bet · GM01UbU3 · 1999-03-04 00:00:00 — Utbildningen bör förslagsvis varafyraårig, men den totala tiden kan variera. ,men inte alltid, kan tillbringasi skolan och i arbetslivet.Utbildningen bör avslutas med gesällprov. Kravet påhögskolebehörighet bör slopas. Arbetsplatsen bör fåersättning motsvarande kommunens kostnad föryrkesutbildning . Lärlingen bör fåersättning från arbetsplatsen motsvarande den insatssom görs i produktionen.Enligt motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 13 börlärlingsutbildningen inledas från det förstagymnasieåret och inte först . Vidarebetonas att gymnasietiden skall kunna förlängas förden elev som väljer en lärlingsinriktning inom ettgymnasieprogram. I motion 1998/99:Ub211 (kd)föreslås att en ny form av lärlingssystem införs somalternativ till flera av gymnasieprogrammen. Eleverbör när de börjar gymnasiet få välja om de vill gådet ordinarie programmet eller ett lärlingsprogramsom tar i anspråk. I motion1998/99:Ub234 (kd, m, c, fp) framhålls atthuvuddelen av en lärlingsutbildning bör äga rum iföretagen på företagens villkor. Lärling och företagbör komma överens i ett utbildningsavtal.Utbildningen bör utformas av branscherna i närasamarbete med företagen. Lärlingen skall kunnakombinera sin praktiska utbildning på företaget medstudier i de ämnen som efterfrågas inomyrkesområdet. Utbildningen skall leda fram tillt.ex. gesällbrev.I motion 1997/98:Ub43 (c) yrkande 4 betonas attlärlingsutbildningen bör vara flexibel och kunnainledas tidigare än när halva gymnasieutbildningenär slutförd. Frågor om ersättning till elever ochföretag bör kunna avgöras lokalt genomöverenskommelser mellan företag, elev och kommun. Imotion 1998/99:Ub2 (v) yrkande 8 understryks skolansövergripande ansvar för lärlingsutbildningen.Motionärerna pekar bl.a. på riskerna för attlärlingsutbildningen slår sönder de nationellaprogrammen och att det läggs för stor och ensidigvikt vid näringslivets kortsiktiga intresse av enviss arbetskraft. Det är därför viktigt att skolanhar det övergripande ansvaret även för denutbildningstid som är förlagd till arbetsplats,t.ex. genom att tillsätta handledare.Utskottets bedömningEnligt regeringens bedömning i utvecklingsplanen(skr. 1996/97:112, bet. UbU13) borde en ny typ avlärlingsutbildning införas som en alternativstudieväg inom nationella program med yrkesämnen.Utskottet såg positivt på de av regeringenskisserade förändringarna. En försöksverksamhet medlärlingsutbildning pågår /98enligt särskilda bestämmelser (SFS 1997:762).Utskottet anser i likhet med regeringen att en nylärlingsutbildning bör införas igymnasieskolan som en alternativ studiemöjlighetinom nationella och specialutformade program medyrkesämnen. Utskottet anser emellertid också att ettantal frågor rörande utbildningens innehåll ochstruktur bör beredas ytterligare inomRegeringskansliet inför starten. Utskottet villbetona vikten av att den nya lärlingsutbildningenblir flexibel och att erfarenheterna frånförsöksverksamheten tas till vara när innehåll ochstruktur slutligen fastställs. Det bör t.ex. nogaanalyseras varför lärlingsutbildning inte har kommiti gång i flera kommuner trots att regeringsbesluthar funnits om deltagande i försöksverksamheten. anfört om lärlingsutbildning bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Utskottet föreslår att dels antarregeringens förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5 kap. 3 § fjärde stycket och avslårmotionerna 1997/98:Ub43 yrkande 4, 1997/98:Ub45yrkande 13, 1998/99:Ub1 yrkande 9, 1998/99:Ub2yrkande 8, 1998/99:Ub210 yrkandena 2 och 15,1998/99:Ub211 samt 1998/99:Ub234, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört.GymnasieexamenPropositionenRegeringen föreslår att en gymnasieexamen införs förde elever som påbörjar sin utbildning på ettnationellt eller specialutformat program igymnasieskolan /01. Krav förexamensbevis skall vara fullständig studiegång, delsmed grundläggande behörighet för högskolestudier,dels med minst betyget Godkänd i ämnenasvenska/svenska som andraspråk, engelska