bet · GN01KU6 · 1999-11-23 00:00:00 — Motionärerna anser därför attförslagen måste tas upp till förnyad bedömning ochkostnadsberäkning.I motion 1999/2000:K353 av och (v) yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeom stöd till folkbildning/folkhögskolor.I samma motion yrkande 7 (delvis) begärs etttillkännagivande om förskolor. Motionärerna anföratt staten bör lämna stöd till att försöksverksamhetmed förskoleverksamhet på det egna språket skallkomma i gång för de minoriteter som inte omfattas avett i lag angivet förvaltningsområde.Försöksverksamhet för sverigefinnar, romer och judarskulle kunna prövas där det kan finnas behov och ärpraktiskt genomförbart.Utbildningsutskottets yttrandeBeträffande undervisningen i grundskola ochgymnasieskola anser regeringen att det i läroplanenför det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassenoch fritidshemmet (Lpo 94) respektive de frivilligaskolformerna (Lpf 94) bör anges att eleverna skallges kunskap om minoritetsspråken och om denationella minoriteternas kultur, religion ochhistoria.I motion 1999/2000:K6 begärs ett tillkännagivandeav till regeringen om vad i motionenanförts om finska språket i förskolan ochgrundskolan. Motionärerna påpekar behovet avmodersmålsstöd i förskola, deltidsförskola ochfamiljedaghem i hela landet, vilket innebär attmodersmålsstöd bör ges under hela förskoletiden.Skolverket bör enligt motionärerna få i uppdrag attgöra en översyn av samt sammanställa statistik om ivilken utsträckning barn som talar minoritetsspråkhar möjlighet att delta i förskoleverksamhet samtundervisning i och på sitt modersmål. Likartadeyrkanden framförs i motionerna 1999/2000:K12 yrkande2 (delvis) och 1999/2000:K353 yrkande 7 (delvis). Utan att nämna vadMinoritetsspråkskommittén föreslagit finnermotionärerna bakom motion 1999/2000:K12 det oroandeatt propositionen inte tar upp de rikstäckandeåtgärder som gäller barnomsorgen och som förordadesav kommittén. I den senare motionen föreslås attstaten med direktiv och riktade resurser bör stödjaförsök med förskoleverksamhet för sverigefinnar,romer och judar, där det behövs och är praktisktgenomförbart.Utbildningsutskottet föreslår attkonstitutionsutskottet skall avstyrka bifall tillyrkandena.Inledningsvis erinrar utbildningsutskottet om vadMinoritetsspråkskommittén föreslagit omförskoleverksamheten och som motionärerna bakommotion 1999/2000:K12 åberopar. Kommittén ansåg detangeläget att förskoleverksamheten även utanförförvaltningsområdena, i de kommuner där det finnstillräckligt många som efterfrågar det, organiserasså att föräldrar som så önskar kan få hela ellerdelar av den förskoleundervisning som erbjuds derasbarn på samiska respektive finska. En översyn bordegöras för att ta reda på i vilken utsträckningbarnens behov av att bli bemötta på samiskarespektive finska uppfylls i den kommunalabarnomsorgen. Inom ramen för en sådan översyn bordeman överväga vilka åtgärder som kan vidtas för attförmå kommuner där det finns många samisktalanderespektive finsktalande barn i förskoleåldern attorganisera förskoleverksamheten så att någon del avverksamheten i dessa kommuner, om föräldrarna begärdet, bedrivs på finska respektive samiska.Utbildningsutskottet är inte berett att ställa sigbakom krav på centrala föreskrifter om vissförsöksverksamhet i enlighet med motionärernasönskemål i kommuner utanför de förvaltningsområdenför vilka särskilda bestämmelser kommer att gällavid bifall till propositionen. Syftet medde i detta sammanhang aktuella yrkandena är enligtutbildningsutskottets mening åtminstone delvistillgodosett genom de bestämmelser som återfinnssåväl i läroplanen för förskolan som igrundskoleförordningen. I den förra (Lpfö 98)framhålls att förskolan skall bidra till att barnmed annat modersmål än svenska får möjlighet attbåde utveckla det svenska språket och sittmodersmål. I grundskoleförordningen (SFS 1994:1194,ändrad och omtryckt 1997:599) ges bestämmelser omtvåspråkig undervisning. Bestämmelserna ommodersmålsundervisning innebär att