bet · GN01NU5 · 1999-09-21 00:00:00 — Lägesrapport angående de regionala tillväxtavtalen 1999/2000NU5ÄrendetI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 1998/99:96 medlägesrapport angående de re-gionala tillväxtavtalen,dels fyra motioner som väckts med anledning avskrivelsen.En skrivelse om resurscentrum för kvinnor harinkommit i ärendet. Utskottet föreslår att regeringens skrivelse medlägesrapport angående de regionala tillväxtavtalenläggs till handlingarna utan ytterligare åtgärd.Samtidigt avstyrks fyra motioner. En frågaaktualiseras särskilt av utskottet, nämligenjämställdhetsaspekterna i samband medtillväxtavtalen. Utskottet förutsätter attregeringen i det fortsatta arbetet medtillväxtavtalen överväger hurjämställdhetssynpunkterna bättre skall kunnatillgodoses. I en reservation (m, kd, fp) anförs attdet är tveksamt om de regionala tillväxtavtalen kanspela den roll för regional utveckling somregeringen förväntar sig.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1998/99:96 lämnasinformation om pågående arbete med att ta framregionala tillväxtavtal. De motioner som väckts med anledning av skrivelsenär följande:1998/99:N10 av Per m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de regionalatillväxtavtalen.1998/99:N11 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sjupunktsprogram fören jämställd tillväxtpolitik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den offentligasektorn som tillväxtskapande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en plan för hur densociala infrastrukturen skall utvecklas itillväxtavtalen.1998/99:N12 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den lågakvinnorepresentationen i regionernas arbete medtillväxtavtalen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att offentligastödmedel skall fördelas rättvist mellan företag somdrivs av kvinnor respektive män,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansiering avregionala projekt och nödvändigheten av förändringari regelverk för att underlätta tillväxt ochutveckling samt om behovet av en helhetssyn bland deregionala och centrala aktörerna som hanterar frågorom företagsutveckling.1998/99:N13 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sjupunktsprogram,med förändringen som beskrivits ovan på den sistapunkten, för en jämställd tillväxtpolitik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en plan för hur densociala infrastrukturen skall utvecklas itillväxtavtalen,3. att begär att regeringen återkommermed förslag om hur de fortsatta tillväxtavtalenskall utformas på ett jämställt sätt. Regeringens skrivelseInledningI regeringens skrivelse med en lägesrapport angåendede regionala tillväxt-avtalen (skr. 1998/99:96)beskrivs det arbete med regionala tillväxtavtal somriksdagen beslutade om till följd av densenaste regionalpolitiska propositionen. Skrivelsen,som är daterad , ger vidare en översiktöver vissa - för tillväxtavtalen betydelsefulla -aviserade eller redan genomförda regeländringar.BakgrundGenom beslut om en ny regional näringspolitik, somfattades (prop. 1997/98:62, bet.1997/98:AU11), introducerades regionalatillväxtavtal som ett instrument för bättresamverkan mellan de olika organ som arbetar medtillväxt- och sysselsättningsfrämjande åtgärder pålokal, regional och central nivå. Avtalen skallutarbetas i breda partnerskap. Program och åtgärderskall enligt skrivelsen grundas på kvinnors och mänslika möjligheter. I avtalen skall vidare framgå hurprogrammet påverkar omställningen till ekologiskhållbarhet, skyddet av miljön, en effektivanvändning av jordens resurser samt hur detintegreras med tillväxt och ökad sysselsättning. Detär inte fråga om nya eller utökade statligaekonomiska resurser till regionerna genomtillväxtavtalen; däremot skall givna resurserutnyttjas effektivare. Den första avtalsperiodenavser åren 2000-2002.Regeringens erbjudande tilllänsstyrelser och självstyrelseorgan att utarbetaregionala tillväxtavtal