bet · GN01TU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Somanförs i motion T616 (m) är systemet inte baraadministrativt komplicerat, det är också juridiskttveksamt, eftersom de med avdragen följandeförmånerna inte utgår till den anställde. Avtalet ärtillkommet med regeringens medverkan. Därför börregeringen enligt vår uppfattning ta initiativ tillatt förändras till ett nettoavtal.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande sjöfartenskonkurrensförutsättningaratt med bifall till motionerna 1999/2000:T209yrkande 13 i denna del och 1999/2000:T616yrkandena 6 och 8 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,11. Fartygsförlagd utbildning (mom. 29)() och Skånberg (kd) anför:I slutbetänkandet från Utredningen om sjöfartensstruktur- och kapitalsituation (SOU 1998:129) läggsfram förslag syftande till att förbättra den svenskasjöfartens konkurrensförutsättningar. Enligt ett avdessa förslag bör rederier som tillhandahållerplatser för utbildning förlagd ombord på fartyg fåett stöd. Stödets omfattning bör vara perbefälselev och år samt per elev igymnasiets energiprogram och år. Som anförs i motionT210 (kd) bör regeringen aktualiseraförslaget.Vi anser att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande fartygsförlagd utbildningatt med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkande 30som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,12. Andra åtgärder till stöd för svensksjöfart (mom. 30)() och Skånberg (kd) anför:I slutbetänkandet från Utredningen om sjöfartensstruktur- och kapitalsituation (SOU 1998:129) läggsfram flera förslag som syftar till att förbättra densvenska sjöfartens konkurrensförutsättningar. Somnärmare redovisas i motion T210 (kd) bör dessaförslag, bl.a. de om fartygsfonder och ettnationellt program för tillämpad forskning, snarastaktualiseras.Vi anser att utskottets hemställan under 30 bort haföljande lydelse:30. beträffande andra åtgärder till stöd försvensk sjöfartatt med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkande 28som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,13. Kvarkentrafiken (mom. 32)(), Tom (), () och () anför:Av budgetpropositionen framgår att regeringennyligen beslutat om ett statligt stöd förupprätthållande av den s.k. Kvarkentrafiken. Enligtvad vi erfarit har stödet gått till ettLondonbaserat rederi som med finskt tonnage skallbedriva färjetrafik . Följdenligt harett annat rederi begärt stöd för sin godstrafik. Somredovisas i motion T616 (m) blir konsekvensernaoöverblickbara om börjar subventionerautländska företag som bedriver internationellverksamhet.Vi anser att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande Kvarkentrafikenatt med bifall till motion 1999/2000:T616yrkande 13 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,14. Vänersjöfart (mom. 33)(), Tom (), () och () anför:Enligt vad vi erfarit kommer en stor del av dentrafik som går över hamn i att underhösten flyttas över på järnväg. De investeringar somBanverket gjort i Västra stambanan torde med godmarginal överstiga statens kostnader för trafiken påTrollhätte kanal. De olika ekonomiskaförutsättningarna för sjöfart och järnväg innebär,som vi ser det, att sjöfartens framtid på Vänernblir ytterst osäker. Dessutom förändrasförutsättningarna för industriell verksamhet iMellansverige. Som framhålls i motion T616 (m) måstedessa viktiga problem belysas av den pågåendeutredningen om Vänersjöfarten.Vi anser att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse:33. beträffande Vänersjöfartatt med bifall till motion 1999/2000:T616 yrkande 5och med anledning av motion 1999/2000:T625 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,15. Hamnpolitiska frågor (mom. 36)(), Tom (), (), () och ()anför:I finns ett femtiotal hamnar. Medjämna mellanrum förs fram krav om olika former avstatlig reglering av hamnverksamheten. Dessa kravkan enligt vår mening inte ha annat syfte än attminska antalet hamnar och därmed också konkurrensen.Som närmare redovisas i motion