bet · GN01KU1 · 1999-11-23 00:00:00 — I betänkandet behandlas budgetpropositionen (prop.1999/2000:1) såvitt avser utgiftsområde 1 Riketsstyrelse. Vidare behandlas Riksdagensförvaltningsstyrelses förslag till lag om stöd tillledamöternas och partigruppernas arbete i ,baserat på ett betänkande av en beredningsgrupptillsatt av förvaltningsstyrelsen. Dessutombehandlas i betänkandet 17 motioner som väckts underden allmänna motionstiden.Utskottet tillstyrker förvaltningsstyrelsensförslag angående stöd till riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i . Förslaget, somsyftar till att förbättra ledamöternasarbetssituation, innebär att stödet inriktas på attbekosta handläggarhjälp i form av politiskasekreterare åt ledamöterna i stället för dennuvarande administrativa hjälpen. Stödet kanaliserasvia partigrupperna som även ges arbetsgivaransvaret.Enligt förslaget bör det slutliga målet vara attvarje ledamot skall kunna påräkna en politisksekreterarresurs. Det nuvarande stödet föreslåsbyggas ut successivt. skall stödetlämnas enligt en genomsnittlig beräkning av en halvpolitisk sekreterarresurs per ledamot. Förslagetinnebär också att basstödet till partigruppernaförstärks. Syftet med denna del av förslaget är attpartiernas möjligheter att göra egna bedömningar avförslag som lämnas till skall stärkas.Kostnaderna för det föreslagna stödet beräknas ökamed och medytterligare fr.o.m. år 2001.Förvaltningsstyrelsen avser att lägga in en s.k.kontrollstation för utvärdering avreformens första del. Förvaltningsstyrelsen anseratt förslaget i huvudsak kan inrymmas i riksdagenssamlade budget.Anslagen inom utgiftsområdet föreslås uppgå till deav regeringen föreslagna beloppen. Mot dettareserverar sig representanten för somyrkar att anslaget C 1 m.m. börminskas med . I samma reservationyrkas avslag på regeringens förslag beträffandeändrade principer för utgivningen av taltidningar.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Representanterna för Moderatasamlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalernaförklarar i var sitt särskiltyttrande att, eftersom dessapartiers förslag inte tillstyrktsav i budgetprocessensförsta steg, deltar de inte i detnu aktuella beslutet omanslagsfördelningen inomutgiftsområde 1 . Denämnda partierna markerar docksärskilt att de ställer sig bakomutskottets förslag till ifråga om stödet tillriksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i . 1999/2000:1 vari yrkas1. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget C 1 Regeringskanslietm.m., beställa varor och tjänster som innebärutgifter på högst förgenomförandet av det svenska ordförandeskapet i EU(avsnitt 6.5),2. att godkänner vad regeringen föreslårom en höjning av driftsstödet (avsnitt 8.6),3. att godkänner vad regeringen föreslårom mildrad tröskeleffekt för lågfrekventa tidningar(avsnitt 8.9),4. att godkänner vad regeringen föreslårom kravet på hushålls-täckning för hög- ochmedelfrekventa tidningar (avsnitt 8.6),5. att godkänner vad regeringen föreslårom ändrade ersättnings-principer förtaltidningsutgivning (avsnitt 8.6),6. att för anvisaranslagen inom utgiftsområde 1 enligtföljande uppställning:A 1 Kungliga hov- och slottstaten; ramanslag; 79696 000,B 1 ledamöter och partier m.m.;ramanslag; 513 360 000,B 2 förvaltningskostnader; ramanslag;431 965 000,B 3 ombudsmän, justitieombudsmännen;ramanslag; 43 998 000,C 1 m.m.; ramanslag; 2 497 155000,C 2 ; ramanslag; 1 011000,C 3 Allmänna val; ramanslag; 5 000 000,C 4 Stöd till politiska partier; ramanslag; 145 200000,D 1 Justitiekanslern; ramanslag; 12 651 000,D 2 Datainspektionen; ramanslag; 30 365 000,D 3 ; ramanslag; 15 309 000,E 1 och ;ramanslag; 5 387 000,E 2 Presstöd; ramanslag; 536 579 000,E 3 Stöd till radio- och kasettidningar; ramanslag;127 300 000,E 4 Radio- och ; ramanslag; 8 186 000,E 5 och TV; ramanslag;7 421 000.Riksdagens förvaltningsstyrelsesförslagProp. 