bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — kan detkonstateras att det svenska jordbruket enbart delvis klarat avdet nya läget. Det är dock inte EU-medlemskapet som sådant somskapat problemen. Tvärtom kan det konstateras att medlemskapetär en nödvändighet för jordbruksnäringens möjligheter attutvecklas. Det är i stället inhemskt beslutade pålagor ochoutnyttjade ersättningar i kombination med drastiskt försämradeprisnivåer på vissa produkter som skapat problemen. Efter EU-inträdet måste svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustrikunna konkurrera på samma villkor som andra länder inom EU. Detsvenska jordbrukets och trädgårdsnäringens konkurrenskraftmåste stärkas (yrkande 3).Övriga frågorEnligt motion MJ11 (fp) behöver en expertgrupp sammankallas föratt utreda vilka negativa effekter och miljökostnader somjordbrukspolitiken genererar (yrkande 2). I motion MJ204 (mp)uppmärksammas vissa problem med de nu gällande trädesreglerna.Enligt motionären får brukaren inte köra ut på trädad mark föreden . Syftet med denna bestämmelse är att förhindra fusk.Vissa ogräs kan dock inte bekämpas mekaniskt så sent som den 1juli. Man tvingas då tillgripa totalutrotningsmedel i stället.Sverige bör hos kommissionen begära undantag frånträdesreglerna för att möjliggöra mekanisk bekämpning underförsommaren. Enligt motion MJ216 (kd) yrkande 3 behöverförändringsarbetet utvecklas med nya former för löpandekonsekvensutredningar. I detta sammanhang anser motionären attSkaraborgsområdet bör prövas som prognosområde (yrkande 4).Enligt motion MJ217 (m) bör hos regeringen begära attdet utreds om det går att medge "svart träda" i de områden somär lämpliga och som därmed kan bidra till ökade miljövinster.Normalt skall marken vara bevuxen. I vissa fall är det enfördel från miljösynpunkt att tillåta avsteg från dennahuvudregel. Mindre totalbekämpningsmedel kommer tillanvändning om möjligheten till mekanisk bekämpning förbättras.I motion MJ224 (m) framförs en rad synpunkter om jordbruketsvillkor i . Även i motion MJ231 (m) uppmärksammasträdesreglerna. I motionen framhålls bl.a. att trädan bör fåbrukas , både vid mekanisk och kemiskogräsbekämpning. Med nuvarande regler får trädan ej bearbetasföre . Detta innebär att konventionell träda utankemiska hjälpmedel är omöjlig de flesta år på grund av för korttid för ogräsbekämpning. I motion MJ240 (c) begärs en översynav ägofredslagstiftning så att fortsatt fäboddrift kan bedrivas(yrkande 1). Att arealersättningen till spannmål skall läggasut med samma belopp i hela landet yrkas i motion MJ246 (c)yrkande 1. Vidare anförs att den nya ersättningen tillvallensilage också bör läggs ut med samma belopp i hela landet(yrkande 2). Enligt motion MJ252 (fp) yrkande 10 bör riksdagenhos regeringen begära att en ny utredning tillsätts för att medutgångspunkt i EU:s miljömål se över vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket. Enligt motionMJ257 (kd) bör en konsekvensanalys om jordbruksnäringensbetydelse genomföras (yrkande 2). Vidare yrkas att frågan omskördeskadeskydd blir föremål för en utredning (yrkande 10). Imotion K322 (m) yrkande 2 betonas behovet av rättvis fördelningav landets EU- och nationella ersättningar till jordbruket iGävleborgs län. Kravet omfattar bl.a. det s.k. vallensilaget.Utskottets övervägandenJordbrukspolitikens inriktning m.m.Sveriges medlemskap i innebär att svenskt jordbruk omfattasav EU:s gemensamma jordbrukspolitik (Common AgriculturalPolicy, CAP) som också har starka regionalpolitiska inslag. tidigare framhållit i olika sammanhang (senast i bet.1998/99:MJU7) är det viktigt att det finns ett levandejordbruk i landets alla delar. Miljö- och regionalpolitiskahänsyn samt incitament till en inriktning mot kvalitet skallprioriteras i stället för kvantitet. Därmed skall det svenskajordbrukets ställning på EU-marknaden stärkas och grundenläggas till ett långsiktigt uthålligt jordbruk. Denna syn påden svenska jordbrukspolitiken sammanfaller med den avregeringen i andra sammanhang