T616 (m) anser vi attresonemanget är felaktigt. Hamnar - liksom andragodsterminaler - skall finnas där behovet finns. Ilikhet med vad regeringen anfört, bl.a. i sittyttrande över om hamnarnasinfrastruktur, bör marknaden avgöra hur många hamnarsom skall finnas och var de skall vara lokaliserade.De svenska hamnarna drivs i form av kommunalamonopol, i bolags- eller förvaltningsform. Kommunalamonopol är ingen effektiv verksamhetsform. Som annankommunal näringsverksamhet bör även hamnverksamhetenprivatiseras. I en rad olika lagar och andraförfattningar finns bestämmelser som reglerarhamnverksamheten. Enligt vår uppfattning börregeringen göra en översyn av detta regelverk isyfte att utmönstra de regler som onödigtviskomplicerar och utgör ett hinder mot en sundutveckling av hamnväsendet.Vi anser att utskottets hemställan under 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande hamnpolitiska frågoratt med bifall till motion 1999/2000:T616 yrkande 1och med avslag på motionerna 1999/2000:T210yrkande 34 och 1999/2000:T629 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,16. Hamnpolitiska frågor (mom. 36)() och Skånberg (kd) anför:Vi kristdemokrater stöder EU:s ambition att ta framgemensamma av-giftsprinciper för de olikatrafikslagen, i syfte att skapa en såkonkurrensneutral situation som möjligt mellantrafikslag och länder. Vad gällerhamnavgifterna bestäms dessa av hamnarna själva.Därmed kan hamnarna i viss mån konkurrera medavgifterna som medel. Som framhålls i motion T210(kd) bör regeringen återkomma med långsiktigaförslag om hur staten skall kunna, inte styrahamnpolitiken men väl samverka bättre med kommunernai fråga om hamnarna och infrastrukturen kringhamnarna.Vi anser att utskottets hemställan under 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande hamnpolitiska frågoratt med bifall till motion 1999/2000:T210yrkande 34 samt med avslag på motionerna1999/2000:T616 yrkande 1 och 1999/2000:T629som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,17. Ett statligt båtregister (mom. 37)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och ()anför:I budgetpropositionen för anförde regeringenatt den skulle återkomma till med ettkonkret förslag om allmän registrering avfritidsbåtar. I årets budgetproposition aktualiserasfrågan på nytt. Dessutom säger sig regeringenöverväga att införa en obligatoriskansvarsförsäkring för ägare av fritidsbåtar. Ensådan försäkring skulle enligt regeringen ocksåskapa möjligheter för försäkringsgivarna att lämnakontrolluppgifter om fritidsbåtsinnehav tillskattemyndigheterna.Som redovisas i motionerna T611 (m) och T616 (m)har genomförda utredningar bekräftat attfritidsbåtarna inte ger några merkostnader förstaten, utan i stället skapar mervärden. Någrakostnadsskäl kan därmed inte åberopas som grund förvare sig en allmän registrering eller en eventuellbeskattning av fritidsbåtar. Vi anser att detfrivilliga register som i dagadministrerar väl fyller sin funktion. Någotstatligt båtregister behövs därför inte. Frågan omen ansvarsförsäkring för innehavare av fritidsbåtarbör utan statlig inblandning kunna hanteras avförsäkringsbolagen.Vi anser att utskottets hemställan under 37 bort haföljande lydelse:37. beträffande ett statligt båtregisteratt med bifall till motionerna 1999/2000:T611yrkande 1 och 1999/2000:T616 yrkande 15 samt medavslag på motionerna 1999/2000:T609 yrkande 1,1999/2000:T610 yrkande 1 och 1999/2000:T624 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,18. Ett statligt båtregister (mom. 37)() och ()anför:Det tidigare statliga båtregistret avvecklades underden borgerliga re-geringsperioden. Som skäl föravvecklingen anfördes bl.a. att registret inte barsina kostnader. Detta var i och för sig korrekt menberodde på att antalet registreringspliktiga båtaröverskattades. Som närmare redovisas i motion T610(s) har antalet båtstölder och andra lagbrott tillsjöss ökat. Erfarenheten visar att sådankriminalitet lättare kan angripas om det finns ettbåtregister som möjliggör