bet · GN01UU5 · 1999-10-19 00:00:00 — på användning av IT för att stärka demokratin,trygga att alla får samma möjligheter iinformationssamhället, stärka de nordiska språkenoch den nordiska kulturen, bereda väg förelektronisk handel samt stimulera nätverksbyggandebland små och medelstora företag.Den nya informationstekniken berör lagstiftningenpå det civilrättsliga området liksom på deoffentligrättsliga och straffrättsliga områdena. Denordiska länderna har beslutat att samarbeta med attinventera problemen vad gäller lagstiftningen somberör IT-området samt att utnyttja varandraskunskaper och i samråd ta ställning till i vilkenutsträckning lagarna behöver moderniseras.MedborgarpolitikArbetsmiljöfrågorna har främst varit inriktade påsamordning av EU-frågor av gemensamt nordisktintresse och på löpande information omtillsynsverksamheten på arbetsmiljöområdet i Norden.Östersjösamarbetet är ett prioriterat område i detnordiska samarbetet på arbetsmarknads- ocharbetsmiljöområdet. De nordiska satsningarna inärområdet gäller bl.a. insatser för att få en välfungerande arbetsförmedlingsservice och utvecklamodeller för arbetsmarknadsutbildning. Insatser påarbetsmiljöområdet har blivit alltmer efterfrågade.Till grund för regeringssamarbetet på social- ochhälsovårdsområdet finns dels ett samarbetsprogramsom löper , dels ordförandeskapetsprioriteringar.Märkning av livsmedel har fått en framskjuten platspå den nordiska dagordningen genom att fem sektorer- konsument, livsmedel, jord- och skogsbruk, fiskerioch miljö - gått samman om ett stort projekt. Måletär att ta fram nödvändiga kunskaper och underlag föratt kunna bedöma möjligheterna att utveckla engenerell policy för livsmedelsmärkning.Ett nytt offensivt handlingsprogram förkonsumentområdet t.o.m. utarbetades under år1998. Det slutgiltiga beslutet om handlingsplanentogs . Programmet omfattar detnordiska samarbetets tre pelare. De frågor somsärskilt prioriteras ärkonsumentaspekter på livsmedel, finansiellatjänster, konsumtion och miljö,nödvändighetstjänster, IT och konsumentforskning.I takt med att arbetet inom EU har fått en störrebetydelse har också det nordiska samarbetet fått entydligare politisk inriktning. Detta gäller t.ex.för livsmedelspolitiken som blivit mer inriktad påkonsumentskydd, både nationellt och internationellt,men det gäller också för välfärdspolitiken ochmiljöpolitiken.Amsterdamfördraget har gett konsumentpolitiken enstarkare ställning inom EU. Detta innebär en bättreplattform för konsumentpolitiska åtgärder samt attkonsumentfrågor kan beaktas inom andrapolitikområden. De nordiska länderna samverkademycket i arbetet för att uppnå detta och har underår 1998 fortsatt arbeta tillsammans för att stärkakonsumentpolitiken i EU.Utöver de särskilt prioriterade områdena för1998/99 samarbetar de nordiska ländernasjustitieministrar inom en rad områden. straffrätt och straffprocessrätt, inklusivebekämpande av mc-kriminalitet, ekonomiskbrottslighet, civilprocessrätt, förvaltningsrätt,aktiebolagsrätt och sjörätt.Danmark har varit ordförande i samrådsgrupp förflyktingfrågor (NSHF). ansvarar Norgeför ordförandeskapet i samrådsgruppen. Inom ramenför särskilda arbetsgrupper har man utbyttinformation och diskuterat frågeställningar kringåtervandring och då främst till Bosnien-Hercegovina.Det nordiska samarbetet inom ungdomsforskningen ären prioriterad fråga. Ett utkast till nytt nordisktfemårigt ungdomsforskningsprogram presenteradesunder år 1998.Arbetsmarknadsfrågor för ungdomar har intevarit ett prioriterat område inom , men är ett område som utifrån ettungdomspolitiskt sektorsövergripande synsätt harhaft hög prioritet för det svenska ordförandeskapet.Jämställdhet mellan kvinnor och mänTill grund för samarbetet inom jämställdhetsområdet ligger ettprogram för det nordiska jämställdhetssamarbetet . Programmet kompletteras med enårlig handlingsplan. Samarbetet ligger väl i linjemed den svenska