bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — En fjärdedel av jordens befolkning har intetillgång till rent vatten, med följd att omkring 25 000 människor av dör varjedag av vattenrelaterade sjukdomar. Kombinationen av fattigdom och överbe-folkning ökar trycket på skogar, mark- och kustområden. Bistånd med ettlångsiktigt miljöperspektiv spelar en viktig roll för att förändra regelsystemför investeringar i miljöskydd (yrkande 16).Den fattiga världen måste få möjligheter att höja sitt ekonomiska välståndoch för att detta skall kunna ske krävs det ett kraftfullt agerande för bi-ståndsinsatser för en hållbar utveckling. menar i motion1999/2000:U215 (kd) yrkande 10 att biståndsverksamheten delvis bör sesöver så att den i högre utsträckning inriktas på miljövänliga alternativ för enökad tillväxt i utvecklingsländerna. Vidare framförs i yrkande 14 att ansvaretför de växande miljöproblemen inte kan lämpas över på de resurssvaga fatti-ga länderna, utan i större utsträckning måste utkrävas av de rika länderna.Detta motiverar enligt kristdemokratisk mening ett utökat stöd från svensksida.I kommittémotion 1999/2000:U609 (v) yrkande 4 beskriver deskador som det planerade dammbygget Ilisu i östra kan komma attåsamka miljö, kulturarv och människor i och . Motionärernamenar att projektet inte bör erhålla några exportkrediter från den svenskastaten.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 16 krävs insatser för en ekologiskt hållbar ut-veckling i biståndet i all synnerhet vad gäller vattenfrågor. Bistånd med ettlångsiktigt miljöperspektiv spelar en viktig roll för att förändra regelsystemför investeringar i miljöskydd. I motion U215 (kd) yrkande 10 krävs attbiståndsverksamheten delvis bör ses över så att den i högre utsträckninginriktas på miljövänliga alternativ för en ökad tillväxt i utvecklingsländernaoch i yrkande 14 framförs vidare att ansvaret för de växande miljöproblemeninte kan lämpas över på de resurssvaga fattiga länderna.Utskottet har tidigare konstaterat att ohållbara produktions- och konsum-tionsmönster förekommer både i rika och fattiga samhällen. Inom för hållbar utveckling (CSD, Commission for Sustainable De-velopment) verkar aktivt för att dessa obalanser belyses. Fattig-domsbekämpning och arbete för hållbar utveckling är ofta två sidor av sam-ma verksamhet. verkar också för implementering av de tre miljökon-ventionerna från avseende klimat, bekämpning av ökenspridning ochfrämjande av biologisk mångfald. Dessa måste även anhängiggöras i utveck-lingssamarbetets vardag. har en av styrelseplatserna i Montrealpro-tokollets multilaterala fond för utfasning av ozonfarliga ämnen och driver därbl.a. frågan om institutionell förstärkning i så att deras kapacitetkompetens och ägarskap ökar.Sida har ett omfattande biståndsprogram för främjande av hållbar utveck-ling och utför miljökonsekvensbedömningar av alla insatser. Sidas bistånd ärockså inriktat på miljövårdslagstiftning. verkar också för beslut omatt hela EU:s utvecklingssamarbete skall genomsyras av omsorg om hållbarutveckling.World Water Council anordnar sitt andra () iHaag . har som en av ett fåtal nyckelaktörerinom vattenområdet inbjudits att delta i förberedelserna för WWF. I sakfrå-gor har lyft fram behovet av att tydliggöra jordbrukets vattenan-vändning, integrerad vattenförvaltning för avrinningsområden, "EcosystemApproaches", deltagande av allmänheten (Public Participation) samt betydel-sen av kvinnors roll i detta sammanhang.Med avstyrkande av motion U206 (fp) yrkande 16 anses motion U215 (kd)yrkandena 10 samt 14 besvarad.I motion U609 (v) yrkande 4 beskrivs skador som det planerade dammbyggetIlisu i östra kan komma att åsamka och att projektet därför inte börerhålla några exportkrediter från den svenska staten.Utskottet har inhämtat att EKN har regeringens uppdrag att utforma enmiljöpolicy för garantigivningen och en plan för implementeringen av denna.Policyn och implementeringsplanen skall redovisas till regeringen senast den31 