identifiering av båtarnaoch deras ägare. Alla tunga remissinstanser, bl.a.Rikspolisstyrelsen, ochSjöräddningen är positivt inställda till ettstatligt båtregister.Ett av syftena med att upprätta ett statligtbåtregister är att det möjliggör en beskattning avfritidsbåtstrafiken. Användningen av fritidsbåtarger upphov till kostnader för ,beräknat till . Fritids-båtsägarna bör liksom andra som utnyttjarSjöfartsverkets verksamhet hjälpa till att täckadessa kostnader. Vi anser mot denna bakgrund attregeringen bör återkomma med förslag till hur ettallmänt fritidsbåtsregister skall utformas ochfinansieras.Vi anser att utskottets hemställan under 37 bort haföljande lydelse:37. beträffande ett statligt båtregisteratt med bifall till 1999/2000:T610yrkande 1, med anledning av motionerna1999/2000:T609 yrkande 1 och 1999/2000:T624samt med avslag på motionerna1999/2000:T611 yrkande 1 och 1999/2000:T616yrkande 15 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,19. roller (mom. 40)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och ()anför:Luftfartsverket har förutom sin produktionsroll ensektorsroll som innebär att verket skall främja ettsäkert, konkurrenskraftigt och miljöanpassat flyg.Sistnämnda roll inbegriper vissamyndighetsuppgifter. Som framhålls i motion T617 (m)måste produktions- och myndighetsuppgifterna hållasåtskilda. Mycket talar för att verket av detta skälmåste delas.Vidare anser vi att privata och kommunalaalternativ som växer fram inom flyget bör ges sammaförutsättningar som att agera. Somett led i arbetet med att skapakonkurrensneutralitet bör regeringen, såsom föreslåsi motion T210 (kd), överväga att skiljaLuftfartsinspektionen från Luftfartsverket.Vi anser att utskottets hemställan under 40 bort haföljande lydelse:40. beträffande rolleratt med bifall till motionerna 1999/2000:T210yrkande 40 och 1999/2000:T617 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,20. Ökad privatisering av luftfarten(mom. 41)(), Tom (), (), () och ()anför:Som föreslås i motion T617 (m) bör, sedanLuftfartsverkets produktionsuppgifter ochmyndighetsuppgifter skilts åt, flygplatsdriftenprivatiseras. I finns sammanhållnaflygplatssystem bara i , , ochPortugal. Eftersom står inför storainvesteringar bör denna flygplats enligt våruppfattning privatiseras. Också ochSturup, där trafiken ökar snabbt, bör privatiseras.Vi anser vidare att kommuner inte bör bedrivaaffärsverksamhet i bolagsform. I enlighet med dennaprincip bör kommunala flygplatser privatiseras.I har man ansett att staten skallsvara för flygtrafiktjänsten. Men som utvecklas imotion T617 (m) har flygtrafiktjänsten i mångaländer en fristående ställning i särskilda, helteller delvis privatiserade bolag. Vi bedömer att enflygtrafiktjänst i bolagsform skulle främjautvecklingen av svenskt flyg. Flygtrafiktjänsten bördärför privatiseras.Vi anser att utskottets hemställan under 41 bort haföljande lydelse:41. beträffande ökad privatisering avluftfartenatt med bifall till motion 1999/2000:T617 yrkandena4, 7-8 och 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,21. Andra åtgärder för ökad konkurrens(mom. 42)(), (), TomHeyman (m), (), (),Skånberg (kd) och ()anför:Avregleringen har otvivelaktigt ökat flygetsattraktionskraft. Men som redovisas i motion T209(fp) har konkurrensen inte fungerattillräckligt väl. Detta sammanhänger i hög grad medatt SAS har en för dominerande ställning inom såvälinrikesflyget som utrikesflyget. Som konsekvens avdetta har vi fått orimligt höga biljettpriser påicke konkurrensutsatta linjer. Enligt våruppfattning bör fler lågprisföretag etablera sig iSverige.Vi anser att utskottets hemställan under 42 bort haföljande lydelse:42. beträffande andra åtgärder för ökadkonkurrensatt med bifall till motion 1999/2000:T209 yrkande 12i denna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,22. Fördelning av slottider (mom. 43)(), Tom (), () och () anför:Det s.k. slottidssystemet styrs av en EG-förordning.Fördelningen, som omfattar i samtett stort antal flygplatser i