bet · GM01UU11 · 1999-05-06 00:00:00 — 1997/98:76)presenterat regeringens politik inom området.Människorättsorganisationer kan ge viktiga bidrag iMR-utbildning. Detta kan ske i form av studiebesökvid Amnesty eller vid det danska centret förtortyroffer. Så har t.ex. () ambitionen att, när det är möjligt, inkluderasådana studiebesök i utbildningsprogrammen.Sida har låtit genomföra en oberoende utvärdering avsamarbetet med inom MR-området genom har visat att det är meningsfullt attfortsätta med denna typ av bistånd.Utskottet anser att den kursverksamhet som bedrivsi institutionsbyggande syfte för deltagare frånenpartistater, genomförs öppet och med kontinuerligautvärderingar.Utskottet anser att motion U8 (kd) yrkandena 4 och 5är besvarad med vad som ovan anförts.I U8 (kd) yrkande 12 föreslås en oberoendegranskning och utvärdering av samarbetet medVietnam.Samarbetet med har utvecklats från att varamestadels biståndsfinansierat till att innehålla enallt större del av ömsesidigt utbyte inom handel,teknologi och vetenskap samt kultur. Fördjupadekontakter eftersträvas, inte minst inom områden somhar att göra med demokratisk samhällsutveckling ochmiljö och naturresurshushållning. Inomutvecklingssamarbetet har institutionellt samarbetebyggts upp inom en rad områden. Utskottetkonstaterar att eget samarbete medVietnam är ett bra exempel på hur ömsesidigasamarbeten kan stärka de demokratiskainstitutionerna.Utskottet konstaterar att det svenskautvecklingssamarbetet utvärderas regelbundet, bl.a.som underlag för den resultatanalys som utgör enväsentlig del av arbetet med framtagandet av nyalandstrategier. För har t.ex. en särskildMR-studie gjorts. En omfattande oberoendeutvärdering av Bai har nyligenavslutats och resultaten, som var övervägandepositiva, har presenterats vid ett antal seminarier.Utskottet menar att motionärernas begäran ärtillgodosedd med de initiativ som redan tagits ochanser att motion U8 (kd) yrkande 12 är besvarad.I U8 (kd) yrkande 13 krävs utökad hjälp till dennordkoreanska befolkningen och i yrkande 14 att enhumanitär undersökningsgrupp sänds till Nordkorea.Utskottet har inhämtat att har biståttNordkorea med ett totalt bidrag omdrygt . EU har lämnatlivsmedelsbistånd till ett värde av nära 110miljoner ecu. En gemensam UD/Sida-delegation besökerNordkorea för att på plats bedömahjälpbehoven. Den allvarliga humanitära situationenhar även djupt liggande strukturella orsaker. Underförutsättning att visar en vilja attgenomföra nödvändiga reformer finns en beredskap igivarsamfundet att bistå med ytterligareutvecklingsbistånd för att främja reformer.Därmed anser utskottet motion U8 (kd) yrkandena 13och 14 besvarad.I motion U3 (m) yrkande 2 anses att främjandemåletbör fastslås som en grundläggande utgångspunkt förUD:s verksamhet i . I U4 (m) yrkande 1 begärsatt den svenska utlandsrepresentationen förstärks ide nya ekonomiska och politiska centren i ochatt främjandefrågorna får högre prioritet. Även imotion U8 (kd) yrkande 8 krävs att ambassaderna iAsien förstärks genom att ambassadtjänstgöringenförlängs och kapaciteten därmed kan utnyttjasbättre.I regeringens skrivelse anläggs ett brettangreppssätt med tonvikten på långsiktigafrämjandeinsatser av betydelse för uppbyggandet avdet demokratiska samhällets institutioner.Utskottet menar att en av utrikesförvaltningensviktigaste uppgifter är att aktivt bidra till attförbättra de allmänna och långsiktigaförutsättningarna för ett utvidgat internationelltekonomiskt utbyte och att främja svenskt näringslivoch svenska ekonomiska intressen utomlands. UD:s ochambassadernas näringslivsfrämjande arbete har fåttallt större vikt.Ett närmande till länderna i förutsätter attresurser skapas för fördjupning av intresset förSverige. Därigenom kan de frågor som Sverigebetraktar som viktiga främjas.Utvecklingen vad gäller handel och företagandefordrar en effektiv främjandeorganisation. För attden skall bli slagkraftig krävs ett aktivtnätverksbyggande mellan aktörer i samt ökadsamverkan mellan