bet · GN01SoU1 · 1999-11-30 00:00:00 — att hos regeringen begär förslag till ändring ilagen om stöd och service till vissa funktionshindrade somanförts.1999/2000:So379 av m.fl. (s, v, kd, c, fp)vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statsbidragen till förebyggandearbete, med ändring av föreliggande ordning, fördelas i enlighetmed de principer som angivits i motionen.1999/2000:So404 av () vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts ombidrag till handikapporganisationer.1999/2000:So409 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om samverkan mellan myndigheter ochorganisationer som arbetar med hemlösa.1999/2000:So413 av m.fl. (m) vari yrkas6. att beslutar anslå till anslag B 4Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder förår 2000,7. att beslutar återföra det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens första till staten,8. att beslutar att återinföra rätten till personligassistent vid vistelse i skola och dagcenter,9. att beslutar avskaffa schabloniseringen avassistansersättningen,10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beräkningen av assistansersättningen,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rätt till personlig assistans efter ,13. att beslutar anslå 6 till anslag B8 Kostnader för statlig assistansersättning för ,14. att beslutar avslå förslaget att anslå medel tillB 13 för ,15. att beslutar avslå regeringens förslag att anslåmedel till B 17 Alkoholinspektionen för ,16. att beslutar att anslag B 19 Utvecklingsmedel tillåtgärder för hemlösa skall disponeras av ,17. att beslutar anslå till anslag B 20Bostadsstöd till funktionshindrade för ,18. att beslutar anslå till anslag B 21Statsbidrag till psykiskt sjuka för år 2000.1999/2000:So416 av m.fl. (c) vari yrkas attregeringen med följande ändringar i förhållande till regeringensförslag för anvisar anslagen under utgiftsområde9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg enligt följande uppställning:Anslag; B 5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer;Regeringens förslag: ; Anslagsförändring:+10 000 000 krAnslag B 8 Kostnader för statlig assistansersättning;Regeringens förslag: 5 ; Anslagsförändring: +110 000 000 krNytt anslag: Hemservicecheck +250 000 00 krBesparingar inom myndigheternas administration inomutgiftsområde 9- 32 000 000 kr.1999/2000:So420 av och (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om de bostadslösas situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen bör åläggas att vidta åtgärdersom ger hemlösa människor bostäder och nödvändig hjälp.1999/2000:So434 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ökade statsbidrag tillhandikapporganisationer.1999/2000:So435 av och ()vari yrkas att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av regeländringar förbilstödet.1999/2000:So440 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten bör ta på sig en större roll somsamordnare för åtgärder vad avser de hemlösas situation,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om situationen för de anhöriga,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om boende i mindre boendeformer och s.k.lågtröskelboenden,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en översyn av formerna för tvångsvården.1999/2000:So443 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om arbete.1999/2000:So450 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för hemlösa.1999/2000:So466 av och (c, fp) variyrkas att beslutar om sådan ändring av 3 § lagen(1993:389) om assistansersättning att åldersgränsen tas bortfr.o.m. den 1 januari 2000.1999/2000:So480 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom statsbidraget till handikapporganisationer.1999/2000:So483 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning om hur man skallstävja problemet med det ökade spelberoendet i samhället samt hurökade resurser skall ges till forskning och stödjande behandling.