och världen iövrigt, sköts av en oberoende samordnare. Systemetmedger byten av slottider, däremot inte försäljning.Vi moderater har länge arbetat för att handel medoch uthyrning av slottider skall bli möjlig. Somföreslås i motion T617 (m) bör den svenskaregeringen arbeta för en sådan förändring.Vi anser att utskottets hemställan under 43 bort haföljande lydelse:43. beträffande fördelning av slottideratt med bifall till motion 1999/2000:T617 yrkande 3och med avslag på motionerna 1999/2000:T209yrkande 12 i denna del och 1999/2000:T630yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,23. Statens ägarengagemang i (mom. 44)(), Tom (), (), () och ()anför:Vi anser att skall kunnafungera som vilket internationellt bolag som helst.Företaget bör därför privatiseras i enlighet med vadsom föreslås i motionerna T209 (fp) och T617 (m).Vi anser att utskottets hemställan under 44 bort haföljande lydelse:44. beträffande statens ägarengagemang i SASSverige ABatt med bifall till motionerna 1999/2000:T209yrkande 2 och 1999/2000:T617 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,24. Trängseln i det europeiska luftrummet(mom. 45)(), Tom (), () och () anför:Det råder trängsel i det europeiska luftrummet.Detta orsakar besvärande förseningar. I motion T617(m) redovisas olika möjligheter att minskaträngseln. På vissa flygplatser finnsexpansionsmöjligheter. Med effektivare flygledninghar Eurocontrol delvis kunnat minska förseningarna.Vidare har routeförändringar medfört förbättradkapacitet och kan en fördubbling avkapaciteten förväntas. En ytterligare möjlighet somprövas är att ansluta flygplatserna till snabbtåg.Vidare byggs i flygplatser på konstgjorda öarlångt från städerna. Nätverksmodeller prövas därresenären väljer flygplats beroende på när på dygnetresan skall genomföras. Slutligen utvecklasregionala flygplatser som kan erbjuda lägre priseroch mindre förseningar. Regeringen bör överväga deåtgärder som vi redovisat för att minska trängseln idet europeiska luftrummet.Vi anser att utskottets hemställan under 45 bort haföljande lydelse:45. beträffande trängseln i det europeiskaluftrummetatt med bifall till motion 1999/2000:T617 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,25. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (mom. 47)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd)och () anför:Som framhålls i motion T617 (m) måsteStockholmsregionen med sitt perifera geografiskaläge tillförsäkras god tillgång till flyg. Detta ären förutsättning för att regionen skall klara sig iden internationella konkurrensen. Vi vill isammanhanget betona att storflygplatsen harbetydelse inte bara för utanockså för andra delar av landet. Vidare förutsättervi att finns kvar även efter år2011. Cityflygplatser av karaktär finns förövrigt i de flesta ledande städer i världen.Vi anser att utskottets hemställan under 47 bort haföljande lydelse:47. beträffande flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdetatt med bifall till motion 1999/2000:T617 yrkandena5 och 6 samt med avslag på motionerna1999/2000:T622 och 1999/2000: T630 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,26. Flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdet (mom. 47)(), (), StigEriksson (v) och () anför:Som redovisas i motion T622 (c) har efter 1998 årsval ingåtts en överenskommelse mellan rörande flygplats.Avtalet innebär en ökning av antalet flygrörelsermed flygplan över från 15 500 till 16 500 perår. Detta innebär enligt vår uppfattning ett nyttsvek mot de närboende. byggs utoch utvecklas ständigt. EftersomBromma flygplats är en säkerhets- och miljörisk börden avvecklas. Avtalet bör sägas upp och innan detupphört att gälla bör ingen ökning av antaletflygrörelser tillåtas.Vi anser att utskottets hemställan under 47 bort haföljande lydelse:47. beträffande flygplatskapaciteten iStorstockholmsområdetatt med bifall till motion 1999/2000:T622 samt medavslag på motionerna 1999/2000:T617 yrkandena 5och 6 och 1999/2000: T630 