bet · GM01SfU6 · 1999-03-02 00:00:00 — I detta betänkande behandlas sex motionsyrkanden omsocialavgifter väckta . Flertalet rör frågan omreducerade socialavgifter för trädgårdsnäringen.Därutöver behandlas ett motionsyrkande som rör kravpå att i avgiftssammanhang likställa ersättning somutges från annan ideell förening än idrottsföreningmed ersättning från en idrottsförening.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats två reservationer.Motioner väckta 19981998/99:Sf231 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avskattelagstiftningen i det syfte som i motionenframförts om skatteregler för föreningsledare.1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om arbetsgivar-och sociala avgifter för säsonganställd personal.1998/99:MJ241 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetsgivar- ochsociala avgifter för säsonganställd personal.1998/99:MJ255 av m.fl. (m) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag omnedsättning av arbetsgivaravgiften i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:N238 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den lönesummasom ger rätt till reducerad arbetsgivaravgift skallberäknas på den årliga lönesumman för att intemissgynna säsonganställningar.1998/99:Sk306 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetsgivaravgifterför företag med säsongsvariationer. Allmänt om socialavgifterSocialavgifter betalas enligt lagen (1981:691) omsocialavgifter () i form av arbetsgivaravgifteroch egenavgifter.Den totala avgiftssumman för arbetsgivare är förinnevarande år av avgiftsunderlaget.En egenföretagare betalar för år 1999socialavgifter av avgiftsunderlaget.Avgifterna beräknas i princip på inkomsten av annatförvärvsarbete.Som framgår nedan har såväl arbetsgivare som densom har inkomst av annat förvärvsarbete rätt att vidavgiftsberäkningen göra avdrag på visst sätt påavgiftsunderlaget.Arbetsgivare skall vidare enligt lagen (1994:1920)om allmän löneavgift betala en allmänlöneavgift som för utgör avunderlaget, dvs. av arbetsgivaren utgiven lön m.m.Enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgiftskall den som har inkomst av anställning eller annatförvärvsarbete betala allmänpensionsavgift av avgiftsunderlaget.Socialavgifter och trädgårdsnäringenGällande ordningSedan den 1 januari 1997 gäller enligt 2 kap. 5 a §SAL att en arbetsgivare vid beräkning avarbetsgivaravgifter får göra avdrag med5 % av avgiftsunderlaget, dock högst . Den 1januari 1998 höjdes det högsta belopp med vilketavdrag får göras till . Vid beräkningen avegenavgifter får enligt 3 kap. 5 a § avdraggöras av avgiftsunderlaget, dock högst med per år.Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall enligt 2kap. 4 § och 3 kap. 5 § bortses bl.a. frånersättning till en och samme arbetstagare respektivefrån ersättning för arbete för någon annans räkningom ersättningen inte uppgått till 1 000kr. I fråga om egenavgifter gäller dock inte dettaom ersättningen utgör inkomst av näringsverksamhet.Enligt 3 kap. 2 § andra stycket lagen (1962:381) omallmän försäkring (AFL) gäller motsvarande gräns vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst avanställning respektive av annat förvärvsarbete. Ensådan gräns gäller även för pensionsgrundandeinkomst enligt 2 kap. 9 § lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (LIP). Sistnämnda laghar i denna del trätt i kraft den 1 januari 1999.Av följer vidare att arbetsgivare har attbetala avgifter på inkomster för arbete utfört iSverige.Enligt 1 kap. 3 § (AFL) har i princip endastpersoner som är bosatta i rätt till förmånerenligt AFL. Detsamma gäller i fråga om intjänande avinkomstgrundad ålderspension enligt 1 kap. 4 § LIP.Enligt förordning (EEG) nr 1408/71 omfattas enligthuvudprincipen den enskilde av lagstiftningen i denstat där han eller hon förvärvsarbetar. Det innebäratt för EU/EES-medborgare kan nämnda bosättningskravinte upprätthållas. Motsvarande kan gälla även förpersoner som omfattas av en överenskommelse