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om schablonisering av assistansersättningen,11. att beslutar att göra ett tillägg i 7 § LSS medlydelsen "Samma bedömning av omvårdnadsbehovet skall göras då detgäller en ansökan från ett barn som från en vuxen person",12. att beslutar att göra ett tillägg i 9 a § förstastycket LSS med lydelsen "hjälp med aktivering och motivation"bland där nämnda exempel på grundläggande behov för attsäkerställa psykiskt funktionshindrades rätt till assistans,18. att beslutar göra en komplettering i 10 §förordningen (1988:890) om bilstöd så att lydelsen blir följande:"Om det finns skäl från trafiksäkerhetssynpunkt, medicinsksynpunkt eller väsentligt ändrade förhållanden, får dock bidraglämnas tidigare. "1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att för anvisar anslagen underutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligtuppställningen i bilaga 2.B 8 Kostnader för statlig assistansersättning 000 krB 10 Bidrag till organisationer på det sociala området+4 000 000 kr1999/2000:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas15. att till utgiftsområde 9 anslag B 10 Bidrag tillorganisationer för anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således 68 341 000 kr.1999/2000:Bo233 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika grupper av hemlösas situation,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om olika forskningsåtgärder avseende psykiskaproblem och hemlöshet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omfrivilligorganisationernas roll för de hemlösassituation.Motioner under Övrig statlig verksamhet1999/2000:So344 av m.fl. (m) vari yrkas7. att hos regeringen begär förslag till en avvecklingav apoteksmonopolet,1999/2000:So374 av () vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom avskaffande av apoteksmonopolet.1999/2000:So451 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att avveckla Apoteksbolagetsmonopolställning,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förbättrad service och postapotek. Anslag m.m.Hälsovård och sjukvård (A 1-A 15)Sjukvårdsförmåner m.m. (A 1)I budgetpropositionen föreslår regeringen att 1 998 000 000 kranvisas under anslag A 1 Sjukvårdsförmåner m.m. Anslaget avserdels tandvårdsersättning (1 ), dels ersättningartill sjukvårdshuvudmännen ().Det reformerade tandvårdsstöd som trädde i kraft den 1 januari1999 är inriktat på att främst ge alla vuxna ett ekonomiskt stödför den vardagliga hälsoinriktade tandvården, s.k. bastandvård.Det andra området som skall täckas av utgiftsramen är ettsärskilt högkostnadsskydd för mer kostnadskrävande protetiskabehandlingar inklusive implantat, samt tandregleringar. Dentredje delen av stödet är riktat till vissa äldre ochfunktionshindrade personer samt till andra personer som behövertandvårdsinsatser som led i en sjukdomsbehandling under begränsadtid. Denna del av stödet administreras av landstingen vilka fördetta erhåller ett fast årligt ersättningsbelopp på totalt 405miljoner kronor. Regeringen anför att den har för avsikt attfr.o.m. - under förutsättning av att en överenskommelsekan träffas med - utöka landstingensåtagande till att omfatta även patienter med primärt Sjögrenssyndrom och patienter med nedsatt salivfunktion till följd avstrålbehandling, vilka patientgrupper tidigare omfattades avreglerna om avgiftsfri tandvård. Landstingen skall kompenserasför detta åtagande i samband med att en ekonomisk slutregleringav landstingens hela åtagande sker i budgetpropositionen för år2003. De merkostnader som det tillkommande åtagandet leder tillskall finansieras inom utgiftsområde 9.Enligt regeringen är utgiftsprognosen för mycket osäker,inte minst mot bakgrund av den ökade efterfrågan på tandvårdunder , vilken även fått konsekvenser för år 