ochmatematik samt i de viktigaste karaktärsämnena pådet studerade programmet. Därutöver krävs ettgodkänt examensarbete, som omfattar 100gymnasiepoäng. För examensarbetet skall det finnasnationella mål. Ett examensarbete skall bedömas avhandledare och extern bedömare i förening.Gymnasieexamen skall även erbjudas i komvux som enmöjlighet med i stort sett samma krav förexamensbevis som i gymnasieskolan. Examensarbetetskall fullgöras inom ramen för karaktärsämnen. (Utskottet har under hand meddelats att vad som ipropositionen sägs på s. 56 om examensarbete inomramen för det individuella valet är felaktigt. )Enligt regeringens bedömning bör gymnasieexamenutgöra en särskild merit vid urval till högskolan.Regeringen anser dock att denna fråga kräverytterligare beredning innan regeringen är beredd attta ställning.MotionernaI motion 1998/99:Ub2 (v) yrkande 9 avstyrksförslaget om införande av gymnasieexamen.Motionärerna anser att den föreslagna examen intehar någon väsentlig uppgift att fylla. Någotytterligare bevis i form av examen för att man haruppnått högskolebehörighet behövs inte. De pekarockså på att en gymnasieexamen riskerar att få enstyrande effekt på sättet att arbeta genom attytterligare förstärka inslagen av konkurrens ochbetygshets. De motsätter sig dock inte att ettstörre avslutande specialarbete införs för samtligaelever. Liknande tankegångar finns i motion1997/98:Ub44 (mp) yrkande 5. Motionärerna anser attförslaget är illa underbyggt och begär att riksdagenavslår förslaget om en gymnasieexamen. Ett"examensintyg" bör ges till alla elever som hargenomfört sina gymnasiestudier.I motion 1998/99:Ub210 (m) begärs avslag påregeringens förslag (yrk. I stället bör enobligatorisk gymnasieexamen införas för alla eleversom går ett nationellt eller specialutformatprogram. Den skall ha två huvudinriktningar, enstudieförberedande och en yrkesförberedande.Examinationen bör bestå av prövning i kärnämnenasvenska, engelska och matematik samt ettkaraktärsämne och minst ett frivilligt ämne.Dessutom bör ingå ett skriftligt examensarbete i denteoretiska inriktningen och ett gesällprov i denyrkesförberedande inriktningen (yrk. 4).Motionärerna anser vidare att en elev skall varagodkänd i alla kurser för att erhålla grundläggandebehörighet till högskolan (yrk. 12).En snabbutredning bör tillsättas i syfte att införaen internationellt jämförbar gymnasieexamen enligtmotion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 7. Motionärernaanser att det krävs mer än vad regeringen föreslår.De betonar vikten av att den examen som införsblir en verklig kvalitetsmätare på avklaradutbildning. De anser vidare att en avlagdgymnasieexamen skall vara en förutsättning förhögskolestudier (yrk. I motion 1997/98:Ub45 (kd)yrkande 20 efterlyses en uppstramning av de reglersom skall gälla för gymnasieexamen. Examensarbetetskall redovisas skriftligt i sin helhet, vilket inteutesluter att även muntlig redovisning förekommer.Det skall vara utformat så att det tillgodoserelevens speciella intresse och premierar förmågantill problemlösning, analysförmåga och innovation.Utskottets bedömningUtskottet ställer sig i princip bakom tanken på engymnasieexamen. Enligt utskottets uppfattning ärfrågan hur en examen på gymnasial nivå skallutformas inte tillräckligt utredd. Ett ytterligareutrednings- och utvecklingsarbete krävs för att enordning med examen skall kunna genomföras.Regeringen bör alltså bereda frågan ytterligare ochåterkomma till med ett utvecklat förslag.