antogs av samtligatillfrågade. Avtalen skall innehålla dels en analysav regionens styrkor och svagheter, dels ett programsom anger mål, prioriterade insatsområden ochåtgärder. Vidare skall lämnas en beskrivning överhur olika aktörer avser att bidra tillfinansieringen. Länen fick i samband medprogramarbetet möjlighet att föreslå ändringar avregler som de ansåg hindrande för samverkan. Enligtskrivelsen skulle den första versionen avtillväxtavtalen lämnas till regeringen i april 1999för granskning av en grupp oberoende utvärderare. Iregeringens avlämnade budgetproposition(prop. 1999/2000:1) med förslag till budget för år2000, lämnas förslag som kommer att utgöra enutgångspunkt för de statliga organensfinansieringsmöjligheter under det förstaavtalsåret.En viktig uppgift i arbetet med tillväxtavtalen äratt identifiera det s.k. regionalatillväxtkapitalet, dvs. de resurser för tillväxt ochsysselsättning som kommer i fråga för att finansieragenomförandet av tillväxtavtalen. Dit hör t.ex.olika anslag inom småföretags-, regional- ocharbetsmarknadspolitiken men också delar av EG:sstrukturfonder. För beräknas detregionala tillväxtkapitalet till drygt 18 miljarderkronor och för till 19 miljarder kronor.Åtta olika utgiftsområden och ett trettiotal anslagingår.Det regionala partnerskapet i länen utgör plattformför arbetet med tillväxtavtalen. Enligt skrivelsenförväntas kommuner, landsting och näringslivet attdelta, liksom statligt finansierade organ som harregional organisation samt högskolor ochuniversitet. Andra parter är stiftelser, kulturlivetoch lokala utvecklingsgrupper m.fl. Enligtregeringen bör jämn könsfördelning eftersträvas ipartnerskapet. Ett antal myndigheter har i maj 1998av regeringen fått i uppdrag att medverka kring deregionala tillväxtavtalens innehåll, genomförandeoch finansiering. Vidare har det uppdragits åtNärings- och teknikutvecklingsverket () attaktivt delta i och understödja arbetet medtillväxtavtalen. leds arbetetav statssekreterare från berörda departement, dens.k. Tvärdelegationen, medan tjänstemän från de mestberörda enheterna, det s.k. , hardet löpande operativa ansvaret.LägesrapportArbetsprocessen med tillväxtavtalEnligt skrivelsen har de regionala parterna självaavgjort vilken geografisk avgränsning som skallgälla för avtalet. För regioner som berörs avstrukturfondsprogrammen har det enligt regeringenvarit viktigt att så långt möjligt välja engeografisk avgränsning för tillväxtavtalet som göratt arbetet med dessa program kan integreras iavtalet.I flertalet län har arbetet med analysfasen itillväxtavtalet varit klart /99,varefter arbetet med programfasen har inletts.Eftersom finansiering från det statligatillväxtkapitalet skall kunna kombineras medresurser från t.ex. kommuner och näringsliv, har detvarit viktigt för varje län att kunna urskilja "sitttillväxtkapital". Enligt skrivelsen har detemellertid visat sig vara omständligt att beräknadet regionala tillväxtkapitalet per län. på att vissa myndigheter anslår medel direkttill projekt utan att någon regionalfördelningsnyckel används. Länen bör så långtmöjligt uppskatta resursbehovet per prioriteratinsatsområde för hela avtalsperioden, sägs det iskrivelsen. Flera län hade dock under handinformerat om att finansieringslösningarna intekunde redovisas i avtalsutkastet i april 1999.RegeländringsförslagLänen har lämnat sina regeländringsförslag tillRegeringskansliet , vilket är enförlängning i förhållande till den första planen somangav som ett sista datum förlämnande av förslag. De regelförändringar som kanaktualiseras enligt skrivelsen är sådana som styrmyndigheter och anslag och är relateradetill tillväxtavtalet. Långsiktiga strukturellaåtaganden som utbildning, forskning ochinfrastruktur skall inte beröras, liksom inte hellerde skatte- och arbetsrättsliga regelverken.I slutet av januari 1999 hade förslag omregeländringar lämnats av tolv län. Förslagen harenligt skrivelsen föranlett följande iakttagelser.