bet · GM01KU18 · 1999-03-23 00:00:00 — Staten och trossamfunden -begravningsverksamheten, kulturminnena, personalen,avgiftsbetalningen, m.m. I detta betänkande behandlas proposition 1998/99:38Staten och trossamfunden - begravningsverksamheten,kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.jämte tio motioner som väckts med anledning avpropositionen och två motionsyrkanden från denallmänna motionstiden /99. I propositionenbehandlas en rad frågor som behöver regleras införrelationsändringen mellan staten och Svenska kyrkanden år 2000.Svenska kyrkans församlingar och kyrkligasamfälligheter föreslås i propositionen varahuvudmän för den helt övervägande delen avbegravningsverksamheten och tillhandahålla särskildagravplatser för dem som inte tillhör något kristettrossamfund. Verksamheten skall finansieras genom enobligatorisk begravningsavgift som bestäms avhuvudmannen. Avgift till trossamfund skall kunna tasin med statlig hjälp och beräknas på den kommunaltbeskattningsbara förvärvsinkomsten.Svenska kyrkan skall få ersättning av staten förvissa kulturhistoriskt motiverade kostnader,kyrkoantikvarisk ersättning. Regeringen anser attkyrkan bör utnyttja det utrymme för sänkning avkyrkoavgiften som reformen skapar. Efter en tioårigövergångsperiod förutsätts de med finansieringen avreformen sammanhängande frågorna på nytt övervägasav regeringen efter överläggningar med . Regeringen kommer att överväga att införanågon form av skatt eller avgift för att uppnåstatsfinansiell neutralitet.Den offentligrättsligt regleradehandlingsoffentligheten inom skallavse handlingar som rör begravningsverksamheten samtfördelningen och användningen av denkyrkoantikvariska ersättningen.Anställningsavtalen för alla offentliganställdainom går vid relationsförändringenautomatiskt över till det registrerade trossamfundetSvenska kyrkan eller dess organisatoriska delar.Personalen tar med sig rättigheter och skyldighetertill den nya arbetsgivaren.Registrerade trossamfund likställs iskattehänseende med ideella föreningar vilketinnebär att de under vissa förutsättningar blirbegränsat skattskyldiga. Prästlönetillgångar skallvara befriade från inkomstskatt under enövergångsperiod.Avgiften till trossamfund som tas in med statlighjälp beräknas på den kommunalt beskattningsbaraförvärvsinkomsten och behandlas ihanteringshänseende som en skatt.Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringensförslag. Utskottet föreslår dock med hänsyn tillnormgivningsreglerna i regeringsformen att enstatlig myndighet skall föreskriva avgiftssatsernaför begravningsavgifterna för dem som inte tillhörSvenska kyrkan.Tretton reservationer och två särskilda yttrandenhar fogats till detta betänkande. 1998/99:38, vari yrkas att riksdagendels antar regeringens förslag till1. lag om överlämnande av allmänna handlingar tillSvenska kyrkan och dess organisatoriska delar förförvaring, m.m.,2. lag om personal vidrelationsförändringen mellan staten och ,3. lag om skattefrihet för prästlönetillgångar vid2001-2010 års taxeringar,4. lag om avgift till registrerat trossamfund,5. lag om avveckling av stadgad åborätt ochlandgille,6. lag om ändring i ,7. lag om ändring i ,8. lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),9. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,10. lag om ändring i kommunala delegationslagen(1954:130),11. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt m.m.,12. lag om ändring i lagen (1979:417) omutdebitering och utbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner, landsting ochförsamlingar,13. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen(1979:1152),14. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),15. lag om ändring i skatteregisterlagen(1980:343),16. lag om ändring i lagen (1984:404) omstämpelskatt vid inskrivnings-myndigheter,17. lag om ändring i lagen (1988:950) omkulturminnen, m.m.,18. lag om ändring i arkivlagen (1990:782),19. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),20. lag om ändring i lagen (1991:482) om införandeav folkbokföringslagen (1991:481),21. lag om ändring i kommunallagen (1991:900),22. lag om ändring i lagen (1992:1528) om offentligupphandling,23. lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),24. lag om ändring i lagen (1994:260) om offentliganställning,25. lag om ändring i lagen (1994:615) om ingripandemot otillbörligt beteende avseende offentligupphandling,26. lag om ändring i lagen (1994:1221) om införandeav stiftelselagen (1994:1220),27. lag om ändring i lagen (1994:1383) omöverlämnande av allmänna handlingar till andra organän myndigheter för förvaring,28. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483),29. lag om ändring i lagen (1998:624) om ändring isekretesslagen (1980:100),dels godkänner30. regeringens förslag om kyrkoantikvariskersättning (avsnitt 5.1.2).Lagarna, som föreslås i huvudsak träda i kraft den 1januari 2000, är intagna i detta betänkande sombilaga 1. Motioner som väckts med anledning avpropositionen1998/99:K9 av de (), variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ej införasärskild skatt/avgift för kyrkoantikvariskersättning till Svenska kyrkan.1998/99:K10 av m.fl. (kd), variyrkas1. att avslår förslaget att skall vara huvudman och tillhandahållasärskilda gravplatser för dem som inte tillhör någotkristet samfund och ber regeringen återkomma i dennafråga,2. att avslår regeringens förslag vadgäller den kyrkoantikvariska ersättningensomfattning,3. att hos regeringen begär nytt förslagvad gäller den kyrkoantikvariska ersättningensomfattning i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en utvärdering och omprövning görs av denkyrkoantikvariska ersättningen ,5. att avslår förslaget vad gällerbeskattning av kyrkotillgångarna.1998/99:K11 av m.fl. (v), vari yrkas1. att avslår förslag till ändring i 1kap. 1 § begravningslagen 1990:1144,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i begravningslagen att kommunerna geshuvudansvaret för begravningsverksamheten,3. att , om yrkande 1 eller 2 avslås, somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kommunalt huvudansvar förbegravningsverksamhet för dem som inte tillhör någotkristet trossamfund,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fastställabegravningsavgiften på nivå,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att likställakyrklig kulturminnesvård med annan kulturminnesvårdgenom årlig prövning i samband med fastställande avstatens budget,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fördelning avmedel för kyrkliga kulturminnen bör beslutas avRiksantikvarieämbetet och länsstyrelserna,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en särskildskatt för kyrkliga kulturminnen inte bör införas,8. att hos regeringen begär förslag tilländring i enligt vad i motionenanförts om s.k. civiläktenskap.1998/99:K12 av Per m.fl. (m), vari yrkas1. att avslår regeringens förslag omkyrkoantikvarisk ersättning såvitt avser åren2000-2001 i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förslag omkyrkoantikvarisk ersättning börläggas fram i vårpropositionen 1999,3. att avslår regeringens förslag tilllag om ändring i begravningslagen såvitt avser 9kap. 6 § tredje strecksatsen angående vissakostnader för transporter i samband med begravning ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att avslår regeringens förslag tilländring av begravningslagen såvitt avser 10 kap.angående utseende av ombud med uppgift att granskahur församlingarna tar till vara de personersintressen som inte tillhör ,5. att antar förslaget till lag omskattefrihet för prästlönetillgångar vid 2001-2010års taxering med den ändringen att skattebefrielseninte tidsbegränsas utan att orden "vid 2001 - 2010års taxeringar" utgår ur rubriken och lagtexten,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det inte börinföras ytterligare någon form av avgift