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärangeläget att eleven genomför ett störresjälvständigt arbete som ligger inom målet för detaktuella programmet. Arbetet skall ge elevenmöjlighet att tillämpa och fördjupa teoretiskaoch/eller praktiska kunskaper. Det regeringen harredovisat om sitt förslag till examensarbete bördärför genomföras med den ändringen att elevenssjälvständiga arbete i stället benämns projektarbetei avvaktan på att regeringen återkommer i frågan.Utskottet föreslår att med anledning avpropositionen och med avslag på motionerna1997/98:Ub44 yrkande 5, 1997/98:Ub45 yrkande 20,1998/99:Ub1 yrkandena 7 och 8, 1998/99:Ub2 yrkande9, 1998/99:Ub210 yrkandena 1, 4 och 12 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet haranfört.Utskottet har i det föregående behandlat regeringensförslag beträffande gymnasieskolans struktur m.m.och därvid tillstyrkt bifall till förslaget i sak.Utskottet föreslår att beträffandelagbestämmelser om gymnasieskolans struktur m.m. nuantar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 5 kap. 3 § andra och tredjestyckena, 4 §, 4 a §, 4 c §, 5 §, 6 a §, 8 §, 16-18§§ samt 24 §.Vad utskottet har förordat beträffandegymnasieexamen får konsekvenser beträffanderegeringens förslag till ändring av bilaga 2 tillskollagen. Utskottet har ovan förordat att ettprojektarbete skall införas inom ramen förkaraktärsämnena i stället för ett examensarbete.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till ny bilaga 2 med den ändringen att denerhåller den i bilaga 2 till detta betänkande såsomutskottets förslag betecknade lydelsen.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till lag om ändring i skollagen i övrigt.Detta innebär bl.a. att 5 kap. 4 b § första ochandra styckena bör träda i kraft den 1 juli 1999.Lagen i övrigt bör träda i kraft den 1 januari 2000och tillämpas på utbildning som påbörjas efter den 1juli 2000. Äldre bestämmelser tillämpas påutbildning som har påbörjats före den 1 juli 2000.Prov och kvalitetssäkringPropositionenRegeringen anser att bestämmelserna om nationellaprov i gymnasieförordningen bör ändras, så att denationella kursproven blir obligatoriska införbetygsättningen i kärnämneskurserna isvenska/svenska som andraspråk, engelska ochmatematik samt i den högsta karaktärsämneskursen iengelska och matematik på respektive program. Enligtregeringen bör sträva efter att utvecklasystemet för obligatoriska prov så att det blirmöjligt att använda systemet även ivuxenutbildningen.Regeringen avser vidare att ge ett nyttuppdrag angående provbank med nationella prov förkunskapsbedömning i andra ämnen och kurser än deovan nämnda för att stärka möjligheterna attkvalitetssäkra såväl betyg som resultatredovisning.MotionernaI motion 1997/98:Ub44 (mp) yrkande 6 tas frågan uppom användning av nationella prov. Motionärernabetonar att ett enskilt mättillfälle med ett provinte får tillmätas någon större betydelse förbedömningen av en enskild individ. Enligt motion1998/99:Ub273 (kd) yrkande 2 bör nationella provinföras i ämnena kemi och fysik.Utskottets bedömningDet krävs olika insatser för att säkra och utvecklakvaliteten i utbildningen. Ett nationellt provsystemkan bidra till detta och till att en likvärdigutbildning upprätthålls över hela landet. Staten harett särskilt ansvar för att bl.a. underlätta arbetetmed kvalitetssäkring lokalt, t.ex. genom atttillhandahålla prov i syfte att på likvärdigagrunder kunna bedöma elevernas kunskaper. Skolverkethar ett uppdrag från regeringen atttillhandahålla instrument för kunskapsbedömning igrundskolan och i gymnasial utbildning. I uppdragetanges tre syften för olika provmaterial: att ge stödför en över hela landet enhetlig betygsättning, attge stöd för att planera utbildningen genom analyserav elevers starka och svaga sidor samt att geunderlag för utvärdering av utbildningen. Dekursprov som enligt uppdraget skall erbjudaskontinuerligt avser vissa för olika programavslutande kurser i svenska, engelska och matematik.Dessutom framhålls i uppdraget att det behövsmaterial/prov för kunskapsbedömning också i andraämnen och kurser, genom en s.k. provbank.Denna avser ett utbud av prov och provuppgifter,varifrån lärare kan få material utifrån sina egnabehov. De nationella kursproven i gymnasieskolanerbjuds skolorna. De är alltså inteobligatoriska. I gymnasieförordningen anges attlärarna bör använda dem som ett hjälpmedel för attbedömningsgrunderna skall bli så enhetliga sommöjligt över landet.Utskottet anser i likhet med regeringen att allalärare inför betygsättningen i kärnämneskurserna isvenska/svenska som