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,27. miljöarbete (mom. 48)(), (), (), (), (), IngerSegelström (s) och () anför:Vi finner mot bakgrund av den lämnadebakgrundsredovisningen att undersenare år har arbetat ambitiöst, såväl nationelltsom internationellt, för att begränsa luftfartensmiljöpåverkan. Vi ser positivt på detta arbete. Mensom framhålls i motionerna krävs ytterligareinsatser, bl.a. från sida, innanluftfartens andel av skadliga utsläpp och buller-emissioner kan anses acceptabla. Luftfartsverketsegen miljöårsredovisning, avseende , visarsålunda att den civila luftfartens utsläpp avkoldioxid detta år uppgick till 1,6 miljoner ton.Utsläppen av kväveoxider var7 och av kolväten . Medutgångspunkt i den väntade trafiktillväxten, samtunder förutsättning att ingen teknisk utvecklingäger rum, beräknar attkoldioxidutsläppen har ökat till ca 2,4miljoner ton. Kväveoxidutsläppen beräknas påmotsvarande sätt ha ökat till drygt 10 000 ton.Beträffande bullerstörningar redovisas inga närmareuppgifter för , beroende på brister iberäknings- och uppföljningssystemet. Men enligtLuftfartsverkets bedömningar utsätts ca 30000 boende för bullernivåer överstigande normvärdetFBN till följd av luftfarten.Enligt vad vi erfarit har miljöministernyligen i samband med ett klimatmöte i uttalatsig för ökad användning av miljöstyrande avgifterinom luftfarten, bl.a. för att minska flygetsutsläpp av koldioxid. Inom Regeringskanslietöverväger man frågan om kan gå före i dennafråga. Resultatat av dessa överväganden böravvaktas.Vi förutsätter att i sitt fortsattamiljöarbete tillvaratar alla möjligheter att minskaluftfartens miljöpåverkan. Med hänsyn tillluftfartens gränsöverskridande karaktär är det inteminst viktigt att fortsätter attspela en aktiv roll i luftfartens internationellaorganisationer, bl.a. och , för att bidratill att bredast möjliga överenskommelser inommiljöområdet kommer till stånd.Sammanfattningsvis anser vi, i likhet med vad somframhålls i motionerna, att det är nödvändigt attbåde regeringen och arbetarintensivt, såväl internationellt som nationellt, föratt minska flygets negativa miljöpåverkan. Någotinitiativ från sida är dock medhänvisning till det anförda inte erforderligt.Motionerna T210 (kd) yrkande 37 och T617 (m) yrkande12 avstyrks följaktligen.Vi anser att utskottets hemställan under 48 bort haföljande lydelse:48. beträffande miljöarbeteatt avslår motionerna 1999/2000:T210 yrkande 37 och1999/2000:T617 yrkande 12,28. Säkerheten inom privatflyget (mom. 50)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och ()anför:Som redovisas i motion T617 (m) har luftfarten nåttnollvisionen inom linjefarten. Den senastedödsolyckan inträffade för mer än två decenniersedan, . Men olycksutvecklingen inomprivatflyget fortsätter att inge oro. har, enligtLuftfartsinspektionens uppgifter, svenskregistreratmotordrivet privatflyg drabbats av inte mindre än 32haverier. Vid två av dessa har sammanlagt fyrapersoner omkommit. Vi anser att dessa uppgifter äralarmerande. Som föreslås i motion T617 (m) börproblemet med olycksutvecklingen inom privatflygetbli föremål för en särskild översyn.Vi anser att utskottets hemställan under 50 bort haföljande lydelse:50. beträffande säkerheten inom privatflygetatt med bifall till motion 1999/2000:T617 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,29. Vissa trafikfrågor (mom. 52)() anför:Avregleringen av det svenska inrikesflyget har haftpositiva effekter på högtrafikerade linjer. Men påandra sträckor har avregleringen lett till starkthöjda priser och minskat trafikutbud. Det är enligtvår uppfattning inte rimligt att t.ex. en flygresamellan och kostar ca3 300 kr.I inland har ett antal IT-företagetablerats . Inte minst dessa företagär beroende av goda flygförbindelser. Som redovisasi motionerna T605 (c) och N214 (c) bör regeringenöverväga att införa ett system för upphandling avflygtrafik. Upphandlingen bör finansieras med enavgift på övrigt inrikesflyg. Sådana system finnsför övrigt i t.ex. , och USA.Vi anser att