jämställdhetspolitiken. Arbetetkoncentreras till verksamhet som främjar kvinnorsoch mäns lika tillgång till de politiska ochekonomiska beslutsprocesserna, kvinnors och mänslika ekonomiska ställning och inflytande, inte minsti fråga om lön, samt ett jämställt arbetsliv. Vidareprioriteras verksamhet som dels förbättrarmöjligheterna för såväl kvinnor som män att förenaföräldraskap och förvärvsarbete, dels påverkar deneuropeiska och övriga internationella utvecklingenpå jämställdhetsområdet.Försvarsrelaterat samarbeteSedan år 1997 diskuteras säkerhetspolitiska frågorinom ramen för . Det tar sig bl.a.uttryck i att säkerhetspolitiken numera är ennaturlig del av utrikesministrarnas löpande dialogoch årliga utrikespolitiska redogörelse samt att denordiska försvarsministrarna deltar i årliga session och att de vid detta tillfällelämnar en gemensam nordisk försvarspolitiskredogörelse.Under år 1998 har både det multilaterala och detbilaterala försvarsrelaterade samarbetet utökats ochfördjupats mellan de nordiska länderna.Kärnan i det nordiska försvarsrelaterade samarbetetutgörs främst av verksamhet inom det fredsfrämjandeområdet. För att underlätta samarbete, koordineringoch effektivisering av nordiska resurser skapadesNordSamFN . Det ersattes av enny samarbetsstruktur benämnd Nordcaps ("NordicCoordinated Arrangement for Military Peace Support"). Nordcaps kan ses som ett verktyg för attförbättra de nordiska ländernas förmåga att ageragemensamt inför beslut om och vid deltagande ifredsfrämjande insatser. Nordcaps bidrar även tillett intensifierat informationsutbyte och ettfördjupat utbildnings- och materielsamarbete mellande nordiska länderna. Den nordisk-polska brigaden iBosnien och den nordiska bataljonen i ärexempel på framgångsrikt nordiskt samarbete.För att förbättra ländernas förmåga att samarbetavid fredsfrämjande insatser genomförs olikagemensamma övningar. Partnerskap för fred (PFF)utgör härvidlag en värdefull ram. Sedan några årtillbaka arrangeras den årliga övningen "NordicPeace". Det är en nordisk övning som genomförs iPFF:s anda. Den första "Nordic Peace"-övningengenomfördes i . Till övning,som genomfördes i , var även de baltiskaländerna inbjudna att delta. har påbörjatförberedelserna "Nordic Peace"-övningoch kommer att stå som värd för övningen år2000.Sverige utsågs av de nordiskaförsvarsministrarna till nordisk "ledande nation"inom minröjningsområdet. För att förbättrasamordningen inom minröjningsområdet har samtliganordiska länder utsett varsin nationellminröjningskoordinator.Sedan december 1994 finns ett ramavtal om nordisktförsvarsmaterielsamarbete. Ambitionen är bl.a. attfå till stånd gemensam upphandling för att nåekonomiska, tekniska och industriella fördelar. Ettutökat samarbete på materielsidan främjar ett mereffektivt utnyttjande av de nordiska resurserna samtfrämjar ett ökat samarbete mellan de nordiskaländernas försvarsindustrier. ärdrygt tjugo arbetsgrupper verksamma.De nordiska länderna stödjer på olika sättuppbyggnaden av ett nationellt totalförsvar i debaltiska länderna och samarbetar med andra länder ifråga om bl.a. uppbyggandet av en gemensam baltiskbataljon, Baltbat, för fredsfrämjande verksamhet.Som ett resultat av nordisk och internationellsamverkan upprättas en gemensambaltisk försvarshögskola i i Estland.Redogörelse /har anpassat sinorganisation till den europeiska integrationenskrav. Utrikes- och säkerhetspolitiken intar numeraen framträdande plats på den nordiska dagordningen.Individens fria rörlighet och trygghet vid flyttninginom , det nordiska kultursamarbetet,samverkan om forskning och utbildning utgör fortsatttyngdpunkter i samverkan mellan de fem nordiskaländerna och de tre självstyrande områdena.Sverige innehade ordförandeskapet i . Profilfrågorna varsysselsättning och miljö. Till dem har senare ocksålagts individens fria rörlighet i . Vid Oslo-sessionen övertog ordförandeskapet och ideras ordförandeskapsprogram prioriteras de