1999/2000:1 vari yrkas1. att antar beredningsgruppens förslagtill lag om stöd till ledamöternas ochpartigruppernas arbete i ,2. att godkänner beredningsgruppensförslag till inriktning av den fortsatta utbyggnadenav stödet till ledamöterna och partigrupperna iriksdagen fram till och med ,3. att godkänner förvaltningsstyrelsensförslag till överföring för av 27miljoner kronor från ramanslaget B 2 Riksdagensförvaltningskostnader till ramanslaget B 1Riksdagens ledamöter och partier,4. att bemyndigarriksdagens förvaltningsstyrelse attför besluta om låni tillinvesteringar i riksdagensfastigheter och IT-verksamhet tillett sammanlagt belopp av 71 300 000kr. 1999/2000:K217 av och , båda (m), vari yrkas att ändrarreglerna för ålderspension i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:K253 av m.fl. (mp) vari yrkasatt beslutar att avskaffa ersättningen förriksdagsledamöternas sjukvårds- och läkeme- dels-kostnader.1999/2000:K269 av Carlinge Wisberg (v) vari yrkasatt beslutar att avskaffa ledamöternasförmån om fri medicin enligt vad som anförts imotionen.1999/2000:K281 av och (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om nytt förslag beträffande tröskeleffektför lågfrekventa tidningar.1999/2000:K289 av () vari yrkasatt ger iuppdrag att utarbeta ett system för redovisning avriksdagsledamöters utlägg i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:K290 av och (kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om presstödet.1999/2000:K298 av och (kd, fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ettsärskilt presstöd till tidningen medtanke på den speciella uppgift tidningen har som denenda samiska pressrösten för samerna i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enutredning med uppgift att klarlägga hur presstödettill tidningen skall utformas vid enövergång till endagstidning med utgivning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återkomma tillriksdagen med förslag och medelsanvisning i sambandmed tilläggspropositionen i april år 2000.1999/2000:K302 av m.fl. (kd) variyrkas att med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag för budgetåret2000 anvisar anslagen under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse (se tabell i motionen).1999/2000:K312 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avuppföljning av konsekvenserna för föreslagna regel-ändringar.2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att läshandikappadesmöjlighet att tillgodogöra sig dagstidningarnasinnehåll inte får försämras genom nyaersättningsprinciper.1999/2000:K334 av Per m.fl. (m) vari yrkasatt till C 4 Stöd till politiska partierför anvisar mindre änvad regeringen föreslagit eller således 48 352 000kr.1999/2000:K344 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stödsystemet tilltaltidningsutgivning.1999/2000:K353 av och , båda(v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avpresstödsregler.1999/2000:K354 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att till anslaget E 2 Presstöd anvisar mindre än vadregeringen föreslagit eller således 236 579 000 kr.2. att beslutar att presstödet avvecklashelt från och med i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar att Presstödsnämndenavvecklas från och med och attbevakningsuppgifter avseende ännu återstående lånm.m. övertas av Kammarkollegiet i enlighet med vadsom anförts i motionen.1999/2000:K355 av m.fl. (c) variyrkas2. att med avslag på regeringens förslagsom sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade ersättningsprinciper förtaltidningsutgivning,4. att med följande ändringar iförhållande till regeringens förslag för budgetåret2000 anvisar anslagen under utgiftsområde 1 Riketsstyrelse (se tabell i motionen).1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) variyrkas8. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 1 Rikets styrelseenligt uppställningen i bilaga 2 i motionen.1999/2000:Kr232 av () vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att renodlafinansieringen av Granskningsnämnden.1999/2000:Kr314 av och (fp) vari yrkas5. att som sin mening gerregeringen till känna vad imotionen anförts om minskatpresstöd, InledningI budgetpropositionen föreslår regeringen bl.a. attriksdagen för anvisar anslagen inomutgiftsområde 1 i enlighet med denuppställning som redovisas i propositionen, avvilken det framgår att det totala anslagsbeloppetför skall vara 4 460 583 000 kr.Utgiftsområde 1 omfattar verksamheternastatschefen, och dess ombudsmän samtregeringen m.m. Dessutom ingår stöd till vissamedieändamål, bl.a. presstöd och stöd till radio-och kassettidningar, vidare partistöd, anslag tillallmänna val samt vissa centrala myndigheter(Justitiekanslern, och ).Riksdagen har (bet. 1999/2000:FiU1)beslutat i enlighet med propositionens förslag tillutgiftsram för utgiftsområde 1.Kungliga hov- och slottsstatenPropositionenUtgifterna för statschefen utgörs av anslagetKungliga hov- och slottsstaten. Genom anslagetfinansieras statschefens officiella funktionerinklusive kostnaderna för den kungliga familjensresor samt driftskostnaderna för de kungliga slottenutom fastighetsunderhåll. Regeringen föreslår attanslaget A 1 Kungliga hov- och slottsstaten för år2000 skall uppgå till 79 696 000 kr.Av Hov- och slottsstatens verksamhetsberättelse för1998 framgår bl.a. att verksamheten varitomfattande. Bl.a. har antalet besök på Kungl.slottet ökat och på de övriga sju kungligaslotten med . drogs personalstyrkanned med ca 10 heltidsanställningar. Medel haravsatts för olika typer av personalutvecklingsyftande till att bl.a. underlätta för övertaligpersonal att få nytt arbete.Regeringen bedömer att verksamheten inom hov- ochslottsstaten behöver ett resurstillskott, varföranslaget räknats upp med ett engångsbelopp om . Utgiftsökningen finansieras genom attanslaget D 2 Datainspektionen, utgiftsområde 1,engångsvis minskas med motsvarande belopp. AnslagetA 1 har tillförts avseende korrigering avtidigare i anslaget inlagd kompensation föravtalsförsäkringspremier.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillmedelsanvisning till Kungliga hov- och slottsstaten,innebärande att anslaget A 1 skall uppgå till79 för år 2000.Riksdagen och dess ombudsmänRiksdagens budget inom verksamhetsområdet omfattarriksdagsledamöternas ersättningar och resor, stödettill partigrupperna, den inre riksdagsförvaltningensamt ombudsmän.Riksdagens ledamöter och partier m.m.Propositionens förslag till lag om stöd tillledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagenFörslagetKonstitutionsutskottet föreslog i sitt betänkande1997/98:KU1 att skulle uppdra åtRiksdagens förvaltningskontor att undersökaledamöternas åsikter om dispositionen avassistent/utredarstödet och därefter återkomma medförslag till utformning av stödet. biföllutskottets förslag (rskr. 1997/98:90).Förvaltningsstyrelsen tillsatte den 4 februari 1998en beredningsgrupp för behandlingen av denna frågaoch vissa frågor som rör ersättningslagen.Beredningsgruppen överlämnade tillförvaltningsstyrelsen ett betänkande (Dnr 10-707-99)med förslag till en ny lag om stöd till ledamöternasoch partigruppernas arbete i . Syftet medförslaget är att förbättra ledamöternasarbetssituation. Beredningsgruppens förslag innebäratt stödet inriktas på att bekosta handläggarhjälp iform av politiska sekreterare åt ledamöterna istället för den hittillsvarande administrativahjälpen. Beredningsgruppen föreslår att stödetkanaliseras via partigrupperna som även gesarbetsgivaransvaret. Det slutliga målet bör enligtberedningsgruppen vara att varje ledamot skall kunnapåräkna en politisk sekreterarresurs och föreslårdärför också en successiv utbyggnad av nuvarandestöd. Stödet skall i en första etapp lämnas enligten genomsnittlig beräkning av en halv politisksekreterarresurs per ledamot . Fulleffekt av reformens första steg uppnås under 2001.Beredningsgruppen föreslår också att basstödet tillpartigrupperna förstärks. Syftet med detta är