ellerskatt för att uppnå s.k. statsfinansiellneutralitet.1998/99:K13 av () och (), vari yrkas att avslårproposition 1998/99:38 i anförd del och som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytt förslag till utformning av denkyrkoantikvariska ersättningen.1998/99:K14 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring ibegravningslagen (1990:1144) att huvudmannaskapetför begravningsverksamheten skall vara kommunalt,2. att beslutar om sådan ändring irelevant lagstiftning att och andratrossamfund själva ansvarar för uppbörden aveventuella avgifter.1998/99:K15 av och (båda c), vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en utredning i syfte att garanteraskyddet av de kyrkliga kulturminnena.1998/99:K16 av (), vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kyrkan i störreutsträckning än bör hållas öppen för alla,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kyrkanstillgänglighet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en tydligaretidsangivelse,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om länsstyrelsernasarbetssituation.1998/99:K17 av m.fl. (fp, m, kd, c),vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enfortsatt utredning.1998/99:K18 av och (), vari yrkas1. att med avslag på proposition1998/99:38 i denna del beslutar att länsstyrelse börvara huvudman för begravningsplatser för ickekristna (1 kap. 1 § begravningslagen),2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vården ochunderhållet av kulturhistoriskt värdefull egendom påsikt får en principiell lösning som är densamma församfunden,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om reformens effekterpå skattetrycket för den enskilde.Motioner från den allmänna motionstiden1998/99:Kr265 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kulturskyddet ochstödet för att bevara värdefulla kyrkobyggnaderekonomiskt och lagtekniskt skall utformas så attsådana byggnader kan komma i fråga för bevarande ochkulturvård oavsett vilket trossamfund som varithuvudman.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp), variyrkas59. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kyrkorummet.Yttranden från andra utskottKonstitutionsutskottet har inhämtat yttranden frånskatteutskottet och kulturutskottet, bilagorna 2 och3. Utskotten tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionsyrkandena i de delar som rörrespektive utskotts beredningsområden. BakgrundUnder fattade ett principbeslut omändrade relationer mellan staten och (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr.1995/96:84). Reformen är förutsatt att träda i kraftden . redovisadesresultaten av en rad utredningar och uppdrag omolika frågor som har samband med relationsändringen.Det gällde den rättsliga regleringen (SOU 1997:41),begravningsverksamheten (SOU 1997: 42), denkulturhistoriskt värdefulla kyrkliga egendomen ochde kyrkliga arkiven (SOU 1997:43), Svenska kyrkanspersonal (SOU 1997:44), stöd, skatter ochfinansiering (SOU 1997:45), statlig medverkan vidavgiftsbetalning (SOU 1997:46) samt den kyrkligaegendomen (SOU 1997:47).Riksdagen beslutade och den 18 november1998 om vissa grundlagsändringar samt införande avlag om trossamfund, lag om och lag ominförande av lagen om . Den nuaktuella propositionen behandlar frågor ombegravningsverksamheten, personal,den kulturhistoriskt värdefulla egendomen, dekyrkliga arkiven, skatt och finansiering samtstatlig medverkan vid avgiftsbetalning m.m.Frågorna om statens stöd till trossamfund och omden kyrkliga beredskapen bereds inomRegeringskansliet. Förslag läggs fram för riksdagensenare i vår.BegravningsverksamhetenPropositionenRiksdagens principbeslut innebar beträffandebegravningsverksamheten att följande principer skallvara vägledande.- huvudmannaskap för den heltövervägande delen av begravningsverksamhetenskall bestå. Möjligheterna att anordna enskildabegravningsplatser skall finnas kvar.