- De flesta regelförslagen berör behovet avharmonisering och ändringar av regler inomsektorsvisa författningar, t.ex. förslag om mindredetaljreglering.-- Många förslag går in på avgränsade sakfrågor,t.ex. avseende högskolans möjligheter att säljautbildningar.-- Flera förslag visar på behovet av harmoniseringmellan författningar på olika politikområden, t.ex.förslag om mindre detaljreglering.-- Många förslag rör småföretagsamhetens villkor,t.ex. behov av kapitalförsörjning ellerregelförenkling.-- I flera förslag yrkas på specialanpassningar avregler till regionen, t.ex. önskemål att bli s.k.frilän när det gäller resurser inomarbetsmarknadspolitiken.-- Flera förslag återspeglar behovet av att förenklaoch förtydliga reglerna. Vidare behövs det bättreinformation om gällande regler.-Rutinerna i för att beredaregelförslag ändras dock inte av att förslagen tasfram i arbetet med tillväxtavtal, påpekas det iskrivelsen. Det arbete på regelområdet som pågårinom ram är bl.a. följande.- Inom förbereds en bredareöversyn av näringspolitikens instrument.-- Regeringen har påbörjat en översyn av det statligaexportfrämjandet, bl.a. med inriktning på de småoch medelstora företagen.-- På arbetsmarknadspolitikens områden är regelverketunder förändring, bl.a. i syfte att minimeraundanträngnings- och inlåsningseffekter.-- Främst på grund av nya riktlinjerför regionala stöd, vilka träder i kraft den 1januari 2000, pågår en översyn av vissaregionalpolitiska stöd.-- En parlamentarisk kommitté utreder den svenskaregionalpolitiken.-- Särskilda utredare har lämnat regeringen förslagangående den nationella anpassningen till dekommande programmen för mål 1 och mål 2 i EG:sstrukturfonder respektive inriktningen av det nyamål 3-programmet.-- Regeringen föreslog ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) en satsning påkompetensutveckling för anställda under åren2000-2002 inom ramen för Europeiska socialfondensnya mål 3.-- Regeringen skall återkomma till med ettförslag om att inrätta ett s.k. valideringsorganför utländsk yrkeskompetens och gymnasieutbildning.-- De regionala kompetensrådens roll och uppgifterskall förtydligas.-- beslutade regeringen om ettsystem för effektivare analyser av reglerskonsekvenser för små företags villkor. Den s.k.SimpLex-gruppen skall bl.a. arbeta med attunderstödja utredningars, myndigheters ochdepartementens arbete med konsekvensanalyser.-- ekonomiska vårproposition föreslogregeringen att information om företagande tillblivande och befintliga företagare skallförstärkas.-- En översyn skall göras för att undanröjaeventuella hinder som kan finnas för regionaltbaserade fonder.-Iakttagelser i arbetet med tillväxtavtalenI skrivelsen understryks att arbetet medtillväxtavtalen är en kontinuerlig process, somfortlöpande kan förbättras.Bland annat har det framkommit att organisationenför näringslivsfrämjande, t.ex. för teknikspridningoch exportstöd, är alltför splittrad. Bådeorganisationer och företag anser att statliga ochandra organ måste samordnas så att företagen får ettorgan att vända sig till för att hitta rätt iutbudet av tjänster.Vissa län har rapporterat att de har haftvissa svårigheter med att engagera detprivata näringslivet i avtalsarbetet, sägsdet i skrivelsen. Vidare rapporteras detfrån flera län att kvinnorepresentationenär låg, inte minst på näringslivssidan.MotionernaI motion 1998/99:N10 (m) framförs uppfattningen atttillväxtavtalen vilar på den felaktigaföreställningen att ekonomisk tillväxt kan planerasoch administreras fram. Vidare framhålls att deregelförenklingar som eftersträvas måste genomförasmed eller utan tillväxtavtal.Småföretagsdelegationens förslag till förenklingarför företagandet borde redan ha genomförts, sägs deti motionen. För att skall få ett merdynamiskt företagarklimat krävs insatser på områdensom skatte-, arbetsmarknads- och energiområdet. Istället för en generell stimulanspolitik vidhållerregeringen en politik med