hemma- och fältorganisationen ochlokalt på fältet. Tillkomsten av främjandetjänsternainom har skapat nyamöjligheter. En rådgivande grupp med ett femtontalrepresentanter för stat, näringsliv ochnäringslivets organisationer har knutits tillUtrikesdepartementets enhet för och Oceanienför att regelbundet diskutera utvecklingen påasiatiska marknader, nya affärsmöjligheter ochfrämjandeverksamhetens inriktning.Utskottet ser som positivt att ytterligareprojektbevakartjänster har inrättats under 1998främst med uppgift att tillvarata svenska intresseninom och Interamerikanskautvecklingsbanken, FN, EU, Europeiska utveck-lingsbanken och Asiatiska . ÄvenStiftelsen , , arbetar med att bevaka ochfånga upp teknikutvecklingen i omvärlden och förahem information till Sverige.Handel och direktinvesteringar i båda riktningarnaär områden av stor vikt för våra framtida relationermed länderna i . Ett frihandelsvänligare Asienstatt i tillväxt betyder mycket för vår långsiktigavälfärd och kommer att inom EU ochmultilateralt aktivt verka förhandelsliberaliseringar i båda riktningarna.Ambassaderna, konsulaten och handelskontoren harcentrala roller i handels- ochinvesteringsfrämjandet. Dessa roller bör stärkas. Påvissa utlandsmyndigheter förutsätter detta en ökningav antalet utsända, men förstärkningen skall primärtske genom ett mera utvecklat samarbete medhemmaorganisationen och företag på plats och ettbättre utnyttjande av informationsteknikensmöjligheter.Utskottet har inhämtat att UD eftersträvar ett närasamarbete med , vilket bl.a. tar siguttryck i lokalgemenskap, som t.ex. i , Pekingoch . politiskaledning har tagit initiativet till en översyn av denframtida kompetensförsörjningen i UD. Projektetsyftar bl.a. till att belysa frågor somkompetensbehov och kompetensutveckling i olikaverksamheter inom departementets ansvarsområde,bemanningsstrukturen vid utlandsmyndigheterna ochfördelningen mellan utlands- och hemmatjänstgöring.En rapport väntas presenteras under våren 1999.Utskottet har inhämtat att det inom UDkontinuerligt pågår kompetenshöjandeutbildningsinsatser. Enligt utskottets uppfattningankommer det på departementet att avgöraambassadtjänstgöringens längd och innehåll.Utskottet anser att motionerna U3 (m) yrkande 2, U4(m) yrkande 1 och U8 (kd) yrkande 8 kan besvaras medvad som ovan anförts.I U8 (kd) yrkande 9 anses att de svenskautlandsrepresentationernas avgiftssystemet börutvärderas från konkurrenssynpunkt.Utskottet konstaterar att de svenskautlandsmyndigheterna kostnadsfritt står till tjänstmed exportservice, dvs. besvarande av enklareaffärsförfrågningar, m.m. För att kunna stå tilltjänst med mer tids- och resurskrävandeexportfrämjandetjänster skall utlandsmyndigheternaeftersträva full kostnadstäckning. Kostnadsnivåernaför sådana tjänster får bedömas som skäliga ochbedöms stå sig väl i förhållande till de alternativamöjligheter som erbjuds företagen och privatakonsulter i förhållande till konkurrentländersmotsvarande verksamhet.Utskottet anser att motion U8 (kd) yrkande 9 kanbesvaras med vad som ovan anförts.I U8 (kd) yrkande 10 föreslås representation frånsmåföretag i den rådgivande gruppen för ochOceanien och i samma motion yrkande 11 attprojektexportsekretariatet även fortsättningsvis fårresurser som svarar mot behoven.Utskottet har inhämtat att små- och medelstoraföretag kommer att vara företrädda i den rådgivandegrupp som knutits till UD:s enhet för ochOceanien. Vad gäller bevakning av projektexport såprövar regeringen nu möjligheterna att utveckla enny stödform för att främja projektexport, medinriktning på såväl offentliga projekt som påprojekt inom den privata sektorn.Därmed anser utskottet motion U8 (kd) yrkandena 10och 11 besvarad.I U8 (kd) yrkande 15 krävs att regeringen utvecklarden svenska samverkan med Taiwan.Sverige upprätthåller diplomatiska förbindelser medPeking men ej med . Frånvaron av diplomatiskaförbindelser hindrar dock inte att kontakterutvecklas på en rad områden, förutom handel skeräven utbyte på akademisk