- Finansieringen av begravningsverksamheten skallvara lokalt förankrad. Den som tillhör skall betala sina kostnader viakyrkoavgiften.- Ett riksomfattande obligatoriskt clearingsystembör komma till stånd.- Olika modeller för att tillgodose de angivnaprinciperna skall prövas och därvid skall övervägasom det kan skapas ett flexibelt system som tarhänsyn till de mycket skiftande förhållanden somfinns i olika delar av landet.Enligt regeringens förslag avses medbegravningsverksamhet de olika åtgärder som hardirekt samband med förvaltningen av de allmännabegravningsplatserna. Med denna definition blir detenligt regeringen klart att det ibegravningsverksamheten ingår att anordna och hållatillräckligt antal gravplatser, att ta emot stoftför förvaring och visning samt att skötagravsättning och kremering. Det bör också åliggahuvudmannen att tillhandahålla eller kunna anvisa enlokal som lämpar sig för en begravningsceremoni.Vidare ingår att hålla personal, byggnader, maskineroch andra anordningar som erfordras för att fullgöradessa uppgifter samt att ansvara för att ekonomiskaresurser finns för verksamheten. Utanförbegravningsverksamheten faller däremot sådanatjänster som anskaffande av kista och gravsten,annonsering, anordnande av begravningsceremoni ochminnesstund samt skötselåtaganden.Det anses enligt propositionen inte möjligt attutforma en definition på begravningsverksamhet som ivarje enskilt fall entydigt visar om en åtgärdinnefattas i definitionen. Övriga bestämmelser ibegravningslagen bör enligt propositionen i viss månkunna tjäna som ledning för bedömningar i sådanafall. Det ligger enligt regeringen i sakens naturatt utförandet av de olika uppgifter som ingår ibegravningsverksamheten kan variera något tillomfattning och standard mellan olika huvudmän.Regeringens förslag avses inte utgöra hinder försådana lokalt förankrade lösningar.Som ovan redovisats innehöll riksdagensprincipbeslut att skall behållahuvudmannaskapet för den helt övervägande delen avbegravningsverksamheten. Regeringen föreslår nu attmed huvudman för begravningsverksamheten skall avsesden församling eller kyrkliga samfällighet inomSvenska kyrkan eller - efter särskilt beslut avregeringen - den kommun som är skyldig att anordnaoch hålla allmänna begravningsplatser för dem som ärfolkbokförda inom ett visst geografiskt avgränsatförvaltningsområde. Det skall enligt förslagetendast finnas en huvudman inom varjeförvaltningsområde, vilket framhålls som naturligtmot bakgrund av att huvudmannen föreslås ha etttotalansvar för samtliga som är folkbokförda inomområdet och måste kunna räkna med dem som underlagvid finansieringen av verksamheten. Ävensamhällsekonomiska skäl talar för att verksamhetenhålls samlad hos en huvudman och att förändringar avnuvarande organisation som innebär ökade kostnaderundviks.Regeringens förslag innebär att huvudmannen förbegravningsverksamheten inom det egnaförvaltningsområdet eller ett närbelägetförvaltningsområde skall tillhandahålla och ansvaraför de särskilda gravplatserna för dem som intetillhör något kristet trossamfund. För att ettkyrkligt huvudmannaskap för de särskildagravplatserna skall vara förenligt medbestämmelserna om religionsfrihet, föreslårregeringen en förstärkt tillsyn genom ombud somtillsätts av och särskilda regler omsamråd. Vidare föreslås att begravningsavgiftenskall fastställas av huvudmannen på grundval avsärkostnadsredovisning av verksamhetens intäkter ochkostnader för att säkerställa att de medel sominflyter från dem som inte tillhör Svenska kyrkanenbart används för begravningsverksamheten och intekommer kyrkans religiösa verksamhet till del.Alla som är folkbokförda i skall betala enavgift för att täcka kostnaderna förbegravningverksamheten (begravningsavgift).Begravningsavgiften skall vara inkomstrelaterad ochbetalas till den som är huvudman förbegravningsverksamheten på folkbokföringsorten. Desom tillhör och är folkbokförda inomområdet för en församling som är