redovisade bedömningen av detsvenska jordbruket och den svenska livsmedelsindustrin somframtidsnäringar. Dessa näringars villkor har stor betydelseför möjligheten att nå viktiga politiska mål som uthålligtillväxt, ekologisk omställning, biologisk mångfald, regionalbalans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning. Vidarekan konstateras att EU-medlemskapet har inneburit fördelar försåväl primärproduktionen som förädlingsledet. Svensklivsmedelsexport har ökat betydligt. Livsmedelsindustrinsfortsatta konkurrenskraft bygger på möjligheten attvidareutveckla en produktion som bättre möter konsumenternaskrav på hög kvalitet, miljöhänsyn och omsorg om djur. Enlivsmedelspolitik som främjar en sådan utveckling ger därförden svenska livsmedelsproduktionen konkurrens-fördelar. Såvälden nationella som den europeiska livsmedelspolitiken måstedessutom ha ett globalt perspektiv. I en värld där de rikaländerna dumpar sin överskottsproduktion i bl.a. tredjevärldens städer kommer urbaniseringen i dessa delar av världenatt accelerera och en fortsatt ensidig exportproduktion avspecialgrödor att ytterligare utarma landsbygden och jordarna.Ländernas förmåga att försörja sig själva minskar. Dennationella livsmedelspolitiken måste därför inte baraintegreras i CAP utan även, liksom EU:s, ses och förstås i sittglobala sammanhang. På måste det ekonomiska ochekologiska hållbarhetsperspektivet präglalivsmedelsproduktionen om behoven från en ökande befolkningskall kunna mötas. Inför de kommande WTO-förhandlingarna harknutits förhoppningar om att i större utsträckningän skall integreras i det internationella handelssystemetsamt att förhandlingsresultatet skall medföra påtagligafördelar för . Jordbruksområdet är av särskiltintresse för av flera skäl. Många harbetydande export av eller exportpotential förjordbruksprodukter och en liberalisering av handeln medjordbruksprodukter kan gynna den ekonomiska utvecklingen idessa länder. I jordbruksavtalets artikel 20, som fastställermålsättningen för de kommande förhandlingarna, finns bl.a.inskrivet att hänsyn skall tas till behovet av särskild ochdifferentierad behandling av . Avslutningsviskonstaterar utskottet att den inriktning av den svenskajordbrukspolitiken som vid flera tillfällen tidigareställt sig bakom i stort sett sammanfaller med de synpunktersom nu redovisas i aktuella motioner. Enligt utskottets meningfinns det därmed ingen anledning att nu förorda någotytterligare uttalande från sida i dessa frågor.Motionerna MJ213 (v) yrkandena 7, 11 och 12, MJ216 (kd) yrkande1, MJ222 (c) yrkande 1, MJ257 (kd) yrkande 1, U512 (c) yrkande7 och So226 (fp) yrkande 13 avstyrks.När det gäller användningen av bekämpningsmedel vill utskottetutöver redovisningen ovan om inriktningen av den svenskajordbrukspolitiken anföra följande. ställde sigriksdagen bakom regeringens förslag om det fortsattabekämpningsmedelsprogrammet (prop. 1997/98:2,bet 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116). Därvid framhölls bl.a.att det övergripande målet för det fortsatta arbetet skall varaatt ytterligare minska hälso- och miljöriskerna vid användningav bekämpningsmedel i jordbruket och trädgårdsnäringen. Måletatt reducera den använda mängden aktiv substans har utgjort enviktig drivkraft i tidigare program och har i kombination medt.ex. substitutionsprincipen bidragit till minskade risker. Enminskad användning av aktiv substans behöver dock inte entydigtinnebära en riskminskning. Delmålen för det tredje programmetomfattar bekämpningsmedlens egenskaper samt exponering av denyttre miljön, arbetsmiljön och livsmedlen. Vidare ingår delmålför användningen av bekämpningsmedel samt sprutföraresbeteende. Utöver dessa åtgärder skall en kartläggning ochkvantifiering av riskerna göras i en högre utsträckning än vadsom gjorts tidigare. Under innevarande år utgår medel tillförsöks- och utvecklingsverksamhet och inom ramen förjordbrukets miljöprogram avsätts medel för informations- ochutbildningsinsatser till lantbrukare. Utskottet är, i likhetmed motionären, oroat över att användningen avbekämpningsmedel, mätt i doser per hektar, fortsätter att ökatrots de insatser som har gjorts. avser utskottetatt ta upp frågan om bl.a. jordbrukets miljöskatter vid enoffentlig utfrågning (se nedan) och att i det sammanhanget fåfrågan om bekämpningsmedelsskattens ändamålsenlighet belyst.Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ213 (v)yrkandena 5 och 6 lämnas utan vidare åtgärd i denmån de inte kan anses tillgodosedda.Förenklat regelverkDen svenska administrationen av EU:s gemensammajordbrukspolitik måste vara utformad så att den medverkar tillatt uppfylla EU:s och mål om ett bärkraftigt ocheffektivt jordbruk, biologisk mångfald, bibehålletkulturlandskap och regional utveckling. skalladministrationen inte orsaka onödiga kostnader, och enkelhetmåste därför vara målet i utformningen av denna. Som redovisasi årets budgetproposition (1999/2000:1, volym 11, utgiftsområde23, s. 40) presenterades betänkandet Effektivare hantering avEU:s direktstöd till jordbruket (SOU 1998:147) frånUtredningen om myndighetsorganisation på jordbrukets område motbakgrund av det svenska EU-medlemskapet i december 1998.Utredningen konstaterade att det råder stora skillnader ilänsstyrelsernas administrativa effektivitet vid hanteringen avEG:s jordbruksstöd. I betänkandet redovisas och föreslås olikarationaliserings- och besparingsåtgärder. För att få till stånden mer enhetlig och effektivare handläggning beslutaderegeringen en förordningsändring som bl.a. innebäratt i egenskap av utbetalande myndighet fårrätt att meddela föreskrifter om handläggning av stödärendenoch om det underlag som krävs för utbetalning av stöd.Jordbruksverket har därefter utarbetat gemensamma rutiner förhanteringen av EG-stödansökningarna i syfte att förenklahandläggningen och bidra till lika behandling av ärendena.I regeringens skrivelse En hållbar utveckling av landsbygden,m.m. 1999/2000:14), som utskottet återkommer till längrefram i detta betänkande, uppmärksammas de administrativaförenklingar som följer av förslagtill ny ersättningsform (SOU 1999:78). Föreslagna förenklingarbedöms uppväga eventuella nackdelar i kontrollarbetet. Motbakgrund av att kulturmiljöstödet har varit det mestresurskrävande kommer regeringen dessutom vid utarbetande avdet samlade landsbygdsprogrammet att särskilt uppmärksamma deadministrativa konsekvenserna av förslaget. Vidare framgår avskrivelsen att regeringen överväger i de fortsattadiskussionerna med kommissionen att ytterligare undersökamöjligheten att sammanföra stödformerna regional vallersättningoch kompensationsbidrag. Detta skulle bl.a. bidra till ett förden ansökande enklare stödsystem och en för myndighetensmidigare hantering. Utskottet kan för sin del instämma i deönskemål som framförs i flera motioner om en förenkling avadministrationen och regelverket. Enligt utskottets bedömningär syftet med motionerna MJ208 (m) yrkande 1 och MJ222 (c)yrkande 7 med det anförda i allt väsentligt tillgodosett.Yrkandena påkallar således ingen ytterligare åtgärd.Jordbrukets miljö- och energiskatterUtskottet har tidigare framhållit att en gemensam politik medlikartade konkurrensvillkor är en förutsättning för att deninre marknaden också skall fungera när det gällerjordbruksproduktion. Vidare har anförts att det är uppgift att bevaka att nationellt utformadeåtgärder inte snedvrider konkurrensen på denna marknad.Samtidigt kan olika riktade åtgärder komma i fråga på nationellnivå för att bl.a. möjliggöra insatser för att förbättra ellerbevara miljön och främja en god djurhållning (senast i bet.1998/99:MJU7). Som framgår av årets budgetproposition harregeringen tidigare i regeringsförklaringen och i 1999 årsekonomiska vårproposition uttalat sig för att jordbruket skallges villkor som är likvärdiga med andra näringars. Regeringenavser att i vårpropositionen 2000 lägga fram ett förslag om attjordbruket skall få tillämpa samma skattereduceringar som finnsför tillverkningsindustrins förbrukning av el och bränslen