arktiskaområdena, naturens resurser och havets utnyttjande.Vid 50:e session i Oslostod utrikes- och säkerhetspolitiken i fokus. Förförsta gången i rådets historia hölls ett mötemellan rådets presidium och de nordiskautrikesministrarna.Vid sessionen lämnades en försvarspolitiskredogörelse. Nordiskt försvarssamarbete inkluderar fredsbefrämjande insatser vid europeiskakrishärdar, gemensamma fredsövningar, stöd till detre baltiska staternas uppbyggnad av försvar,gränsbevakning och militär högskoleutbildning,gemensamma nordiska inköp av försvarsmateriel ochsamverkan på försvarsmiljöområdet.Utskotten och kontrollkommitténUtskotten motsvarar de tre hörnstenarna i detnordiska samarbetet som definieras i rapporten.Frivilligorganisationer och kultursamarbetet, filmoch medier och den nordiska välfärden har varit högtprioriterade frågor för under 1998.En särskild arbetsgrupp med uppgift att undersökabarn och ungas situation i tillsattes 1998och fortsätter sitt arbete även under 1999.Viktiga frågor för har under1998 varit barn och ungas situation i Nordensnärområden, brottsbekämpning i närområdensamt miljö och energi. Utskottet kommer fortsatt attfokusera på miljö, kriminalitet, barnens situation,situationen i och de baltiska staternasönskan om EU-medlemskap. Utskottet fortsätter sittsamarbete med och de lokalaparlamenten i nordvästra , deltar iÖstersjösamarbetet och följer utvecklingen inärområdet inklusive Arktis.Under 1998 har två arbetsgrupper, tillsatta avEuropautskottet, avlagt rapport om nordiskkonsumentpolitik respektive om har arrangeratsunder året. Utskottet kommer fortsättningsvis atthögt prioritera sysselsättningsfrågor,livsmedelssäkerhet och konsumentpolitik och följaupp de rekommendationer som antogs under sessionen1998.Frågan om en bättre samordning av stödet tillBaltikum har aktualiserats av rådetskontrollkommitté. Kommittén har undersöktsamordningen av de multilaterala och bilateralanordiska insatserna inom sektorn hälsa och miljö iLettland.Andra viktiga frågor är mänskliga rättigheter. Fören varaktig fred i världen är demokratinsutveckling, respekt för mänskliga rättigheter ochrespekt för minoriteters rättigheter enförutsättning. med sina gemensammavärderingar bör kunna påverka demokratiutvecklingenoch respekten för såväl mänskliga som minoritetersrättigheter i vårt närområde. Det utvidgadesäkerhetsbegreppet har också fortsatt hög prioritet.Agenda 1999En av presidiet högt prioriterad fråga är den nordligadimensionen. En viktig uppgift för äratt få till stånd en bättre samverkan inom Nordeninför viktiga avgöranden inom EU. Under de närmastefyra och ett halvt åren kommer minst ett nordisktland att antingen vara ordförandeland i EU elleringå i trojkan. Det ger de nordiska länderna en unikmöjlighet att påverka sina speciella profilfrågorsom arbetslösheten, miljön och närområdena. Dennordliga dimensionen är central inte minst ur denaspekten att deltar i samarbetet. Det ärviktigt att de nordiska länderna kan fungera sombrobryggare mellan EU och Ryssland.Sammanfattning av motionernaMotion väckt med anledning av redogörelse1998/1999:NR1I kommittémotion 1998/1999:U10 (m) framhållerModerata samlingspartiet att det krävs förändringarav arbetsformer för att göra rådettill en dynamisk och kraftfull församling med fokuspå aktuella frågor med nordisk anknytning.Motionärerna menar att en förutsättning för att detnordiska samarbetet skall lyckas är att detförankras bättre i de nationella parlamenten och attintresset för de nordiska frågorna delas av enstörre krets parlamentariker än de 87 som ingår iNordiska rådet.Motionärerna anser att deltagarkretsen förnominering till session skall kunnautökas till att även omfatta ledamöter frånEuropaparlamentet (yrkande 1). Vidare ansermotionärerna att det är väsentligt att främja ettkontinuerligt samarbete mellan de nationellaparlamenten vad gäller nordiska frågor. Det kan skegenom att respektive riksdagsutskott samarbetar mermed