bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Kommittén planerar att lämna sittslutbetänkande år 2000.I mars 1998 överlämnade till regeringen ett nationelltprogram för forskning om ojämlikhet i hälsa. Iprogrammet anges bl.a. att det finns flera skäl attsärskilt beakta barns villkor i ettforskningsprogram om ojämlikhet i hälsa. Eftersombarn i mindre utsträckning än vuxna själva kan väljasin situation kan de generellt ses som en utsattgrupp. Deras ohälsa bör redan av detta skäl ställasi fokus. Därutöver har barns villkor troligtvislångsiktiga effekter för deras hälsa senare i livet,anförs det i forskningsprogrammet.Folkhälsoinstitutet har tillsammans med ett antalandra myndigheter tagit initiativet till en storinformationssatsning om innemiljön, Inne 99. kommer innemiljön att belysas urmånga olika aspekter, bl.a. luftkvalitet ochtermiskt klimat, ljudmiljö, olycksrisker m.m. Syftetmed satsningen är att få beslutsfattare i företag,myndigheter och organisationer att uppmärksammabehovet av en sund och hälsosam innemiljö. Sambandetmellan innemiljön och hälsan utgör grunden och skalllyftas fram. kommersatsningen att fokusera på barns innemiljöer iskolor och daghem.Folkhälsoinstitutet skall enligt regleringsbrevetför utveckla metoder för att bättrenå föräldrar med information i bl.a.allergiförebyggande syfte. Arbetet skall inriktasmot verksamheter som t.ex. mödra- ochbarnavårdscentraler och vårdcentraler. Uppdragetskall redovisas senast den 31 mars 2000.Enligt regleringsbrevet för avseendeBarnombudsmannen skall det olycksfallsförebyggandearbetet för barn och ungdomar utvecklas ochförbättras och riskmedvetandet hos barn och ungdomaröka. skall redovisa bl.a. vilkaåtgärder myndigheten har vidtagit för att samordnaoch utveckla det olycksförebyggande arbetet, vilkaaktörer som har nåtts av myndighetens insatser,vilka effekter som har uppnåtts samt vilka områdensom bör prioriteras.Nationella riktlinjer för allergi i skolan harnyligen utarbetats av ,för skolsköterskor, , ,, ochFHI. Riktlinjerna skall remitterastill bl.a. landsting och kommuner.Utskottets bedömningSedan länge pågår arbete på bred front för attförebygga allergi och lindra dess verkningar.Folkhälsoinstitutet, och andra berördamyndigheter kommer, inom ramen för satsningen påtemat Inne 99, att under innevarande år initieraaktiviteter med inriktning på inomhusmiljöer därbarn och ungdomar vistas. harfått i uppdrag att utveckla metoder för att bättreinformera föräldrar när det gällerallergiprevention. Nationella riktlinjer för allergii skolan har utarbetats. Vidare kommer bl.a.allergier, tobaksrökning och folkhälsoinsatser förbarn och ungdomar att vara prioriterade områden iKommitténs för nationella folkhälsomål fortsattaarbete. Utskottet anser att motionerna So8 (c)yrkande 10 och So309 (mp) yrkande 3 delvis får ansesi huvudsak tillgodosedda och avstyrker dem därför.När det gäller skadeförebyggande verksamhet pågårockså arbete på bred front, bl.a. genom detnationella tvärsektoriella skadeprogrammet samtgenom kommunala och regionala program förskadeförebyggande åtgärder. har iuppdrag att bl.a. samordna och utveckla detolycksförebyggande arbetet för barn och ungdomar.Vidare kommer skador såsom folkhälsoproblem attbelysas av folkhälsomål.Även motionerna So8 (c) yrkande 11 och So263 (kd)yrkandena 1-3 är i huvudsak tillgodosedda ochavstyrks.Enligt det nationella programmet för forskning omojämlikhet i hälsa finns det flera skäl till attsärskilt beakta barns villkor och ställa derasohälsa i fokus. Utskottet konstaterar vidare attKommittén för nationella folkhälsomål kommer attlyfta fram barn- och ungdomsperspektivet i sittarbete med hälsomål och strategier förfolkhälsoarbetet. Yrkandena 12 och 13 i motion So8(c) är också i huvudsak tillgodosedda och avstyrks.I forskningspropositionen 1996/97:5 anförderegeringen att det är viktigt med en kontinuerligoch bred forskning om barns villkor och om hur barnshälsa utvecklats. Vidare har påtalat behovet av forskningom barns fysiska och