begränsningentill sju läsår inom det offentliga skolväsendet omrätt till modersmålsundervisning inte gällersamiska, tornedalsfinska, romska eller finska elevereller om undervisningen avser ett nordiskt språk (2kap. 11 §). Om modersmålsundervisning itornedalsfinska, samiska eller romska anordnas istället för B-språk, gäller inte kravet på minst femelever, vilket normalt krävs för att kommunen skallvara skyldig att anordna undervisning i B-språk (2kap. 18 §).Utbildningsutskottet vill i sammanhanget peka påatt redovisade ettuppdrag angående romska elevers skolsituation.Skolverket föreslår att särskilda utvecklingsmedelavsätts. Enligt regeringen bör medel från anslag A 2Utveckling av skolväsende och barnomsorg användasför att stödja lokalt utvecklingsarbete (prop.1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 67).Som framhålls i förevarande proposition blir detenligt utbildningsutskottet en viktig uppgift förSkolverket att följa utvecklingen förminoritetsspråken såväl i förskolan som i skolan(prop. s. 59).Utbildningsutskottet erinrar slutligen om denskollagsöversyn som pågår (dir. 1999:15). Kommitténi fråga skall bl.a. utreda om och i så fall hurförskolan kan bli en egen skolform och hurintegrationen mellan förskoleklass, skola ochfritidshem skall regleras i skollagen.Beträffande universitet och högskolor är det enligtregeringens bedömning väsentligt attuniversitetsutbildning och forskning iminoritetsspråk och om de nationella minoriteternafortsätter och kan utvecklas. Ett närmareställningstagande i fråga om högre utbildning ochforskning i minoritetsspråken och om de nationellaminoriteterna kommer att redovisas i samband medregeringens samlade bedömning när det gäller deämnen som har få lärare, forskare och studenter.I motion 1999/2000:K353 begärs att somsin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om universitet och högskolor. Påsamma sätt som sker beträffande säkerställandet avsamiskans ställning vid börregeringen, anser motionärerna, säkra forskning ochundervisning i alla erkända minoritetsspråk.Regeringen skjuter framför sig åtgärder somföreslagits av , heter deti motionen (yrk. 1).Utbildningsutskottet anser attkonstitutionsutskottet bör avstyrka bifall tillyrkandet.Minoritetsspråkskommittén har föreslagit attåtgärder skall vidtas för att säkerställa attutbildning och forskning i samiska, finska ochromani chib långsiktigt kan äga rum vid åtminstoneett universitet eller en högskola i framgår av motionen föreligger för Umeåuniversitet ett särskilt åtagande att varje läsåranordna utbildning i samiska. Av årsredovisningenskall framgå antalet studenter som deltagit iutbildningen. Föreskriften i fråga återfinns iregleringsbrevet.Ordningen för planering och genomförande avutbildning och forskning vid universitet ochhögskolor är den att det inom mycket vida ramarankommer på lärosätena själva att bestämma i vilkaämnen utbildning skall ges och inom vilkaområden/ämnen forskning skall bedrivas. Ipropositionen redogör regeringen utförligt fördagsläget när det gäller utbildning och forskninginom högskolan i samiska, samisk kultur ochhistoria, finska, meänkieli, finsk kultur, forskningom nationella minoriteter och invandrare samtutbildning och forskning i judaistik (omfattandejudendom, judisk historia, politik och kultur).Regeringen menar, vilket redan framgått, att det ärviktigt att universitetsutbildning och forskning iminoritetsspråk och om de nationella minoriteternafortsätter och utvecklas.Vid flera tillfällen och har frågandiskuterats - och även varit föremål för utredningar- hur ansvaret nationellt för utbildning ochforskning inom vissa mindre ämnen och/ellerämnesområden kan utformas, den s.k.småämnesproblematiken. I propositionen meddelas attHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet() har redovisat ett uppdrag att undersökasmåämnenas situation vid de svenska lärosätena.Regeringen avser att återkomma till frågan i nästaforskningspolitiska proposition. I det sammanhanget,menar regeringen, bör förutsättningarna ochintresset