1999.Prognosen för utgifterna pekar på att tillgängligamedel kommer att överskridas med totalt ,varav skall täckas med höjd anslagskredit.Resterande belopp föreslås finansieras genom omfördelning frånandra anslag på tilläggsbudget.Regeringen anför att det är angeläget att effekterna av degenomförda förändringarna noga följs och utvärderas. Regeringenhar därför givit i uppdrag att följa ochanalysera effekterna av det reformerade tandvårdsstödet.Uppdraget skall redovisas och kanenligt regeringen komma att utgöra underlag för framtidaförändringar i ersättningssystemet.Regeringen föreslog i propositionen 1997/98:112 Reformerattandvårdsstöd att ekonomiskt stöd bör utges till tvåkompetenscentrum för sällsynta medicinska och odontologiskatillstånd. Det första, Mun-H-Center i , är ettkunskapscentrum kring odontologiska problem hos små och mindrekända grupper med funktionshinder, huvudsakligen barn ochungdomar. Det andra, vid inomJönköpings läns landsting, är ett för sällsyntaodontologiska tillstånd.Socialutskottet var i sitt betänkande 1997/98:SoU25 Reformerattandvårdsstöd positivt till regeringens förslag. Utskottetkonstaterade att det finns behov av ytterligarekompetenscentrum. Regeringen borde enligt utskottets meningöverväga om ett med inriktning på dentalamaterial bör inrättas. beslöt i enlighet med utskottetsförslag (rskr. 1997/98:289).Regeringen gav mot bakgrund av det nämnda tillkännagivandetSocialstyrelsen i uppdrag att utreda frågan om behov finns avytterligare nationella inom tandvården utöver deav regeringen i propositionen 1997/98:112 Reformerattandvårdsstöd aviserade två kompetenscentrumen.Socialstyrelsen har redovisat uppdraget tillregeringen. anser att ett nationelltkompetenscentrum för dentala material bör inrättas, men föreslåratt benämningen för dentala material används istället. Detta centrum bör ha som inriktning att förse tandläkareoch tandtekniker med så aktuell kunskap som möjligt om dentalamaterial. Kunskapscentrumet skall också vara en informationskällaför patienter och allmänheten. Centrumet skall enligtSocialstyrelsen inte befatta sig med den kliniska behandlingen avpatienter och inte bedriva forskning om dentala material.Socialstyrelsen föreslår att ett nationellt fördentala material placeras som en självständig enhet inomSocialstyrelsen. Centrumet skall bl.a. samarbeta med deodontologiska institutionerna. föreslår också attregeringen avsätter särskilda medel för en utvidgad drift avverksamheten vid Metallbiologiskt Centrum i Uppsala.Av budgetpropositionen framgår att regeringen delarSocialstyrelsens bedömning att ett nationellt fördentala material skall inrättas inom Socialstyrelsen.Socialstyrelsens rapport har remissbehandlats. Samtligaremissinstanser är positiva till förslag att ettnationellt för dentala material skall inrättas.Vissa remissinstanser har synpunkter på var ett nationelltkompetenscentrum bör placeras.Regeringen anför vidare i budgetpropositionen att för år 2000skall sammanlagt anvisas för ekonomiskt stödtill för sällsynta medicinska och odontologiskatillstånd. Medlen tas inom ram. Av dessa medel, som disponeras avSocialstyrelsen, skall utbetalas till debefintliga kompetenscentrumen, Mun-H-Center i Bohuslandstingetoch i . Avresterande medel skall, , 4 miljoner kronoravsättas för att inrätta och driva ett kunskapcentrum för dentalamaterial inom . skallSocialstyrelsen disponera för detta ändamål.För åren 2000 och 2001 skall avsättas till enutvärdering av verksamheten vid Metallbiologiskt Centrum iUppsala.