föruppvärmning, dvs. att ingen energiskatt tas ut och attkoldioxidskatten är nedsatt till hälften. Förändringarna avsesträda i kraft (prop. 1999/2000:1, volym 1, s.208). När det gäller jordbrukets miljöskatter är utformningenav dessa avgörande för en hållbar utveckling av svensktjordbruk som de har en betydande inverkan även påsvenskt jordbruks internationella konkurrenskraft. Utskottethar för avsikt att anordna en offentligutfrågning bl.a. beträffande möjligheterna att utformajordbrukets miljöskatter på ett mer ändamålsenligt sätt så attde bidrar till att miljömålen kan nås som det svenskajordbrukets konkurrenskraft bibehålls. Mot bakgrund av detanförda föreslår utskottet att motionerna MJ202 (m), MJ213 (v)yrkande 9, MJ218 (m) yrkande 1 och MJ222 (c) yrkande 3 lämnasutan vidare åtgärd.Övriga frågorFör jordbruksgrödor, exklusive oljeväxter, har Sverigealltsedan medlemskapet varit indelat i fem avkastningszoner dären utjämning av avkastningsskillnaderna över landet har skettgenom att av den faktiskaavkastningsskillnaden för de olika zonerna jämfört medmedelnivån har slagit igenom i arealersättningen. Somregeringen framhåller i årets budgetproposition (prop.1999/2000:1, volym 11, utg.omr. 23, s. 38) har beslutet omAgenda 2000 ändrat förutsättningarna för regionaliseringen avarealersättningen för övriga grödor, spannmål, oljelin,proteingrödor och uttagen areal. För att ta hänsyn till dettaavser regeringen att genomföra förändringarav nuvarande regionalisering. Med det anförda avstyrkerutskottet motion MJ246 (c) yrkandena 1 och 2.När det gäller synpunkter och önskemål rörande olikajordbrukspolitiska ställningstaganden med utgångspunkt i deförhållanden som råder i vissa angivna län och regioner ilandet har utskottet tidigare anfört att dessa frågor börbehandlas inom ramen för det regelverk som är tillämpligt påjordbruket i hela landet eller i förekommande fall genomtillämpning av sådana stödformer som är begränsade till vissadelar av landet (se bl.a. 1997/98:JoU9, s. 50). Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker därmed motionernaMJ224 (m) och K322 (m) yrkande 2.Utskottet anser inte att bör göra ett uttalande ienlighet med det i motion MJ216 yrkandena 3 och 4 framfördaförslaget om löpande konsekvensutredningar med anledning avarbetet med reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Motionen avstyrks i berörda delar.Utskottet är inte heller berett att föreslå något uttalandefrån sida om genomförandet av en konsekvensanalys omjordbruksnäringens betydelse. Motion MJ257 (kd) yrkande 2avstyrks.Av regleringsbrevet för innevarande budgetår framgår attJordbruksverket har att, i samverkan med ochRiksantikvarieämbetet, fortlöpande följa och utvärderamiljöeffekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken i linjemed regeringens beslut (). I detta arbete ingår bl.a. att göraen analys av i vilken grad den gemensamma jordbrukspolitikensolika delar och svenska åtgärder samverkar eller motverkarvarandra när det gäller att nå de gällande nationellamiljömålen. Vidare skall förslag på åtgärder lämnas som kanmöjliggöra en bättre måluppfyllelse t.ex. av gällandenationellt regelverk. Ytterligare en del i uppdraget är attlöpande utvärdera miljöersättningsprogrammets måluppfyllelse,kostnadseffektivitet och effekter på miljön. Enligt utskottetsbedömning är syftet med motionerna MJ11 (fp) yrkande 2 ochMJ252 (fp) yrkande 10 med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandena påkallar således ingen ytterligareriksdagens åtgärd.Enligt kommissionens förordning (EG) nr 762/94 av den 6 april1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr1765/92 avseende programmet för arealuttag skallmedlemsländerna besluta om lämpliga bestämmelser som motsvararden särskilda situationen på den uttagna arealen så att skyddetav miljön säkras. Bestämmelserna kan också gälla växttäcke. föreskrifter (SJVFS 1995:21) följer bl.a. attfånggröda i princip skall etableras för att ett skifte skallgodkännas som träda. Om trädan följs av