andraspråk, engelska ochmatematik skall använda sig av de nationella proven,dvs. proven skall vara obligatoriska. Obligatoriskaprov skall också användas i den avslutande karak-tärsämneskursen på respektive program i engelska ochmatematik. Elevernas kunskaper bör bedömas utifrånbredast möjliga underlag. Utskottet delarregeringens uppfattning att proven skall utformas såatt det tydligt framgår att det täcker endast vissakursmål och därmed endast utgör en del av underlagetför betygsättning på kursen.Sedan vårterminen 1996 erbjuder Skolverketsprovbank prov i franska, tyska ochnaturvetenskapliga ämnen (vissa kurser i matematikoch fysik). Utskottet delar regeringens uppfattningatt utvecklingen av provbanken bör fortsätta.Utskottet vill påminna om att regeringen harberäknat att ytterligare per årskall tillföras anslaget A 1 för utveckling av nationella prov(prop. 1998/99:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 98).Med hänvisning till vad utskottet har anförtavstyrker utskottet motionerna 1997/98:Ub44 yrkande6 och 1998/99:Ub273 yrkande 2.Betyg m.m.MotionernaI flera motioner tas frågor upp om betygssystemet igymnasieskolan.I motionerna 1997/98:Ub44 (mp) yrkande 2 och1998/99:Ub801 (mp) yrkande 20 begärs att enutredning tillsätts med uppdrag att föreslå formerför en avveckling av betyg i gymnasieskolan.Motionärerna anser att det är fullt tillräckligt medett intyg om att en kurs har fullgjorts med godkäntresultat. I den sist nämnda motionen framhålls attbetygen bör ersättas med andra former av bedömningaräven vid antagning till eftergymnasialautbildningar. Om detta inte går måstekunskapskraven och reglerna för betygsättning sesöver.Förslag om en utökning av antalet betygssteg läggsfram i följande motioner. I motion 1998/99:Ub210 (m)yrkande 10 påpekas också att informationen ombetygskriterierna måste förbättras. Ett annatproblem är enligt motionärerna att nationellabetygskriterier saknas för betyget Mycket välgodkänd (MVG). Enligt motion 1997/98:Ub45 (kd)yrkande 19 måste antalet betygssteg öka för attbl.a. stärka systemets legitimitet och öka elevernasmotivation. Betygsskalan skall vara sexgradig enligtmotion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 16. Med flerbetygssteg får eleverna både mer incitament för attstudera och också en mer rättvis bedömning av sinakunskaper, anser motionärerna. De betonar vikten avatt klara regler utformas för vilka kriterier somskall gälla vid betygsättningen. Enligt motion1997/98:Ub43 (c) yrkande 8 behövs det en bredpolitisk överenskommelse om en utveckling avbetygssystemet, t.ex. genom överläggningar i enparlamentarisk utredning. Motionärerna anser attbetyg skall ges i fler steg än i dag.Rätten att betygskomplettera under gymnasietidenbör återinföras enligt motionerna 1998/99:Ub210 (m)yrkande 11 och 1997/98:Ub43 (c) yrkande 9. I denförst nämnda motionen framhålls att nuvarande systemleder till att eleverna tränas i att bete sigtaktiskt eller att de tappar studiemotivationen. Detär slöseri med tid och resurser att eleverna nutvingas komplettera i komvux. Enligt den senaremotionen kan det av praktiska skäl övervägas ommöjligheten till konkurrenskomplettering börbegränsas under terminstid.Prov för konkurrens- och behörighetskompletteringav betyg bör vara avgiftsfria enligt motion1998/99:Ub2 (v) yrkande 1. Motionärerna betonar attalla skall ha samma möjligheter till sådanbetygskomplettering som är av betydelse för derasmöjligheter att studera vid högskola eller attkonkurrera på arbetsmarknaden. Ingen skall behövaavstå av ekonomiska skäl.Utskottets bedömningEfter beslut av infördes ett mål- ochkunskapsrelaterat betygssy-stem i gymnasialutbildning (prop. 1992/93:250, bet.1993/94:UbU2, rskr. 1993/94:93). Utskottet hartidigare, senast i betänkande 1997/98:UbU10 (s. 20),behandlat motionsyrkanden om betygssystemet igymnasieskolan.Utskottet är liksom inte berett attförorda tillsättandet av en utredning om enavveckling av betyg i gymnasieskolan. Det finnsenligt utskottets mening behov av ett nationelltbetygssystem för att ge eleverna