utskottets hemställan under 52 bort haföljande lydelse:52. beträffande vissa trafikfrågoratt med bifall till motionerna 1999/2000:T605 och1999/2000:N214 yrkande 31 samt med anledning avmotionerna 1999/2000:T243 yrkande 12 och1999/2000:T621 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,30. Postnummersystemet m.m. (mom. 57)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och ()anför:Under året har riksdagsbeslut fattats som leder tillatt konkurrenssituationen mellan Posten och privataaktörer har förbättrats. Detta är positivt.Därutöver bör postnummersystemet överföras tillPost- och som skall ha beslutanderättöver systemet och ansvara för förvaltningen. Det ärviktigt att regeringen bevakar att den kostnad somPosten tar ut för att fördela privata aktörersförsändelser till sina postboxar är rimlig. I 17 §postlagen finns en bestämmelse om atttillståndsmyndigheten får meddela de föreläggandensom behövs för efterlevnad av lagen eller avföreskrifter eller tillståndsvillkor som harmeddelats med stöd av lagen. Denna möjlighet böräven gälla villkoren för eftersändning utanför egetdistributionsområde och s.k. privat eftersändning.Vi anser att utskottets hemställan under 57 bort haföljande lydelse:57. beträffande postnummersystemet m.m.att med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkandena41-43 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,31. Snabbheten i postgången (mom. 58)() och Skånberg (kd) anför:Till postens problematik hör ifrågasättandet avpostleveransernas tillförlitlighet. Ipostförordningen (1993:1709) finns krav på att minst85 % av brev som lämnats in för övernattsbefordranskall delas ut senast följande arbetsdag och 97 %senast efter inlämnandet. Detta är intetillfredsställande. Varför skulle en kund välja attsända ett brev i stället för att faxa eller e-postasitt meddelande, om brevet är betydligt dyrare ochdessutom inte kan garanteras komma fram ens nästadag? Kraven på Posten i postförordningen bordeställas högre. anser attförordningens krav bör skärpas så att avbrev som lämnats in för övernattsbefordran skalldelas ut följande arbetsdag och av breven,dvs. i princip alla, senast efterinlämnandet.Vi anser att utskottets hemställan under 58 bort haföljande lydelse:58. beträffande snabbheten i postgångenatt med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkande 46som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,32. Ändring i telelagen (mom. 60)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd)och () anför:Vi motsätter oss att den föreslagna ändringen itelelagen (1993:597) genomförs . Skälen till dettaär flera. Regeringen redovisar inte ärendet i desshelhet. Flera remissinstanser är mycket tillsyftet med lagändringen. Vidare har inte Lagrådetfått yttra sig. Vi står naturligtvis bakom detelepolitiska målen som fastställt, och vitycker att konkurrensen på mobiltelefoniområdet böröka. Men både i och i enSNS-rapport om avreglering inom telekommunikationeri framförs tydliga varningar mot att gå förhastigt fram. Risken finns att viljan till attinvestera i infrastruktur i hämmasallvarligt om hela lagändringen fullföljs.Regeringen bör bearbeta lagändringen ytterligare ochanpassa den bättre till remissinstansernassynpunkter innan den föreläggs riksdagen.Vi anser att utskottets hemställan under 60 bort haföljande lydelse:60. beträffande ändring i telelagenatt med bifall till motion 1999/2000:T210 yrkande 2avslår regeringens förslag till lag om ändring itelelagen (1993:597),33. Verksamhetsinriktning och organisationför SJ (mom. 65)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd)och () anför:Vi anser att avreglering är en förutsättning för attjärnvägssektorn skall kunna effektiviseras och ökasina marknadsandelar. För att förbättrakonkurrenssituationen bör SJ:s tillgångar i form avbangårdar, yttre bannät, fastigheter och terminaleröverföras till . SJ skall koncentrera sigpå sin kärnverksamhet och avyttra sådan verksamhetsom inte bidrar till att affärsmässigt utvecklakärnverksamheten.