och parlamentarisk nivå,kulturutbyte och turism. Utskottet konstaterade iett tidigare betänkande (1998/99:UU3) att det förnärvarande inte är aktuellt att förstärkabemanningen på i . InomEuropaparlamentet har upprättandet av ettrepresentationskontor i diskuterats men någotbeslut att öppna ett sådant kontor har inte tagits.Utskottet konstaterar också att inom EU-arbetet stöder medlemsansökan i WTO.Därmed anser utskottet motion U8 (kd) yrkande 15besvarad.Avslutningsvis, vad gäller vissa frågor som tas uppi kommittémotion U7 (v), konstaterarutskottet att 1996 antog jämställdhet somett sjätte mål för utvecklingssamarbetet. Ettjämställdhetsperspektiv genomsyrar deland- och resultatanalyser som görs i samband medlandstrategiarbetet liksom i all planering ochgenomförande av svenska biståndsinsatser. Sålundasägs t.ex. i landstrategin för att"jämställdhet mellan kvinnor och män skall varautgångspunkten vid planering och utformning avutvecklingssamarbetet".Vad gäller FN så vill se en utvidgning ochreformering av i syfte att stärkaoch effektivisera rådet i utövandet av dess ansvarunder . Målet är att rådet skall bli merrepresentativt och att dess auktoritet skallstärkas som vill åstadkomma enstörre öppenhet kring dess arbete. stöder enbalanserad utvidgning med både ständiga och icke-ständiga medlemmar.Motion U7 (v) innehåller, förutom de här behandladefrågorna, en rad element som behandlats tidigare idetta betänkande. Motionen som helhet bör dock,enligt utskottets uppfattning, inte föranleda någotriksdagens tillkännagivande varför den böravstyrkas.Utskottet har ovan i stort ställt sig bakom detsynsätt som skrivelsen ger uttryck för och denpolitik som regeringen föreslår, en politik somsyftar till att utveckla varaktiga, fördjupade ochömsesidiga relationer mellan och Asien.Utskottet föreslår att skrivelsen med det anfördaläggs till handlingarna. beträffande ett ökat ekonomisktsamarbete mellan och Sverigeatt förklarar motionerna 1998/99:U3 yrkande 1 och1998/99:U6 yrkande 1 besvarade med vad utskottetanfört,2. beträffande ett utökat bistånd tillAsienatt avslår motion 1998/99:U8 yrkandena 1 och 3,res. 1 (kd, fp)3. beträffande frivilligorganisationernasroll och status i biståndetatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkandena 6 och 7besvarad med vad utskottet anfört,4. beträffande ett ökat utbildnings- ochforskningssamarbete med och övrigaStillahavsasienatt förklarar motionerna 1998/99:U3 yrkandena 3och 4, 1998/99:U4 yrkande 2 och 1998/99:U6yrkande 4 besvarade med vad utskottet anfört,5. beträffande trepartssamarbete ibiståndetatt förklarar motion 1998/99:U4 yrkande 3 besvaradmed vad utskottet anfört,6. beträffande samarbete mellan ekonomisktstarka och svaga länder i Asienatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkande 2 besvaradmed vad utskottet anfört,7. beträffande religioners roll iAsiensamarbetetatt med anledning av motion 1998/99:U5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. beträffande stödet till mänskligarättigheter samt fred och säkerhet i Asienatt förklarar motion 1998/99:U6 yrkandena 2 och 3besvarad med vad utskottet anfört,9. beträffande samarbetet medenpartistater och demokratisktinstitutionsbyggandeatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkandena 4 och 5besvarad med vad utskottet anfört,10. beträffande en utvärdering avsamarbetet med Vietnamatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkande 12besvarad med vad utskottet anfört,11. beträffande ökat stöd till Nordkoreaoch tillsättandet av en undersökningsgruppatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkandena 13 och14 besvarad med vad utskottet anfört,12. beträffande svenska främjandefrågor iAsienatt förklarar motionerna 1998/99:U3 yrkande 2,1998/99:U4 yrkande 1 och 1998/99:U8 yrkande 8besvarade med vad utskottet anfört,13. beträffande den svenskautlandsrepresentationens avgiftssystematt förklarar motion 1998/99:U8 yrkande 9 besvaradmed vad utskottet anfört,14. beträffande representationen i