bevis på uppnåddakunskaper efter genomgången utbildning. Betygenspelar också en roll som urvalsinstrument till högreutbildning. Utskottet är inte heller berett attförorda att antalet betygssteg utökas. Utskottetdelar uppfattningen att det är ett problem attnationella kriterier saknas för betyget Mycket välgodkänd (MVG). Enligt regleringsbrev för budgetåret1999 skall utarbeta betygskriterier förbetyget MVG för grundskola, gymnasieskola ochgymnasial vuxenutbildning. Uppdraget skall redovisasi sin helhet . Skolverketkommer att skicka ut förslag tillkriterier i form av arbetsmaterial som lärarna fårmöjlighet att prova och diskutera. Frågan ombetygskriterierna för MVG kommer enligt vadutskottet har erfarit att lösas i ett sammanhang ochi samband med revidering av kursplanerna. Skolverkethar för betygsättningen i gett utAllmänna råd, vilka kommer att gälla fram till dessde nya betygskriterierna fastställs år 2000.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1997/98:Ub43 yrkande 8, 1997/98.Ub44 yrkande 2,1997/98:Ub45 yrkande 19, 1998/99:Ub1 yrkande 16,1998/99:Ub210 yrkande 10 och 1998/99:Ub801 yrkande20.Utskottet har tidigare vid flera tillfällenbehandlat och avstyrkt motionsyrkanden ombetygskomplettering (senast bet.1997/98:UbU10 s. 20). Utskottet hänvisar till de skäl -bl.a. pedagogiska problem med en obegränsad rätttill konkurrenskomplettering - som anfördes isamband med att möjligheten avskaffades attkomplettera (prop. 1994/95:174,bet. Motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 9 och1998/99:Ub210 yrkande 11 avstyrks.Utskottet vill beträffande avgiftsfria prov förkonkurrens- och behörighetskomplettering anföraföljande. Enligt förordning om avgifter för prövninginom det offentliga skolväsendet (1991:1124) fårhuvudmannen ta ut avgift för särskilt anordnadprövning. Denna får uppgå till högst . Avgiftfår dock inte tas ut av bl.a. elev i gymnasieskolaneller elev inom den kommunala vuxenutbildningeneller vid statens skola för vuxna som har fåttbetyget Icke godkänd på den kurs prövningen gäller.Utskottet är inte berett att förorda att avgifternaslopas helt. Huvudmännen har kostnader för attanordna prövningar. Det är därför rimligt att de gesmöjlighet att ta ut avgifter för vissa prövningar.Utskottet avstyrker yrkande 1 i motion 1998/99:Ub2.Elevinflytande m.m.PropositionenRegeringen redovisar sin bedömning beträffandeelevernas ansvar, rättigheter och skyldigheter(prop. s. 66 f.) och anför bl.a. att bestämmelsernaom rätt till stödundervisning för elever somengagerar sig i skolans demokratiska arbete börförtydligas. Vidare bör obligatoriskautvecklingssamtal införas i gymnasieskolan.MotionernaI motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 17 betonas viktenav utvecklingssamtal. I synnerhet är det angelägetatt elever med särskilda behov uppmärksammas och fårtillfälle att diskutera sin utveckling. Motionärernaanser att föräldrarna bör delta iutvecklingssamtalen.Enligt motion 1997/98:Ub43 (c) yrkande 10 börregeringen överväga om en rätt att underrättaföräldrar till myndiga elever om problem i skolanskall skrivas in i skollagen. Motionärerna anser attdet är bekymmersamt att föräldrarna harförsörjningsansvaret för gymnasieelever till men inte en självklar rätt till information omelevernas uppförande i skolan.Regeringen bör överväga om gällande regler förbetygsättning bör ändras så att det blir möjligt attange ogiltig frånvaro på termins- och kursbetyg,heter det i motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 10.I motion 1998/99:Ub2 (v) yrkande 10 betonas att detåterstår mycket att göra när det gäller elevernasinflytande, särskilt den egna undervisningssitua-tionen. Motionärerna anser att ettdiskussionsmaterial bör tas fram för att underlättaoch ge struktur åt diskussionen i gymnasieskolornaom synen på kunskap och planering av undervisningen.Enligt motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 21 måste eleverna på ett bättresätt än ges möjlighet till inflytande över denegna studieutvecklingen och planeringen. Det ärviktigt att de även ges ett reellt formelltinflytande. Eleverna skall dock enligt motionärernainte kunna utgöra majoritet i gymnasieskolansstyrelse.