psykiska hälsa. Mot bakgrundhärav anser utskottet att motion So464 (fp) yrkande13 bör avslås.FöräldrautbildningMotionernaI motion So380 av m.fl. (v) hemställsom ett tillkännagivande om behovet av utökadföräldrautbildning (yrkande 5). Motionärerna anseratt föräldrautbildning och föräldrastöd kan behövasunder barns hela uppväxttid och att föräldrar istörre utsträckning bör ges möjlighet till sådantstöd när mödra- och barnavårdscentralernas ansvarupphört. Formerna för föräldraträffar inom för- ochgrundskolan bör utvecklas så att alla föräldrar,även exempelvis invandrarfamiljer, kan känna sigdelaktiga, anförs det i motionen.I motion So448 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag som stöderoch stimulerar föräldrastödjande verksamhet.Motionären anser att verksamheter som arbetar medföräldrastöd och föräldrautbildning behöver stödfrån statsmakterna.I motion So379 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande av vad i motionen anförts omrelationsstörningar mellan spädbarn och föräldrar(yrkande 10). Motionärerna framhåller vikten av attett fungerande samspel mellan föräldrar och barnsnabbt kommer till stånd för att inte barnet skallriskera att skadas i sin utveckling. Enligtmotionärerna bör insatser med kvalificeradpsykologisk behandling påbörjas redan undergraviditeten och samspelsbehandling ingå iverksamheten vid varje mödravårdsenhet.I motion So464 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om att genomföra iSverige (yrkande 1). Enligt motionärerna börföräldrautbildning erbjudas inte bara föräldrar tillde minsta barnen utan även föräldrar med barn långtupp i tonåren. Motionärerna anser att mödra- ochbarnhälsovården samt skolhälso-vården är viktigastöd för föräldrarna och att neddragningarna inomdessa områden måste stoppas.I motion So352 av och () yrkas att regeringen ges till känna vad imotionen anförts om barnhälsovården. Motionärernaanser att föräldrastödjande projekt bör ingå ibarnhälsovårdens ordinarie verksamhet. Kontakten medsamtliga barn och föräldrar bör fortsättaregelbundet tills barnet börjar skolan. Det krävsmetodutveckling, utbildning av personal och ettsamarbete mellan hem, skola, föreningar,socialtjänst, fritidsledare, polis m.fl., anförsdet.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har behandlat motionsyrkanden omföräldrautbildning och stöd i föräldraskapet vid ettflertal tillfällen, senast i betänkande1997/98:SoU13, vartill hänvisas (s. 68 f.).Utskottet avstyrkte där ett antal motionsyrkanden omföräldrautbildning i avvaktan på regeringensaviserade proposition med anledning av betänkandetStöd i föräldraskapet (SOU 1997:161). Riksdagenföljde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare bedömning attberedningen i av betänkandet Stödi föräldraskapet bör avvaktas. Motionerna So352 (s),So379 (kd) yrkande 10, So380 (v) yrkande 5, So448(kd) och So464 (fp) yrkande 1 avstyrks.Familjerådgivning m.m.MotionenI motion So380 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en plan för utvidgadverksamhet vid familjerådgivningsbyråer (yrkande 8).Motionärerna anför att en bra familjerådgivning kanbidra till att reda ut problem i samband medskilsmässa eller till att skilsmässa helt kanundvikas. Motionärerna önskar en plan för hur enutvidgad avgiftsfri familjerådgivning skall kunnaförverkligas i alla kommuner. I motionen begärsvidare ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om att öka möjligheterna att utsekontaktperson eller ombud för barn (yrkande 9).Kontaktpersonens uppgift skall vara att se tillbarnets bästa i krislägen, t.ex. vid skilsmässa.Förordnade av kontaktperson eller ombud skall enligtmotionärerna kunna begäras av barnet, socialnämnden,vårdnadsutredaren eller någon barnet närståendeperson.Bakgrund och tidigare behandlingFamiljerådgivning är enlagstadgad verksamhet enligt 12 a § andra stycketsocialtjänstlagen. Kommunerna skall sörja för attfamiljerådgivning kan erbjudas dem som begär det.Enligt 35 § samma lag får kommunen för denna