varandra (yrkande 2). Vidare bör parlamentarikerfrån de baltiska länderna regelbundet inbjudas delstill session, dels till relevantautskottsmöten för att stärka samarbetet mellanNorden och de baltiska staterna (yrkande 3).Slutligen menar motionärerna att det finns behov aven fortsatt reformering av bl.a. vadgäller administrativ effektivitet, initiativrätt ochärendens behandling (yrkande 4).Motioner från allmänna motionstiden /1999I den enskilda motionen 1998/1999:U701 (s)understryker motionärerna att det nordiskasamarbetet - särskilt inom ramen för Nordiska rådet- har breddats och fördjupats under senare år.Samarbetet har en särskild dimension genom sittfolkliga stöd och engagemang och detta börutnyttjas. Motionärerna pekar på att saknaren utåtriktad nordisk kontakt- och mötesplats ochyrkar på att regeringen undersöker möjligheterna avatt etablera ett nordiskt centrum som kan fungerasom en aktiv utåtriktad samlingsplats för bl. a.nordisk kultur, forskning och folkbildningsarbete.I den enskilda motionen 1998/1999:U702 (s)uppmärksammas att norska försvaret har undersöktmöjligheterna av att etablerar ett skjutfält påÖstlandet. Ett alternativ som diskuterats ärGravberget som ligger mycket nära gränsen tillTorsby kommun i norra . Motionärerna menaratt skjutfält i detta område skulle innebära enkraftigt negativ påverkan på svenskt område ochkräver att regeringen verkar för att ett skjutfält iGravberget inte kommer till stånd.Den enskilda motionen 1998/1999:U703 (fp) har somutgångspunkt att det nordiska samarbetet bygger pågenuin värdegemenskap mellan fem länder och tresjälvstyrande områden i . Det ger samarbetetbåde en djup folklig förankring och en uniklegitimitet.I motionen framhålls att till den nordiskavärdegemenskapen hör att välfärden ses sompolitikens mål. är den nordiskavälfärdsmodellen, med omfattande behovtillfredsställda genom skattefinansiering ellerobligatoriska avgifter, ställd under debatt.Nordenutskottet har tillsatt en arbetsgrupp för attnärmare granska framtiden för den nordiskavälfärdsmodellen. Motionären menar att det ärviktigt att betona att välfärdsdebatten är enfortgående process på olika nivåer och inom olikaområden. Därför är det av intresse att en aktivdebatt i dessa frågor äger rum, och motionären menaratt i bör låtautarbeta underlag för en eventuell temakonferens idessa frågor (yrkande 1).I yrkande 2 betonas vikten av ett helhetsgrepp påfolkhälsan. En fråga som är gränsöverskridande äralkohol- och drogmissbruk och motionären begär ettnordiskt program för att uppfylla WHO:s mål attbekämpa droger och för att begränsa den högaalkoholkonsumtionen.Samerna har vid upprepade tillfällen sökt uppnåmedlemskap i och varje gång fåttavslag. framlades ett medlemsförslag medhänvisning till att det i både , ochSverige finns folkvalda sameting. I yrkande 3 krävermotionären att regeringen skall ställa tillräckligaresurser till de samiska organens förfogande så attde kan vidareutveckla sitt politiska arbete.I yrkande 4 tar motionären upp frågan omrörligheten över gränserna i . Väl fungerandegränsrutiner och en smidigt fungerande gränstrafikunderlättar enskilda människors vardag och stärkermellanfolkligt samarbete i gränsregionerna.Motionären kräver bl.a. en lösning på de uteståendeproblemen som försvårar för nordbor att bosätta sigoch arbeta i annat nordiskt land.Vidare framhåller motionären att helt avgörandeför det nordiska samarbetet är förmågan att förståvarandra språkligt och att TV kan spela en viktigroll. I motionen framförs därför förslaget attregeringen måste agera för att öka möjligheterna försvenska hushåll att ta del av ett nordiskt TV-utbudoch därmed medverka till att stärka den nordiskaspråkförståelsen. Motionären yrkar (yrkande 5) attriksdagen hos regeringen begär att de förändringargörs som erfordras för att de nordiska ländernaspublic service-kanaler skall kunna ses i andranordiska länder.I kommittémotion 1998/1999:U704 (v) yrkande 