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attregeringen anslår 2 under anslaget A 1Sjukvårdsförmåner m.m. (yrkande 2). Vidare begärs etttillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts ominriktningen av tandvårdsförsäkringen samt utformningen av etthögkostnadsskydd på tandvårdens område (yrkande 1). Motionärernaanför att i ett läge där staten tvingas begränsa kostnadsramenför tandvårdsförsäkringen måste högkostnadsskyddet för de grupperi befolkningen som har stora odontologiska vårdbehov prioriterasi förhållande till andra i och för sig angelägna insatser. Enligtmotionärernas mening skall personer med en normal tandstatus fåstå för hela kostnaden upp till ett högkostnadsskydd på 3 000kronor. Självrisken på kombineras med ensubventionsgrad på på belopp som överstiger . Detinnebär att de med störst behov av tandvård garanteras rimligakostnader för omfattande behandlingar.I motion 1998/99:So244 av m. fl. (m) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om landstingensmöjlighet till överprövning av tandvård som ett led isjukdomsbehandling (yrkande 3). Motionärerna anför attlandstingen enligt det nuvarande systemet kan överpröva beslutetom att en tandvårdsbehandling skall bekostas av landstingen somett led i en sjukdomsbehandling. För att tandvård skall räknassom sjukdomsbehandling skall den vårdande tandläkaren i samarbetemed ansvarig landstingsläkare bedöma om vården skall anses varaett led i en sjukdomsbehandling. Sedan bedömningen gjorts skalllandstingen genom en förhandsprövning av vårdgivarensbehandlingsförslag godkänna denna i ekonomiskt hänseende. Dettaär inte ett acceptabelt förfarande enligt motionärerna. Eftersomtandvård som ett led i en sjukdomsbehandling faller under hälso-och sjukvårdslagen finns det inte möjlighet att överklaga ettavslag från landstingen. Vidare finns det risk för att olikalandsting bedömer kostnaderna olika, vilket leder tillrättsosäkerhet. Det är enligt motionärerna också unikt att entredje part skall överpröva två specialisters bedömning av endiagnos. Rimligen måste man förutsätta att de läkare ochtandläkare som gjort bedömningen har specialistkompetens. Vemeller vilka det är som skall överpröva dessa två specialistersbedömning och vilken kompetens de skall ha är inte klart.Vänsterpartiet behandlar frågan om landstingens överprövning avbeslut angående tandsanering samt frågan om rätt att överklagaett landstings beslut i motionerna 1998/99:So278 yrkande 2 avIngrid m.fl. och 1999/2000:So307 av m.fl.Även i motion 1999/2000:So276 av () behandlasfrågan om rätt att överklaga ett landstings beslut.I den ovan nämnda motionen 1998/99:So244 (m) begärs vidare etttillkännagivande om landstingens möjlighet att ta betalt för vissortodonti (yrkande 5). Enligt motionärerna innebär dennamöjlighet en olycklig sammanblandning av myndighetsuppgifter ochrörelseverksamhet som konkurrensen snedvrids gentemotprivata vårdgivare.I motion 1999/2000:So482 av m.fl. (kd) yrkas attanslaget A 1 ökas med (yrkande 20 delvis).Motionärerna anför att tandvårdsförsäkringen bör förbättras frånden 1 juli 2000.Några motioner rör frågor om tandvård för äldre. I motion 1999/2000:So320 avUlla-Britt m.fl. (kd) begärs ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om tandvården för äldre (yrkande 5).Motionärerna anför att många äldre har behov av omfattandetandvårdsinsatser utan att vara i behov av övrig omsorg.För dessa äldre, som dessutom ofta har en låg pension, har dennya tandvårdsreformen inte inneburit några lättnader.Motionärerna framhåller som sin mening att munnen är en del avkroppen och bör därmed omfattas av samma högkostnadsskydd somgäller andra delar av den mänskliga kroppen. I motion1999/2000:So336 av och (bådakd) begärs ett tillkännagivande om vad i motionen anförts ombehovet av en tandvårdsreform som speciellt riktar sig till äldre(yrkande 7). Motionärerna anför att äldre ofta behöver uppsökatandläkare för omfattande behandlingar. Eftersom de omfattandebehandlingarna blivit betydligt dyrare drabbas deäldre hårt. I motion 1999/2000:So220 av ()begärs ett tillkännagivande om en plan för utbyggnad avtandvårdsförsäkringen för äldre (yrkande 1). Motionären anför attdet är viktigt att inte ekonomiska