bet · GM01FiU25 · 1999-05-20 00:00:00 — Förändringar i utjämningssystemet för kommuner ochlandsting m.m. (prop. 1998/99:89) tillstyrker i detta betänkanderegeringens förslag i proposition 1998/99:89 tillvissa förändringar i utjämningssystemet för kommuneroch landsting . Utskottet delarregeringens bedömning att de grundläggande principersom ställde sig bakom skall liggafast. Huvudsyftet för systemet skall ävenfortsättningsvis vara att skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för kommuner respektivelandsting.Utskottet ställer sig således bakom förslagen ipropositionen till förändringar av verksamheter ochkostnadsslag i kostnadsutjämningen liksom tillförslaget till riktlinjer för förändringar iutjämningssystemet. Utskottet anser också att deföreslagna införandereglerna är väl avvägda. När detgäller inkomstutjämningen anser utskottet i likhetmed regeringen att den nuvarande utformningen börbehållas. ser utskottet det naturligt attutjämningssystemet enligt regeringens intentionerskall bli föremål för ett fortsatt uppföljnings- ochutvecklingsarbete.Utskottet behandlar i betänkandet också de 6motioner som väckts med anledning av propositionensamt ett trettiotal yrkanden i olika kommunal-ekonomiska frågor i motioner som väckts under denallmänna motionstiden. Samtliga motionsyrkandenavstyrks.Till betänkandet har fogats 15 reservationer.InledningI detta betänkande behandlar utskottetdels proposition 1998/99:89 Förändringar iutjämningssystemet för kommuner och landsting,dels de med anledning av propositionen väcktamotionerna1998/99:Fi37 av m.fl. (m),1998/99:Fi38 av m.fl. (fp),1998/99:Fi39 av och (),1998/99:Fi40 av Per m.fl. (kd),1998/99:Fi41 av m.fl. (c),1998/99:Fi42 av m.fl. (kd),dels de med anledning av proposition 1998/99:100väckta motionerna1998/99:Fi14 av m.fl. (m) i vad avseryrkande 9 och1998/99:F27 av m.fl. (fp, m, kd, c) ivad avser yrkande 6,dels de under allmänna motionstiden väcktamotionerna1998/99:Fi208 av m.fl. (m) i vad avseryrkandena 11-14,1998/99:Fi210 av m.fl. (c) i vadavser yrkandena 42 och 43,1998/99:Fi502 av (),1998/99:Fi601 av Per m.fl. (s),1998/99:Fi602 av m.fl. (m),1998/99:Fi603 av (),1998/99:Fi604 av (),1998/99:Fi605 av och (),1998/99:Fi606 av och () i vad avser yrkandena 2 och 3,1998/99:Fi607 av (c),1998/99:Fi609 av och (),1998/99:Fi613 av Per m.fl. (m) i vadavser yrkande 1,1998/99:K355 av m.fl. (fp) i vad avseryrkande 1,1998/99:So208 av (),1998/99:N215 av m.fl. (m) i vad avseryrkande 1,1998/99:N237 av och () i vad avser yrkandena 1 och 2,1998/99:N275 av m.fl. (c) i vad avseryrkande 6,1998/99:N327 av m.fl. (c) i vadavser yrkande 4,1998/99:N333 av m.fl (fp) i vad avseryrkande 3,1998/99:A811 av m.fl. (fp) i vadavser yrkande 13.Regeringens lagförslagRegeringens i proposition 1998/99:89 framlagdalagförslag återfinns ibilaga 1 till detta betänkande.Offentlig utfrågning och inkomna skrivelserDen anordnade utskottet en offentligutfrågning om det kommunala utjämningssystemet. Iutfrågningen deltog företrädare för , och . Dessutom medverkade professorErnst , och ekonomMats Morin, LO. Ett protokoll från utfrågningenåterfinns som bilaga 2 till betänkandet.Skrivelser i ärendet har inkommit frånKommunförbundet (KSL) och frånprofessor , iStockholm. I proposition 1998/99:89 föreslår regeringen1. att antar regeringens förslag till- lag om ändring i lagen (1995:1515) omutjämningsbidrag till kommuneroch landsting,- lag om ändring i lagen (1995:1516) omutjämningsavgift för kommuneroch landsting,- lag om ändring i lagen (1995:1517) om införandeav lagen (1995:1514)om generellt statsbidrag till kommuner ochlandsting, lagen (1995:1515)om utjämningsbidrag till kommuner och landstingoch lagen (1995:1516)om utjämningsavgift för kommuner och landsting,2. att godkänner regeringens riktlinjerför förändringar av utjämningssystemet (avsnitt 7). Motionsyrkanden med anledning avproposition 1998/99:891998/99:Fi37 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av skyndsamutredning om ett nytt statsbidragssystem förkommunsektorn ,2. att beslutar avskaffa detinomkommunala utjämningssystemet fr.o.m. den 1januari 2002 i enlighet med vad som anförts imotionen,3. att beslutar om temporära ändringarför av gällandeutjämningssystem i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Fi38 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring att ett nytt förenklat system för denkommunala utjämningen med inriktningen attfaktorerna barn, gamla, glesbygd och socialakostnader utgör underlag för kostnadsutjämning samtatt inkomstutjämningen sänks till avmedelskattekraften,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring att inkomstutjämningen i nuvarandesystem sänks till 90 %.1998/99:Fi39 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutvärdering av skatteutjämningssystemet.1998/99:Fi40 av Per m.fl. (kd) vari yrkas1. att avslår proposition 1998/99:89,2. att beslutar att det regelverk somgäller för skall gälla fram tilldess att ett nytt system kan träda i kraft ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en nyutredning om utjämningssystemet.1998/99:Fi41 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det fortsattautredningsarbetet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ombefolkningsminskningen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ö-variabeln.1998/99:Fi42 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ett nyttförslag till kommunalt utjämningssystem,2. att avslår proposition 1998/99:89.Motionsyrkanden med anledning avproposition 1998/99:1001998/99:Fi14 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den offentligasektorns ansvar för sina kärnuppgifter.1998/99:Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c)vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder motoffentlig konkurrens med privat näringsverksamhet.Motionsyrkanden från allmänna motionstiden19981998/99:Fi208 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avreglering ochkonkurrensutsättning av kommunernas och landstingensverksamhet,12. att hos regeringen begär förslag omett grundlagsenligt utjämningssystem i enlighet medvad som anförts i motionen,13. att hos regeringen begär vidgadedirektiv för den kommitté som utvärderar detkommunala utjämningssystemet i enlighet med vad somanförts i motionen,14. att hos regeringen begär en översynav uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun isyfte att åstadkomma en långsiktigt hållbar lösningi enlighet med vad som anförts i motionen,1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas42. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förändring avkriterierna i skatteutjämningssystemet mellankommunerna,43. att beslutar om attbefolkningsminskningsfaktorn iskatteutjämningssystemet mellan kommunerna utgårfrån jämförelsen samt att faktorn gesen högre viktning i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:Fi502 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att skattefinansieradeoffentliga företag ej får konkurrera med privataföretag.1998/99:Fi601 av Per m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omtidigareläggning av avstämningsdatum för statsbidragtill kommunerna.1998/99:Fi602 av m.fl. (m) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att skyndsamtavveckla pomperipossaeffekterna i dagensinomkommunala utjämningssystem.1998/99:Fi603 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enöversyn av de negativa incitamenten iutjämningssystemet,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring att den s.k. pomperipossaeffekten idet kommunala skatteutjämningssystemet elimineras.1998/99:Fi604 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nationelltutjämningssystem för kostnadsskillnader mellankommuner med funktionshindrade.1998/99:Fi605 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominterkommunal ersättning för hemtjänst.1998/99:Fi606 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inkomst- ochkostnadsutjämningssystemet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om delat kostnadsansvarför socialbidragen mellan kommuner och stat.1998/99:Fi607 av (c) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översynen av det kommunalaersättningssystemet.1998/99:Fi609 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts beträffande framtidens socialbidragssystem.1998/99:Fi613 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunalnäringsverksamhet.1998/99:K355 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en halvering av denkommunala bolagssektorn till år 2002.1998/99:So208 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att hemkommunen skall hadet fulla betalningsansvaret för hemtjänstinsatseroavsett i vilken kommun de tillhandahålls.1998/99:N215 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrensutsättningoch försäljning av kommunala och landstingskommunalaföretag och verksamheter.1998/99:N237 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lokalmobilisering skall vara huvudinriktningen i denregionalpolitiska inriktningen om en glesbygdsfaktori skatteutjämningen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en glesbygdsfaktor iskatteutjämningen.1998/99:N275 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändrade regler förkommunal skatteutjämning i syfte att förbättrasituationen för avfolkningskommuner.1998/99:N327 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omskatteutjämningssystemet.1998/99:N333 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om envalfrihetsrevolution i offentlig sektor.1998/99:A811 av m.fl. (fp) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en halvering avden kommunala bolagssektorn . InledningI betänkandet tar utskottet till behandling uppregeringens proposition 1998/99:89 Förändringar iutjämningssystemet för kommuner och landsting samtde sex motioner som väckts i anslutning tillpropositionen. Utskottet behandlar i samband därmedockså ett antal motionsyrkanden omutjämningssystemet från allmänna motionstiden.Slutligen tar utskottet ställning till ett femtontalyrkanden i motioner från allmänna motionstiden iolika kommunalekonomiska ämnen samt tvåmotionsyrkanden som väckts med anledning av 1999 årsekonomiska vårproposition.Samtidigt med den nu aktuella propositionen harregeringen till överlämnat 1999 årsekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) medbl.a. förslag till utgiftstak för staten ochpreliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden . Regeringen begärockså att skall godkänna en beräkning avde offentliga utgifterna för samma period.Utgifterna för den offentliga sektorn beräknas somsumman av det statliga utgiftstaket och de beräknadekommunala utgifterna med avdrag för internatransaktioner. I det statliga utgiftstaket ingårstatens bidrag till kommunerna som i statsbudgetenredovisas under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner. I den ekonomiska vårpropositionen görregeringen bedömningar av förutsättningarna för denkommunala ekonomin samt lämnarförslag till beräkning av ramen för utgiftsområde25. Förslagen i vårpropositionen tas upp iutskottets betänkande 1998/99:FiU20.Regeringen har vidare med den ekonomiskavårpropositionen och propositionen omutjämningssystemet överlämnat skrivelse 1998/99:97Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Där lämnarregeringen en översiktlig redovisning av hurekonomin och verksamheten i kommuner och landstinghar utvecklats . Skrivelsen behandlasav utskottet i betänkande 1998/99:FiU24.Avslag på propositionen m.m.MotionernaEnligt motion Fi37 av m.fl. (m) börriksdagen besluta att avskaffa det enligtmotionärerna grundlagsvidriga och tillväxtfientligainomkommunala utjämningssystemet fr.o.m. den 1januari 2002. bör temporära förändringar vidtas iinkomstutjämningen. Dessutom bör enligt motionen enutredning tillsättas med uppdrag att skyndsamtpresentera ett nytt bidragssystem för kommunsektornmed statligt bidrag till kommuner och landsting medför sina uppgifter otillräcklig skattekraft. Detskall grundas, heter det i motionen, på att systemetskall stimulera tillväxt samt vara grundlagsenligtoch avsevärt enklare i sin uppbyggnad än dagenssvåröverskådliga system.I motion Fi40 av Per m.fl. (kd) hemställermotionärerna att propositionen skall avslås avriksdagen. Enligt motionen står Kristdemokraternabakom målet med utjämningssystemet, dvs. att allakommuner och landsting skall ha likvärdigaekonomiska förutsättningar för sin verksamhet. Mensystemet måste förena en långtgående utjämning medstarka incitament till tillväxt och förnyelse.Utjämningssystemet måste dessutom varalättillgängligt, begripligt och demokratisktförankrat hos alla kommuner och landsting.Motionärerna ställer sig vidare negativa till attinkomstutjämningen är inomkommunal och är kritiskamot kostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet. Imotionen föreslås, förutom att propositionen böravslås, att regler skall gälla tills vidareoch att en utredning tillsätts som skall utredaförutsättningarna att ersätta den inomkommunalautjämningen med en statlig utjämning.Även i motion Fi42 av m.fl. (kd)ställs krav på att propositionen skall avslås.Enligt motionärernas mening är förslaget dåligt ochkan därför ej antas. En ny utredning bör i ställettillsättas för att utarbeta ett nytt förslag som mergenomgripande förändrar det nuvarande systemet.Motionärerna betonar att det är viktigt med ettkommunalt utjämningssystem, men ett sådant måsteutformas så att de specifika problem som finns ialla delar av landet beaktas på ett rimligt sätt.Det föreliggande förslaget sägs drabbaStockholmsregionen på ett oacceptabelt sätt. Denföreslagna modellen för kostnadsutjämning beaktart.ex. enligt motionärerna inte storstadsregionernasmerkostnader på ett tillfredsställande sätt. Skulleregeringens förslag gå igenom, hävdas det, skulledet för innebära dramatiska effekterpå vården och på den miljövänliga kollektivtrafiken.I förslaget har inte heller den s.k.pomperipossaeffekten eliminerats.