omsocial trygghet som ingått med annan stat.MotionernaGöte m.fl. (m) begär i motion MJ255yrkande 2 förslag om nedsättning avarbetsgivaravgiften. Enligt motionärerna tvingasträdgårdsodlarna betala fulla socialavgifter förarbetskraft från länder utanför EU trots attdessa inte får tillgodogöra sig trygghetssystemeti dess helhet. Vidare tillämpas enligtmotionärerna i flera EU-länder betydandelättnader i avgiftsuttaget på tillfälligtanställd skördearbetskraft. Den i Sverigeavgiftsfria lönegränsen på , som gälltsedan år 1985, bör mot bakgrund härav omprövas.Motionärerna framhåller vidare att nedsättningenav socialavgifterna med 5 procentenhetermissgynnar företag med säsongsvariationereftersom dessa inte kan utnyttja nedsättningen påsamma sätt som företag med jämn sysselsättningunder . Nedsättningen bör därför baseraspå årslönesumman i stället för per månad.I motion MJ224 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 32 ett tillkännagivande om arbetsgivar- ochsocialavgifter för säsonganställd personal.Motionärerna framhåller att arbetsgivaravgifterna ide flesta EU-länderna är reducerade för sådanpersonal. Med hänsyn härtill anser de att regeringenbör återkomma med förslag om minskade avgifter försäsonganställd personal liksom med förslag som germöjlighet för företag med säsongsysselsättning attutnyttja avgiftsnedsättningen fullt ut. Ett iprincip likalydande yrkande återfinns i motion MJ241yrkande 4 av ().I motion N238 av m.fl. (c) begärs iyrkande 4 ett tillkännagivande om att den lönesummasom ger rätt till reducerad arbetsgivaravgift skallberäknas på den årliga lönesumman för att intemissgynna säsonganställningar. För att inte begränsaungdomars möjlighet till säsongarbeten bör enligtmotionärerna nedsättningen beräknas på den årligalönesumman och inte som göras . Äveni motion Sk306 yrkande 2 av m.fl.(c) begärs ett tillkännagivande omarbetsgivaravgifter för företag medsäsongsvariationer.Utskottets bedömningUtskottet, som tidigare avstyrkt liknandemotionsförslag, senast i betänkande 1997/98:SfU10,vill anföra följande.Frågan om arbetskraftskostnaderna iträdgårdsnäringen och dessas betydelse ikonkurrenshänseende har varit föremål för utredning.I betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU1997:167) har Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion framhållit bl.a. att ettkostnadsavlyft av en del av arbetsgivaravgiften försäsongarbetskraft inom trädgårdsodlingen, vidöverväganden om möjliga selektiva branschåtgärdertill stöd för en enskild branschskonkurrenssituation, kan vara en sådan möjligåtgärd. Trädgårdsnäringens strukturellaarbetskraftssituation och konkurrenssituation ärenligt utredningen så specifik att åtgärder kanmotiveras här utan att behöva skapa prejudikat fören bredare sektor av näringslivet. Utredningen hardock inte lagt fram något preciserat förslag omsänkta arbetsgivaravgifter för trädgårdsnäringen.Utskottet konstaterar att rätten till förmåner ihuvudsak är knuten till bosättning i medanavgörande för om socialavgifter skall betalas härbl.a. är om arbetet utförs i och huruvidaarbetsgivaren är svensk eller inte. För flertaletandra än EU/EES-medborgare som förvärvsarbetar iSverige utan att vara bosatta här innebär reglernaatt de i princip inte är berättigade till svenskasocialförsäkringsförmåner trots att arbetsgivarenmåste betala socialavgifter. Utskottet anser att manså långt möjligt bör upprätthålla ett samband mellansocialavgifter och de förmåner som utges frånsocialförsäkringssystemen och att det förhållandetatt socialavgifter tas ut på ersättningar som integer rätt förmåner i princip inte ärtillfredsställande. Utskottet vill peka på attUtredningen om socialförsäkringens personkrets ibetänkandet En lag om socialförsäkringar (SOU1997:72) föreslagit bl.a. att den som arbetar iSverige skall vara försäkrad för arbetsbaseradeförmåner, dvs. förmåner avsedda att täckainkomstförluster (t.ex. sjukpenning,rehabiliteringsersättning, föräldrapenning övergarantinivån och tillfällig