december 1999.Regeringen räknar med att EKN:s miljöpolicy skall kunna införas senast ibörjan av . Utskottet konstaterar att EKN:s uppgift är att främjasvensk export genom att utfärda olika typer av garantier. Verksamhetenbedrivs enligt riktlinjer som har fastställts av riksdag och regering. Äveninternationella överenskommelser styr verksamheten. Normalt fattar EKNsjälvständiga beslut inom de givna ramarna. EKN gör i enskilda ärenden enbedömning vad gäller politiska och kommersiella risker. Den sammanvägdabedömningen avgör om EKN kan lämna en garanti och vilka villkor som i såfall skall gälla.Det åligger inte EKN att göra bedömningar av ett projekts miljökon-sekvenser annat än ur risksynpunkt, dvs. i vilken utsträckning miljökon-sekvenser påverkar låntagarens återbetalningsförmåga. EKN har dock sedanflera år känt ett ansvar för att miljöaspekter, inklusive omflyttning av perso-ner, skall bli belysta i samband med beslut om garanti. Enligt planerna förden miljöpolicy som EKN håller på att ta fram skall en miljökonsekvensbe-skrivning och en fördjupad miljögranskning alltid göras för den typ av pro-jekt som tillhör.Utskottet menar att det inte ankommer på att ta ställning i frågorrörande enskilda projekt. Med vad som ovan anförts anser utskottet motionU609 (v) yrkande 4 besvarad.Propositionen (s. 30): Multilaterala konfliktförebyggande insatserEtt oroväckande antal väpnade konflikter har även utgjort ettdirekt hot mot internationell fred och säkerhet och mot civilbefolkningenssäkerhet och överlevnad. spelar en aktiv roll när det gäller att vidareutveckla tänkandet kring väpnade konflikter och förbättra beredskapen attställa upp med flexibla, internationella insatser till gagn för dem som drab-bats av väpnade konflikter och för en varaktig konfliktlösning.Multilaterala konfliktförebyggande insatser syftar till att stärka det multi-laterala systemets, främst FN:s, förmåga att hantera humanitära kriser tillföljd av väpnade konflikter och att åstadkomma varaktiga fredliga lösningar.Samarbetet med FN:s särskilde representant för barn i väpnade konflikterkommer att fortsätta. Uppdraget till den svenska ordföranden i för barn i väpnade konflikter, med inriktning på förbud mot rekryte-ring och deltagande i väpnad konflikt av barn , att genomförakonsultationer i syfte att nå enighet om ett tilläggsprotokoll till barnkonven-tionen kan komma att föranleda stöd till särskilda initiativ.I samband med att om totalförbud mot personminorträtt i kraft, skärps kraven på FN:s samordningsfunktion och behov av stödtill detta.Propositionen (s. 30): Särskilda multilaterala insatser - jämställdhet1998 upprättades en särskild post för insatser av pilotkaraktär för att stärkajämställdhetssträvandena inom det multilaterala arbetet med jämställdhet.Medel från posten har utbetalats för ett strategisktarbete bl.a. med att integrera ett jämställdhetsperspektiv i hela FN genomFN:s kvinnoenhet (DAW). Särskilda bidrag har dessutom utgått till FN:sekonomiska kommission för , till FN:s MR-center och till UNFPA föratt särskilt uppmärksamma kvinnors rättigheter och för studier om kvinnorsoch mäns olika syn på sexuella rättigheter. Medel har också disponerats förstudier och seminarier liksom för metodskrifter och andra publikationer.Anvisade medel för jämställdhet har syftat till att under en begränsad tids-period bistå organisationer bl.a. med att utveckla handlingsplaner för jäm-ställdhet i utvecklingssamarbetet.MotionernaFolkpartiet menar i motion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 20 att det svenskabiståndet bör främja ökad jämställdhet mellan kvinnor och män dels för attdet är en mänsklig rättighet, dels för att kvinnors medverkan behövs för attuppnå utveckling. Biståndet bör genomsyras av ett genusperspektiv. Allabiståndsinsatser bör bygga på en förståelse av mäns och kvinnors olikartadebehov, tillgång till resurser och inflytande i varje specifik situation.Kristdemokraterna menar att de grupper som främst drabbas av