höstsådd gröda eller omenergiskog skall etableras året efter trädesåret fårjordbearbetning ske , dock tidigast den 1juli. Om trädan inte följs av höstsådd eller om energiskog inteskall etableras året efter trädesåret får jordbearbetning ejske före vissa fastställda dagar, olika för skilda delar avlandet. föreskrifter i dessa delar harsamordnats med övriga nationella regler för att motverkaväxtnäringsläckage. Mot bakgrund av det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ204 (mp), MJ217 (m) och MJ231 (m).Utskottet är inte berett att i detta sammanhang föreslå någotuttalande från sida med anledning av det i motionMJ257 (kd) yrkande 10 framförda kravet om en utredning avskördeskadeskyddet. Motionen avstyrks i berörd del.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom enöversyn av ägofredslagstiftningen. Mot bakgrund härav föreslårutskottet att motion MJ240 (c) yrkande 1 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Den gemensamma jordbrukspolitikenMotionernaEnligt motion MJ11 (fp) föreligger i samband med utvidgningenunika möjligheter att genomföra reformer i EU:sjordbrukspolitik. För att utvidgningen skall kunna bli möjligbehövs, förutom ändringar av EG:s författningar, ändringar ijordbrukspolitiken (yrkande 1). bör i EU även verka föratt separata miljömål för jordbruket skapas. För närvarandesaknar CAP formella miljömål men däremot omfattas jordbruket avEU:s allmänna miljömål. Det är olyckligt att några separatamiljömål inte arbetats fram från kommissionen. Enligtmotionärerna är de nuvarande åtgärderna inom ramen för dengemensamma jordbrukspolitiken för att minimera jordbruketsmiljöbelastning otillräckliga (yrkande 3). Enligt motion MJ213(v) bör i ett ekologiskt hållbart jordbruk en kretsloppsbaseradoch långsiktigt uthållig jordbruksproduktion eftersträvas. Detsom kännetecknar en sådan produktion är att den utgår frånlokala förnybara resurser, effektivt utnyttjar solenergin ochden levande jorden, bevarar eller förbättrar åkerjordensbördighet, ökar lokal recirkulering av växtnäring och organisktmaterial, minimerar behovet av ändliga resurser och därmedmiljöpåverkan genom näringsläckage, inte användernaturfrämmande ämnen, bidrar till att bevara den genetiskamångfalden i såväl produktionen som jordbrukslandskapet och gerhusdjuren förutsättningar för ett naturligt beteende. För attmöjliggöra en utveckling mot ett jordbruk som kan uppfylladessa kriterier krävs en ny samhällsinriktning, med enhelhetssyn på produktion och konsumtion. De angivna kriteriernabör utgöra grunden för utvecklingen mot ett ekologiskt hållbartjordbruk (yrkande 1). Vidare framhålls att den gemensammajordbrukspolitiken måste ha som målsättning att bevara ettjordbruk i hela EU och möjliggöra produktionssystem som kanupprätthålla ekologiska och sociala värden (yrkande 13). Enligtmotion MJ216 (kd) kan livsmedelsproduktion inte helt jämställasmed annan näringsverksamhet, därför att vi medborgare villförsäkra oss om en nära tillgänglighet av kvalitetslivsmedelför vår basförsörjning. Reformeringen av EU:s jordbrukspolitikmåste ske på ett sådant sätt att lika konkurrensvillkor förjordbrukare i olika EU-länder upprätthålls. Likvärdiga regleroch principer bör gälla med möjlighet till lokala variationersom näringen själv genererar beroende på anpassningen bl.a.till klimatförhållanden (yrkande 2). I motion MJ238 (m)framhålls att har ett anseende att försvara och enposition som frihandelsvän att slå vakt om när det gälleravveckling av jordbruksstödet. Det ligger med andra ord iSveriges intresse att driva på avvecklingstakten beträffandeEU:s jordbruksstöd. Enligt motion MJ252 (fp) är den viktigasteuppgiften för EU att östutvidgningenfortsätter. För att en utvidgning skall kunna bli möjligbehöver den gemensamma jordbrukspolitiken reformeras. Härigenomkan EU ge tydliga signaler till de kommande medlemsländerna ochundvika obalans och snedvridande effekter av konkurrensen påderas marknader. Många länder i Öst- och ärviktiga jordbruksproducenter med ett jordbruk som