6framhålls att förslaget att skapa ett nordisktnätverk för mänskliga rättigheter är positivt menatt detta nätverk bör utvidgas att omfatta ävenandra europeiska länder. I yrkande 9 konstateras attrådet har avslagit samernas ansökan om fullvärdigtmedlemskap med hänvisning till deras juridiska ochfolkrättsliga status. Motionärerna menar att det ärdags att ompröva detta beslut och att börverka för att samernas medlemskap i rådetkommer till stånd.I den enskilda motionen 1998/1999:U901(m)konstateras att beslutet att avveckla enreaktor vid kärnkraftverket i kommerytterligare att belasta miljömässigt. är utsatt för luftföroreningar frånDanmark. Läggs ned kommer denelproduktionen att ersättas med ökad förbränning avfossila bränslen i , vilket negativt påverkarmiljön i . Motionären menar att därförbör kräva en stängning av kolkraftverk.Motioner från allmänna motionstiden /2000Kommittémotion 1999/2000:U701 (m) omfattar sammayrkanden som ovan nämnda kommittémotion1998/1999:U10 (m). Den enskilda motionen1999/2000:U603 (m) omfattar samma yrkande som motion1998/1999:U901 (m).I den enskilda motionen 1999/2000:U702 (m) krävs attdiskussionerna från sessionerflyttas till de nordiska parlamenten och läggs ned.I den enskilda motionen 1999/2000:U703 (s)understryks att den nordiska välfärdsmodellen ärnågot att vara stolt över och att EU har åtskilligtatt lära av de nordiska länderna i arbetet med attskapa ökat samarbete och ökad gemenskap.Motionärerna anser också att det finns en radexempel på konkreta och enkla insatser som kangenomföras för att minska hindren för ökat nordisktsamarbete och för att underlätta för nordiskamedborgare att bosätta sig i ett annat nordiskt landoch att skapa ett gränslöst Norden.I motion 1999/2000:K273 (fp) yrkande 2 anförs att pågrund av den stora arbetsbördan under höstarna finnsdet anledning att återgå till att ha Nordiska rådetsårliga session februari/mars.Utskottets övervägandenMotionärerna bakom motion 1998/1999:U10 (m) och1999/2000:U701 (m) kräver i yrkande 1 attdeltagarkretsen vid session skallkunna utökas med ledamöter från . Iyrkande 2 efterlyses mer samarbete mellan utskotteni respektive parlament. Ett förslag attparlamentariker från bör inbjudas tillNordiska rådets möten framförs i yrkande 3, och iyrkande 4 krävs en fortsatt reformering av Nordiskarådet.Utskottet konstaterar att i nya organisationhar närområdesutskottet till huvudsaklig uppgift attpå olika sätt stärka och utveckla kontakterna medNordens närområden. Med anledning av det häraktuella motionsyrkandet vill utskottet särskiltframhålla närområdesutskottets deltagande i detförsta gemensamma mötet mellan ochBaltiska parlamentariska församlingen. Vid dettillfället fattades beslut om en översyn av 1992 årssamarbetsavtal mellan och Baltiskaförsamlingen.Utskottet delar motionärernas bedömning av vikten avett utvecklat samarbete med de baltiska staterna.Närområdesutskottets arbete torde också skapa godaförutsättningar att ytterligare bredda och fördjupadetta. Det förefaller utskottet rimligt att baltiskaparlamentariker i någon form ges möjlighet att deltai aktiviteter inom ramen för Nordiska rådetsverksamhet. Hur närmare utformar sinasessioner och sammankomster ankommer det dock intepå att avgöra.Utskottet vill vidare framhålla att under 1997genomfördes en parlamentarisk konferens omÖstersjösamarbetet med deltagare bl.a. från debaltiska länderna. Ett avtal om parlamentarisktsamarbete mellan den upprättades också. Vidare harutskottet erfarit att representanter för Baltiskaförsamlingen alltid inbjuds att närvara vid sessioner och temakonferenser. Utskottet haräven inhämtat att ett nytt gemensamt möte mellanBaltiska församlingen och ägde rum ifebruari 1999.Med det anförda anser utskottet att motion1998/1999:U10 (m) yrkande 3 och 1999/2000:U701 (m)yrkande 3 kan besvaras.Utskottet vill understryka att arbetet i starkt präglats avreformer som inneburit en ny inriktning påverksamheten, nya