attstärka partiernas möjlighet att pröva och göra egnabedömningar av förslag som lämnas till riksdagen.Enligt förslaget bör förvaltningsstyrelsen efter år2002 lägga in en s.k. kontrollstation där reformensförsta del följs upp och utvärderas.Beredningsgruppen föreslår också att en arbetsgrupptillsätts för att genomföra förslaget. I uppdragetbör ingå att behandla konsekvenserna för riksdagenslokaler m.m.Kostnaderna för det föreslagna stödet tillledamöternas och partigruppernas arbete beräknas ökamed och medytterligare fr.o.m. år 2001.Beredningsgruppen anser att finansieringen i förstahand bör ske genom omprioriteringar i riksdagenssamlade budget och att det får ankomma påförvaltningsstyrelsen att pröva förutsättningarnaför detta.Lagförslaget föreslås träda i kraft den 1 januari2000. Förslaget innebär att basstödet lämnas med ettgrundbelopp till regeringsparti och med tvågrundbelopp till oppositionsparti (5 §). Dessutomföreslås ett stöd för handläggarhjälp åt ledamöterna(10 §) som ersätter nuvarande ledamotsbidrag. Iövrigt innebär förslaget i huvudsak vissa ändradebenämningar och redaktionella ändringar i gällandelag.FörvaltningsstyrelsenFörvaltningsstyrelsen har ställt sig bakomberedningsgruppens förslag och föreslår attriksdagen antar det framlagda lagförslaget samtgodkänner beredningsgruppens förslag till inriktningav den fortsatta utbyggnaden av stödet tillledamöterna och partigrupperna i riksdagen.Förvaltningsstyrelsen anser att förslaget i huvudsakkan inrymmas i samlade budget.Förvaltningsstyrelsen anser också att det ökadeantalet anställda inom partigrupperna bör kunnainrymmas i nuvarande lokalbestånd. Styrelsen kommernoga att följa tillämpning och effekten av stödetoch därvid särskilt uppmärksamma de enskildaledamöternas synpunkter. Förvaltningsstyrelsen avserockså att lägga in en s.k. kontrollstation efter år2002 som beredningsgruppen föreslagit.Förslaget från beredningsgruppen harkostnadsberäknats till 27 miljoner kronor.Finansiering sker genom att motsvarande summaöverförs från anslaget B 2 Riksdagensförvaltningskostnader.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker i sak förvaltningsstyrelsensförslag. Utskottet har gjort en lagteknisköverarbetning av förslaget till lag om stöd tillriksdagsledamöternas och partigruppernas arbete iriksdagen. Utskottets förslag redovisas i bilaga 2.Utskottet tillstyrker därmed yrkande 1 i riksdagensförvaltningsstyrelses hemställan. Utskottettillstyrker också förvaltningsstyrelsens yrkande 2,innebärande att godkännerförvaltningsstyrelsens förslag till inriktning avden fortsatta utbyggnaden av stödet till ledamöternaoch partigrupperna i fram till och med år2002.Propositionen (anslaget)FörslagetRegeringen föreslår att till anslaget B 1 Riksdagensledamöter och partier m.m. anvisas ett ramanslag förår 2000 på 513 360 000 kr.Från anslaget finansieras arvoden,kostnadsersättningar och traktamenten tillriksdagens ledamöter, arvoden till EU-parlamentariker, arbetsgivaravgifter samt pensioneroch inkomstgarantier åt f.d. riksdagsledamöter m.fl.Vidare finansieras reseersättningar vid resor inomSverige, sjukvårdskostnader och utbildning förriksdagens ledamöter. Även kostnader förledamöternas deltagande i internationelltparlamentariskt samarbete, såsom ochInterparlamentariska unionen (IPU), liksom bidragentill ledamöternas enskilda studieresor finansierasfrån anslaget. I anslaget ingår även stödet tillledamöternas och partigruppernas arbete i riksdagen.MotionernaI motion 1999/2000:K217 av och , båda (m), föreslås att ändrarreglerna för ålderspension i enlighet med vad somanförts i motionen. Enligt motionärerna bör systemetför ålderspension för ledamöter ändrasmed inriktning på åldersneutralitet innebärande attålderspensionen relateras till det antal år mantjänstgjort i oavsett när under livetdetta sker.Thomas m.fl. (mp) föreslår i motion1999/2000:K253 att beslutar att avskaffaersättningen för riksdagsledamöternas