tjänstta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunenbestämmer men ej överstigande självkostnaderna.I betänkande 1993/94:SoU10 Familjerådgivningbehandlade utskottet regeringens förslag om attkommunerna skulle vara skyldiga att erbjudafamiljerådgivning. Utskottet ansåg att kommunernaborde ges möjlighet att ta ut skäliga avgifter förfamiljerådgivningen och föreslog att 35 §socialtjänstlagen skulle ändras så att detta klartframgick. Enligt utskottet borde avgifterna dockinte läggas på en sådan nivå att de avhållerenskilda från att vända sig tillfamiljerådgivningen.Socialnämnden kan enligt 10 § tredje stycketsocialtjänstlagen utse en kontaktperson eller enfamilj med uppgift att hjälpa den enskilde och hansnärmaste i personliga angelägenheter, om denenskilde begär eller samtycker till det. För attsocialnämnden skall kunna utse en kontaktperson förett barn krävs att barnetsvårdnadshavare begär eller samtycker till det. Harbarnet fyllt får kontaktperson utses endast ombarnet självt begär eller samtycker till det.Motionsyrkanden med krav på en utvidgad avgiftsfriverksamhet vid familjerådgivningsbyråer harutskottet behandlat vid ett flertal tillfällen,senast i betänkande 1997/98:SoU13. Utskottet vidhöllatt det inte var berett att ta ett sådant initiativsom begärdes i motionen och avstyrkte densamma.I samma betänkande behandlades även ettmotionsyrkande om att öka möjligheterna att utsekontaktperson eller ombud för barn. Utskottet varinte heller berett att ta något sådant initiativ ochavstyrkte yrkandet.Riksdagen följde utskottet.Utskottets bedömningUtskottet har inte ändrat inställning vare sig ifråga om en utvidgad avgiftsfri verksamhet vidfamiljerådgivningsbyråer eller beträffandemöjligheterna att utse kontaktperson eller ombud förbarn. Motion So380 (v) yrkandena 8 och 9 avstyrksdärför.SkolfrågorMotionernaI motion So7 av m.fl. (v) begärs etttillkännagivande om romska barn och deras möjlighettill en trygg uppväxtmiljö (yrkande 8). Enligtmotionärerna erbjuder den svenska skolan inte någontrygg studiemiljö för romska barn. De känner sigförnedrade och diskriminerade och har ofta svårt attfölja med i skolarbetet, bl.a. på grund av att denromska kulturen bygger på en muntlig tradition medanden svenska skolan främst är inriktad på skriftligaprestationer. Enligt motionärerna hoppar mångaelever av skolan eller går ut med ofullständigabetyg. Motionärerna anser att barnomsorg och skolaskall ta hänsyn till de romska barnensförutsättningar och att deras särskilda behov skalluppmärksammas och tillgodoses. Inom både förskolaoch skola bör det arbetas fram undervisningsmetodersom tar hänsyn till den romska kulturens muntligakaraktär. Romska lärare och elevassistenter börfinnas som förebilder, anförs det vidare. I motionenbegärs vidare ett tillkännagivande till regeringenom vad i motionen anförts om en trygg skolmiljö ochutökat vuxenstöd (yrkande 13). Motionärerna påpekaratt en fjärdedel av alla barn mobbas redan pålågstadiet. Motionärerna anser att barn har sammarätt som vuxna till en fungerande arbetsmiljö, bådefysiskt, psykosocialt och studiemässigt. Skolanmåste ges förutsättningar att skapa en miljö därbarnen kan känna sig trygga och ha tillgång till ettutökat vuxenstöd, både i undervisningen och pårasterna, anförs det. Motionärerna begär även etttillkännagivande av vad i motionen anförts omelevinflytande (yrkande 14). elever harinte något egentligt inflytande på vare sigundervisningen eller skolmiljön, trots att de önskardetta och i många frågor dessutom har större kunskapän skolpersonalen. Motionärerna anser att barn ochungdomar skall ha medinflytande i frågor som rör demsjälva och att deras unika kunskaper om sin egenarbetsmiljö och sina egna förhållanden skall tastill vara. I motionen begärs också etttillkännagivande om att ge barn kunskaper ombarnkonventionen (yrkande 15). Motionärerna vill attskolan skall ta ansvar för att barn får kunskap omsina rättigheter och att får entydlig plats i läroplanen. Slutligen hemställs imotionen om ett tillkännagivande