UD:srådgivande grupp för och bevakningen avprojektexportatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkandena 10 och11 besvarad med vad utskottet anfört,15. beträffande samarbetet med Taiwanatt förklarar motion 1998/99:U8 yrkande 15besvarad med vad utskottet anfört,16. beträffande regeringens skrivelse1998/99:61att med avslag på motion 1998/99:U7 läggerregeringens skrivelse 1998/99:61 Framtid medAsien. En svensk Asienstrategi inför 2000-talettill handlingarna.Stockholm den 7 maj 1999På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: (), GöranLennmarker (m), (), (), (), (), (), (), (), AgnetaBrendt (s), (), (),(), (),(), ()och ().Reservation1. Ett utökat bistånd till (mom. 2), (båda kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Biståndet till länder" och på s. 30slutar med "yrkandena 1 och 3" bort ha följandelydelse:Fattigdomsbekämpningen måste inta en central roll idet internationella samarbetet med och i Asien.Utskottet konstaterar att det svenska biståndet tillAsien har halverats , detta trots attförutsättningarna för att uppfylla det övergripandemålet för utvecklingssamarbetet, att minskafattigdomen i världen, har visat sig bättre i Asienän i andra delar av världen. Större satsningar krävsför att uppnå mål att halvera antaletfattiga i världen . Genom en störrebiståndsram kan de svenska satsningarna öka utan attdet går ut över utvecklingssamarbetet i övriga delarav världen.Sveriges utvecklingssamarbete bör koncentrera sigtill de områden vi kan bäst och en tydligarbetsfördelning måste ske inom i övrigt så att dubbelarbete undviks.Genom att fokusera på vissa områden bör ocksåSverige ha en bättre chans att finna sin nisch ochdärmed spela en viktig roll.Detta bör ges regeringen till känna.Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottetmotion U8 (kd) yrkandena 1 och 3.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande ett utökat bistånd till Asienatt med andledning av motion1998/99:U8 yrkandena 1 och 3 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. AsiensamarbeteLars och (båda v) anför:Det är välkommet att regeringen uppmärksammar Asiensstora betydelse och att det koloniala synsättet pådenna kontinent byts ut mot ett mer jämbördigt. Detvar ett gott initiativ regeringen tog då man våren1997 tillsatte en arbetsgrupp för en Asienstrategi.Vänsterpartiet uppskattar detta - i all synnerhetsom vi föreslog detta.I ett avseende är studierna och regeringens förslagnedslående. I såväl bakgrundsstudierna som ireferensgruppen har det funnits chockerande fåkvinnor. Det har påverkat arbetsgruppens resultat.Skrivelsen behandlar bara jämställdheten utifrån etträttsligt perspektiv. Regeringen har bortsett fråndet som var viktigt när man senast såg över målenför det svenska biståndet, då ett nytt sjättebiståndsmål - jämställdheten som utvecklingsfaktor -infördes. Könsproblematiken måste behandlas som ettutvecklingsproblem. Särskild uppmärksamhet bör ägnasåt de länder där kvinnorna varit delaktiga i kampenför nationell frigörelse, t.ex. . gällerdet att kvinnorna i en ny situation förmår behållaoch stärka sin ställning i samhällslivet.Jämställdhetsproblematiken måste ges en högreprioritet. Att hela denna mycket viktiga del fallitbort är att betrakta som ett allvarligt förbiseende.I Forskningspropositionen förslås en satsning pånaturvetenskap på bekostnad av humaniora ochsamhällsvetenskap. Möjligheterna till utbyte avkunskaper och idéer har vuxit med den nyainformationstekniken. Frågan är hur dessamöjligheter utnyttjas och vem de gagnar. Närregeringen vill få tekniskt och ekonomiskt erfarnapersoner att komplettera sitt kunnande borde dettainte enbart ske inom fackområden där mycken kunskapredan finns. Stöd i form av exempelvis stipendierm.m. när det gäller humaniora såsom språk ochkulturella förhållanden borde även anses somviktigt.Olika folkrörelser i var en produkt av ennationell frigörelsekamp. De asiatiskafolkrörelserna har en annan historia än de svenskaoch är på väg att institutionaliseras. Men