för att bedriva högre utbildning ochforskning i chib och jiddisch samt om denationella minoriteternas kultur, religion ochhistoria övervägas närmare.Utbildningsutskottet erinrar slutligen om attregeringen i budgetpropositionen för tar uppfrågan om mångfald inom högskolan och pekar på attSverige är ett mångkulturellt land med en mångfaldav etniska grupper. Denna mångfald är i alltförliten utsträckning representerad inom högskolan vadgäller såväl lärare och forskare som studenter. Detär enligt regeringen angeläget att den etniskasnedrekryteringen minskar (prop. 1999/2000:1utg.omr. 16 s. 90).Kulturutskottets yttrandeFolkbildningKulturutskottet instämmer i regeringens bedömningatt folkhögskolorna och studieförbunden genom sinspeciella karaktär och form har möjlighet attgenomföra verksamhet som riktar sig till personersom tillhör nationella minoriteter. Utskottet anseratt det är värdefullt om Folkbildningsrådetredovisar vilket kursutbud som finns för denationella minoriteterna och kartlägger i vilkenutsträckning som dessa grupper deltar ifolkbildningsverksamheten samt vilka ytterligareinsatser som folkbildningen anser kan behöva vidtasför att bredda dessa gruppers deltagande.Motionsvägen har tre yrkanden framförts som rörfolkhögskoleverksamheten.I motion K7 (s) anförs att de nationellaminoriteternas folkhögskolor bör få möjlighet attutvecklas till kulturella centrum för sinarespektive minoriteter. För att klara dennakulturella uppgift behöver skolorna extra ekonomisktstöd. I motionen yrkas därför attminoritetsfolkhögskolorna skall få ett garanteratekonomiskt stöd - utöver det stöd som fördelas avFolkbildningsrådet - för att verka som kulturellacentrum för landsdels- och minoritetsspråksgrupperna(yrkande 1).En grundläggande princip på folkbildningsområdet äratt folkbildningens anordnare, dvs. folkhögskoloroch studieförbund, själva skall lägga fast målen försin verksamhet. har emellertid vid olikatillfällen beslutat om syftena med statsbidragettill verksamheten. Efter förslag från regeringenbeslutade att vidga syftena medbidragsgivningen i vissa avseenden. Bland annattillkom syftet att statsbidraget skulle breddakulturintresset i samhället, öka delaktigheten ikulturlivet samt främja kulturupplevelser och egetskapande (prop. 1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). Folkbildningsrådetbeslutar vilka som skall få statsbidrag i enlighetmed bestämmelserna i förordningen (1991:977) omstatsbidrag till folkbildningen och fördelartillgängliga medel till dem. Endast en folkhögskola,Samernas folkhögskola i , finansieras påannat sätt, nämligen via (utgiftsområde16 anslaget A 10 Sameskolstyrelsen).Kulturutskottet konstaterar att motionsyrkandetavser folkhögskolor som i sin undervisning vändersig till samer, och tornedalingar, de treminoritetsgrupper som talar de s.k. landsdels- ellerminoritetsspråken (jfr prop. s. 34). Som framgår avbåde propositionen och den nu aktuella motionen kanfolkhögskolorna utgöra kulturella centrum. Ipropositionen nämns att det vid i vid sidan avspråkundervisning bedrivs undervisning i hantverk,musik, traditioner m.m. Det är givetvis av stortvärde om även andra folkhögskolor, bl.a. de somvänder sig till sverigefinnar och tornedalingar,eftersträvar att ytterligare utvecklas tillkulturella centrum för respektive grupp. uppfattning bör emellertid intenågon ny statlig stödform inrättas för attfinansiera folkhögskolornas kultursatsningar. Demedel som disponeras av börsåledes även avse satsningar som syftar till attutveckla skolorna till kulturella centrum.Kulturutskottet avstyrker därmed motion K7 (s)yrkande 1.I två yrkanden behandlas frågan om inrättande avfolkhögskolor för de nationella minoriteterna.Yrkande 2 i motion K7 (s) syftar till att finskaromer i själva eller i samverkan medbefintliga folkhögskolor skall få möjlighet attstarta egen folkhögskoleverksamhet.