bet · GN01KU10 · 1999-12-15 00:00:00 — Så framhållsi propositionerna 1997/98:56 Transportpolitik för enhållbar utveckling och 1997/98:62 Regional tillväxt- för arbete och välfärd kvinnornas val när detgäller bl.a. flyttning till andra orter för atterhålla arbete, och arbetslösheten bland kvinnorredovisas särskilt liksom andelen kvinnor iutbildning. Regeringen framhåller i propositionernaatt de insatser som görs bör ske med beaktande avlika möjligheter för män och kvinnor. I proposition1997/98:93 Läroplan för förskola sägs att dennordiska modellen med heldagsomsorg med god kvalitetär en förutsättning för jämställdhet mellan kvinnoroch män och barns goda uppväxtvillkor och förskolansansvar för att motverka traditionella könsmönsteroch könsroller betonas. I proposition 1998/99:94Vissa forskningsfrågor framhålls beträffande målenför forskningspolitiken att jämställdhetsfrågornaskall ges fortsatt stor vikt i forskningen. Iproposition 1997/98:95 Ändringar ikriminalvårdslagstiftningen, m.m. finns ett avsnittrubricerat Kvinnor i anstalt respektive Rätten tilllika möjligheter för kvinnor och män ochlikabehandling av kvinnor och män nämns iproposition 1997/98:81 Föräldraledighetsdirektivetsgenomförande i . I proposition 1997/98:86Litteraturen och läsandet lämnas uppgiften attkvinnor läser mer än män. I proposition 1997/98:87Konstnärernas villkor redovisas vissa statistiskauppgifter om kvinnor respektive män samt anges attvissa insatser bör nyttjas för att undanröja rådandeskillnader i villkor mellan män och kvinnor.Kvinnornas situation behandlas också i proposition1997/98:115 Folkbildning där det uttalas att tillfolkbildningens viktiga demokratiska uppgifter kanläggas ytterligare en betydelsefull dimension,nämligen jämställdhet, och lämnas uppgiften attkvinnor hävdar sig väl inom folkbildningen.Proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplan föräldrepolitiken innehåller statistiska uppgifter omkvinnors respektive mäns situation. I proposition1997/98:116 Staten och trossamfunden anges att dethör till demokratiska karaktär attkvinnor och män har samma möjligheter att ta ansvaroch tjänstgöra i . I proposition1997/98:117 Framtidsformer -Handlingsprogram förarkitektur, formgivning och design anges bl.a. attjämställdheten alltid skall aktivt främjas ihögskolornas utbildningsverksamhet inom områdenabyggande, formgivning och design. Proposition1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension tar uppvissa skillnader i kvinnors respektive mänssituation, som kvinnors längre livslängd, mänsvärnplikt och det förhållandet att kvinnor läggerner mer tid på barn. Frånskilda kvinnors del iexmakens pension diskuteras också. I proposition1997/98:165 Utveckling och rättvisa - en politik förstorstaden redovisasarbetslöshetssiffror för kvinnor särskilt, attövervägande del av ensamstående föräldrar ärkvinnor, målet att sysselsättningsgraden i desocialt utsatta storstadsområdena bör höjas både förmän och kvinnor, att invandrade kvinnors roll börbeaktas i integrationspolitiken, att jämlikalevnadsvillkor för både män och kvinnor istorstädernas eftersträvas samt stöd tillpilotprojekt i skolan som främst engagerar flickoroch unga kvinnor. Inom varje delområde när detgäller lokala utvecklingsavtal skall ettjämställdhetsperspektiv beaktas. Proposition1997/98:169 Gymnasieskola i utveckling, kvalitet ochlikvärdighet innehåller ett avsnitt omteknikprogrammet för kvinnor. I propositionerna1997/98:177 Nya åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet och 1997/98:180 Lag om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning görs genomgående paralleller tilljämställdhetslagen. I proposition 180 framhålls attkvinnor kan bli särskilt utsatta när det gällerdiskriminering av homosexuella och heterosexuella iarbetslivet. Proposition 1997/98:182 Strategi föratt förverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter tar bl.a. upp frågan om kvinnorssituation i häkte och anstalt. I proposition1997/98:189 