till regeringen omvad i motionen anförts om alla barns rätt tillförskola (yrkande 16). Motionärerna anser att allabarn som bor i skall ha rätt till en plats ibarnomsorgen, oavsett om föräldrarna arbetar ellerhar blivit arbetslösa. Att ta ifrån barn derasdagisplatser om föräldrarna blir arbetslösa innebärdels att barnet förlorar en utvecklande miljö, delsatt förälderns möjlighet att söka arbete försämras,anförs det.I motion So8 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om att den nationellautvärderingen av skolan bör omfatta en systematiskredovisning av elevernas egna upplevelser av sinskolsituation (yrkande 9). Enligt motionärerna ärdet väsentligt att regelbundet ta reda på hur barnensjälva upplever skolan och systematiskt arbeta föratt allt fler barn från socialt mindre gynnade hemtrivs i skolan och tycker att den tillför dem någotmeningsfullt och viktigt. Utfallet av dessa"upplevelsestudier" bör ingå som en del av denationella utvärderingarna av skolan, anförs det.Tre motioner handlar om skolhälsovården.I motion So5 av m.fl. (kd)hemställs om ett tillkännagivande till regeringen ombehovet av nationella riktlinjer för skolhälsovården(yrkande 4). Enligt motionärerna har skolhälsovårdenorganiserats på olika sätt i olika kommuner, vilkethar medfört en viss ojämlikhet mellan kommunerna närdet gäller resurser till skolhälsovården. För attundanröja denna ojämlikhet behövs det enligtmotionärerna nationella riktlinjer avseende bådeskolhälsovården och skolpsykologerna.I motion So314 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om folkhälsoarbete för barn(yrkande 6 delvis). Motionärerna anser det angelägetatt satsa på skolhälsovården. Där kan man tidigtupptäcka ohälsofaktorer i barns vardagsmiljö samt gerådgivning till elever i riskzonen.I motion So464 av m.fl. (fp) yrkasatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om (yrkande 12delvis). Motionärerna anför att köerna ökar tillbarn- och ungdomspsykiatrin, vilket sannolikt berorpå nedrustningen av skolhälsovården. Motionärernakräver att skolhälsovården skall förstärkas.I två motioner berörs sex- och samlevnadsfrågor.I motion A808 av m.fl. (c) hemställsatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om åtgärder för information till ungdomar omsex- och samlevnadsfrågor (yrkande 6). Enligtmotionärerna sker tonårsflickors sexuella debut ialltför hög grad på pojkarnas villkor. Motionärernaanser att ett aktivt jämställdhetsarbete måste skeredan under tonåren, både vad gäller ungdomars språkoch deras samlevnad. Skolhälsovården måste ges stödi informationen om sex- och samlevnadsfrågor tillungdomar. Ungdomsmottagningar som stöder och hjälperunga kvinnor behöver ge särskild information äventill unga män, anförs det vidare. Motionärerna anseratt bör ges i uppdrag att genomföraen upplysningskampanj speciellt riktad tilltonårsgrupperna.I motion So450 av () hemställs omett tillkännagivande till regeringen om att ettinformationsprogram riktat till ungdomar bör tasfram enligt intentionerna i motionen och att enutredning bör göras. Enligt motionären krävs av ungaflickor att de skall ställa upp på allt meravancerade sexlekar, vilket kan medföra både fysiskaoch psykiska men för dem. Motionären anser attfrågan bör utredas och kartläggas samt att ettprogram för information till skolorna bör tas fram.PropositionenSkolhälsovården är ett viktigt inslag i denförebyggande hälsovården för barn och ungdomar, sägsdet i propositionen. Enligt skollagen (1985:1100) ärkommunerna skyldiga att tillhandahålla skolhälsovårdför elever i bl.a. och gymnasieskolan.Skolhälsovården är dock ojämnt fördelad i landet.Enligt regeringens mening kan den stora variationenmellan kommuner inte anses ligga i linje medbarnkonventionens bestämmelser och anda. Ipropositionen redogörs för regeringens avsikt atttillsätta en särskild utredare inom området.Bakgrund och tidigare behandlingI skollagen (1985:1100) gäller sedan den 1 januari1998 skärpta bestämmelser om bl.a. mobbning (prop.1997/98:6, bet. 