fattigdom,sjukdom och tidig död är kvinnor och barn, och de kräver i motion1999/2000:U215 (kd) yrkande 19 ytterligare svenskt stöd till det internatio-nella jämställdhetsarbetet.Vänsterpartiet menar i partimotion 1999/2000:U217 (v) yrkande 10 att detfinns goda exempel på bistånd där kvinnor kunnat öka sin ekonomiska själv-ständighet och stärka sin ställning genom egen småföretagsamhet. Denna typav kvinnlig företagsamhet skulle kunna vara ett bra verksamhetsfält när detgäller svenska biståndsinsatser för att stärka kvinnornas ställning i u-länder.Den enskilda motionen 1999/2000:U649 (kd) ägnas åt kvinnans situation ivärlden. har som föregångsland på jämställdhetsområdet ett särskiltansvar att driva kvinnans rättigheter i internationella sammanhang. Jäm-ställdhetsfrågorna bör därför sättas i nivå med demokrati och mänskligarättigheter och ingå som en prioriterad del i biståndet, anförs det i yrkande 1Motionärerna pekar vidare på den diskriminering mot kvinnor och flickorsom förekommer i och , och då i synnerhet aborter av flickfoster.I yrkande 2 krävs att regeringen arbetar för att det multi- och bilaterala bi-ståndet särskilt skall uppmärksamma flickornas situation i och Kina.Kvinnlig könsstympning är en grov form av övergrepp som främst före-kommer i östra . Många kvinnoorganisationer i de länder där köns-stympning förekommer talar dock öppet om problemet. Det är angeläget attdet multi- och bilaterala biståndet stöder dessa organisationers arbete förinformation och upplysning, anförs det i yrkande 4.Kristdemokraterna framhåller i kommittémotion 1999/2000:A804 (kd) yr-kande 31 kvinnans rättigheter som en väsentlig del av de mänskliga rättig-heterna. I utvecklingsländer diskrimineras ofta kvinnor. Att främja jäm-ställdhet och förbättra kvinnors villkor är både mål och medel för att stärkademokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna. I yrkande 32 lyftskvinnans centrala funktion i familj och samhälle fram. Diskriminering avkvinnor försvårar arbetet med fattigdomsbekämpning. FN:s kvinnofondUnifem fyller en viktig funktion i jämställdhetsarbetet. Jämställdhetsarbetetär en viktig del av biståndet, menar motionärerna.I partimotion 1998/99:A808 (c) yrkande 2 framhålls bistånd riktat till kvin-nor som särskilt effektivt och viktigt. Exempelvis har utbildningsinsatser förkvinnor effekten att befolkningstillväxten sjunker. bör på försökfördela en del av de bilaterala biståndsmedlen lika mellan kvinnor och män,anser motionärerna.Utskottets övervägandenI partimotion A808 (c) yrkande 2 framhålls bistånd riktat till kvinnor somsärskilt effektivt och viktigt. menar i motion U206 (fp) yrkande20 att det svenska biståndet bör främja ökad jämställdhet mellan kvinnor ochmän. menar i partimotion U217 (v) yrkande 10 att det finnsgoda exempel på bistånd där kvinnor kunnat öka sin ekonomiska självstän-dighet och stärka sin ställning genom egen småföretagsamhet. I motionerna1999/2000:U215 (kd) yrkande 19 och U649 (kd) yrkande 1 menar motionä-rerna att på jämställdhetsområdet har ett särskilt ansvar att drivakvinnans rättigheter i internationella sammanhang. Jämställdhetsfrågorna bördärför sättas i nivå med demokrati och mänskliga rättigheter och ingå som enprioriterad del i biståndet. Även motion A804 (kd) yrkande 31 uppmärk-sammar kvinnans rättigheter som en väsentlig del av de mänskliga rättighe-terna. Att främja jämställdhet och förbättra kvinnors villkor är både mål ochmedel för att stärka demokratin och respekten för de mänskliga rättigheterna.Utskottet konstaterar att efter beslut om att jämställdhetskall vara ett särskilt mål för utvecklingssamarbetet och efter antagandet iPeking 1995 av för jämställdhet har ett intensivt arbetebedrivits, både i och internationellt, för att utveckla metoder så attallt utvecklingssamarbete skall utformas så att det inriktas både på kvinnorsoch mäns behov. Detta innebär att regeringen räknar med att uppnådet syfte motionärerna föreslår - en fördelning av utvecklingssamarbetet sompå