Patientens ställning redovisas på någraställen kvinnors syn på vården.I proposition 1998/99:3 Åtgärder mot dopning angesatt fortsatt forskning behövs bl.a. i fråga omdopningsmedels effekter på kvinnor. I proposition1998/99:4 stärkt patientinflytande omnämns att detinte är skillnad på mäns och kvinnors synpunkter närdet gäller information om behandlingsalternativ ochinflytande över behandling. I proposition 1998/99:37Ändrade försäkringsrörelseregler omnämns frågan omkönsberoende . På olika håll i proposition1998/99:41 Ändringar i brottsskadelagen nämns mänsvåld mot kvinnor. I proposition 198/99:57 -mellan Europeiska gemenskapen ochdess medlemsstater och framhålls attparterna bl.a. skall prioritera stärkandet avkvinnornas roll. Kvinnornas situation tas särskiltupp i vissa sammanhang i proposition 1998/99:71Ersättning av staten till steriliserade i vissafall. I proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld -omdanat försvar framhålls att jämställdhetsfrågornabör få en framträdande roll ipersonalförsörjningssystemet. I proposition1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar, m.m.anges att det bör verkas för att forskningen tillalla delar tar hänsyn till effekterna både för mänoch kvinnor. I proposition 1998/99:78 Beräkning avåterbetalningsskyldighet för underhållstöd till barnmed särlevande föräldrar redovisas statiskauppgifter om kvinnors bidragsskyldighet särskilt. Iproposition 1998/99:98 Vissa premiepensionsfrågoranges att premiepension skall beräknas lika förkvinnor och män. Jämställdhetsaspekter tas upp påflera håll i proposition 1998/99:115 På ungdomarsvillkor. Enligt proposition 1998/99:124 Staten ochtrossamfunden bör trossamfund för att kunna komma ifråga för statligt stöd verka för att utvecklaförutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnoroch män. I proposition 1998/99:134 Vissaalkoholfrågor, m.m. redovisas särskilt uppgifter omkvinnornas situation.I budgetpropositionen för framhållsregeringens avsikter när det gällerjämställdhetsarbetet i skilda sammanhang, främst ifinansplanen och inom ,och Utbildningsdepartementetsområden men också inom Utrikes-, Justitie-, Kultur-och Näringsdepartementens områden och i viss måninom Försvarsdepartementets område. I finansplanenframhålls att samarbetet mellan densocialdemokratiska regeringen, ochMiljöpartiet som ett av fem områden gällerjämställdhet. Planerade åtgärder för ökadjämställdhet redovisas under särskilda rubriker menjämställdhetsperspektiv förekommer också i andraavsnitt eller bilagor och gäller bl.a.Europapolitiken, sysselsättning, rättsväsendet,internationellt bistånd, arbetsmarknaden ocharbetslivet samt statlig styrning. Jämställdhetenbehandlas också i avsnittet Fördelningspolitikendär det finns ett diagram som visar attnettoeffekterna av budgetpropositionens förslag varmer fördelaktiga för kvinnor än för män.Inom ramen för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning föreslås att det anslås 2 miljonerkronor till SCB för att finansiera utveckling avlönestatistik inriktad på kvinnor och män ochutveckling av jämställdhetsbokslut.Inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet() tas bl.a. upp åtgärder motvåld mot kvinnor, åtgärder för att rekrytera kvinnortill chefstjänster, program mot sexuellatrakasserier och ett nationellt nätverk förkvinnliga poliser. Det framhålls att det inomsamtliga myndighetsområden pågår ett aktivtjämställdhetsarbete och understryks att det givetvisär viktigt att arbetet fortsätter och intensifieras.Statistiska uppgifter om andelen anställda kvinnorpå olika nivåer inom myndigheterna redovisas.Propositionen om fridskränkningsbrottet redovisas.Utgiftsområdena 5 ochInternationell samverkan och 7 Internationelltsamarbete innehåller en rad uppgifter i skildasammanhang från ett jämställdhetsperspektiv. Detframhålls att jämställdhet betonats allt starkare isvensk utrikespolitik och att jämställdheten är ettdelmål i utvecklingssamarbetet.När det gäller utgiftsområde 