1997/98:UbU5). I 1 kap. 2 § stadgasatt den som verkar inom skolan särskilt skall aktivtmotverka alla former av kränkande behandling såsommobbning och rasistiska beteenden. Även iläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94)har rektors och lärares ansvar för arbetet motmobbning och annan kränkande behandling skärpts.Utbildningsutskottet föreslog i det ovannämndabetänkandet, vilket godkändes av , etttillkännagivande om att regeringen bör överväga hurman på lämpligaste sätt skall kunna markera atttrakasserier på grund av kön eller sexuell identitetinte får förekomma. I betänkandet behandlades ettflertal motioner om bl.a. mobbning och omarbetsmiljön i övrigt i skolan (s. 27-38).Enligt 4 kap. 2 § skollagen, som avser ,skall eleverna ha inflytande över hur derasutbildning utformas. Omfattningen och utformningenav elevernas inflytande skall anpassas efter derasålder och mognad. Motsvarande bestämmelser finnsäven för andra skolformer som t.ex. gymnasieskolan.I 3 kap. 6 § grundskoleförordningen (1997:599)föreskrivs att utformningen av elevinflytandet skallanges i skolornas arbetsplan. Av läroplanerna Lpo 94och Lpf 94 framgår vidare att rektor har ettsärskilt ansvar för att arbetsformerna utvecklas såatt ett aktivt elevinflytande gynnas. I den nyaläroplanen för förskolan (Lpfö 98) står det att allasom arbetar i förskolan skall verka för att detenskilda barnet utvecklar förmåga och vilja att taansvar och utöva inflytande i förskolan. Arbetslagetskall se till att alla barn får möjlighet att efterökande förmåga påverka verksamhetens innehåll ocharbetssätt och delta i utvärderingen avverksamheten.Av 2 a kap. 6 § skollagen följer attförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skalltillhandahållas i den omfattning det behövs medhänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier eller barnets eget behov.Motioner om alla barns rätt till förskolabehandlades bl.a. i betänkandena /98:UbU5 ochUbU16.Utbildningsutskottet behandlade motionsyrkanden om sex- ochsamlevnadsundervisning i betänkande 1997/98:UbU9 (s.22 f.) samt om jämställdhet mellan könen som delämneinom sexualundervisningen i betänkande 1997/98:UbU15(s. 8 f.).I budgetpropositionen för (utg.omr. 16avsnitt 4.5.2) tar regeringen upp frågan ombarnomsorg vid arbetslöshet. I av kommunernamister ett förskolebarn sin plats i barnomsorgen nären förälder blir arbetslös. För barn till arbetslösasom inte har någon barnomsorgsplats erbjuder endast28 % av kommunerna sådan plats. Regeringen anför attförskolan har betydelse för alla barns utvecklingoch lärande men störst betydelse för barn som påolika sätt är utsatta. För barn vars föräldrar ärarbetslösa spelar barnomsorgen en viktig roll, delsför barnens behov av trygghet och kontinuitet, delsför föräldrarnas möjligheter att söka ett nyttarbete. Regeringen anser att det är orimligt attarbetslöshet i familjen i nära hälften av landetskommuner innebär att barnet mister sin plats ibarnomsorgen.Som tidigare nämnts har regeringen tillsatt ensärskild utredare med uppdrag att kartläggaelevvårdens och skolhälsovårdens verksamhet ochfunktion samt överväga lämpliga åtgärder i syfte atthöja verksamhetens kvalitet och effektivitet (dir.1998:59). Utredningsarbetet skall vara avslutatsenast den 15 december 1999.Statsrådet besvarade den 1december 1998 en interpellation om sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan. Statsrådetuttalade bl.a. att det inom Utbildningsdepartementetinom kort kommer att tillsättas en projektgrupp somunder 1999 skall arbeta med värdegrundsfrågor. Tillgruppen skall knytas ett ungdomsråd som är tänkt attfungera som idégivare och referensgrupp.Ungdomsrådet kommer bl.a. att överväga hur sex- ochsamlevnadsundervisningen i gymnasiet kan förbättras.Statsrådet anförde vidare bl.a. att tagitfram referensmaterial om sex och samlevnad somskickats ut till samtliga grund-, sär- ochgymnasieskolor. har vidare fått i uppdragatt utarbeta referensmaterial om hur man lokalt kanarbeta med frågor som t.ex. trakasserier