nyasociala rörelser växer fram. Deras karaktär,inriktning och omfattning bestäms av lokalaförhållanden och lokala problem. Ett exempel på ettlokalt projekt, väl förankrat bland befolkningen idet område där man verkar, är i som Sida har stött.Ett problem är bristen på folklig organisering inomjordbruket i . Det svenska jordbruketsekonomiska föreningsrörelse borde engagera sig mer iAsien, t.ex. när det gäller att stärkaproducenternas ställning på världsmarknaden. Denaviserade om de enskildaorganisationernas roll bör få ett så brettdeltagande att det inte bara täcker de traditionelltetablerade folkrörelserna. De prioriteringar somregeringen räknar upp fångar inte i tillräcklig gradupp nya utvecklingstendenser.Det är viktigt att hävdar att de mänskligarättigheterna är universella. Alla försök att hävdaatt de skulle utgöra en inre angelägenhet för varjeenskilt land måste bestämt avvisas. Det störstahindret i arbetet för mänskliga rättigheter ochdemokrati i - och i allmänhet - ärKina. , som är en hämsko för utvecklingen av MR,skulle inte missgynnas om man tvingadeshörsamma en samordnad kritik mot landets MR-politik.Auktoritära regimer i krisdrabbade länderhar förlorat legitimitet och prestige i och meddessa länders ekonomiska nedgång. I några länder haren stor del av befolkningen hamnat underfattigdomsstrecket. Asienkrisen har dock på någrahåll medfört en öppning när det gäller ökad respektför MR. Det gäller framför allt . När detgäller har man genom alla år av diktaturintagit en alltför överseende hållning till denindonesiska regimen. är situationen i landetytterst turbulent. I Sydkorea spelarfackföreningsrörelsen en allt viktigare roll. IThailand har både fattigbönder och den fattigabefolkningen i städerna drivit på utveckling när detgäller demokrati och mänskliga rättigheter.Ett allvarligt problem är barnens rättigheter.Barnens situation är i ytterst svår. Densvenska regeringen har hörsammat begäranom att införa ett barnperspektiv i biståndet.Överraskande är att skrivelsen ägnar denna frågaringa uppmärksamhet. Regeringen borde ta till varaden opinion mot barnarbete och barnprostitution somförekommer. Här skulle stöd och uppmuntran till enrad frivilligorganisationer betyda åtskilligt.Fackliga rättigheter handlar i om betydligtmer än arbetsmarknadsfrågor. Det handlar också ompolitiskt inflytande, mänsklig värdighet och kampmot fattigdomen, som inte upphävs enbart medtillväxt utan genom en rättvis ekonomisk fördelning.Den dag som fackföreningarna i får rätt attförhandla och sluta avtal om löner och arbetsvillkorkommer också barn-arbetet att upphöra. Detta dockunder en viktig förutsättning - att även böndernafår anständiga villkor.Vi har starka invändningar mot regeringenspåstående att Asienkrisen visar klara likheter medden svenska finanskrisen . Det är väl käntatt varje kris har sin särskilda historia. Attframställa dessa båda kriser som parallella fenomenär ohistoriskt och ytligt. Meningarna är delade omden asiatiska krisens orsaker och vad bot denkräver. Bilden av den är splittrad. Globaliseringen med dess våldsammakapitalrörelser ställer länder och samhällen införnya stora och svåra hot, som måste mötas medpolitiska åtgärder.Analysen av säkerhetsläget i och avförhållandet mellan , , , Aseanländernaoch är mager i regeringens skrivelse. Detfinns mycket litet om etniska konflikter iregeringens skrivelse. Sådana finns många i Asienoch de är latent explosiva - i synnerhet i de falldå en etnisk minoritet i ett land är "statsbärande"i ett annat. Den ekonomiska krisen har fått gamlamotsättningar att blossa upp på nytt.Skrivelsen berör inte roll och ställning ivärlden. , och har, bl.a.utifrån sina stora befolkningar som argument,uttryckt krav på permanenta platser i FN:ssäkerhetsråd. Det är visserligen bra att regeringenobserverat IMF:s självkritik och dess doktrinärahantering av Asienkrisen. Mycket litet sägs dock omvad skall göra i IMF, eller närdet gäller Asiatiska , vilket vorerimligt i en proposition som avser att