6 Totalförsvarframhålls att har i uppdrag attverka för att underlätta rekryteringen av kvinnortill . Statistiska uppgifterom antalet kvinnor som antagningsprövats och skrivits in tillvärnplikt och civilplikt redovisas.På utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg redovisas bl.a. att det genomSocialdepartementets genderprojekt bl.a. framkommitinformation om att män och kvinnor har olikatillgång till vård och omsorg. Departementet angesarbeta vidare med att få fram könsuppdelad statistikoch verka för att förslag och verksamheter skallgenomföras utifrån båda könens behov ochförutsättningar. Vidare redovisas andelenensamstående kvinnor med barn som fått socialbidrag,andelen kvinnor som fått assistansersättning,bilstöd och anpassningsbidrag och andelen kvinnor itvångsvård samt ökningen i andelen psykisktfunktionshindrade kvinnor bland hemlösa. I avsnittetFolkhälsa redovisas särskilt kvinnors och mäns olikalivslängd och sjuklighet. Svenskt stöd för WHO:santitobaksprogram som innefattar arbete med attdriva fram en internationell ramkonvention ochstudier om kvinnor och tobak omnämns. Det anges attden fortsatta satsningen på kvinnors hälsa bl.a.utgår från hälso- och sjukvården som en arbetsplatsför lågutbildade kvinnor. Arbetet mot våld motkvinnor beskrivs. Utgångspunkten förFolkhälsoinstitutets genderarbete redovisas.Genderperspektivet anges vara en centralutgångspunkt för forskningen i Institutet förpsykosocial medicin. Det anges också att konkretafrågor för t.ex. ärvilka könsroller som förmedlas på institutionerna,att kvinnor och män får vård på lika villkor, vilkabehov flickor och pojkar har behandlingsmässigtsamt vilken betydelse kvinnlig respektive manligpersonal har för vården och behandlingen inomstyrelsens verksamhet. Beträffande Socialstyrelsenframhålls att myndigheten som en del i sittutvecklingsarbete skulle analysera förslag ochverksamhet utifrån såväl kvinnors som mänsutgångspunkter. Genderperspektivet ingår imyndighetens målsättning genom att könsper-spektivetskall beaktas i alla nya verksamheter. Vidareredovisas att fått i uppdrag attleda ett utvecklingsarbete i frågan om våld motkvinnor och att könsperspektivet iHandikappombudsmannens verksamhet haft fokus påkvinnan. Enligt regeringen var det önskvärt attSocialstyrelsen på ett övergripande sätt ien särskild rapport till regeringen sammanfattar deviktigaste slutsatserna från sitt genderarbete. Närdet gäller Socialvetenskapliga forskningsnämndenanses gendermålet uppfyllt, eftersom insatser gjortsför att genderperspektivet bättre skall betonas iden socialvetenskapliga forskningen och stödbeviljas män och kvinnor i lika utsträckning iförhållande till andelen ansökningar.Redovisningen på utgiftsområde 10 Ekonomisktrygghet vid sjukdom och handikapp innehållerstatistiska uppgifter med särredovisning för kvinnornär det gäller andelen sjukfall, handikappförmåner,förtidspensionering och arbetsskadelivräntor, ochdet hänvisas till en genderrapport frånRiksförsäkringsverket.I fråga om utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdom hänvisas till att påuppdrag av regeringen, som en del avSocialdepartementets genderprogram för socialvälfärd, skall analysera förslag och verksamhet inomsocialförsäkringen utifrån båda könensutgångspunkter. I rapporten socialförsäkring förkvinnor och män - en kartläggning ur ettgenderperspektiv hade Riksförsäkringsverketkonstaterat att det fanns stora ekonomiskaskillnader mellan manliga och kvinnligaålderspensionärer när det gäller socialförsäkringen.Andelen kvinnor med intjänad ATP, pensionstillskottoch bostadstillägg till pensionärer redovisas liksomantalet änkepensioner.När det gäller utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghetför familjer och barn omnämns Riksrevisionsverketsrapport (RRV 1997:7) Föräldraförsäkring -effektivitetsrevision av ett familjepolitisktinstrument, där jämställdheten mellan kvinnor ochmän identifierats som en av fyra politiskamålsättningar för föräldraförsäkringen. Uppgifter omkvinnor särredovisas när det gällerföräldraförsäkringen, underhållsstöd,bidragsskyldiga föräldrar och skulder på grund avunderhållsskyldighet.I fråga om utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vidarbetslöshet särredovisas statistiska uppgifter omkvinnor när det gäller andelen arbetslösa och desom beviljats tillfällig avgångsersättning.