selektiva företagsstöd,samtalsgrupper och treårsplaner, hävdarmotionärerna. Erfarenheten visar dock atttraditionell lokaliserings- och planeringspolitik imycket begränsad omfattning kan åstadkomma tillväxtoch nya jobb. Enligt motionärerna efterfrågarföretagarna sänkta skatter och inte bidrag. Godaallmänna konkurrensvillkor är den viktigasteförutsättningen. Vidare skulle kvinnors företagandei många fall gynnas av att konkurrensen öppnas inomden offentliga sektorn, sägs det i motionen.För att få en jämställd tillväxtpolitik föreslås imotion 1998/99:N11 (v) att regeringen skall utgåfrån ett sjupunktsprogram som formulerats avprofessor i enrapport, som baseras på ett uppdrag från NUTEK.Bland annat bör ett tillväxtavtal ha en plan förjämställdhetssatsningar och projektuppföljning.Kvinnor bör få sin andel avsysselsättningstillfällena. Vidare bör såväl kvinnorsom män representeras i partnerskapet.När länen skall urskilja sitt tillväxtkapitalbefarar motionärerna att länen agerar traditionelltpå ett sådant sätt att den tillväxt som kvinnorbidrar med - inom den offentliga sektorn - interäknas med i länets tillväxtkapital. Därför begärmotionärerna en redovisning av hur de medel somoffentliga organ och näringslivet satsar på projektm.m. fördelar sig på kvinnor och män. Vidareframhålls i motionen att det måste vara en självklarutgångspunkt för tillväxtavtalen att den offentligasektorn skall vara en integrerad del i uppgiften attskapa en hållbar tillväxt. Om avsikten är att deregionala tillväxtavtalen skall leda tillarbetstillfällen som inte bygger på kvinnorsobetalda arbete, måste regionerna planera fördaghem, skolor och äldreomsorg, dvs. den socialainfrastrukturen.Även i motion 1998/99:N13 (mp) föreslås attregeringen skall ta till sig det sjupunktsprogramför en jämställd tillväxtpolitik som professorGunnel föreslagit. En av dessa punkterinnebär att jämställda tillväxtavtal inledningsvisbör utformas i ett par försökslän. Till skillnadfrån rapportförfattaren anser dock motionären attjämställda tillväxtavtal bör utformas för helalandet, inte endast i ett par försökslän. Begreppettillväxt bör enligt motionären inte enbart syfta påvägar och flygplatser etc. utan bör också avseproduktion inom den mänskliga och kulturella sfären.Eftersom de nuvarande tillväxtavtalen inte sker medutgångspunkt i både mäns och kvinnors erfarenheteroch kompetens krävs enligt motionären att regeringenåterkommer med förslag på hur de framtidatillväxtavtalen skall kunna upprättas på ettjämställt sätt.Motionärerna bakom motion 1998/99:N12 (c)kritiserar den låga kvinnorepresentationen ipartnerskapsgrupperna och anser att det är ettnaturligt krav att tillväxtavtalen skalljämställdhetsmärkas både vad avser representationoch resurser.Vidare hävdas i motionen att offentliga stödmedel,t.ex. småföretagsstöd, skall fördelas rättvistmellan företag som drivs av kvinnor respektive män.Ungefär 70 % av småföretagsstödet går till manligtdominerade branscher, eftersom reglerna är sådanaatt många typiska kvinnoföretag inom handels- ochtjänstesektorn utestängs från möjligheten att sökadessa stödmedel, sägs det i motionen.Regionerna skall redan nu redovisa en egenfinansiering av regionala projektidéer.Därmed anser motionärerna att det finns enrisk för att många goda idéer om projekteller program för att utveckla kvinnorsföretagande inte kommer att kunnagenomföras på grund av avsaknad av egenfinansiering.