skäl gör att äldres tandhälsaförsämras i onödan. Enligt motionären innebär det sannolikt ettökat behov av tandvårdspersonal. Därför bör regeringen samtidigtlåta utarbeta en plan för hur behovet av tandläkare,tandhygienister och tandsköterskor skall kunna tillgodoses(yrkande 2).I motion 1998/99:So444 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om den uppsökandeverksamheten (yrkande 3). Motionärerna anför att det är angelägetatt den uppsökande verksamheten och den tandvårdsbehandling somdärefter kan bli nödvändig konkurrensutsätts. Regeringen bördärför återkomma med ett lagförslag om att landstingen skall varaskyldiga att genomföra en upphandling av den uppsökandeverksamheten och den efterföljande tandvård som kan behövas. Isamma motion begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om stöd till vissa patientgrupper (yrkande 4). Patientermed syndrom och andra liknande sjukdomar har enligtmotionärerna ett utökat tandvårdsbehov till följd av sin sjukdomoch bör därför få ett långvarigt stöd i enlighet med det avriksdagen beslutade stödet till vissa grupper med funktionshinderoch inte enligt stödet på grund av sjukdom.I ett par motioner begärs att en utvärdering skall göras avtandvårdsförsäkringen. Sådana yrkanden framställs i motionerna1998/99:So357 av m.fl. (s) och 1999/2000:So339 avKerstin m.fl. (s). I motion 1999/2000:So387 yrkande2 av m.fl. (m, kd, c, fp) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om att förändravillkoren i tandvårdsförsäkringen. Motionärerna anför att den nyautformningen av tandvårdsförsäkringen fått förödande konsekvenserför gamla och sjuka. En snar reformering av försäkringen medsyfte att skydda dem som bäst behöver stöd bör genomförasenligt motionärerna. I motion 1999/2000:So342 av (båda s) begärs ett tillkännagivande om attregeringen noga bör följa utvecklingen av tandvården och vidtalämpliga åtgärder om det visar sig att förändringen avtandvårdsförsäkringen får negativa effekter för utsatta grupper.Vidare begärs i motion 1999/2000:So378 av (båda s) ett tillkännagivande om attfortsatta satsningar på tandhälsan bör prioriteras. I motion1999/2000:So448 av m. fl (s). anförs att regeringenbör ge i uppdrag att genomförakostnadsberäkningar för förändringar inom tandvårdsförsäkringen.I motion 1999/2000:So429 av () anförs att flerpersoner fått ekonomiska svårigheter vid alltför omfattandetandvårdskostnader. Motionären föreslår att i samband med atttandvårdsreformen utvärderas bör hänsyn tas till dessa personergenom att högkostnadsskyddet förbättras. I motion 1998/99:So278av m.fl. (v) yrkande 1 begärs en utredning om denframtida tandvårdsförsäkringen. Motionärerna anför att en merheltäckande försäkring, där människor med särskilda tandproblemoch ungdomars tandhälsa upprätthålls och där bastandvårdenskyddas, bör skapas.I motion 1999/2000:So400 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om konsumenternas behov av upplysningnär det nya tandvårdsstödet skall tillämpas. Motionärerna anföratt vårdgivaren skall kunna ge sina patienter bra information ompris och kvalitet så att patienterna skall kunna välja ocheventuellt söka andra vårdalternativ. Tandläkare ochtandhygienister måste känna ett särskilt ansvar för att patientenförstår innebörden av informationen. De konsumentvårdandemyndigheterna måste också uppmärksamt följa konsekvenserna av dennya tandvårdsreformen.I ett par motioner anförs att tandvårdsförsäkringen bör ingå iden allmänna sjukförsäkringen. Sådana yrkanden framförs imotionerna 1999/2000:So482 av m.fl. (kd) (yrkande18) och 1999/2000:So445 av m.fl. (s). I motion1999/2000:So439 av () anförs att bör geregeringen i uppdrag att tillsätta en utredning om ett gemensamtavgiftssystem för tandvård och hälso- och sjukvård.I motion 1999/2000:So415 av () begärs etttillkännagivande om att ett årligt besök hos tandhygienist böromfattas av