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivinnehåller ett avsnitt om jämställdhet, där anslagentill , särskildajämställdhetsåtgärder och bidrag tillkvinnoorganisationernas centrala verksamhetredovisas. Statistiska uppgifter för kvinnorsärredovisas i en lång rad sammanhang ochjämställdhetsaspekter förekommer genomgående.Resultat-informationen inbegriper jämställdheten.Det anges att jämställdheten mellan män och kvinnori arbets- och samhällsliv ingår som ett av målen förutgiftsområdet. Arbetet med att bryta den starktkönsuppdelade arbetsmarknaden måste ävenfortsättningsvis prioriteras. Vidare sägs attarbetsmarknads- och arbetslivspolitiken är viktigainstrument för att förbättra jämställdheten iarbetslivet och därmed samhällslivet i övrigt.Riksrevisionsverkets översyn av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna ur ettjämställdhetsper-spektiv redovisas.Arbetslivsinstitutet skall verka för en ökadjämställdhet mellan kvinnor och män. Institutet harregeringens uppdrag att påbörja forskning medmålsättningen att klargöra de mekanismer somåterskapar könssegregeringen på arbetsmarknaden.Rådet för arbetslivsforskning initierar forskningoch utveckling med jämställdhetsperspektiv. Ibilagor redovisas fördelningen av ekonomiskaresurser mellan kvinnor och män respektivekönsfördelningen i statliga lekmannastyrelser.För utgiftsområde 15 Studiestöd redovisas att ca56 % av studiestödstagarna på högskolenivå ärkvinnor.I fråga om utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning redovisas särskiltrekryteringen av kvinnliga professorer och basåretsom rekryteringsgrund till teknisk ochnaturvetenskaplig högskoleutbildning för kvinnor.Ambitionen att öka antalet män som elever påLärarhögskolan framhålls. Kvinnors andel iKunskapslyftet, försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning, grundläggande högskoleutbildning isin helhet och uppdelat på utbildningar samtforskarutbildning särredovisas. Det framhålls attandelen kvinnor som förvärvsarbetar både blandhögskoleutbildade och bland kvinnor med lägreutbildning är högre i än i nästan alla andraländer. Under rubriken , skola ochvuxenutbildning finns ett jämställdhetsavsnitt medsärskilda statistiska uppgifter om andelen flickorpå individuellt program, andelen kvinnor inomgymnasial och grundläggande vuxenutbildning samtinom den kvalificerade yrkesutbildningen,svenskundervisning, särvux och svenskundervisningför invandrare. Andelen manliga respektive kvinnligalärare i skolan redovisas. Det framhålls attbarnomsorgen är en viktig förutsättning förjämställdheten. Även i avsnittet Universitet ochhögskolor finns ett särskilt jämställdhetsavsnitt,och andelen kvinnor i distansutbildning, utbildningi naturvetenskap samt teknik- och forskarutbildningredovisas. När det gäller lärarutbildningar tasjämställdhetsinsatser upp under särskild rubrik.Under rubriken utgifter inom universitetoch högskolor m.m. nämns särskiltjämställdhetsinsatser i fråga om postdoktoralastipendier, gästprofessurer, nya professurer ochdoktorandtjänster. När det gäller anslag tillHögskoleverket anges att en viktig del i verketsuppgift att ta fram en årsrapport för helahögskolesektorn är att följa universitetens ochhögskolornas arbete med jämställdhet. Vidare angesatt forskningsråden bl.a. skall främja jämställdhetmellan kvinnor och män. främja jämställdhets-, kvinno- ochgenusforskning. I avsnittet Nationella ochinternationella forskningsresurser finnsunderrubriken . Beträffande och nämns deras insatser i fråga omjämställdhet.När det gäller utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid finns