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att det ärangeläget att obligatoriska utvecklingssamtal införsi gymnasieskolan efter liknande modell som finns igrundskolan. Det är viktigt att eleverna och derasföräldrar tidigt får veta hur det går i studierna. Igymnasieskolan finns både myndiga och omyndigaelever. Det bör inte vara något hinder för skolanatt informera myndiga elever i gymnasieskolan omvikten av och möjligheten för deras föräldrar attdelta i utvecklingssamtalen. Detta bör kunna görasutan att respekten för den myndige elevensintegritet åsidosätts. Utskottet vill också i likhetmed vad som anförts i motion 1998/99:Ub45 yrkande 17framhålla att det är särskilt angeläget att elevermed särskilda behov uppmärksammas och får tillfälleatt diskutera sin utveckling i dessa samtal. uppfattning är syftet med yrkandet ihuvudsak tillgodosett med vad utskottet har anfört,varför det bör avslås.Utskottet avstyrker även motion 1997/98:Ub43yrkande 10 om rätt att underrätta föräldrar tillmyndiga elever om problem i skolan. Regeringen harnyligen beslutat att skollagen skall ses över av enparlamentarisk kommitté (dir. 1999:15). En av defrågor som därvid skall utredas är behovet av enskyldighet för skolan att i vissa fall informeraföräldrar till en myndig elev om elevens frånvaro.Utskottet är inte heller berett att tillstyrkaförslaget i yrkande 10 i motion 1998/99:Ub1beträffande möjlighet att ange ogiltig frånvaro påtermins- och kursbetyg och vill som skäl härföranföra följande.Även om gymnasieskolan är en frivillig skolforminnebär det inte att elever kan komma och gå som devill. Av gymnasieförordningen 6 kap. 25 och 26 §§framgår att eleverna är skyldiga att anmäla hinderatt delta i undervisningen, t.ex. sjukdom. Rektorhar rätt att bevilja ledighet för enskildaangelägenheter eller befrielse i mindre omfattningfrån vissa undervisningspass eller från annatskolarbete. Av detta följer att det finns tillåtenoch otillåten frånvaro från skolarbetet igymnasieskolan. Utskottet vill också framhålla attbetyg skall sättas utifrån elevernas prestationer.För att eleverna skall nå målen i läroplanen och ikursplanerna krävs att de deltar i undervisningen.Det är också en förutsättning för att läraren skallkunna göra en riktig och rättvis bedömning avelevernas kunskaper. Utskottet vill starkt betonavikten av att skolk aktivt motarbetas i skolorna.Mot bakgrund av gällande regler och med hänvisningtill gymnasieelevernas egna ansvar för genomförandeav sina studier är utskottet inte berett attytterligare reglera plikten att närvara vidundervisningen. Utskottet vill också hänvisa tillvad utskottet redovisat om att kommittén somskall se över skollagen även skall utreda behovet aven skyldighet för skolor att i vissa fall informeraföräldrar till en myndig elev om elevens frånvaro.Vikten av elevernas ansvar och inflytande betonas iläroplanen. Utskottet delar regeringens uppfattningatt det finns en stark koppling mellan ansvar ochinflytande. Försöksverksamheten med lokala styrelsermed elevmajoritet, som inleddes ochskall pågå , är enligt utskottetsmening viktig. Den markerar att eleverna ärkompetenta att ta ett större ansvar. Utskottet ärinte berett att föreslå några ändringar i denpågående försöksverksamheten. Denna kommer attutvärderas av . Elevinflytande är inteenbart en rättvise- och demokratifråga utan också enfråga om utbildningskvalitet. Elevinflytandet är endel av skolans värdegrund. Ett värdegrundsprojekthar startats inom Utbildningsdepartementet.Utskottet vill också peka på att inomramen för sitt stora utvecklingsprojekt har valt attsom ett av sju områden lyfta fram elevernasinflytande och arbete i skolan. Projektet -elevinflytande, arbetssätt och arbetsformer i skolan- har tagit fram ett referensmaterial "Jagvill ha inflytande överallt". Materialet vänder sigi första hand till rektorer och lärare och harskickats ut till samtliga skolor.