högkostnadsskyddet. Motionären anför atttandhygienister är mycket duktiga på att förmedla kunskap om godtandhälsa.Flera motioner behandlar frågor omkompetenscentrum/. I motion 1999/2000:So315 avLars Elinderson (m) begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om medel för utveckling av verksamheten och uppbyggnadenav ett för dentala material vid MetallbiologisktCentrum i . Motionären anför att det förslag tillkunskapscentrum som utretts av inte handlar omhälsa utan helt om materialegenskaper hos de dentala materialen.För att få en avvägning mellan de odontologiska och de medicinskaaspekterna på tandlagningsmaterial är det enligt motionärenrimligt att de anslagna medlen delas så att fåren del till sin centrala enhet medan Metallbiologiskt Centrum fåren del för att utöka driften och bygga upp ett . Imotion 1999/2000:So457 av och (båda c) yrkas om en sådan fördelning av de medel som avsatts förkompetenscentrum för dentala material att går tillSocialstyrelsens enhet och till MetallbiologisktCentrum i (yrkande 2). Enligt motionärerna ärMetallbiologiskt Centrum i den institution som har deojämförligt största kunskaperna inom området. I motion1998/99:So443 av samma motionärer begärs att ett nationelltkompetenscentrum för forskning rörande biverkningar avtandvårdsmaterial bör förläggas i anslutning tillMetallbiologiskt Centrum i . I motion 1998/99:So441 avThomas m.fl. (mp) anförs att ett fördentala material bör lokaliseras till (yrkande 2). Imotion 1999/2000:So418 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om vikten av ettnationellt för ökad kunskap om biverkningar avtandfyllningsmaterial. Motionärerna anför att ett sådantnationellt skulle bidra till att patienter medsjukdomar som är relaterade till tandfyllningsmaterial iframtiden får ett mer kompetent och därmed värdigareomhändertagande i vården.I motion 1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp)begärs ett förslag om skyldighet för landstingen att erbjuda barnoch ungdomar ett fritt tandläkarval (yrkande 12). Ett liknandeyrkande framförs i motion 1998/99:So444 av . (c) (yrkande 1).I motion 1998/99:So444 av m.fl. (c) begärs etttillkännagivande om mervärdesskatteregler (yrkande 2).Motionärerna anför att landstingen har möjlighet att rätta tillden obalans i konkurrens som råder mellan offentlig och privattandvård p.g.a. mervärdesskattereglerna. Regeringen bör redovisaför vilka förändringar som gjorts i frågan och i defall överläggningarna inte leder fram till det avsedda resultatetbör regeringen återkomma med förslag till förändringar.I motion 1998/99:N326 av Per och (m,kd) begärs att hos regeringen begär förslag om slopandeav behovsprövning för tandläkare (yrkande 21). Motionärerna anföratt en tandläkare eller ett tandvårdsföretag som vill göra ennyetablering måste ansöka om anslutning tilltandvårdsförsäkringen hos som gör enbehovsprövning. Prövningen gäller endast privata tandläkare.I betänkande 1997/98:SoU25 Reformerat tandvårdsstöd föreslogs etttillkännagivande om att nuvarande obalans mellan offentlig ochprivat tandvård när det gäller mervärdesskatt skall få enlösning. Vidare föreslogs, som ovan anförts, ett tillkännagivandeom att regeringen borde överväga frågan om att även inrätta ettkompetenscentrum med inriktning på dentala material. Vidaretillstyrkte utskottet regeringens förslag attanslutningsbegränsningen till ersättningssystemet förvuxentandvård skulle upphöra för tandläkare och ersättas med enanmälan till för registrering av vårdgivare.Utskottet uttalade dessutom att det såg det angeläget att flerlandsting utnyttjar möjligheten att konkurrensutsätta barn- ochungdomstandvården. följde utskottet (rskr.1997/98:289).Utredningen om utvärdering av kommunkontosystemet har nyligenöverlämnat sitt slutbetänkande till regeringen(Kommunkontosystemet och rättvisan - momsen, kommunerna ochkonkurrensen SOU 1999:133).