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingRegeringen introducerade en ny regionalnäringspolitik med bl.a. regionala tillväxtavtal iden senaste regionalpolitiska propositionen (prop.1997/98:62). , som dåansvarade för beredningen av de regionalpolitiskafrågorna, redovisade en positiv inställning tillregeringsförslaget och framhöll bl.a. att självaprocessen när avtalen utarbetas kan väntas fåbetydelse för den regionala tillväxten (bet.1997/98:AU11). pekade ocksåpå vikten av att de regionala tillväxtavtalensamordnas med kommande strukturfondsprogram. I enreservation (m) yrkades att regeringens förslag omtillväxtavtal skulle avslås av med motivetatt behöver generell stimulanspolitik istället för selektiva lösningar, bidragspolitik ochdetaljreglering av näringslivet. I två andrareservationer (fp, kd; v, mp) framfördes atttillväxtavtalen bör vara mer långsiktiga än denföreslagna treårsperioden respektive atttillväxtavtalen ökar den regio-nala nivåns betydelseoch aktualiserar frågan om införande avlänsparlament.Under våren 1999 behandlade näringsutskottet frågorom regional näringspolitik i betänkande 1998/99:NU7.Utskottet ställde sig positivt till den typ avnytänkande som tillväxtavtalen representerar. innebär tillväxtavtalen en bestämdförskjutning i riktning mot mer lokalt inflytande.Om något i processen med framtagandet avtillväxtavtal inte skulle visa sig fungera helteffektivt, har man enligt utskottets sätt att sevunnit viktiga erfarenheter för framtiden, sägs deti betänkandet. I en motivreservation (m, kd, fp)framhölls att regeringen är överdrivet optimistisknär det gäller tillväxtavtalens fördelar. Denregelförenkling som eftersträvas bör genomföras varesig det sker inom processen med tillväxtavtal ellerinom det rådande systemets ram.Frågor om kvinnors företagande har utskottetbehandlat i samband med såväl näringspolitiska somregionalpolitiska frågor under /99. Iutskottets betänkande om vissa näringspolitiskafrågor (bet. 1998/99:NU6) redovisade utskottet bl.a.följande.En ökning av kvinnors företagande intar en självklarroll i den tillväxtpolitik som regeringen bedriveroch som utskottet står bakom. Att identifiera vilkaomständigheter som utgör hinder för kvinnor attstarta företag och vidta åtgärder för att elimineradessa är, enligt utskottets mening, en angelägenuppgift inom näringspolitiken. Generellt gäller att"mainstreaming" bör prägla de näringspolitiskainsatserna för att främja tillkomst av nya företagoch tillväxt av befintliga företag.I en reservation (m, kd, fp) framhölls vikten av attfrämja och stödja kvinnors företagande. Väsentligaåtgärder är stärkande av etableringsfriheten i denoffentliga sektorn, upphandling av kommunalverksamhet i konkurrens, öppnande av marknader förhemnära tjänster m.m.I en annan reservation (c) föreslogs ett tioårigtprogram, innehållande rådgivning, utbildning ochfinansiering för kvinnors företagande.UtvecklingRegeringen uppdrog till berörda statligamyndigheter, bl.a. , att ställa myndighetenssakkunskap och kompetens till förfogande förregionernas arbete med tillväxtavtalen. harinom ramen för detta uppdrag gjort en utvärdering avregionernas utkast till förslag, vilket redovisas irapporten regionala tillväxtavtalen (R 1999:12),daterad i juni 1999.Enligt är arbetet med de regionalatillväxtavtalen en läroprocess för olika aktörer ochmellan sektorer och nivåer i . anseratt de redovisade avtalsförslagen har inneburit envitalisering av det regionala utvecklingsarbetetavseende såväl process som inriktning. Även ommycket arbete återstår innan en första programperiodkan påbörjas samt om det även under programperiodenkrävs ett fortsatt gemensamt utvecklingsarbete, gerde redovisade avtalsförslagen goda förhoppningar omen mer gynnsam regio-nalekonomisk utveckling ilandet, sägs det i rapporten.I 1999 års ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) aviserades ett kommande utrednings- ochanalysarbete angående bl.a. de statliga stöden förnyföretagande och företagsutveckling. EnligtNäringsdepartementets beslut på det här aktuellaområdet (protokoll ) avser departementetatt genomföra en översyn av vissa av statens aktöreroch deras åtgärder och program för ökad tillväxt ochsysselsättning. Uppgiften för utredningen, vilkenskall bedrivas internt inom , angesbl.a. vara följande.- Översyn av mindre företags behov av statligainsatser för att växa och utvecklas.- Utvärdering av viktiga näringspolitiskasmåföretagsåtgärder som genomförs i dag.