bet · GM01AU8 · 1999-03-25 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 52motionsyrkanden, vilka alla avser olikaarbetsrättsliga frågor, väckta hösten 1998.Motionerna gäller dels frågan om en allmän översynav arbetsrätten, dels vissa förslag om ändringar icentrala arbetsrättsliga lagar, dels vissa enskildafrågor. En utskottsmajoritet bestående avföreträdare för , förordaratt regeringen får i uppdrag att utan dröjsmålföreslå en ändring i turordningsreglerna ianställningsskyddslagen så att undantag får görasför totalt två personer i företag med mindre än tioanställda. Övriga motioner avstyrks.Reservationer har lämnats av företrädarna förSocialdemokraterna och beträffandeundantaget i turordningsreglerna. I övrigt harreservationer lämnats av företrädarna förModeraterna, . 1998/99:A202 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning omförutsättningarna för en anpassning av de lagar somreglerar arbetsmarknadens funktionssätt i enlighetmed vad som anförts i motionen.1998/99:A203 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett för små företagtidsbegränsat undantag från delar avarbetsmarknadslagstiftningen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avarbetsmarknadslagstiftningen.1998/99:A214 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökaddispositivitet,12. att beslutar om sådan ändring i 22 §lagen om anställningsskydd att undantag frånturordningsreglerna medges för två nyckelpersoner,13. att beslutar om sådan ändring i 22 §lagen om anställningsskydd att enbart denomständigheten att en arbetstagare har sinarbetsplats förlagd till bostaden inte skall medföraatt arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet,14. att hos regeringen begär förslag tilländring av konfliktreglerna i enlighet med vad som imotionen anförts.1998/99:A215 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetsrätten.1998/99:A223 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdeltidsarbeten.1998/99:A229 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdeltidsanställning.1998/99:A253 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attanalysera hur trygghetssystemen skall kunna anpassastill en flexibel arbetsmarknad.1998/99:A255 av m.fl. (fp) variyrkas15. att beslutar om förändringar iarbetsrätten i enlighet med vad i motionen anförts,16. att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning om arbetsrätten tillsätts ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:A258 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omrätten till heltidsarbete.1998/99:A260 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omheltidstjänster och de deltidsarbetandes situation.1998/99:A701 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omett förbud mot sympatistrejker och blockad motföretag av andra parter i enlighet med vad imotionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag tillförändring av arbetsmarknadslagarna i enlighet medvad i motionen anförts.1998/99:A702 av och () variyrkas att hos regeringen begär förslagrörande reglerna för konfliktvarsel inom sjöfarten ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:A704 av och ()vari yrkas att beslutar att förbjudasympatiåtgärder och blockad mot småföretag ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:A705 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändradeturordningsregler för småföretag.1998/99:A707 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att konfliktåtgärder baraskall kunna vidtas inom det kollektivavtalsområdesom konflikten gäller.1998/99:A708 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att ändra denarbetsrättsliga lagstiftningen så att det s.k.stuverimonopolet kan avskaffas.1998/99:A709 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätt till ledighetför föreningsuppdrag inom handikappförbund.1998/99:A710 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättande av enparlamentarisk utredning för att utvecklaarbetsrätten,2. att hos regeringen begär förslag om enlag som medför skadestånd vid nedläggning avverksamhet i enligt vad i motionen anförts,3. att beslutar återinföra hänvisningtill central arbetstagarorganisation i lagen omanställningsskydd enligt vad i motionen anförts,4. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring enligt vad i motionen anförts omvisstidsanställningar,5. att beslutar enligt vad i motionenanförts att företrädesrätten till återanställningskall vara ,6. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring enligt vad i motionen anförts omföreträdesrätt för deltidsanställda,7. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring enligt vad i motionen anförts omturordning och föräldralediga,8. att beslutar enligt vad i motionenanförts återinföra hänvisning till central fackligorganisation i lagen om anställningsskydd vad gälleräldre personer än ,9. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring enligt vad i motionen anförts om 39 §LAS,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omArbetsdomstolens domförhetsregler.1998/99:A711 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om intjänandet avpensionsförmåner enligt kollektivavtal förprojektanställda.1998/99:A712 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär tillsättande aven utredning med uppgift att se över 6 b §anställningsskyddslagen i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:A714 av m.fl. (kd, m, fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enredovisning av effekterna av lagen om rätt tillledighet för att bedriva näringsverksamhet.1998/99:A715 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombegränsning av blockadrätten mot småföretagare.1998/99:A716 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omreformer i arbetsrätten.1998/99:A717 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om AD:ssammansättning i diskrimineringsmål.1998/99:A718 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omrätten till politisk information ochopinionsbildning på arbetsplatsen.1998/99:A719 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att varjearbetsplats en gång skall genomföra enutbildningsdag i demokrati.1998/99:A721 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättande av en ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minimilöner,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enarbetsbalk för arbetsrättslig lagstiftning.1998/99:K239 av m.fl. (v) variyrkas att hos regeringen begär förslagtill lagstiftning om anställdas integritet påarbetsplatsen enligt vad som anförts i motionen.1998/99:Sf255 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten till tre årstjänstledighet i samband med barns födelse.1998/99:T222 av och ()vari yrkas14. att beslutar att påbörja enavveckling av stuverimonopolet.1998/99:T628 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör sägaupp och avveckla stuverimonopolet.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om semesterlagen.1998/99:N328 av m.fl. (mp) variyrkas2. att , som ett led i regelförenklingenför småföretag, hos regeringen begär förslag tilländring i lagen om anställningsskydd i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:N333 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att brytastuverimonopolet.1998/99:N334 av m.fl. (mp) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att småföretagenbehöver andra regelverk. InledningI detta betänkande behandlar utskottet vissaarbetsrättsliga frågor som väckts i motioner underden allmänna motionstiden hösten 1998.Utskottet har också tagit upp vissa frågor avarbetsrättslig karaktär i samband med att budgetenför behandlades, (se bet.1998/99:AU1).Utskottet redogör i det följande för vad som dåanfördes om inriktningen av politiken och som harbäring på arbetsrätten. Frågor om arbetstid hartagits upp tidigare i vår i betänkande 1998/99:AU5.Allmänna synpunkterSom utskottet nämnt inledningsvis har vissa frågormed arbetsrättslig karaktär redan behandlats ihöstas i utskottets budgetbetänkande 1998/99:AU1.Utskottet redogör här i korthet för de synpunktersom förts fram i de motioner som tagits upp i detsammanhanget.Moderaternas synpunkter såsom de redovisats iutskottets budgetbetänkande kan sammanfattas enligtföljande. Det behövs en mer flexibelarbetsrättslagstiftning. Arbetsmarknaden är uppbyggdpå det gamla industrisamhällets strukturer.Kollektivavtalsmodellen passar inte på den nyaarbetsmarknaden. En ny syn behövs vad gäller deömsesidiga relationerna. Arbetets rättigheter skalltillkomma den enskilde. De fackliga organisationernablir inte obehövliga men den enskilde skall intevara beroende av deras välvilja. Nya regler behövssom möjliggör nyanställningar och stärker denenskildes ställning. Det grundläggande skyddet, intemer, skall lagregleras. Den enskilde skall kunna förfoga översina lönevillkor. Sympatiåtgärder och blockader motenmansföretag bör förbjudas. Den fackliga vetorättenvid upphandlingar bör avskaffas.Vänsterpartiet anser enligt vad som refererats ibudgetbetänkandet att arbetsrätten måste förstärkasmot bakgrund av de stora förändringar som skett iarbetslivet. anser också att detbehövs nya övergripande