiet göra storabesparingar i läkemedelsförsäkringen och arbetslöshetsförsäkring-en genomatt i stället låta dessa kostnader finansieras via försäkringspremier somden enskilde får betala. Likaså skall arbetsskadeförsäkringen avskaffas isin nuvarande form för att i stället ersättas av en obligatoriskarbetsskadeför-säkring helt utanför statsbudgeten; försäkringen skallanpassas till företagens skadeutfall.Den offentliga sektorns omslutning skall också minskas genom att bidragersätts med skatteavdrag. Så t.ex. motsätter sig Moderata samlingspartietregeringens förslag till barnbidragshöjning och föreslår att man i ställetinför ett kommunalt grundavdrag på per barn och år vidinkomstbeskatt-ningen.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Moderatasamlingspartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.I budgetalternativ föreslås skattesänkningar som underåren 2000 och 2001 är ca större än de besparingar mo-tionärerna tillgodoräknar sig. Den budgetförsvagning detta ger upphov tilltäcks av genom en kontinuerlig utförsäljning av statligaföretag. Budgetalternativet utmärks även i övrigt av en svagt underbyggdfinansiering. Regeländringar som syftar till att öka utgifter och minskaskat-ter är sålunda tämligen väl specificerade medan regeländringar avseddaatt minska utgifter eller öka inkomster är mer otydliga. Partiet hardessutom stor tilltro till dynamiska effekter som förutsätts kunna bidratill finansieringen av de nya utgifterna.Kristdemokraterna anser t.ex. att statens bidrag till a-kassorna bör begrän-sas och att medlemmarnas egenavgifter till kassorna skall höjas imotsvaran-de utsträckning. I detta syfte föreslår partiet att en ny, allmänoch obligato-risk arbetslöshetsförsäkring införs med en egenfinansieringmotsvarande en tredjedel av kostnaderna. Den nya försäkringen väntas redanår 2000 begrän-sa statens utgifter med . Ytterligarebesparingar uppnås genom vissa förslag till strukturella förändringar iarbetsvillkoret för a-kassan. Därutöver förutsätts emellertid utgifternaför arbetslöshetsförsäkring-en också kunna minskas kraftigt med hänsyn tillde gynnsamma effekter som förslag till tillväxt- ochföretagsfrämjande åtgärder sägs ge upphov till. Sammantaget leder dettatill att räknar med att kunna minskautgifterna inom utgiftsområde 13 Eko-nomisk trygghet vid arbetslöshet med eller med drygt en fjärdedel. Av motionen framgårdäremot inte hur ett vagt formulerat a-kasseförslag skall kunna omsättas ipraktisk tillämpning , ej heller vilket eller vilka inslag iKristdemokraternas politik som på så väntas ge upphov till dessamycket betydande dynamiska effekter. Utskottet anser för egen del att detinte är möjligt att på detta sätt och begränsa utgifternaför arbetslöshetsersättningen i den omfattning som mo-tionärerna föreslår.Däremot är det, räknat från samma tidpunkt, fullt möjligt att höjagrundavdraget i enlighet med förslag. I det krist-demokratiska budgetalternativet skall alltså en distinkt formulerad skatte-sänkning åtminstone delvis finansieras med en ej genomförbarbesparing.Genomslagseffekten för några av förslagen framstår också som anmärk-ningsvärt hög. Så t.ex. kritiserar regeringen för att haminskat anslaget till rehabilitering och föreslår för egen del attytterligare skall anvisas för detta ändamål. Dessutomvill man satsa på kompetensutveckling inomsocialförsäkringens ad-ministration. Dessa båda satsningar ger iKristdemokraternas budgetalterna-tiv snabbt upphov till inte bara kraftigtminskade kostnader för sjukpenning och förtidspensioner utan leder ocksåtill att statens utgifter för ålderspen-sionsavgiften kan begränsas. Sammakraftfulla och mycket snabba genom-slag tillgodoräknar sigKristdemokraterna för ett förslag om att avsätta förförstärkt skattekontroll.Därtill kommer att några av de förslag som för fram är avsamma budgetavlastande