föräldrapenning).Betänkandet är föremål för beredning inomRegeringskansliet och en proposition omsocialförsäkringens personkrets är aviserad tillapril 1999.Utskottet anser inte att det finns skäl attföregripa regeringens beredning av ovan nämndautredningsförslag respektive den aviseradepropositionen om socialförsäkringens personkrets.Vad gäller frågan om nedsättning av socialavgifterför företag med säsonganställd personal har redanfinansutskottet i betänkande 1996/97:FiU20 uttalatatt en ordning med månadsvisa avdrag inte ärtillfredsställande. Utskottet delar dennauppfattning och förutsätter att regeringen, om detvisar sig möjligt, lägger fram förslag om en årligavstämning i efterhand.Utskottet vill tillägga att den ovan redovisadegränsen på inte har ändrats sedan den 1januari 1985, vilket också påpekas i motion MJ255yrkande 2. Detta förhållande kan enligt utskottetdock inte motivera att gränsen höjs eftersom enhöjning skulle medföra att arbetstagare som har småinkomster från ett större antal tillfälligaarbetsgivare, t.ex. musiker, skulle få en mycket lågpensionsgrundande inkomst. Med hänsyn till dennaeffekt kan utskottet inte ställa sig bakom ett kravpå en höjning. Därtill kan konstateras att gränsenpå såvitt gäller pensionsgrundande inkomsthar överförts till 2 kap. 9 § LIP.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaMJ255 yrkande 2, MJ224 yrkande 32, MJ241 yrkande 4,N238 yrkande 4 och Sk306 yrkande 2.Ideell föreningsverksamhetGällande ordningSom redovisats i föregående avsnitt skall man vidbestämmande av avgiftsunderlaget bortse frånersättning till en och samme arbetstagare respektivefrån ersättning för arbete för någon annans räkningom ersättningen inte uppgått till 1 000kr.Även om ett anställningsförhållande inte föreliggerskall enligt 1 kap. 2 § andra stycket den ansessom arbetsgivare som utgett ersättning som enligtbl.a. 3 kap. 2 § andra stycket AFL är att hänföratill inkomst av anställning.Av 3 kap. 2 § andra stycket AFL framgår att man vidberäkning av sjukpenninggrundande inkomst avanställning skall bortse från ersättning somidrottsutövare får från sådan ideell förening somhar till huvudsakligt syfte att främja idrottsligverksamhet, om ersättningen från föreningen underåret inte kan antas uppgå till minst ett halvtprisbasbelopp.I fråga om pensionsgrundande inkomst gäller fr.o.m.den 1 januari 1999 enligt 2 kap. 13 § LIP attersättning som en idrottsutövare fått från en sådanförening som nämnts inte är pensionsgrundandesom inkomst av anställning om ersättningen under ettår har understigit ett halvt prisbasbelopp.Ersättning som utges till en idrottsutövare ärsåledes under angivna förutsättningar befriadfrån avgiftsskyldighet om ersättningen under ett årunderstiger ett halvt basbelopp. I övriga fall utgördet avgiftsfria beloppet för ett år.MotionenLeif () begär i motion Sf231 enöversyn av skattelagstiftningen i det syfte som imotionen framförts om skatteregler förföreningsledare. Motionären anser att möjlighetenatt slippa betala arbetsgivaravgifter på lönmotsvarande maximalt ett halvt basbelopp börgälla all ideell föreningsverksamhet medallmännyttigt syfte och inte baraidrottsföreningar. En teaterledares ochfotbollsledares insatser bör enligt motionärenvärderas lika.Utskottets bedömningUtskottet har avstyrktmotionsyrkanden med krav på att iavgiftssammanhang likställa ersättning från annanideell förening än idrottsförening med ersättningfrån en idrottsförening, senast i det avriksdagen godkända betänkandet 1997/98:SfU10.Utskottet har ovan pekat på konsekvensen ipensionshänseende av att höja den avgiftsfriagränsen på framför allt för arbetstagaremed små inkomster från ett större antal tillfälligaarbetsgivare. Samma skäl kan anföras mot attutsträcka den avgiftsfria gränsen på ett halvtbasbelopp till att gälla andra ideella föreningar änidrottsföreningar. Med hänsyn således till riskenför urholkning av pensionsskyddet för den enskildekan utskottet inte ställa sig bakom ett sådant krav.Utskottet vill tillägga att i det nyaålderspensionssystemet kommer varje kronas inkomstunder hela livet att få betydelse för det framtidapensionsutfallet. I proposition 1997/98:151 medförslag om ett nytt ålderspensionssy-stem angavs (s.203) att särregeln för idrottsutövare därför kanifrågasättas. Ett slopande av särregeln skulle dockenligt propositionen kräva särskilda övervägandenbl.a. när det gäller idrottsföreningars ekonomiskasituation. Som framgår ovan har den aktuella regelndärefter överförts till det reformeradeålderspensionssystemet.