huvudman förbegravningsverksamheten betalar sinbegravningsavgift till församlingen som en del avkyrkoavgiften. Mot bakgrund av att huvudmannenstotala ansvar för begravningsverksamheten inom ettgeografiskt område också måste omfatta förfogandeöver finansieringen måste det enligt regeringensuppfattning överlåtas till varje huvudman att inomsitt förvaltningsområde besluta om storleken avbegravningsavgiften.Begravningsavgiften föreslås omfatta gravplats ellermotsvarande på allmän begravningsplats under ,gravsättning inklusive gravöppning, återfyllning ochiordningställande av öppnad grav, vissa transporter,kremering och vissa lokaler. De transportkostnadersom avses innefattas i begravningsavgiften ärtransporter från det huvudmannen övertagit ansvaretför stoftet till dess att gravsättning har skett,med undantag för transport för gravsättning utanförhuvudmannens förvaltningsområde, om inte transportenberor på avtal om tillhandahållande av särskildagravplatser.I propositionen framhålls att en enskild harbegränsat inflytande över de olika åtgärder somkrävs med anledning av ett dödsfall. Det enskildadödsboet har små möjligheter att påverka behovet avtransporter av den avlidne i samband med enbegravning. Regeringen anser att det därför ärrimligt att samhället tar ansvar för attfinansieringen av kostnaden för transporter ordnasgenom begravningsavgiften.Det är enligt propositionen naturligt atthuvudmannens kostnadsansvar för transporter inträdernär stoftet efter den avlidne kommit till denbisättningslokal eller motsvarande som huvudmannenanvisar eller när huvudmannen på annat sättövertagit ansvaret för stoftet. Det är enligtregeringen inte meningsfullt att söka begränsakostnadsansvaret endast till transporter som ärobligatoriska. Utgångspunkten bör i stället vara attsådana transporter av den avlidne som normaltförekommer i förvaltningsområdet i samband med enbegravning bör ingå i avgiften. Dit hör t.ex.transport till en lokal för begravningsceremoni inomrimligt avstånd samt transport till begravningsplatssom huvudmannen anvisar eller till och frånkrematorium. Det är inte möjligt att i lag preciseraalla förutsättningar för att kostnaden för entransport skall ingå i begravningsavgiften. Det ärenligt regeringen en fråga som får lösas i denpraktiska tillämpningen.Huvudmannen för det förvaltningsområde där denavlidne vid dödsfallet var folkbokförd skall enligtförslaget svara för kostnaderna för de tjänster somingår i begravningsavgiften även när dessa tjänstertillhandahålls av en huvudman för ett annatförvaltningsområde. Detsamma gäller när tjänsternatillhandahålls av en innehavare av en allmänbegravningsplats som inte är huvudman förbegravningsverksamheten eller av innehavare avenskild begravningsplats. Ersättningen till den somtillhandahåller tjänsterna skall enligt förslagetbetalas enligt en gemensam rikstaxa som varje årfastställs av regeringen eller den myndighetregeringen bestämmer (begravningsclearing).Regeringen föreslår också att länsstyrelserna skallutse ombud med uppgift att granska hurförsamlingarna tar till vara de personers intressensom inte tillhör . kyrkomötehar avstyrkt en sådan ordning. Regeringen anser dockatt begränsningarna för den som inte tillhör att direkt påverka hur en församling sköterbegravningsverksamheten gör att det är angeläget attvidta åtgärder för att öka inflytandet ochmöjligheterna till påverkan för dem som inte tillhörSvenska kyrkan. Det är viktigt att slå fast attbegravningsverksamheten i första hand är ensamhällsangelägenhet som vänder sig till allamedborgare. Genom relationsändringen upphör dekyrkliga begravningshuvudmännen att varakyrkokommuner och en del av det allmänna. Denförsvagning av inflytandemöjligheterna för dem sominte tillhör som detta innebär börmotverkas genom särskilda insatser.I valet mellan ett särskilt ombud och förbättradlänsstyrelsetillsyn fäster regeringen vikt vid attett särskilt ombud på ett tydligare