karaktär som återfinns i det moderata budgetal-ternativet, dvs. verksamheter lyfts ut ur statsbudgeten för att i ställetfinansie-ras vid sidan av den. Det innebär att flera av de utlovadeskattesänkningarna kommer att ätas upp av ökade obligatoriskaavgifter.Liksom Moderata samlingspartiet föreslår att kostna-dernaför trafikolycksfall inte längre skall finansieras över sjukförsäkringenutan via den obligatoriska trafikförsäkringen vid sidan av statsbudgeten.Bilisterna skall kompenseras för merparten av premieökningen genom sänktfordonsskatt. I det kristdemokratiska budgetalternativet är också dettaförslag tänkt att kunna genomföras utan några egentligaförberedelser, och även i detta fall ställs alltså en osäker besparing moten distinkt formule-rad skattesänkning.Kristdemokraterna överskattar också budgeteffekten av vissa förslag. Så t.ex. vill partiet införa ytterligare en karensdag i sjukförsäkringen med etthögriskskydd , en åtgärd som i motionen sägs leda tillatt budgeten förstärks med . Som utskottet ser det bliemel-lertid effekten den rakt motsatta. Eftersom ingen annan regleringföreslås i motionen kommer den ytterligare karensdagen att leda till attarbetsgivarnas utbetalning av sjuklön minskar vilket i sin tur minskarstatens och kommu-nernas inkomster i form av skatt och arbetsgivaravgifter.Besparingen stan-nar således hos de privata arbetsgivarna, och i ställetför att förstärka budge-ten med leder förändringentill ett inkomstbortfall på 0,4 miljarder kronor.Sammanfattningsvis ligger budgetalternativ långt ifrånvad som kan anses vara en ansvarsfull budgetpolitik. Utskottet avstyrkerdärför förslag till inriktning av budgetpolitiken.Centerpartiet föreslår för de kommande tre åren samma utgiftstak för statensom regeringen. Med några få undantag är partiets avvikelser från regering-ens förslag till utgiftsramar också tämligen begränsade.Den största ramavvikelsen avser en minskning av utgifternamed på utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivoch är främst föranledd av att partiet anser att dess förslag tilltillväxtskapan-de åtgärder har så gynnsam effekt att arbetslösheten sjunkeroch att behovet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder därför kan minskasdetta år. Vilket eller vilka av motionärernas förslag som ger upphov tilldenna dynamiska effekt framgår inte av motionen, än mindre vilka närmareomständigheter som utgör grund för att minska anslaget i denna omfattning.En del av den statliga inkomstskatten utgår med ett fast belopp på 200 krper skattskyldig och har denna del tillfälligt omvandlats skatt. motsätter sig regeringens förslag att låtaden-na överföring gälla även och föreslår i stället attmotsvarande stöd betalas ut över statsbudgetens utgiftssida som ett förhöjtstatsbidrag vilket av denna anledning räknas upp med 1 250 miljoner kronorunder . Däremot erhåller kommunerna i Centerpartietsbudgetalternativ inte någon kompensation enligt finansieringsprincipen fördet bortfall av skat-teinkomster som partiets egna förslag ger upphov till.Centerpartiet vill gå vidare med skatteväxlingsförslag för att minska kost-naderna på arbete och öka avgifterna på miljöstörande verksamhet. Enskatteväxling med sänkta arbetskostnader och höjd miljöskatt är sannoliktEuropas bästa möjlighet att bekämpa arbetslösheten och miljöproblemen,anser motionärerna. Bland annat vill man sänka arbetsgivaravgifterna förfrämst mindre företag liksom skatten för låg- och medelinkomsttagare medandäremot en höjning föreslås för olika typer av energiskatter. Stegvis villpartiet också höja a-kasseavgiften med men även fortkör-ningsböter och höjda ansökningsavgifter i tvistemål är tänkta att bidratill finansieringen av partiets förslag till varaktiga utgiftsåtaganden.Utskottet ser det som positivt att i sitt budgetalternativbeto-nar vikten av att de