arbetsformer och ny organisation.Denna utveckling beskrivs också i redogörelsen. Dennya rådsorganisationen har öppnat för nyamötesformer, s.k. temamöten, där andra änrådsmedlemmar och regeringsrepresentanter kan deltai debatten.Nordiska rådets nya konstitution och organisation ärbeslutad och genomförd sedan den 1 januari 1996.Erfarenheterna av den nya organisationen utvärderaskontinuerligt det är ännu för tidigt att diskuteranågra mer genomgripande förändringar av rådetsverksamhet.Utskottet konstaterar vidare att ett av utskott, , har till uppgiftatt samverka i frågor av betydelse för arbetet inomEU/EES, där de nordiska länderna kan agera utifrånen grundläggande värdegemenskap och sammanfallandeintressen. Europafrågorna har enligt utskottetsuppfattning en självklar plats i Nordiska rådetsverksamhet. Den nya organisationen återspeglar ocksådetta synsätt. Utskottet vill dock inte förorda attnationella EU-parlamentariker nomineras somdelegater till Nordiska rådet.Med det anförda anser utskottet att motion1998/1999:U10 (m) yrkandena 2 och 4 och1999/2000:U701 (m) yrkandena 2 och 4 kan besvaras.Utskottet avstyrker motionens 1998/1999:U10 (m )yrkande 1 och 1999/2000:U701 (m) yrkande 1.I motion 1998/1999:U701 (s) krävs att möjligheterna undersöksom att etablera en utåtriktad nordisk kontakt- ochmötesplats i konstaterar att det finns flera nordiskamötesplatser i , t.ex. Föreningen vid Arena i ,lokala informationskontor ute ilandet, den nordiska folkhögskolan på Biskops-Arnöoch de nordiska huvudstädernas centrum förkulturutbyte på slott.Utskottet konstaterar vidare att den verksamhet somsedan några år drivits av vidArena är mycket värdefull och att regeringengett betydande ekonomiska bidrag för att stödjaverksamheten både . finns en förståelse för behovet av attöppna ett nordiskt "informationsfönster" iStockholm. Nordiska ministerrådets budget för år2000 fastställs först sedan lämnatsina synpunkter vid sessionen . Ibudgetförslaget finns medel reserverade föreventuella insatser avseende informationsverksamheti huvudstäderna. Regeringen har i två beslut under1999 beviljat bidrag på sammanlagt 1 miljon kronortill Arena . Arena har ansökt omytterligare ett bidrag för att finansieraverksamheten under övergångsfasen. Behovet aveventuellt ytterligare stöd till Arena fårbedömas när frågan om ett nordisktinformationsfönster är färdigbehandlad.Utskottet anser därmed att motion 1998/1999:U701 (s)kan besvaras med vad som ovan anförts.I motion 1998/1999:702 (s) krävs att regeringen börverka för att ett skjutfält i i norraVärmland ej kommer till stånd.Utskottet konstaterar att detta ärende är avgjort ioch med att det norska beslutat attskjutfältet skall lokaliseras till Gråfjell och attdetta inte påverkar svenska intressen. Motion1998/1999:U702 (s) har därmed besvarats.I motion 1998/1999:U703 (fp) yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om initiativ för att aktivera och föravidare den nordiska debatten om välfärden (yrkande1) och att regeringen i skall verkaför att WHO-målet och Parismötets anda när detgäller bruk och missbruk av alkohol och andra drogeruppfylls (yrkande 2).Utskottet konstaterar att välfärdsfrågorna underflera år har varit viktiga debattämnen i detnordiska samarbetet. I för välfärdssektorn diskuteratolika temata för välfärdsforskningsprogrammet.Åtgärder för att förhindra utslagning är ettcentralt tema i dessa diskussioner. Påarbetsmarknadsområdet har tre delprojekt påbörjatsom barn och ungas situation i . Även enutredning om "Gränsbarriärer i " harpåbörjats. Den skall vara färdig i slutet av 1999och kommer även att omfatta en genomgång avpensionsförhållanden i . Andra utredningar somministerrådet genomför omfattarsocial- och hälsosektorn.Sverige har i olika sammanhang arbetat aktivt föratt WHO:s mål och handlingsprogram skall fågenomslag både nationellt och i det europeiskasamarbetet. har också föreslagit enuppföljning av Europadeklaration.