sätt änlänsstyrelsen kan företräda dem som inte tillhörSvenska kyrkan i begravningsfrågor. Systemet medsärskilt ombud har också likheter medombudsmannainstitutioner, som t.ex.Diskrimineringsombudsmannen och ,som förekommer i det svenska samhället. Regeringenföreslår att länsstyrelserna får i uppdrag att utsesärskilda ombud med uppgift att följabegravningsverksamheten i de församlingar ochkyrkliga samfälligheter som är huvudmän förbegravningsverksamheten.Regeringen föreslår också att det införs enskyldighet för församlingarna/samfälligheterna attsamråda med företrädare för andra trossamfund ochandra berörda parter i frågor som gäller anläggning,utvidgning eller ändring av en befintligbegravningsplats.Förvaltningslagen (1986:223) föreslås tillämpas närförsamlingarna och de kyrkliga samfälligheternahandlägger enskilda ärenden enligt begravningslagen.Begravningslagens bestämmelser om överklagande avbeslut förtydligas så att det framgår att de endastavser beslut i enskilda ärenden. Församlingarnaskall även efter relationsändringen vara deenskildas motpart när ett beslut av församlingenöverklagas.Länsstyrelsernas tillsynsansvar överbegravningsverksamheten kvarstår oförändrat.MotionernaMotionerna K11 (yrkandena 1 och 2) av . (v) och K14 (yrkande 1) av Per m.fl.(mp) tar upp frågan om huvudmannaskapet förbegravningsverksamheten. bör avreligionsfrihetsskäl inte ges ansvar förbegravningsverksamheten, utan huvudmannaskapet börvara kommunalt. Regeringens förslag i denna del böravslås. I motion K11 framhålls också att behovet avmöjligheter att överklaga bl.a. beslut omavgiftsstorlek talar för att kommunerna bör varahuvudmän för begravningsverksamheten.Enligt motion K11 är frågan om huvudmannaskapet försärskilda begravningsplatser för dem som intetillhör något kristet trossamfund särskilt viktig.Motionärerna anser att religionsfrihetsskäl särdelesstarkt talar för att ansvaret för dennabegravningsverksamhet inte överlämnas till ettenskilt trossamfund. Även om huvudmannaskapet ihuvudsak skulle överlämnas till böransvaret för dessa begravningsplatser vila påkommunen (yrkande 3). I motion K10 av IngvarSvensson m.fl. (kd) yrkas att regeringens förslagavslås i den del det avser att skallvara huvudman också för särskilda gravplatser fördem som inte tillhör något kristet samfund.Motionärerna framhåller att förslaget är olämpligtur flera aspekter. Den föreslagna ordningen medombud som har till uppgift att granska hurförsamlingarna tar till vara de personers intressensom inte tillhör ger enligtmotionärerna inte ett tillräckligt skydd för degrupper det är frågan om. Ombudet saknar reelltmedinflytande och systemet kan på goda grunder ansesvara odemokratiskt. Ansvaret för de särskildabegravningsplatserna för dem som inte tillhör någotkristet samfund bör inte ligga på ettkyrkligt organ. Motionärerna framhåller att det intebör vara mer svårhanterligt att ha ytterligare enhuvudman för de särskilda begravningsplatserna t.ex.i varje kommun än vad det är att tillämpa ettrikstäckande clearingsystem. Regeringen böråterkomma med ett nytt förslag i denna fråga(yrkande 1). Också motion K18 av (båda fp) vänder sig mot attde särskilda gravplatserna för icke kristnatrosbekännare skall ha som huvudman(yrkande 1). Religionsfrihetsskäl talar för en annanlösning. Motionärerna anser att länsstyrelserna börvara lämpliga huvudmän för denna uppgift.I motion K12 av Per m.fl. (m) avstyrksförslaget om ombud med uppgift att granska hurförsamlingarna tar till var de personers intressensom inte tillhör , såsom omständligtoch onödigt (yrkande 4).Mats m.fl. (v) framhåller i motion K11 (yrkande 4) att vissa invånare i blirskyldiga att betala en avgift - i realiteten enskatt - utan att ha några formella möjligheter attvia det demokratiska systemet påverka denna. Dettaär enligt motionärerna oacceptabelt. Om utses till huvudman förbegravningsverksamheten bör begravningsavgiftensstorlek bestämmas av kommunen.