beträffande deviktigaste statliga insatserna inom området ettunderavsnitt rubricerat Jämställdhet som inleds medatt en viktig aspekt på statens insatser inomkulturområdet är jämställdheten. Andelen kvinnligarespektive manliga konstnärer och bidragssökande hosKonstnärsnämnden redovisas liksom andelen i fråga ommottagare av bidrag. Förstärkningar bör enligtregeringen utnyttjas till att undanröja skillnader ivillkor mellan män och kvinnor i konstnärsyrket.På utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande särredovisasstatistiska uppgifter om kvinnor och män bl.a. ifråga om mottagare av bostadsbidrag ochutrymmesstandard. Vidare sägs att länsstyrelserna ihuvudsak uppvisar ett tillfredsställande resultatnär det gäller jämställdhetsåtgärder.Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklinginnehåller flera uppgifter om kvinnors situation.Statistiska uppgifter för kvinnor och mänsärredovisas. Regeringen framhöll att yngre kvinnorflyttar från skogslänen i något större omfattning äntidigare samt att av förväntade nyaarbetstillfällen till följd av beviljade regionalautvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag avsågsgå till kvinnor respektive män, men att målet inteuppnåtts. Regeringen har gett i uppdrag attanalysera möjligheterna att uppnå dettakönskvoteringsvillkor och hur antalet kvinnor inomtraditionellt mansdominerade branscher men ocksåantalet män i kvinnodominerade branscher kan ökainom det regionalpolitiska stödområdet. sägs att det bl.a. skall medverkatill att man beaktar de särskilda behov som kvinnorboende i lands- och glesbygd har. Resurscentra förkvinnor redovisades som ett medel att uppnå enstörre andel kvinnliga företagare. Andelen kvinnligaföretagare som beviljats landsbygdsstöd och andelennya arbetstillfällen som beräknas gå till kvinnor pågrund av stödet redovisas.I fråga om utgiftsområde 22 Kommunikationer angesatt regeringen beslutat tillsätta enjämställdhetsdelegation. Antalet anställda kvinnor iVägverket och redovisas.När det gäller utgiftsområde 24 Näringslivsärredovisas statistiska uppgifter om kvinnligtrespektive manligt nyföretagande, andelen kvinnor ituristnäringen och andelen nöjda kvinnliga kunderinom telefonrådgivning. Det framhålls attintresset för kooperativt nyföretagande inte minstbland kvinnor är stort. kvinnor som utvecklar befintliga eller nyaföretag omnämns.Också i vårpropositionen 1997/98:150 redovisasregeringens ambitioner när det gällerjämställdhetspolitiken på utgiftsområdena 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, 14Arbetsmarknad och arbetsliv och 15 Studiestöd. Närdet gäller kommunsektorn (avsnitt 7) framhålls attohälsan generellt sett är större bland män änkvinnor samt att kvinnor utgör avsysselsatta i kommuner och landsting. I avsnittetRevision och kontroll av EU-medel (avsnitt 8)redovisas att regeringen i förhandlingarna medkommissionen om mål 4 poängterade justjämställdhetsaspekten. I bilaga 3 Avstämning avmålet om en halverad öppen arbetslöshet till år 2000redovisas särskilt uppgifter om kvinnors situationnär det gäller egenföretagande samt skola, vård ochomsorg. Det sägs att genom den höga andelen kvinnori offentlig sektor kommer tillskotten av ytterligareresurser till kommunerna främst att påverkasysselsättningen för kvinnor. BeträffandeKunskapslyftet anges att två tredjedelar avdeltagarna i är kvinnor. I bilaga 4Nationell handlingsplan för sysselsättning finns ettavsnitt rubricerat Att stärkajämställdhetspolitiken, och jämställdhetsaspektertas även upp i andra delar av bilagan liksomgenomgående i bilaga 5 Fördelningspolitiskredogörelse.I vårpropositionen 1998/99:100 omnämnsjämställdhetsfrågorna som ett av de områden somomfattas av samarbetet mellan den socialdemokratiskaregeringen, och . Andelenöppen arbetslöshet bland kvinnor redovisas. När detgäller strategi för företagsutveckling sägs attjämställdhetsperspektivet skall vara centralt. Desammanlagda effekterna av förslagen ivårpropositionen anges vara något mer