Även motionärerna bakom motion K353 (v) tar uppromernas situation och anför att de saknaranknytning till en folkhögskola. Motionsyrkandetsyftar till att staten skall säkerställa ettlångsiktigt statligt stöd till en folkhögskola förvar och en av de erkända minoriteterna (yrkande 2).Kulturutskottet vill inledningsvis erinra om attdet ankommer på att godkännainrättandet av nya statsbidragsberättigadefolkhögskolor samt tilldela dessa skolor bidrag. Föratt kunna bli godkänd som statsbidragsberättigadfolkhögskola krävs bl.a. att den nya folkhögskolanhar en eller flera huvudmän med organisatorisk ochekonomisk stabilitet. Huvudmännen för den nya skolanskall vara beredda att ta ekonomiskt ansvar förverksamheten och svara för egna ekonomiska insatser.Enligt kulturutskottets uppfattning bidrarminoritetsfolkhögskolorna i hög grad till att stärkaidentiteten hos de nationella minoriteterna och tillatt bredda deras känsla och intresse för den egnahistorien och kulturen. Utskottet konstaterar attdet redan finns folkhögskolor som vänder sig tilltre av de fem nationella minoriteterna, nämligensamerna, sverigefinnarna och tornedalingarna. Vidarebör det framhållas att samtliga folkhögskolor harmöjlighet att anordna utbildningar för de olikaminoriteterna och att några av dem gerkurser för bl.a. romer. Det är dock viktigt attunderstryka att folkhögskolorna själva bestämmer sinprofil. Den kartläggning som Folkbildningsrådetskall göra bör kunna ge en god bild av vilket behovsom finns hos de olika minoriteterna av ytterligareinsatser för att bredda deras deltagande ifolkbildningsverksamheten.Motionsyrkandena bör inte föranleda någon åtgärdfrån sida. De avstyrks således.Konstitutionsutskottets bedömningUtan tvivel är utbildningsfrågorna av grundläggandebetydelse för möjligheterna att hållaminoritetsspråken levande. Inte minst gäller detta ifråga om undervisning i och på dessaspråk. Det är enligt frånbl.a. denna synpunkt givetvis av stor vikt att deföreskrifter som finns om rätt till sådanundervisning vinner fullt genomslag i praktiken.Konstitutionsutskottet har inte i övrigt något attför egen del lägga till vad utbildningsutskottet ochkulturutskottet anfört i sina yttranden. Motionerna1999/2000:K6, K7, K12 yrkande 2 (delvis), K353yrkandena 2 och 7 (delvis) avstyrks.KulturverksamhetPropositionenVid fördelningen av det statliga stödet tilllitteratur och kulturtidskrifter samt övrigkulturverksamhet bör de nationella minoriteternasärskilt beaktas. De nuvarande stöden för dessaändamål bör ökas med fr.o.m. år2000. bör ges i uppdrag att utredahur samisk, finsk, tornedalsk, romsk samt judiskkultur skall få ett tillräckligt utrymme i svensktkulturliv.MotionernaI motion 1999/2000:K4 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om den finskspråkigateaterverksamheten i Sverige.I motion 1999/2000:K10 av m.fl.(fp) yrkande 3 begärs ett tillkännagivande omortsnamns- och vägskyltar.I motion 1998/99:K274 av ()yrkande 3 begärs ett tillkännagivande om flerspråkigskyltning och flerspråkiga adresser.I motion 1999/2000:K353 av m.fl. (v)yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om stödet förutgivning av minoritetslitteratur.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet har inte något att erinra mot debedömningar som framförs i propositionen och sominnebär att de nationella minoriteterna särskilt börbeaktas vid fördelningen av det statliga stödet tilllitteratur och kulturtidskrifter samt övrigkulturverksamhet. Regeringen aviserar att den avseratt föreslå att de statliga stöden för dessa ändamålskall ökas med , enfråga som kommer att ta ställning till ianslutning till behandlingen av budgetpropositionenför år 2000.Kulturutskottet har inte heller något att erinramot att ges i uppdrag att utredahur samisk, finsk, tornedalsk, romsk samt judiskkultur skall få ett tillräckligt utrymme i svensktkulturliv.I motion K4 (s) behandlas en fråga som rör denfinskspråkiga teatern i . Den finskspråkigaverksamheten vid , Finska Riks, har lagtsned och barnteater riktad till barn med finska sommodersmål har flyttats över till Unga Riks, enavdelning inom . I motionen föreslås attde medel som anvisas för finskspråkigbarnteaterverksamhet