lika villkor gynnar kvinnor och män.Både och Sida har utarbetat handlingsplaner ochhandböcker för att uppmärksamma kvinnors och mäns olika behov och vill-kor i satsningar som gäller fattigdomsbekämpning, demokrati, mänskligarättigheter, hållbar utveckling m.m. Samma ambition återspeglas bl.a. i rege-ringens skrivelser till om de fattigas rätt, om partnerskap medAfrika och om mänskliga rättigheter och demokrati.Sverige deltar också aktivt i arbetet på internationell nivå med att på likavillkor uppmärksamma kvinnors och mäns behov, bl.a. i dialog med FN, EU,och andra utvecklingsbanker samt med /DAC.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande 20,U215 (kd) yrkande 19, U217 (v) yrkande 10, U649 (kd) yrkande 1, A804(kd) yrkande 31 samt A808 (c) yrkande 2 besvarade.I motion U649 (kd) yrkande 2 pekas på den diskriminering mot kvinnor ochflickor som förekommer i och . Kvinnlig könsstympning är engrov form av övergrepp som främst förekommer i östra . Många kvin-noorganisationer i de länder där könsstympning förekommer talar dock öppetom problemet. Det är angeläget att det multi- och bilaterala biståndet stöderdessa organisationers arbete för information och upplysning, anförs det iyrkande 4. I motion A804 (kd) yrkande 32 lyfts kvinnans centrala funktion ifamilj och samhälle fram. Motionärerna understryker att diskriminering avkvinnor försvårar arbetet med fattigdomsbekämpning.Utskottet menar att jämställdhet bör ses inte bara som ett mål utan ocksåsom ett medel för att stärka demokratin och öka respekten för de mänskligarättigheterna. har systematiskt integrerat jämställdhetsaspekter(mainstreaming) i olika strategier och policydokument, bl.a. skrivelserna tillriksdagen om demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklingssamarbetetsamt om mänskliga rättigheter i utrikespolitiken. Internationellt fyller FN:skvinnofond Unifem en viktig funktion i jämställdhetsarbetet.Sverige arbetar aktivt med att främja jämställdhet och kvinnors mänskligarättigheter, både bilateralt, med våra samarbetsländer, och multilateralt,genom bl.a. EU, FN, /DAC och utvecklingsbankerna. verkadeaktivt för att få in starka skrivningar mot kvinnlig könsstympning underKairokonferensen om befolkningsfrågor 1994 samt under uppföljningen avkonferensen (ICPD +5). Detta är en viktig fråga som ryms under begrep-pet våld mot kvinnor. Även i multilaterala forum, såsom i kvinnokommissio-nen, och generalförsamlingen, arbetar aktivt i detresolutionsarbete som behandlar denna typ av traditionella skadliga sedvän-jor.Med detta anser utskottet motionerna U649 (kd) yrkandena 2 och 4 samtA804 (kd) yrkande 32 besvarade.Propositionen (s. 31): Särskilda multilaterala insatser - barnMed stöd främst av har inlett ett arbete för attutveckla ett systematiskt barn- och barnrättsperspektiv i det internationellautvecklingssamarbetet. Utgångspunkten är att barnets rättigheter är mänskli-ga rättigheter.År 2001 äger ett extra möte rum i kring uppfölj-ningen av målen från barntoppmötet . , som en av de ursprungli-ga sex initiativtagarländerna till barntoppmötet, har för avsikt att på nyttspela en pådrivande roll. Barntoppmötets mål överensstämmer i hög gradmed slutsatserna från FN-konferenserna. I linje med detta skall stöd utgå tillstrategiska insatser i arbetet med en ny global agenda för barn.MotionernaI den enskilda motionen 1999/2000:U214 (s) konstateras att endast en litendel av det svenska biståndet går direkt till världens barn. Det behövsdärför en målmedveten biståndsprioritering till förmån för barnen. Motionä-rerna menar att i allmänhet går biståndet till mycket små barn och ungdomar;på grund av kulturella faktorer är det ofta pojkar som gynnas mest. I framti-den måste det bli enklare att kontrollera och följa upp hur det bistånd somkommit barnen till del har fördelats och använts.Kristdemokraterna menar i motion U215 (kd) yrkande 11 att det är önskvärtmed en "etikcertifiering" av de företag där minderåriga barn ej arbetar underotillbörliga