- Avlämnande av förslag till framtida statligainsatser för att främja tillväxt bland främstsmåföretag och förslag om hur insatserna kansamordnas för att förenkla för företagen.Vidare redovisas att utredningen skall avlämna enrapport . Det framgår avbilagan till regeringsbeslutet att regeringen avseratt för lägga fram en sammanfattandeanalys och förslag till åtgärder under år 2000.Vidare gäller för utredningsuppdraget att vid enbedömning av statliga näringspolitiska insatserhänsyn skall tas till kravet på jämställdhet mellankvinnor och män.Enligt information från har detaviserade arbetet nu påbörjats.I regeringens avlämnade budgetproposition(prop. 1999/2000:1) tas bl.a. upp regeländringar avbetydelse för de regionala tillväxtavtalen.Redovisningen i budgetpropositionen kompletterar denredovisning som gjorts i den här behandladeskrivelsen. Bland annat nämns följande ibudgetpropositionen.Enligt regeringens uppfattning bör åtgärderna itillväxtavtalen ytterligare fokuseras på ochinriktas mot tillväxt i näringslivet. föreslåsfå en ökad roll som samverkanspart och medfinansiäri de regionala tillväxtavtalen. Regeringen avser attprecisera de förhandlingsförutsättningar som gällerför statlig medfinansiering av tillväxtavtal. Hurjämställdhet respektive ekologiskt hållbarutveckling skall hanteras i tillväxtavtalen, ärockså frågor som kräver ett fördjupat arbete enligtregeringen.En utökad satsning på Industriellautvecklingscentrum (IUC) planeras enligt vad somsägs i budgetpropositionen. IUC och liknanderegionala centrumbildningars betydelse för de småoch medelstora företagens utveckling lyfts fram itillväxtavtalen i flera län. Vidare nämns ibudgetpropositionen att de centralakulturmyndigheterna har en central roll när detgäller att stärka kultursektorns betydelse inäringslivsutvecklingen.Förslag som kräver beslutbehandlas på sedvanligt sätt underrespektive utgiftsområde.Utskottets ställningstagandeUtskottet har noterat att den utvärdering som NUTEKhar genomfört beträffande arbetet med tillväxtavtalhar gett verket underlag för en bedömning att deredovisade avtalsförslagen ger goda förhoppningar omen mer gynnsam regionalekonomisk utveckling ilandet. Liksom tidigare ställer sig utskottetpositivt till denna typ av utvecklingsstrategi, sominnebär ett nytänkande. Strategin är ett led i dentillväxtpolitik som utskottet ansluter sig till.Enligt utskottets uppfattning innebärtillväxtavtalen, enligt den modell som prövas, enbestämd förskjutning i riktning mot mer lokaltinflytande. Om något i processen med framtagandet avtillväxtavtal inte skulle visa sig fungera helteffektivt, finns det goda möjligheter tillkorrigering för framtiden.En särskild punkt, nämligen jämställdhetsaspekternai samband med tillväxtavtalen, önskar utskottetaktualisera . I likhet med vad som framförsi motionerna 1998/99:N11 (v), 1998/99:N12 (c) och1998/99:N13 (mp) anser utskottet att systemet medtillväxtavtal måste gynna båda könen och att detfinns utrymme för förbättringar frånjämställdhetssynpunkt, bl.a. vad gällerkvinnorepresentationen i partnerskapen. Utskottetförutsätter att regeringen i det fortsatta arbetetmed tillväxtavtalen överväger hurjämställdhetssynpunkterna bättre skall kunnatillgodoses. Utskottet vill också betona attjämställda tillväxtavtal skall gälla i hela landet.Vidare bör i detta sammanhang uppmärksammas viktenav att även arbetsmarknadens parter deltar i arbetetkring de regionala tillväxtavtalen samt att dekulturella utvecklingsmöjligheterna tas till vara.Ovan har redovisats att harinlett en översyn av bl.a. de näringspolitiskasmåföretagsåtgärderna. Det får förutsättas attsmåföretagsstödet, vilket ifrågasatts frånjämställdhetssynpunkt, berörs av det omfattandeutrednings- och analysarbete som har inletts. Medhänsyn till vad som anförts avstyrks de ovan nämndamotionerna liksom även motion 1998/99:N10 (m).Regeringens skrivelse med lägesrapport angående deregionala tillväxtavtalen bör läggas tillhandlingarna.