sjukvårds- ochläkemedelskostnader. Enligt motionärerna ärriksdagens tidigare beslut om en höjning avhögkostnadsskyddet för läkemedel besvärande förriksdagsledamöterna, som själva har fria läkemedeloch subventionerad läkarvård. Dessa förmåner förriksdagsledamöterna bör av rättviseskäl avskaffas,anser motionärerna. Liknande synpunkter framförs imotion 1999/2000:K269 av Carlinge Wisberg (v) somföreslår att riksdagsledamöternas förmån om frimedicin avskaffas.I motion 1999/2000:K289 av ()föreslås att ger Riksdagensförvaltningskontor i uppdrag att utarbeta ett systemför redovisning av riksdagsledamöternas utlägg.Enligt motionären uppvisar systemet för redovisningav ledamöternas utlägg i samband medriksdagsuppdraget brister. Reglerna för ersättningav kostnader som uppkommit i tjänsten inom denprivata sektorn är sådana att om ett utlägg inte kanstyrkas med kvitto kan avdrag göras på denanställdes lön med motsvarande belopp, ett systemsom enligt motionären minskar risken för attarbetsgivaren belastas med kostnader på felaktiggrund. Motsvarande system skulle troligen medföra enliknande effekt för , anser motionären.Uppgifter från förvaltningskontorPensionsfrågor (mot. K217)genomfördes en reformering av riksdagenspensionssystem då viss-tidspension ochavgångsersättning ersattes med pension ochinkomstgaranti. Ett av motiven för att införainkomstgarantisystemet var att skapa en trygghet förledamöter som lämnade före fyllda 50 år.Reglerna ändrades då nu gällande lag(1994:1065) om ekonomiska villkor för riksdagensledamöter infördes. Ändringen avriksdagsledamöternas egenpensioner, dvs.ålderspension och sjukpension, samtefterlevandeförmåner innebar en närmare anslutningtill vad som gäller för statstjänstemän imotsvarande lönenivå enligt det nya pensionsavtalet,PA-91. Genom ändringen infördes rätten tillegenlivränta för ledamot som slutar efter minst treårs sammanhängande tid i riksdagen.Huvudsyftet med att bevilja egenlivränta var attkompensera bortfallet av pensionsgrundande tid iandra pensionssystem, när man t.ex. är tjänstledigfrån en anställning för ett riksdagsuppdrag.En ledamot som har minst sex pensionsgrundande åroch slutar efter har rätt till enålderspension. En statstjänsteman som slutar vid 50års ålder eller senare men ärendast berättigad till en egenlivränta. Enstatstjänsteman måste i princip uppnå ålderför att erhålla tjänstepension enligt PA 91, om honeller han inte gör förtida uttag av pensionen.För statstjänstemän fordras för fullålderspension och egenlivränta, enligt PA-91. EnligtPA-91 kan en statstjänsteman tjäna in egenlivräntatidigast (28 + ), medan detinte finns någon undre gräns för riksdagsledamöter.Förslaget i motion K217 innebär att en ledamotskall intjäna ålderspension (dvs. för fullpension) för alla riksdagsår, oavsett ålder. Detinnebär att en person som blir riksdagsledamot som20-åring och som slutar sammanhängandetjänstgöring intjänar full ålderspension frånriksdagen . En statsanställd harunder intjänat 4/30-egenlivräntaenligt PA-91.Förslaget i motionen innebär således att manfrångår jämförelsen med systemet för statligtanställda. Det skulle även medföra en betydligthögre pensionskostnad för riksdagen.I sammanhanget bör tilläggas att riksdagenspensionssystem är en komplettering till det allmännapensionssystemet. De inkomster som en ledamotintjänar är således ävenpensionsgrundande i det allmänna systemet upp till7,5 förhöjda prisbasbelopp. jämställs äveninkomstgarantin med inkomst av anställning under defem första åren genom en lagändring som trädde ikraft (1998/99:RFK2, KU1, rskr.92).Sjukvårdsförmåner (mot. K253)Enligt 15 kap. 2 § lagen (1994:1065) om ekonomiskavillkor för ledamöter har enriksdagsledamot rätt till sjukvårdsförmånermotsvarande dem som tillkommer arbetstagare hosriksdagen. Sjukvårdsförmåner är reglerade i 7 kap.kollektivavtal . Enligt avtalet är enförutsättning för att kostnader skall kunna ersättasär att registrering i förekommande fall har skett iett apotekskort eller högkostnadskort (2 §).Ersättning kan betalas enligt följande och medangivna belopp.Ersättning med kan lämnas för läkarvård,tandvård i form av oralkirurgisk behandling samtpsykologbehandling. För sjukgymnastik kan ersättningutbetalas med per besök. Sjukhusvård ersättsmed högst per vårddag. Receptbelagdaläkemedel, som omfattas av högkostnadsskydd, ersättsmed hela kostnaden. Vid insjuknande vid tjänsteresaoch förrättning utomlands ersätts skäliga och ommöjligt styrkta kostnader för sjukvård, tandvård ochläkemedel. Utbetald ersättning för läkarbesök etc.