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet ser det som mycket väsentligt attriksdagen nu tar ställning till de i propositionenframlagda förslagen till förändringar i detnuvarande utjämningssystemet. Regeringens förslagbygger på ett utredningsförslag från enparlamentariskt sammansatt utredning som haft tilluppgift att följa upp och utvärdera systemet sedandet trädde i kraft . Utredningensförslag grundas i sin tur på ett mycket omfattandeutrednings- och utvecklingsarbete. Förslagen frånutredningen har därefter varit föremål förremissbehandling. Ett flertal av remissinstansernahar ställt sig bakom huvudlinjerna i utredningensförslag.Att nu avstå från att fatta beslut om föreslagnaoch väl underbyggda förändringar innebär försummademöjligheter till viktiga förbättringar avutjämningssystemet. Att försöka ersätta det ipropositionen förordade utjämningssystemet med dealternativ som vagt skisseras i motionerna skulleenligt utskottets mening riskera att leda till såvälsämre effektivitet som sämre rättvisa.Med vad utskottet här anfört avstyrks motionernaFi37 (m) yrkande 2, Fi40 (kd) yrkande 1 samt Fi42(kd) yrkande 2.Förändringar i det nuvarandeutjämningssystemet för kommuner ochlandstingPrinciper för förändringar i utjämningssystemetPropositionenEnligt regeringens bedömning i propositionen bör denuvarande principerna för utjämningssystemet liggafast. Huvudsyftet skall vara att skapa likvärdigaekonomiska förutsättningar för kommuner respektivelandsting. Detta ställer enligt regeringen krav påen långtgående utjämning av skattekraft och avstrukturellt betingade kostnadsskillnader.MotionernaI motion Fi37 av m.fl. (m) sägs att detgällande inomkommunala utjämningssystemet stridermot den svenska grundlagen. Av regeringsformenframgår enligt motionärerna tydligt att det somupptas i lokal skatt endast får användas förskötseln av den egna kommunens angelägenheter.Moderata samlingspartiet finner det självklart atttillskott till kommuner och landsting med för sinauppgifter otillräcklig skattekraft skall utgå i formav statsbidrag. En ordning där kommuner ochlandsting själva får svara för hela den mycketlångtgående utjämningen innebär, enligt vad somhävdas i motionen, att kommunalskatten förlorat sinlegitimitet som lokal skatt och att kommunernaalltmer utvecklas till lokala statligaförvaltningskontor.Motionärerna anser att det grundläggande problemetär att så många kostnadskrävande uppgifter lagts påkommunerna. Därav följer också ett behov av enomfattande utjämning av skattekraft och strukturellakostnader. Om flera av dessa uppgifter skullefinansieras nationellt av staten genom en nationellskolpeng eller genom en obligatorisksjukvårdsförsäkring skulle behovet av en långtgåendeutjämning av skattekraften för återstående lokalauppgifter vara betydligt mindre, framhållermotionärerna.Enligt motionen bör det nuvarande systemetavskaffas . För de två mellanliggandeåren föreslås att vissa temporära förändringargenomförs. Inom ramen för en i grunden oförändradutjämningsgrad bör inkomstutjämningen ändras så attalla positiva relativa förändringar i skattekraftenfår behållas till . Kostnadsutjämningens olikafaktorer bör däremot inte förändras under dennaövergångstid. De av regeringen föreslagnajusteringarna har, påpekar motionärerna, till storadelar utsatts för hård expertkritik. Förändringarnaskulle därför innebära en förstärkning avbristerna i gällande system.I motion Fi40 av Per m.fl. (kd)framhåller motionärerna att Kristdemokraternaställer sig bakom målet att utjämningssystemet skallge alla kommuner och landsting likvärdigaförutsättningar för sin verksamhet oberoende avskattekraft och opåverkbara strukturella kostnader.Systemet skall förena en långtgående utjämning medstarka incitament för tillväxt och förnyelse.Utjämningssystemet måste dessutom enligtmotionärerna vara tillgängligt, begripligt ochdemokratiskt förankrat hos alla kommuner ochlandsting.Kristdemokraterna är vidare negativa till attinkomstutjämningen är inomkommunal med enligtmotionärerna tillväxthämmande konsekvenser.Motionärerna anser att den nuvarande ordningen medinomkommunal utjämning går emot grundlagensintentioner. De är också kritiska motkostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet.Motionärerna anser att regeringen med propositionensförslag inte kommer till rätta med de principiellaproblem och de skadliga effekter som det nuvarandesystemet har. Med mellanrum drabbas olikalandsting och kommuner. ger enligt motionenpropositionens förslag orimliga konsekvenser förNorrland och . Mot denna bakgrundställs krav på att det regelverk som gäller för år1999 skall gälla även fram till dess attett nytt system kan träda i kraft.