gynnsamma förkvinnor än för män. Som uppföljning av förslagenfrån har regeringen bl.a.avsatt medel för att den kunskap som utredningentagit fram skall spridas genom regionalakonferenser. Vissa av utredningens förslag angesvara föremål för ytterligare översyn, t.ex. frågorsom rör jämställdhetslagen och s.k. frivilligjämställdhetsmärkning av produkter och tjänster.Vidare redovisas att välfärdsbokslutet över har till uppgift att beskrivavälfärdsutvecklingen för kvinnor under 1990-talet.Det framhålls att yrkesregistret skall användas inombl.a. områden som berör jämställdhetsaspekter. Närdet gäller utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingarnämns att den s.k. tvåårsregeln för misshandladekvinnor utretts och att frågan bereds. Det anges att80 % av de kommunanställda är kvinnor. Skillnadernai arbetslöshet mellan män och kvinnor redovisas ochdet anges att kvinnor är underrepresenterade blandegenföretagare. Tillskottet till kommuner ochlandsting som föreslås i vårpropositionen sägsfrämst komma att påverka sysselsättningen förkvinnor. EU:s riktlinjer för sysselsättning där detingår att stärka jämställdheten redovisas. Kvinnorsval att flytta till storstäder för att arbetaredovisas.Utskottets bedömningNär det gäller budgetpropositionen för kanutskottet konstatera att det oftast anlagts ettjämställdhetsperspektiv inom olika utgiftsområden.I fråga om utgiftsområdena 1 , 3Skatteförvaltning och uppbörd, 8 Invandrare ochflyktingar, 20 Allmän miljö- och naturvård, 21Energi och 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar saknas dockjämställdhetsperspektivet.När det gäller övriga 285 propositioner somavlämnats harjämställdhetsaspekter endast tagits upp av propositionerna vilket motsvarar ca15 %. Även om utskottet har förståelse för att deti vissa sammanhang saknas behov av att anläggajämställdhetsperspektiv anser utskottet attjämställdhetsaspekter borde ha tagits upp i enstörre andel av propositionerna. I vart fall hadedet varit önskvärt att det i propositionernaredovisats en analys i fråga om behovet av attanlägga ett jämställdhets-perspektiv.I endast ett fåtal propositioner finnsbeskrivningar av förslagensjämställdhetskonsekvenser redovisade under särskildrubrik. Det förhållandet att kommittéförordningenföreskriver att jämställdhetskonsekvenserna skallanalyseras i utredningsbetänkanden när förslagen harbetydelse från jämställdhetssynpunkt talarsjälvfallet för att samma krav bör kunna ställas påpropositionerna. Utan att utskottet finner anledningatt närmare ange vilka av de genomgångnapropositionerna som bort innehålla analyser avjämställdhetskonsekvenser anser utskottet att sådanakonsekvensanalyser borde ha förekommit i mycketstörre utsträckning. Enligt utskottets mening är detangeläget att regeringen uttalade ambitioner när detgäller jämställdhetspolitiken också visar sig genomatt det mer regelmässigt i propositionerna redovisasvilka konsekvenser ett förslag kan ha frånjämställdhetssynpunkt eller att sådana konsekvenserinte bedömts föreligga.Granskningen i denna del föranleder inte någotytterligare uttalande från utskottets sida.7 Beredningen av frågor om EG-direktiv7.1 InledningKonstitutionsutskottet granskade hösten 1998Regeringskansliets organisation för hantering av EU-frågor (bet. 1998/99:KU10, s. 19-33, 152-164).Utskottet uttalade att det avsåg att återkomma tillRegeringskansliets hantering av EU-frågorna och atthanteringen av enskilda frågor genom EU:s helabeslutsprocess kunde följas. Utskottet har i dennagranskning valt hanteringen av följande fyra EG-direktiv:Motorfordonsavgaser (Auto/Oil) (98/69/EG)Prismärkning (98/6/EG)Jämförande reklam (97/55/EG)Gränsöverskridande betalningar (97/5/EG)Dessa ärenden har initierats inom EU i sådan tid attSverige i huvudsak har kunnat delta i beredningensom medlem i EU. Direktivförslagen har antagits avrådet och . För angelägnaintressen har stått på spel; i några fall harSverige röstat nej eller lagt ner sin röst i olikaskeden i ministerrådet.