är skattepliktig om vården har givits inomoffentligt finansierad sjukvård. Utbetald ersättningför läkemedel är också skattepliktig.Reglerna ger också arbetsgivaren möjlighet att omdet finns särskilda skäl lämna ersättning utöver deovan angivna beloppen. Det innebär också stöd föratt rehabiliteringsinsatser utöver vad som angivitsi lagen om allmän försäkring kan genomföras för attuppfylla de stränga krav som ställs på enarbetsgivare.Vid utformningen av ersättningslagen 1994 var enbärande princip att, där det fanns likheter iförutsättningar, riksdagsledamöterna skullebehandlas på samma sätt som arbetstagare hosriksdagen. Det gav fördelen att man inte skullebehöva utforma särskilda regler för ledamöterna,varigenom tolkningsproblemen skulle förenklas. Genomatt slippa särregler slipper man också förklaravarför särregler utformats för riksdagsledamöternaoch vilka skillnaderna är visavi reglerna förarbetstagare. Bestämmelserna om sjukavdrag ochsjukvårdsförmåner bedömdes utgöra sådana frågor därdet fanns fog för samma behandling som tjänstemän.Redovisning av kostnader (mot. K289)Vid sitt sammanträde uppdrogförvaltningsstyrelsen åt förvaltningskontoret attgenomföra en generell översyn av nuvaranderesehantering och till novembersammanträdetåterkomma med förslag till åtgärder för attförbättra rutiner samt ge förslag till kompletteringeller ändring av regelverket.Utskottets bedömningI motion K217 (m) föreslås att reglerna förålderspension från ändras så att förmånenintjänas (dvs. för full pension) för allariksdagsår, oavsett ålder. Som framgår av vadRiksdagens förvaltningskontor anfört var ett avmotiven för att införa inkomstgarantisystemet 1988att man ville skapa en trygghet för ledamöter somlämnade . reforminnebar att pensionssystemet för riksdagensledamöter anslöt närmare till vad som gäller förstatstjänstemän i motsvarande lönenivå. Huvudsyftetmed att bevilja egenlivränta var att kompenserabortfallet av pensionsgrundande inkomst i andrapensionssystem, t.ex. vid ledighet då man utövarsitt riksdagsuppdrag. Som förvaltningskontoretframhåller innebär förslaget i motionen att manskulle frångå överensstämmelsen med systemet förstatligt anställda och att premiekostnaden förriksdagen skulle öka. Med hänvisning till de härbeskrivna omständigheterna är utskottet inte berettatt tillstyrka motionen. vill utskottetframhålla att det, bl.a. med hänsyn till att detblir allt vanligare att ledamöter lämnar riksdagenföre , kan vara motiverat att i sambandmed en framtida översyn av pensionssystemet förriksdagsledamöterna beakta vad som anförs i den häraktuella motionen. Med detta får motion K217 (m)anses besvarad och avstyrks därmed.I motion K253 (mp) föreslås att ersättningen förriksdagsledamöternas sjukvårds- ochläkemedelskostnader avskaffas. I motion K269 (v)förslås att förmånen med fri medicin avskaffas.Utskottet konstaterar att strävan vid införandet1994 av regler för här aktuella ersättningar var attriksdagsledamöterna i detta hänseende skullebehandlas på samma sätt som arbetstagare hosriksdagen. Allmänna rättvisehänsyn och praktiskaomständigheter talar enligt utskottets mening motatt ersättningssystemet ändras på det sätt somföreslås i motionerna. Mot denna bakgrund avstyrksmotionerna K253 (mp) och K269 (v).Några ändringar i ersättningssystemet är enligtutskottet således inte motiverade med anledning avdessa motioner.