avtal som reglerararbetslivet.Kristdemokraterna har, såsom deras ståndpunktersammanfattats i budgetbetänkandet, anfört följande.Kristdemokraterna förordar en mer flexibelarbetsrätt som är bättre anpassad till de mindreföretagen. Två personer bör undantas frånturordningsreglerna. Fackets vetorätt videntreprenader bör avskaffas och ett förbud införasmot blockader av enmansföretag.Provanställningstiden bör förlängas till tolvmånader, tiden för återanställningsrätt bör minskastill för bl.a. personer ochvisstidsanställning vid arbetsanhopning tillåtas upptill två år.Centerpartiets syn på arbetsrätten sammanfattadesenligt följande i budgetbetänkandet. Det blir alltsvårare att tillämpa den nu gällandearbetsrättslagstiftningen på den moderna ochflexibla arbetsmarknaden. Regeringen bör därförtillsätta en utredning med uppdrag att se överdagens arbetsrättsliga regelsystem i syfte attförändra och anpassa det så att det ger långsiktigaoch tydliga villkor, främjar tillväxt samttillgodoser företagens krav på flexibilitet och denenskildes rätt till trygghet.Folkpartiets synpunkter har beskrivits på följandesätt i utskottets budgetbetänkande.Arbetsmarknadslagarna bör moderniseras.Reglerna i lagen om anställningsskydd ochmedbestämmandelagen bör återställas till vad somgällde under den borgerliga regeringsperioden.Partiet föreslår att turordningsreglerna ändras såatt två personer kan undantas från varje tur-ordningskrets, att möjligheterna tillprovanställning förlängs upp , attfackets vetorätt vid entreprenader slopas och attförbud införs mot blockad mot enmansföretag. Vidarebör konfliktreglerna ses över och facketstolkningsföreträde i olika lagar ersättas med medelför konfliktlösning som regleras i kollektivavtal.Folkpartiet anser också att staten skall behandlaföretagarperspektivet som likvärdigt medlöntagarperspektivet och att reglerna omuppdragstagare, exempelvis konsulter och personalfrån uthyrningsföretag, bör moderniseras så att deinte kolliderar med regelsystemet i lagen omanställningsskydd.Utredningar m.m.MotionerUtskottet övergår nu till de motioner som skallbehandlas i detta betänkande.I flera motioner har synpunkter framförts på attarbetsrättens regler generellt bör ses över i enutredning.Vänsterpartiet (v) föreslår att en parlamentariskutredning om arbetsrätten tillsätts och lämnar sinasynpunkter om vad en sådana utredning skall ta upp imotion A710. En sådan utredning bör behandla bl.a.frågor om en dialog och ett samarbete i en radfrågor som traditionellt definierats somarbetsledningsfrågor. Individens behov av inflytandeöver sin egen arbetssituation, arbetsinnehåll ochplanering av arbetet bör sättas i fokus i en vadpartiet kallar inflytandelag. En sådan lag måsteockså fylla kollektivets behov av inflytande överbudgetbeslut och långsiktig strategisk planering närdet gäller investering, bemanning,kompetensutveckling, arbetsorganisation m.m.Partiet anser också att arbetstagarbegreppet måsteutvidgas så att personer med korttidsanställningar,inhyrd arbetskraft, entreprenörer och konsulteromfattas, t.ex. vad gäller regler om företrädesrättoch rättigheter inomsocialförsäkringslagstiftningen. Rätten tillkompetensutveckling för alla anställda måsteregleras i en lagstiftning där arbetsgivarens ansvarför sådan lyfts fram och där de fackligaorganisationerna ges möjlighet att påverka så attkompetensutvecklingen fördelas rättvist bland allagrupper av anställda och mellan könen.Partiet anför också att det krävs en lagstiftningsom garanterar rätt till yttrandefrihet förarbetstagare och som inte tillåter att den inskränksi anställningsavtalet.Utredningen om arbetsrätten bör enligt vad som sägsi motionen bedrivas skyndsamt och i samarbete medarbetsmarknadens parter (yrk. 1).Enligt brådskar en reformering avarbetsrätten, detta inte minst mot bakgrund av attarbetsmarknaden förändras och att nyaanställningsformer tillämpas. För att få till stånden modern arbetsrätt bör det, enligt partiet,tillsättas en parlamentarisk utredning (A255 yrk.16).Carl () anser i motion A202 attriksdagen hos regeringen bör begära en utredning omhur en anpassning av lagar som reglerararbetsmarknadens funktionssätt till de nyaförutsättningarna som globalisering, större frimarknad och ny teknik skall kunna genomföras.Särskilt bör förändringar i skattestruktur ikombination med förändringar i arbetsmarknadslagarstuderas. Dialogen mellan arbetstagare ocharbetsgivare måste föras nära den egnaarbetsplatsen, menar motionären. I en sådanutredning bör från arbetsmarknadens parterfristående personer med god insikt och överblicköver