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar att regeringen ipropositionen uttalar att de grundläggande principerför utjämningsystemet som ställde sigbakom skall ligga fast. Utskottet delarregeringens bedömning att huvudsyftet med systemetäven fortsättningsvis skall vara att skapalikvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommunerrespektive landsting. Detta förutsätter enligtutskottet en långtgående utjämning såväl avskattekraft som av strukturellt betingadekostnadsskillnader. Enligt utskottets mening ger ettväl fungerande utjämningssystem ett viktigt positivtbidrag till den kommunala självstyrelsen. Utskottetvill också slå fast att en mycket viktiggrundprincip är att systemet omfattar alla kommuneroch landsting.Tyngdpunkten i den nu aktuella propositionen liggeri första hand på att vidareutveckla den del avsystemet som avser kostnadsutjämning. De konkretalagförslagen gäller också att inom ramen för detbefintliga systemet förbättra tekniken i dettaavseende.I några av de motioner som väckts med anledning avpropositionen har frågan om systemets förenlighetmed grundlagen ånyo aktualiserats. Utskottet villerinra om att frågan om systemets grundlagsenlighetprövades såväl av Lagrådet som avkonstitutionsutskottet i samband med attsystemet infördes. ställningstagande tilldet nuvarande utjämningssystemet föregicks vidare avett omfattande utredningsarbete.Utskottet har vid ett flertal tillfällen under denmellanliggande tiden uttalat sig med anledning avlikartade motionskrav. I sitt betänkande (1995/96:FiU10 s. 146) anförde utskottet följande igrundlagsfrågan: "Mot bakgrund av att motionärernatidigare fäst avgörande betydelse vid Lagrådetsbedömning av dessa frågor vill finansutskotteterinra om att Lagrådet godtagit den gällanderegleringen. anser för sin del attsystemets grundlagsenlighet är ställd utom allttvivel. delarkonstitutionsutskottets syn att någon omprövning avdet nuvarande statsbidragsystemet frånkonstitutionella utgångspunkter inte behövs. "Utskottet gör fortfarande samma bedömning.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna Fi37(m) yrkande 3 i denna del och Fi40 (kd) yrkande 2.KostnadsutjämningenPropositionenI propositionen anges att utgångspunkterna förutjämningen av strukturellt betingadekostnadsskillnader skall ligga fast. Detta innebärföljande:- Alla kommuner respektive landsting skall efterkostnads- och inkomstut-jämningen ha likvärdiga ekonomiskaförutsättningar att bedriva sin verk-samhet.- Kostnadsutjämningen skall inte kompensera förskillnader i servicenivå,kvalitet, avgiftssättning och effektivitet.- Kostnadsutjämningen skall baseras på mätbara ochför kommuner ochlandsting opåverkbara faktorer som mäterstrukturella kostnadsskillnader.Regeringen understryker vikten av att möjligheternaatt förenkla utjämningssystemet måste undersökas.Enligt propositionen måste frågan analyseras utifrånbl.a. demokratiska, planeringsmässiga och praktiskaaspekter samt ur rättvisesynpunkt. Ettutredningsarbete kommer därför att igångsättas därmöjligheterna till ett enklare och mer stabiltsystem kommer att undersökas.I propositionen redovisar regeringen också sinaförslag om vilka verksamheter och kostnadsslag somskall ingå i kostnadsutjämningen (avsnitt 6) ochsina bedömningar av vilka faktorer som skall liggatill grund för beräkningarna av kostnadsutjämningenför olika verksamheter och kostnadsslag (avsnitt 7).I förhållande till utredningsförslaget innebärregeringens förslag vissa förändringar. Såledesföreslås det att i kommunernas kostnadsutjämningskall införas ett nytt kostnadsslag för barn ochungdomar med utländsk bakgrund. Vidare skallbyggkostnader finnas kvar i kostnadsutjämningenliksom ett oförändrat kallortstillägg för kommuneroch landsting. Regeringen delar utredningensbedömning att kostnadsskillnaderna för personer somomfattas av lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) är så stora att någon formav utjämning behövs. Utjämningen bör dock inte skeinom ramen för utjämningsystemet.När det gäller de faktorer som ligger till grundför beräkningen av kostnadsutjämningen förordas ipropositionen större förändringar för i första handområdena individ- och familjeomsorg, hälso- ochsjukvård och kollektivtrafik. Nuvarandeberäkningsmodeller för dessa verksamheter bör enligtpropositionen ersättas med nya modeller.