är eller kanbli konkurrenskraftigt (yrkande 1). Enligt motionärerna har dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP) inte tagit tillräcklighänsyn till miljön. En felaktig användning av växtnäring ochbekämpningsmedel har skapat problem. Formella miljömål förjordbruket saknas, men däremot omfattas jordbruket av EU:sallmänna miljömål. Det är olyckligt att några separata miljömålinte arbetats fram från kommissionen. CAP:s åtgärder för attminimera jordbrukets miljöbelastning är otillräckliga. Därförbör i EU verka för att separata miljömål för jordbruketskapas (yrkande 9). Enligt motion N388 (mp) yrkande 18 är detviktigt för att förändringen av EU:s jordbrukspolitiksker på ett sådant sätt att det blir möjligt att även iframtiden bedriva jordbruk i hela landet. För att jordbruketskall bli ekologiskt hållbart måste dagens konventionellajordbruk ersättas med ekologiska brukningsmetoder. För attminska transporterna och öka sysselsättningen skall produkternaförädlas så nära brukarna som möjligt. Enligt motion U505 (fp)fortsätter EU att blunda för alkoholens konsekvenser förfolkhälsan trots att folkhälsoaspekten numera skall genomsyrautformningen och genomförandet av all gemenskapspolitik. EUmåste börja betrakta alkoholen som en hälsofråga och inte somett jordbruksproblem (yrkande 18). Vidare framhållermotionärerna att en reformering av den gemensammajordbrukspolitiken måste komma till stånd så att EU kan getydliga signaler till de kommande medlemsländerna. Ländernamåste ges tid och förutsättningar att planera för en kraftigtreformerad jordbrukspolitik så att de inte använderjordbrukspolitiken som en referens när de nu genomför storaförändringar i sina respektive jordbrukssektorer (yrkande 19).Enligt motion U513 (mp) skall inom EU prioriteraarbetet med att förändra den gemensamma jordbrukspolitiken såatt stöd endast ges till ett ekologiskt hållbart, småskaligtoch djurvänligt jordbruk (yrkande 14). Vidare skall Sverigeprioritera frågan om att den gemensamma jordbrukspolitikenförändras så att den i hög grad flyttas till nationell nivå(yrkande 15). Vidare yrkas att som en prioriterad frågainom EU skall driva att EU:s jordbrukspolitik måste reformeraspå ett sätt som garanterar att östländernas jordbruk intediskrimineras i något avseende (yrkande 28).Enligt motion MJ206 (m) behöver reglerna för arealersättninginom EU kompletteras. Enligt reglerna kan mark endast räknassom uttagen om den är . Detta borde ändrasför att möjliggöra mindre s.k. beträdor som allmänheten kananvända bl.a. till rekreation. I motion MJ257 (kd) framhållsatt regelsystemet som skall gynna ekologisk odling behöverförenklas. används inom EU ett system med positivlistor,dvs. det som inte finns upptaget på listan är i princip intetillåtet. Att få nya produkter godkända för det ekologiskajordbruket kan ta tid, i de flesta fall . Reglernaom positivlistor måste bytas ut mot principiella regler för vadsom är tillåtet (yrkande 14).Utskottets övervägandenUtgångspunkten för förhandlingar om den gemensammajordbrukspolitiken är de riktlinjer som lades fast av riksdagenefter förslag från regeringen om riktlinjer för arbetemed jordbruks- och livsmedelspolitiken inom Europeiska unionen(prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23, rskr. 1997/98:241).Enligt beslut skall verka för en jordbruks-och livsmedelspolitik inom EU vars övergripande mål skall varaatt främja ett brett och varierat utbud av säkra livsmedel tillskäliga priser, främja en hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion samt bidra till en globallivsmedelssäkerhet. Av beslutet framgår vidare att jordbruks-och livsmedelsföretagens produktion skall styras avkonsumenternas efterfrågan och vara långsiktigt hållbar bådefrån ekologiska och ekonomiska utgångspunkter. EU skall ocksåmedverka till den globala livsmedelssäkerheten genom att bl.a.hävda frihandelns principer även på livsmedelsområdet.Av förslaget framgår vidare hur en hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion skall främjas.