hur arbetsmarknader runt om i världen harförändrats ingå, sägs det vidare i motionen. CarlErik begär också i motion A203 en översyn avarbetsmarknadslagarna (yrk. 2).Barbro () anser i motion A253 att detfinns ett behov av en analys av vilkainlåsningseffekter som förekommer påarbetsmarknaden, bl.a. vad gällerarbetsrättslagstiftning. Hon pekar i motionen på attvissa människor som redan har en anställning intevågar prova nya typer av arbeten dåanställningsskyddet är svagare för en nyanställd(yrk. 4).Enligt vad () anför i motion A721bör det tillsättas en ,sammansatt av experter och politiker. En sådankommission bör ha till uppgift att inventeragällande arbetsrätt i dess helhet och på ett sådantsätt att det kan ligga till grund för enkapitelindelning i en ny arbetsrättsbalk.Kommissionen bör också överväga frågan omminimilöner för åtminstone ungdomar (yrk. 1-3).I detta avsnitt tar utskottet också upp andra frågorav mer generell karaktär.Centerpartiet efterlyser i motion A214 en ökaddecentralisering av arbetsrätten. Det bör enligtpartiet i större utsträckning vara möjligt attförhandla lokalt och att göra undantag från centralakollektivavtal (yrk. 11).I några motioner förordas regelförenklingar förföretagen.Miljöpartiet efterlyser i kommittémotion N334 ettförenklat regelverk för småföretag i enlighet medSmåföretagsdelegationens 71 förslag (yrk. 6 delvis).Carl () anser i motion A203 att de småföretagen bör undantas från det nuvaranderegelverket i arbetsrätten. Under en prövotid om treår skulle det enligt motionären vara möjligt att haolika regler på arbetsmarknaden för stora och småföretag (yrk. 1).Anne-Katrine och (båda m)anser i motion A215 att företagen har svårt attöverblicka gällande regelverk på arbetsrättensområde. Arbetsrätten bör enligt motionärernaförenklas bl.a. genom att kompetens skall beaktas istället för turordningsreglerna vid arbetsbrist(yrk. 1).Utskottets ställningstagandeUtredningArbetsrätten har utretts vid ettflertal tillfällen. Relativt utförliga redogörelserför detta och vilka förändringar som genomförtsunder har lämnats i utskottets två senastearbetsrättsbetänkanden, 1996/97:AU4 och 1997/98:AU6.Under 1997 infördes senast mer omfattandeförändringar i central arbetsrättslig lagstiftning.Ändringarna i anställningsskyddslagen innebar bl.a.följande. Avvikelser från nämnda lag fickbeträffande vissa regler göras genom kollektivavtalpå lokal nivå, och det tidigare kravet på att sådantavtal skulle vara träffat eller godkänt av centralarbetstagarorganisation slopades. En nyanställningsform - överenskommen visstidsanställning- infördes. Den tid under vilken företrädesrätt tillåteranställning gäller förkortades från . En begränsning förvikariatsanställningar infördes. En arbetstagare meddeltidsanställning gavs också under vissaförutsättningar företrädesrätt till anställning medhögre sysselsättningsgrad. Utskottet återkommer tilldessa ändringar.Distansarbetsutredningen avgav betänkandetDistansarbete, SOU 1998:115. Under höstenpresenterade även Utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut sitt slutbetänkande SOU1998:14 - Medling och lönebildning. Betänkandetinnehåller förslag om införandet av ett nyttmedlingsinstitut med större befogenheter än dennuvarande förlikningsmannaexpeditionen. Vidareföreslås ändringar i konfliktreglerna, bl.a. vadgäller rätt till sympatiåtgärder och stridsåtgärdermot enmans- och familjeföretag. De förslag somlämnas i dessa två betänkanden bereds för närvarandeinom Regeringskansliet.Under hösten 1998 fördes samtal mellan de centralaorganisationerna på arbetsmarknaden för att få tillstånd ett samarbete om tillväxt- ochsysselsättningsfrågor. Sedan dessa samtal avslutatsutan att parterna kunnat ena sig om en gemensam synpå frågorna gav regeringen i uppdragåt före detta statsminister ochchefen för , des.k. samsynsmännen, att utreda möjligheterna förarbetsmarknadens parter att komma överens omspelreglerna kring lönebildningen och andra frågor.Uppdraget redovisades till regeringen den 15 mars1999. Av rapporten framgår att det finns betydandemotsättningar mellan arbetsmarknadens parter i synenpå reglerna kring lönebildningen.En arbetsgrupp med företrädare för arbetsmarknadensparter och lämnade enslutrapport med förslag vad gällerkompetensutveckling i arbetslivet. Regeringen har ibudgetbetänkandet för aviserat att den avseratt återkomma till med förslag omkompetensutveckling under år 1999.Mot bakgrund av vad som här redovisats serutskottet inte något behov av att för närvarandetillsätta ytterligare utredningar om arbetsrätten.Motionerna A202 (m), A203 yrkande 2 (m), A253yrkande 4 (mp) A255 yrkande 16 (fp), A710 yrkande 1(v) och A721 yrkandena 1-3 (fp) avstyrks.Allmänna synpunkter i övrigtMed verkan från genomfördes vissaändringar i anställningsskyddslagen som innebar attlokala överenskommelser, som avviker från vad lagenföreskriver, kan träffas om tidsbegränsadeanställningar, turordningsregler, regler omföreträdesrätt till återanställning m.m. samt om dennärmare beräkningen av lön och andra förmåner underuppsägningstid. fanns ett krav på attkollektivavtal skulle ha slutits eller godkänts avcentral arbetstagarorganisation för attanställningsskyddslagen skulle få frångås i dessafrågor. Utskottet delar i och för sig Centerpartietsuppfattning att det är viktigt att det finnsförutsättningar på arbetsplatserna att kunna anpassaanställningsvillkoren efter lokala förhållanden. Åandra sidan måste hänsyn tas till risken attanställningsskyddet försvagas med sådana avtal.Utskottet är inte berett att gå längre och medgemöjlighet att göra avsteg från lagen i lokala avtali högre grad än vad som gäller . Motion A214yrkande 11 (c) avstyrks med det anförda.Vad gäller krav på förenklingar i arbetsrättenbl.a. för småföretagen vill utskottet peka på att enarbetsgrupp för sysselsättningsfrågor bestående avföreträdare för Socialdemokraterna, har till uppgift att bl.a. övervägaförenklingar i regelverk som framför allt kommer demindre företagen till godo. InomNäringsdepartementet har också tillsatts en s.k.SimpLex-grupp vars uppgift bl.a. är att identifieraområden med behov av regelförenkling, granskaförslag och utredningar ur ettsmåföretagarperspektiv, utveckla arbetsmetoder föranalys av regelkonsekvenser m.m. Utskottetåterkommer nedan till förslag om turordningsreglerför företag med mindre än tio anställda. Vad gällersärskilda regler för småföretag ellerregelförenklingar i övrigt konstaterar utskottet attdet förekommer arbete med sådan inriktning inomRegeringskansliet. Något tillkännagivande synesdärför inte behövas i denna fråga. Utskottet ställersig inte bakom motionerna A203 yrkande 1 (m), A215yrkande 1 (m) och N334 yrkande 6 delvis (mp) och deavstyrks därför.Lagen om anställningsskyddAnställningsformerSom huvudregel gäller enligt anställningsskyddslagenatt anställning skall gälla tills vidare.Tidsbegränsad anställning får dock avtalas för visstid, viss säsong eller visst arbete om det föranledsav arbetets särskilda beskaffenhet.Visstidsanställning får också användas för vikariat,praktikarbete eller feriearbete eller vid tillfälligarbetsanhopning och i vissa andra situationer. Vidtillfällig arbetsanhopning gäller dock attvisstidsanställningen får avse sammanlagt högst sexmånader . Avtal får träffas omprovanställning i högst sex månader.Genom en ändring i anställningsskyddslagen somträdde i kraft infördes en nyanställningsform - överenskommenvisstidsanställning. Med bestämmelsen ges enmöjlighet för arbetsgivaren att anställa på viss tidutan att det krävs några särskilt angivna skäl. Föröverenskommen visstidsanställning ställer lagen uppvissa tidsgränser. Sådan anställning får beträffandeen och samma arbetstagare omfatta sammanlagt , och ingen avtalsperiodfår vara kortare än en månad. I ett företag eller enverksamhet som inte har haft någonarbetstagare får, när arbetstagare anställs förförsta gången och därefter, avtal omanställning träffas för sammanlagt högst 18 månaderunder . En arbetsgivare får vid en och sammatidpunkt ha högst fem arbetstagare anställda medöverenskommen visstidsanställning.År 1996 beslutades också en annan ändring av lagen.Om en arbetstagare har varit anställd hosarbetsgivaren som vikarie i sammanlagt mer än tre årunder övergår anställningen tillsvidareanställning. Denna regel träder ikraft år 2000.MotionerVänsterpartiet anser i motion A710 atthuvudprincipen för anställning bör varatillsvidareanställning. Om arbetsgivaren vill hanågon annan anställningsform bör det krävas att detgodkänns av en facklig organisation. Partiet anserockså att en visstidsanställning som varat mer än 18månader automatiskt bör övergå tilltillsvidareanställning. Detta skall gälla också vidkombinationer av olika visstidsanställningar (yrk.4).Helena Höij och () vill enligt vadsom sägs i motion A716 (delvis) förlänga möjlighetentill visstidsanställning vid arbetsanhopning till ett år.Utskottets ställningstagandeLiksom andra ändringar som gjordes ianställningsskyddslagen med verkan ochsom utskottet tidigare varit inne på syftadeinförande av den nya anställningsformen -överenskommen visstidsanställning - till attunderlätta nyanställningar.