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf231. beträffande trädgårdsnäringenatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkande 32,1998/99:MJ241 yrkande 4, 1998/99:MJ255 yrkande2, 1998/99:N238 yrkande 4 och 1998/99:Sk306yrkande 2,res. 1 (m, kd, c)2. beträffande ideellföreningsverksamhetatt avslår motion 1998/99:Sf231.res. 2 (m, kd)den 2 mars 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), MargitGennser (m), (), (),(), (),(), (), LennartKlockare (s), (), Carlinge Wisberg(v), (), (),(), (),() och (). Trädgårdsnäringen (mom. 1)(), (), UlfKristersson (m), (), GöranLindblad (m), () och KennethLantz (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Socialavgifter och trädgårdsnäringenbörjar med "Utskottet, som" och slutar med "yrkande2" bort ha följande lydelse:Inom den yrkesmässigt bedrivna trädgårdsodlingensysselsätts ett stort antal personer underskördearbetet. skall storavolymer av t.ex. jordgubbar och äpplen skördas. Detär i regel svårt och i vissa fall helt omöjligt attklara detta arbete med svensk arbetskraft, varförodlarna i stor utsträckning måste lita tillarbetskraft från andra länder men även tillskolungdomar. Trots att dessa inte kan tillgodogörasig hela trygghetssystemet måste odlarna betalafulla socialavgifter för denna arbetskraft. Näringarmed stora säsongsvariationer missgynnas dessutom avatt de inte kan tillgodoräkna sig sammaarbetsgivaravgiftssänkning som andra företag.Reglerna måste omgående ändras så att lönesummanberäknas på den årliga lönesumman och inte som i dagpå en lönesumma (motsvarande högst entolftedel av ).När man jämför arbetskraftskostnaderna förskördearbetskraft i med kostnaderna i EU-länderna kan man konstatera attarbetsgivaravgifterna för säsonganställd personal ide flesta EU-länderna är kraftigt reducerad.Eftersom detta innebär en betydande konkurrensfaktorbör enligt utskottets mening en översyn göras avmöjligheterna till nedsättning avarbetsgivaravgifterna eller till särskilda undantagför erläggande av sådana avgifter för säsongmässigskördearbetskraft. Vidare bör frågan om en höjningav den avgiftsfria gränsen på utredas. anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande trädgårdsnäringenatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ224 yrkande32, 1998/99:MJ241 yrkande 4, 1998/99:MJ255yrkande 2, 1998/99:N238 yrkande 4 och1998/99:Sk306 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Ideell föreningsverksamhet (mom. 2)(), (), UlfKristersson (m), (), GöranLindblad (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Ideell föreningsverksamhet börjar med"Utskottet har" och slutar med "motion Sf231" bortha följande lydelse:Ersättning som utges till en idrottsutövare elleren idrottsledare är under vissa förutsättningarbefriad från avgiftsskyldighet om ersättningen underett år understiger ett halvt basbelopp. Utskottetkonstaterar att det finns en stor grupp ungdomar somsöker sig till annan verksamhet än idrottsrörelsen.Det borde enligt utskottet vara naturligt attbehandla alla ungdomar lika. Med hänsyn härtill ochdå även en teaterledares och en fotbollsledaresinsats bör värderas lika anser utskottet att ocksådet övriga föreningslivet som uppfyller kravet påallmännyttig förening bör omfattas av samma reglersom idrottsför-eningarna. Detta bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande ideell föreningsverksamhetatt med bifall till motion 1998/99:Sf231 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.