förhållanden och där de får rimlig betalning. En speciell märk-ning av godkända företag skulle indirekt peka ut dem som bryter mot barn-konventionen. Barn som arbetar får inte vara hindrade att ta del av skolgångeller möjligheter för att utvecklas.Den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barnlyfts fram i den enskilda motionen 1999/2000:So481 (kd) yrkande 7. Motio-närerna anser att regeringen varit otydlig rörande de svenska insatserna påområdet, och efterlyser en redovisning av hur de somanslagits till för planering och översyn av barnfrågornainom det internationella utvecklingsarbetet använts.I kommittémotion 1999/2000:Kr313 (kd) yrkande 37 understryker Kristde-mokraterna att ungdomar utgör en stor andel av tredje världens befolkning.Ungdomsfrågorna borde prioriteras i det internationella utvecklingsarbetet,menar motionärerna, och svenska ungdomar skulle kunna medverka i ettgivande utbyte. Sida bör därför få i uppdrag att anlägga ett ungdomsperspek-tiv på allt utvecklingssamarbete, och i det sammanhanget se över ung-domsorganisationernas möjligheter att delta.Frågor om barn och ungdom kommenteras även under avsnittet om Östeuro-pa.Utskottets övervägandenI motion U214 (s) konstateras att endast en liten del av det svenska biståndeti dag går direkt till världens barn. Det behövs därför en målmedveten bi-ståndsprioritering till förmån för barnen. I kommittémotion Kr313 (kd) yr-kande 37 understryker att ungdomar utgör en stor andelav tredje världens befolkning. Ungdomsfrågorna borde prioriteras i det inter-nationella utvecklingsarbetet, menar motionärerna, och svenska ungdomarskulle kunna medverka i ett givande utbyte.Utskottet har inhämtat att det 1998 inom påbörjadesen översyn av barnfrågor i det internationella utvecklingssamarbetet medmålet att utforma en sammanhållen policy för barnfrågor och att utveckla ettsystematiskt barn- och barnrättsperspektiv i det internationella utvecklings-samarbetet. Arbetet bedrivs utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter,FN-konferenserna och de biståndspolitiska målen.Den pågående översynen av barnfrågorna kommer att redovisas i en skri-velse till år 2001.Inom Sida pågår ett arbete för att integrera ett barnrättsperspektiv i ut-vecklingssamarbetet. finns ett barnnätverk inom Sida beståendeav handläggare på de olika enheterna. har Sida utarbetat ettpositionspapper, "Barnets rättigheter i bilateralt utvecklingssamarbete", somanger riktlinjerna för barnrättsarbetet och beskriver konsekvenserna av ettbarnrättsperspektiv för Sidas policy, landanalyser, landstrategier, projektbe-dömning och konsekvenserna av ett rättighetsperspektiv i Sidas olika sekto-rer.Ungdomens engagemang i utvecklingsfrågorna bemöts på ett flertal sätt.Olika typer av informationskampanjer för att belysa utvecklingsfrågorna ochdet svenska utvecklingssamarbetet är en del av informationsverksamheten,där ungdomar utgör en av målgrupperna.Genom stödet till enskilda organisationer nås också ungdomsorganisatio-ner, t.ex. för Ungdomsorganisationer, som bl.a. har ettutbytesprogram. Dessutom finns stipendieprogram, möjligheter att bedrivastudier () och JPO-programmet (Junior ProfessionalOfficers) genom FN-systemet samt det bilaterala biträdande expertprogram-met för att utomlands arbeta med utvecklingsfrågor.Det svenska stödet till och når ungdomar i utveck-lingssamarbetet.Med vad som ovan anförts anser utskottet motionerna U214 (s) samt Kr313(kd) yrkande 37 besvarade.Kristdemokraterna menar i motion U215 (kd) yrkande 11 att det är önskvärtmed en "etikcertifiering" av de företag där minderåriga barn ej arbetar underotillbörliga förhållanden och där de får rimlig betalning. Den svenska hand-lingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn lyfts fram i denenskilda motionen So481 (kd) yrkande 7. Motionärerna anser att regeringenvarit otydlig rörande de svenska insatserna på området, och efterlyser enredovisning av hur de som anslagits till Utrikesdeparte-mentet för planering och översyn av barnfrågorna inom det internationellautvecklingsarbetet använts.Utskottet konstaterar att aktivt deltog i den internationella konfe-rens om barnarbete som hölls i . Konferensens mål omfattade ettomedelbart avskaffande av de värsta formerna av barnarbete samt främjandeav fysisk och psykisk rehabilitering av de barn som utsatts för utnyttjande.De svenska positionerna inför kan sammanfattas enligtföljande:- Fattigdomsbekämpning. Barnens familjer måste få en möjlighet till för-sörjning och social trygghet på annat sätt än genom barnarbete.