formulera enstrategi för framtiden.Regeringen problematiserar inte situationen mellanAseanländerna och förhållandet mellan EU ochAseanländerna. Regeringens skrivelse tar inte hellerupp de idéer och förslag som låg till grund för detskrinlagda . Regeringen menar att Sverigegenom WTO skall verka för andra länders tillträdetill EU:s marknader, vilket inte är möjligt då EU iWTO "talar med en röst". Regeringen hoppas på attSveriges EU-medlemskap kommer att förstärka effektenav dess politiska agerande på handelspolitikens ochbiståndspolitikens område. Regeringen föreställersig att man kan ändra EU:s protektionistiskahandelspolitik. Historien har inte verkat iden riktningen. De asiatiska exportörerna hämmas avEU:s kvotering. Detsamma gäller EU:sjordbrukspolitik.I skrivelsen har man förväntningar påutlandssatsningar och deras effekt på Sverigesekonomiska tillväxt. Men skapade snabbt marknad i med hjälp av frikostiga u-landskrediter. Dock utan någon nämnvärd effekt påSveriges ekonomi.Vi vill peka på de möjligheter som öppnas försvenska företag i samband med den planeradeutbyggnaden av infrastrukturerna i . Med enkraftig satsning på kommunikationer avser man attknyta samma med . Här kansvenskt miljökunnande bidra till en hållbarareutveckling än de storskaliga projekten.Regeringen hoppas på samarbete med -framför allt när det gäller exporten av JAS. Därpågår väpnade konflikter, vilket borde förhindraexport. Inget sägs om leveranser av krigsmaterieltill . avråder bestämt frånkrigsmaterielexport till , ,och andra länder som berörs i skrivelsen.I skrivelsen sägs att man via vill hakontakt med de kinesiska affärsnätverken i Öst- ochSydöstasien. Det är knappast troligt att dessaslutna organisationer skulle släppa in . Fördet andra måste dessa nätverks affärsmetoder ochaffärspraktik ifrågasättas.Vänsterpartiet ser regeringens skrivelse om enstrategi för som en första skiss till ensådan. Det dominerande synsättet när detgällt utvecklingen i har varit ekonomernasmakroperspektiv. För att underlätta en demokratiskutveckling, ökad respekt för mänskliga rättigheteroch en positiv ekonomisk och social utveckling krävsatt en rad andra perspektiv anläggs på förhållandenai och då utifrån konkreta, lokalaomständigheter.2. Ett utökat bistånd till (mom. 2), , ,(alla m) anför:Erfarenheterna av vad som verkligen skaparutveckling har successivt ökat. Det är nu dags attlämna gammaldags utbetalningsmål, som uppfyllts såfort pengarna levererats, och att i stället inriktasig på att utrota fattigdomen med hjälp av mätbaraeffektivitetsmål.3. Ett ökat utbildnings- ochforskningssamarbete med och övrigaStillahavsasien (mom. 4), , ,(alla m) och ()anför:Ett utökat samarbete på forsknings- ochutbildningsområdet är ytterst angeläget. Även härgäller det att utnyttja tillgängliga resurser påeffektivaste sätt. Eftersom länder som ,, och i många avseenden ärmer tekniskt och vetenskapligt avancerade änSverige, torde det i relationen till dessa ländervara mest angeläget att skaffa fram studie- ochforskarplatser åt svenskar vid deras universitet. Irelationen till och torde detomvända vara angelägnast. Här har Sverigefortfarande mycket att erbjuda.4. Trepartssamarbete i biståndet (mom. 5), , ,(alla m), och (båda kd) anför:Många länder i Stillahavsasien har visat att det ärmöjligt att gå från absolut fattigdom till relativtvälstånd - ofta även utan tillgång påmera betydande naturresurser. Erfarenheterna frånsådana framgångsrika länder är ovärderliga vidutformningen av det fortsatta utvecklingssamarbetetvärlden över. är ett av de länder som lyckatsallra bäst. Det är därför angeläget att sökasamverkan med just för att pröva etttriangelsamarbete, där och Sverigetillsammans utformar utvecklingspartnerskap med ettantal . Det är angeläget att Sidasnarast tar sådana kontakter.5. Svenska främjandefrågor i (mom.12), , ,(alla m) anför:Regeringsskrivelsen presenterar en svensk strategibyggd på vår gamla illusion om som en klok,rik och välmenande storebror gentemot världen iövrigt.