på grund avkön. Statsrådet uppgav sig ha för avsikt att haskärpt uppmärksamhet på dessa frågor och noga följadet lokala arbetet ute på skolorna.Jordbruksminister , tillikaansvarig för jämställdhetsfrågorna i regeringen,besvarade en interpellation omungdomars syn på sex. Ministern anförde attstatssekreterarna från Justitie-, Social-,Utbildnings- och Kulturdepartementen har påbörjatett arbete med att kartlägga de insatser som gjortsinom olika områden för att komma till rätta medproblemet med våld mot och mobbning av kvinnor ochflickor. Sammanställningen kommer att bli klar förejul och därefter kommer eventuellt vidare åtgärderatt vidtas. Det handlar enligt ministern om attförändra grundläggande värderingar och det krävs attbåde skolan och föräldrarna tar sitt ansvar ifrågan.Regeringen har givit i uppdrag bl.a. attgranska skolornas arbete mot mobbning och attutvärdera skolornas sex- och samlevnadsundervisning.Utbildningsutskottets yttrandeNär det gäller frågan om att bör fåen tydlig plats i läroplanen, erinrarutbildningsutskottet om att det av läroplanerna förungdomsskolan framgår att rektor har ett särskiltansvar för att skolpersonalen får kännedom om deinternationella överenskommelser som harförbundit sig att beakta i utbildningen. Ianslutning till att läroplanerna fastställdes gavSkolverket ut en bok på regeringens uppdrag,Överenskommet. Boken, som innehåller fyrainternationella överenskommelser vilka ligger tillgrund för de nya läroplanerna, har skickats ut tillalla lärare och rektorer för att användas somstudiematerial i undervisningen.Utbildningsutskottet utgår från att rektorerna tarsitt ansvar i nu berört hänseende och därmed gör detmöjligt för barn att tidigt lära känna sinarättigheter. Enligt utskottet bör socialutskottetanse motion So7 (v) yrkande 15 tillgodosedd ochavstyrka bifall till yrkandet.Utbildningsutskottet delar regeringens uppfattningatt skolhälsovården har en viktig roll i att tidigtupptäcka och förebygga olika problem. I direktiventill den särskilda utredningen om elevvården ochskolhälsovården erinrar regeringen om attBarnkommittén har påpekat att de stora variationernamellan kommuner i fråga om elevvården inte kan ansesligga i linje med bestämmelser ochanda. Mot bakgrund av pågående utredningsarbeteanser utbildningsutskottet att socialutskottet intebör föreslå att vidta någon särskildåtgärd med anledning av motion So5 (kd) yrkande 4.När det gäller frågan om romska barns situationpekar utbildningsutskottet på att har iuppdrag att undersöka hur situationen kan förbättrasför romska elever, vilket uppdrag skall redovisas imars 1999. Uppdraget har sin upprinnelse i enrapport, Romer i - tillsammans i förändring(Ds 1997:49). Med hänvisning till vad som redovisatsbör socialutskottet avstyrka motion So7 (v) yrkande8.Angående motionerna om skolmiljön och elevernasskolsituation erinrar utbildningsutskottet om deskärpningar och förtydliganden som gjorts iskollagen och i läroplanerna för att komma tillrätta med mobbning i skolan samt hänvisar till denutförliga behandling av frågorna som gjordes ibetänkande 1997/98:UbU5. Utskottet upplyser även omatt regeringen enligt uppgift avser att under år1999 ge i uppdrag att genom sinautbildningsinspektörer granska hur skolorna arbetarmed mobbning. Utskottet hänvisar vidare till detvärdegrundsprojekt som kommer att starta inomUtbildningsdepartementet. Slutligen påpekas attSkolverket gör attitydundersökningar,varvid man mäter attityder till skolan hos ettriksrepresentativt urval av allmänhet, föräldrar,elever och lärare. Den senaste rapportenpublicerades (nr144).Utbildningsutskottet föreslår att motionerna So7(v) yrkande 13 och So8 (c) yrkande 9 skallavstyrkas.Utskottet hänvisar med anledning av frågan omelevinflytande i skolan till bestämmelserna härom ibl.a. skollagen och läroplanerna. Utskottet nämneräven att , inom ramen förutvecklingsprojektet (Elev-inflytande -arbetssätt och arbetsformer), har givit utboken ha inflytande över allt, som sänts uttill samtliga skolor i .