inom skall upphöraatt utgå. Motionsförslaget synes syfta till attmedlen i stället skall överföras till Kulturrådetsutvecklingsanslag och fördelas tillamatörteatergrupper som ägnar sig åt finskspråkigbarn- och ungdomsteater.Kulturutskottet har vid olika tillfällen, senasthösten 1998, behandlat motioner med likartadeyrkanden (bet. 1998/99:KrU1 s. 38). Utskottetredovisade då bl.a. följande.Kulturutskottet har från erfarit attRiksteatern via ett kontaktnät inom skolan tar redapå var det finns finskspråkiga elever samt via sinakontakter informerar om sin finskspråkigateaterverksamhet. Utskottet anser att det ärtveksamt om den finskspråkiga teaterverksamheten förbarn och ungdom skulle befrämjas av en sådanöverflyttning av medel som föreslås i motionen. InomRiksteatern finns lång erfarenhet av finskspråkigteaterverksamhet och ett nät av uppbyggda kontakterinom skolan. Vidare har viktiga,gemensamma resurser som kan utnyttjas för de skildateaterverksamheter som ryms inom teatern.Kulturutskottet anser att det skulle kunna bli svårtför att finna professionell finskspråkigteaterverksamhet att fördela medlen till och attkunna ersätta det kontaktnät som har.Kulturutskottet anser att inte bör beslutaom en sådan omföring av medel som föreslås imotionen, varför den avstyrks. Utskottet vill dock isammanhanget starkt understryka vikten av attRiksteatern i sin fortsatta verksamhet medfinskspråkig teater för barn och ungdom snabbtbygger upp ett fungerande kontaktnät även inom densverigefinska befolkningen i landet och dessorganisationer. Genom ett sådant kontaktnät ochsamarbete med dessa organisationer bör Riksteaternkunna sprida verksamheten bland de finskspråkigabarnen och ungdomarna mera effektivt.Kulturutskottet har erfarit att nyligenetablerat kontakt med i syfte att utvecklapublikarbetet. har Riksteaternkontakter med ett flertal finska skolor och medSverigefinska språknämnden. noterarvidare att från sida undersöks förnärvarande möjligheterna att presentera finskspråkigteater även för vuxna genom gästspel från Finland.Med hänvisning till det anförda avstyrkerkulturutskottet motion K4 (s).Motionärerna bakom motion K10 (fp) har tagit fastapå den artikel i den s.k. ramkonventionen sominnebär att det land som anslutit sig tillkonventionen skall sträva efter att sätta uppskyltar med ortnamn, gatunamn m.m. påminoritetsspråk inom områden som traditionellt och ibetydande antal bebos av nationella minoriteter. Detinnebär - anför motionärerna - att skyltarna inom desamiska och tornedalska områdena skall varaflerspråkiga. Motions-yrkandet syftar till att entidsgräns skall fastställas då arbetet medflerspråkiga skyltar skall vara klart. Ett rimligtårtal vore , anser motionärerna (yrkande 3).Som redovisas i den nu aktuella propositionen (s.40) har regeringen i proposition 1998/99:114Kulturarv - kulturmiljöer och kulturföremålföreslagit att en regel skall införas i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. om att godortnamnssed skall iakttas vid statlig och kommunalverksamhet. I kulturarvspropositionen anförs attortnamnen är en viktig del av vårt kulturarv och attdet är av stor vikt att nedärvda ortnamn vårdas ochbevaras samt att namngivning av ortnamn sker medhänsyn till kulturarvet. Detta, anförs det, gällerinte minst ursprungsbefolkningens kulturarv (prop.1998/99:114 s. 33).Vidare framgår det av kulturarvspropositionen attde argument som framförs för behov av godortnamnssed även gäller minoritetsspråk. Ortnamnenutgör ett immateriellt kulturarv som inte börförringas eller utsläckas genom tillämpning avmajoritetsspråket. Regeringen finner att denamnformer som ingår i Lantmäteriverketsortnamnsregister och därmed används på de allmännakartorna också bör användas vid vägskyltning även omdet i vissa fall leder till dubbla namnformer (prop.s. 34).Kulturutskottet kommer att bereda förslagen ikulturarvspropositionen och förslag som inkommitmotionsvägen senare under innevarande riksmöte.Enligt kulturutskottets uppfattning börmotionsyrkandet inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Motion K10 (fp) yrkande 3 avstyrks.I motion K353 (v) behandlas en fråga som rör stödetför utgivning av minoritetslitteratur. Motionärernaanser att produktion och marknadsföring skallprioriteras i bidragshänseende. I motionen yrkas attregeringen i sina direktiv till skallspecificera hur minoritetslitteraturen skall beaktasvid bidragsgivningen (yrkande 5).Kulturutskottet konstaterar att det ankommer påregeringen att utforma närmare föreskrifter förutgivningsstödet med anledning av att stödet nuförstärks med särskilda medel för utgivning avlitteratur på de nationella minoriteternas språk.Utskottet erinrar om att redan stödjerutgivning av litteratur på andra språk än detsvenska språket. Utskottet utgår självfallet frånatt skall ha tillgång till och kontaktmed sakkunniga inom respektive språk för attmöjliggöra de kvalitativa bedömningar som krävs vidallt utgivningsstöd. utgår ocksåfrån att det i detta beredningsarbete kan ingå endialog med personer som har god kännedom om de olikaminoriteternas språk och kultur.Motionsyrkandet avstyrks därmed.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet ansluter sig till vadkulturutskottet anfört i sitt yttrande. Motionernaavstyrks (1999/2000:K4, K10 yrkande 3 och K353yrkande 5). Även motion 1998/99:K274, vars innebördmotsvaras av motion K10 yrkande 3, avstyrks.MassmedierPropositionenRegeringen redovisar följande bedömning.Radio och TVVid beredningen av nya sändningstillstånd förprogramföretagen i allmänhetens tjänst, , och , avser regeringen att ta uppfrågan om att ge chib samma särställning iprogramverksamheten som ges samiska, finskaoch meänkieli.TidningarRegeringen anser att det är väsentligt attdagstidningar på samiska, finska och meänkieli gestillräckligt stöd. Nuvarande presstödsregleruppfyller detta krav.MotionenI motion 1999/2000:K353 av m.fl. (v)yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om textremsorpå minoritetsspråk i yttrandeI propositionen anger regeringen att den avser attvid beredningen av nya sändningstillstånd förSveriges (), ochSveriges ta upp frågan om att geromani chib samma särställning i programverksamhetensom ges samiska, finska och meänkieli.Kulturutskottet har inte något att erinra motregeringens bedömning.I motion K353 (v) föreslås att TV skall låta textavuxenprogram på de nationella minoritetsspråken.Textningen skall utformas så att tittaren självväljer när han eller hon vill se textremsan (yrkande4).Kulturutskottet utgår från att motionsyrkandetavser SVT:s möjligheter att sända textremsor.Kulturutskottet konstaterar att den typ av textningsom efterlyses i motionen skulle kunna genomförasredan nu med analog sändningsteknik. Närmare 2 000sändningstimmar textas med s.k. doldtextning. Betydande sändningskapacitet skulleemellertid tas i anspråk och utrymmet för Text-TVskulle minska drastiskt om textremsor skulle sändaspå de fem aktuella minoritetsspråken. Vid införandetav digital sändningsteknik kommer emellertidöverföringskapaciteten att öka betydligt. Därmedunderlättas möjligheterna att sända textremsor påmånga språk . erinrar isammanhanget om SVT:s självständighet och om att detankommer på programföretaget att inom givnaekonomiska ramar göra de prioriteringar som krävsför att uppfylla de villkor som regeringen angivit isändningstillstånd och i beslut om medelstilldelning(s.k. anslagsvillkor).Nyligen har en utredning tillsatts med uppgift attbereda de villkor som skall gälla för publicservice-företagen under nästa tillståndsperiod, dvs.efter år 2001. Utredaren skall bl.a. behandla frågorom programföretagens uppdrag och organisation,frågor om teknik och distribution samtfinansieringsfrågor (dir. 1999:74). Avutredningsdirektiven framgår att regeringen avseratt tillkalla en beredningsgrupp där samtligariksdagspartier skall vara företrädda.Beredningsgruppen skall ( med utgångspunkt iutredarens ställningstaganden ( medverka i arbetetmed att ta fram riktlinjer för public service-företagens verksamhet inför den nyatillståndsperioden.