offentliga resurserna fördelas rättvist och såatt alla om-fattas. Partiet ser det också som viktigt att staten användersig av skatter för att styra produktion och konsumtion mot enkretsloppsanpassning. Denna inställning avviker markant från vad Moderatasamlingspartiet, Kristdemo-kraterna och liberalerna ger uttryckför i sina respektive motioner.I likhet med vad som sägs i propositionen anser utskottet att frågan om enfortsatt miljörelatering av skattesystemet är en viktig uppgift i defortsatta skatteöverläggningarna mellan regeringen och övrigariksdagspartier. Vid utformningen av en mer miljörelaterad beskattningmåste emellertid hänsyn tas även till situationen i vår omvärld. Dessutommåste industrins fortsatta konkurrenskraft säkerställas. mening finns det inte anledning att på nuvarande stadiumföregripa de pågående skatteöverlägg-ningarna.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Centerpar-tiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna vill genom skattesänkningar främja tillkomsten avnya arbeten. I motionen redovisas ett förslag till skattereform medstegvisa skattesänkningar som uppgår till 75 miljarder kronor.Bara knappt hälften av förslagen uppges vara finansierade, och på nuvarandestadium nöjer sig motionärerna med att föra fram dessa finansierade förslag, vilka alla avser . Återstoden skall genomföras i den taktförslagen kan finansieras genom ökad tillväxt.I enlighet härmed föreslår för att ett förvärvsavdragin-förs vid den kommunala beskattningen. I detta första steg ärförvärvsavdraget tänkt att motsvara av inkomsten vilket i motionenberäknas ge ett skattebortfall på . Vidare skallarbetsgivaravgifterna sänkas i den privatatjänstesektorn till en kostnad för staten på . Dessutomskall den nya värnskatten på in-komster överstigande avskaffasoch en skattereduktion på införas för hushållsnära tjänster. Slutligenskall också ett första steg tas mot att avveckla såväl förmögenhetsskattensom dubbelbeskattningen av riskspa-rande.Den beskrivning som motionärerna ger av sitt budgetalternativ är tämligenknapphändig. De beräknade budgeteffekterna av förslagen framgår endast avtvå tabeller, en som återger beskrivna förslag tillskattere-form och en som avser partiets förslag till fördelning av utgifterpå utgifts-områden.Enligt den förstnämnda tabellen väntas de föreslagna skattesänkningarnaunder ge ett skattebortfall på sammanlagt ,ett bortfall som i motionen sägs vara finansierat genom besparingar ochandra förändringar.Av den andra tabellen framgår att räknar med att kunna genom-föra besparingar som minskar statsbudgetens utgifter med netto 18,2 miljar-der kronor . Dessa besparingar utgör det viktigaste inslaget ifinansieringen av skattesänkningarna. Kvar att finansiera återstår då 11,8miljarder kronor. För att finansiera detta anges ytterligare två finansie-ringskällor.Sålunda erinrar motionärerna om att det återstående steget i pensionsre-formen skall finansieras genom en höjning av egenavgiften med ca 1,5 pro-centenheter och att avsikten är att de skattskyldiga skall kompenseras fördetta genom sänkt skatt. Den kompensation som på detta sätt skall tillförasde skattskyldiga beräknas i motionen uppgå till . Det ärmotionärernas förhoppning att de fortsatta skattediskussionerna mellanparti-erna skall resultera i en fempartiuppgörelse om ett förvärvsavdrag,och detta belopp tar därför i anspråk för att delfinansiera"sitt" förslag till förvärvsavdrag.I motionen framför inga invändningar mot regeringens förslagatt med förlänga den tillfälliga skattereduktionen för låg- ochmedelin-komsttagare. Trots det tar emellertid partiet i anspråk det utrymmepå som regeringen satt av för just detta ändamål ochanvän-der det som ytterligare en delfinansiering av det föreslagnaförvärvsavdraget. Utskottet tolkar detta som att har för avsiktatt gå emot regerings-förslaget