- Rätten till utbildning. Skolan skall göras tillgänglig för alla barn. Sverigeskall därför utveckla ett effektivt stöd till mottagarländernas utbildningssys-tem.- skall stödja internationell lagstiftning och frivilliga system för s.social märkning av varor.- principer skall genomsyra vårt internationella handlan-de och utvecklingssamarbetet.1998 påbörjades en översyn av barnfrågor i det internationella utvecklings-samarbetet. I översynen skall vissa grupper av utsatta barn särskilt uppmärk-sammas. Strategier skall utarbetas inom sex delområden, däribland barnar-bete.Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för utsatta barn i fat-tiga länder. Beslut om stöd för att bekämpa sexuell exploatering av barn harbl.a. gått till följande organisationer:- 1998 beviljade ECPAT medel för att på ECPAT Internationalsvägnar mobilisera enskilda organisationer i Öst- och i arbetetmot kommersiell sexuell exploatering av barn.- 1999 beviljade ECPAT projektmedel inom området kamp motturism där barn utnyttjas sexuellt.Utskottet menar att de översyner som ovan nämnts väl kommer att illustreraproblemen kring barnarbete och även att bidra till den debatt som utvecklatskring möjligheterna att uppnå de uppställda målen; förbättrade levnadsför-hållanden för barn. Utskottet anser att det förtjänar att återigen understrykasatt principer skall genomsyra internationellahandlande och utvecklingssamarbetet.Utskottet välkomnar insatser som på olika sätt kan förhindra barnarbete.Mycket görs inom detta område och är en av de mest pådrivandeaktörerna. Den av motionärerna föreslagna etikcertifieringen anser emellertidutskottet inte vara ett genomförbart och verksamt medel i den u-landsmiljöden föreslås bli införd.Med avstyrkande av motion U215 (kd) yrkande 11 anses därmed motionSo481 (kd) yrkande 7 besvarad.Propositionen (s. 31): Övriga multilaterala insatserÅrsbidrag till organisationer inom och utom FN-systemet finansieras fråndelposten Övriga multilaterala insatser. Därtill kommer fördjupningsstudiermed extern expertis, analyser, seminarier och andra aktiviteter som främjarinternationell samverkan och utveckling, t.ex. insatser till stöd för uppfölj-ning av FN-konferenser.FN:s kontor för samordning av humanitärt bistånd (OCHA) bildades år1998 som en del av generalsekreterarens reformpaket ur FN-sekretariatetsavdelning för humanitära frågor (DHA). OCHA:s verksamhet syftar till attdriva och vidareutveckla humanitära policyfrågor samt till att stärka samord-ningen av FN:s humanitära verksamhet, såväl mellan olika humanitära aktö-rer som mellan det humanitära och det politiska arbetet. stöd tillOCHA beräknas under konsolideringsfasen öka något och även fortsätt-ningsvis avse den tvåårsperiod som FN:s egen budgetprocess tillämpar.International (för demokrati och fria val) ären mellanstatlig organisation som bildades på svenskt initiativ i år1995. är en internationell mötesplats för medlemmarna, som för närva-rande är 18 länder och fem internationella enskilda organisationer. Gemen-samt arbetar dessa för att stödja en demokratisk utveckling - i bred bemär-kelse - och fria val. IDEA:s verksamhet är inriktad på såväl normativt arbetesom kapacitetsutveckling och tillämpad forskning.Från delposten finansieras vidare bl.a. reguljära bidrag till () och till Internationella migrationsorganisationen(IOM). ICRC genomgår en reformering av såväl ledningen avorganisationen som av budget och arbetsprogram.