när det senare presenteras för riksdagen.Samtidigt innebär dock detta val av finansiering att ett beståendeinkomstbortfall finansieras med en högst tillfällig budgetförstärkning, ochefter kommer den folkpartis-tiska skattesänkningen därmedautomatiskt att vara underfinansierad med 3 miljarder kronor.Av motionen går inte att utläsa vilka ytterligare budgetförstärkningarFolkpartiet eventuellt önskar få till stånd. kan därförbara konstatera att även om man fullt ut skulle godta motionärernas egenredovis-ning kvarstår i deras budgetalternativ en ofinansieradskattesänkning på 1,1 (=30,3-18,2-8,0-3.0) miljarder kronor.Av den uppgivna finansieringen är emellertid som nämnts 3,0 miljarderkronor inte av bestående karaktär. Därtill kommer att effekten av några avmotionärernas besparingar på sammanlagt framstår somstarkt överdrivna.Så t.ex. framgår det av vårpropositionen att regeringen har för avsikt attnästa år sälja ut statliga bolag m.m. för . Folkpartietanser att det finns ytterligare möjligheter till företagsförsäljningar ochanger att staten bl.a. kan sälja ut sin resterande del i det nya bolagetTelia/. Detta leder enligt motionärerna till att utgifterna förstatsskuldsräntor kan minskas med under år 2000.Erfarenhetsmässigt tar det tid att genomföra en bolagsförsäljning. Om manhypotetiskt tänker sig att försäljningen kan genomföras vid nästa årshalvårs-skifte krävs, för att statsskuldsräntorna skall kunna minska iuppgiven om-fattning, en försäljning som överstiger regeringens nivå med irunt tal . En försäljning av denna omfattning framstårinte som rea-listiskt, särskilt inte som det enda exempel motionärernaanger inte kan bli föremål för en försäljning med hänsyn till detaktieägaravtal som de svenska och norska parterna kommit överens om.Folkpartiet tar också fasta på att regeringen avser att minska på omfatt-ningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna och gör för egen del be-dömningen att omdaningen kan gå längre. Utan annan motivering än dennaföreslår motionärerna att anslagen på utgiftsområde 14 Arbetsmarknadspoli-tiken skall minskas med första året och 4,2 miljarderkronor under efterföljande år. Den lägre nivån skall dessutom rymma utöka-de åtgärder för arbetshandikappade.Folkpartiet kommenterar inte hur denna ytterligare minskning av de ar-betsmarknadspolitiska insatserna kan tänkas påverka arbetslösheten, menuppenbarligen räknar motionärerna inte med att så skall bli fallet eftersomäven anslaget för arbetslöshetsersättning skärs ner kraftigt. I likhet medvad arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt yttrande (AU2y) fårfinansutskottet intryck att partiet använder medel inom utgiftsområde 13och 14 som en "bank" för i övrigt ofinansierade utgifts- och skatteförslaginom andra sekto-rer.Även föreslår nu att sjukvårdens kostnader för trafikolycksfallskall föras över till den obligatoriska trafikförsäkringen ochtillgodoräknar sig en besparing på fördetta förslag. Med tanke på att det inte finns något konkret utarbetatförslag till sådan omlägg-ning framstår det som orealistiskt att tänka sigatt en så genomgripande för-ändring skulle kunna leda till besparingar avdenna omfattning redan nästa år.På utgiftsområde 18 vill motionärerna minska utgifterna förbostadsbidrag, lokala investeringsprogram och räntebidrag med 3,3 miljarderkronor. Det inkomstprövade bostadsbidraget skall minskas eftersom det gerupphov till negativa marginaleffekter för barnfamiljerna. I stället villpartiet lägga motsvarande utgift på en uppräkning av det allmännabarnbidraget. Enligt finansutskottets mening är det önskvärt att man påolika sätt försöker begränsa barnfamiljernas marginaleffekter. Det måstedock ske på ett fördel-ningspolitiskt godtagbart sätt. De inkomstprövadebostadsbidragen riktar sig till de barnfamiljer som är i störst behov avstöd.