bet · GM01AU7 · 1999-03-02 00:00:00 — 1996/97:107 s. 151) framgår att det var enförändring i sak som innebar att det skall varafråga om avslutad heltidsutbildning. Det krävsalltså numera att utbildningen är avslutad innantiden i studier kan räknas som överhoppningsbar. Detfinns ingen gräns för den tid som äröverhoppningsbar.Nu var det inte alla grupper av studerande somberördes av förändringen. För det första gällde deninte personer som deltar i arbetsmarknadsutbildningoch utbildning enligt förordningen (1996:1654) omsärskilt utbildningsbidrag. Tid under vilken mandeltar i dessa utbildningar räknas alltid somöverhoppningsbar om den inte är att betrakta soms.k. Detta framgår av 17 §4 punkten i den nya lagen.För de studenter som erhållitarbetslöshetsersättning redan sommaren före var detinte heller något problem. Eftersom dessa redan hadepåbörjat en ersättningsperiod hade de rätt attutnyttja hela perioden, förutsatt att det inteförflutit sedan de senast erhöllarbetslöshetsersättning. Detta följer av 23 § ALF.De personer som kunde få problem var de som intehade erhållit någon arbetslöshetsersättning sommarenföre. För dessa personer hade mer än tolv månaderförflutit sedan de senast fick ersättning. Detkrävdes därmed att de slutade sin heltidsutbildningför att de skulle kunna få arbetslöshetsersättning.Regeringen uppmärksammade problemet och gav införsommaren 1998 AMS i uppdrag att prioritera depersoner som inte hade rätt tillarbetslöshetsersättning så att de kunde erbjudasferiearbete eller någon form av åtgärd. Vidareändrades förordningen (1996:1100) om aktivitetsstödså att de personer som deltog i en åtgärd medutbildningsbidrag skulle erhålla samma ersättningsom de skulle haft om de varit berättigade tillarbetslöshetsersättning.Utskottet kan konstatera att de ovan beskrivnaförhållandena även kommer att gälla sommaren 1999.Utskottet har inhämtat att några särskilda åtgärderinte har planerats inom för denkommande sommaren.Utskottet delar inte den synpunkt som framställs avvissa motionärer att reglerna bör återställas.Enligt utskottets mening bör saken övervägas vidare.Man kan bl.a. fråga sig om denna kategori studerandei stället bör erhålla någon annan form av bidrag.Det bör betonas att det grundläggande kravet förrätt till ersättning, nämligen att stå tillarbetsmarknadens förfogande och att vara aktivtarbetssökande, även gäller för denna grupp.Försäkringen får inte bli en rätt till ersättningunder studieuppehåll. Skall reglerna omöverhoppningsbar tid ändras måste man beakta attersättningen inte blir eller uppfattas som enmöjlighet till betald ledighet. Eftersom saken harberöring med frågan om hur arbetslinjen skall kunnastärkas utgår utskottet från att den kommer attövervägas i den arbetsgrupp som tillsatts avregeringen.Utskottet utgår från att arbetsgruppen, som skallredovisa sitt uppdrag , kommer attbehandla samtliga nu berörda frågor i ett sammanhangså att en enhetlig lösning kan åstadkommas. Dettafår till följd att det ovan beskrivna problemet kanuppstå även . Utskottet bedömer dock attmöjligheten att få semestervikariat ökat t.ex. inomvård och omsorg runt om i landet liksom inom andrasektorer av arbetsmarknaden. Utskottet utgår frånatt regeringen noggrant kommer att följa frågan ochom så krävs vidta nödvändiga åtgärder.Med hänsyn till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna A226 (s), A228 (s), A271 delvis(s), Ub453 yrkande 17 (c) och Ub716 yrkandena 1 och2 (kd).Rätt till "semesterpåpekar i partimotion A221 (yrk. 6)att förutsättningen för att arbetslösa skall kunnaerhålla arbetslöshetsersättning är att han eller honstår till arbetsmarknadens förfogande. Detta innebäratt en arbetslös bara kan fara på semester omersättningen kan undvaras. Många arbetslösa och dåspeciellt långtidsarbetslösa har inte det ekonomiskautrymmet att avstå från ersättningen. Partietföreslår därför att det införs ett system sominnebär att arbetslösa, utan att förlora sinarbetslöshetsersättning, skall kunna få vara"semesterlediga".Utskottets ställningstagandeUtskottet har tagit ställning liknande motion (1997/98:AU5). Vid utskottetsbehandling hänvisades till att en förutsättning förersättningsrätt är att den arbetslöse står tillarbetsmarknadens förfogande. Utskottet uttryckte enviss förståelse för en sådan möjlighet till"ledighet" men var ändå inte berett att föreslå enordning som innebar att man skulle göra undantagfrån de grundläggande principerna i försäkringen.Vidare påpekades att en möjlighet till "ledighet"under skollov och semestrar skulle innebära att denarbetslöse inte stod till förfogande under perioderdå möjligheten till vikariatsanställningar allmäntsett bör vara som störst. Utskottet står fast viddetta ställningstagande varför motion A221 yrkande 6(v) avstyrks.FamiljehemI partimotion A261 påtalar attfamiljehemsföräldrar som regel inte kan erhållaarbetslöshetsersättning. Partiet anser attarbetstagarbegreppet bör ändras så att även dennagrupp kan erhålla ersättning (yrk. 7).Utskottets ställningstagandeÄven frågan om familjehemsföräldrars rätt tillarbetslöshetsersättning har behandlats i fleratidigare betänkanden (1996/97:AU13 och 1997/98:AU5).Senaste gången var . I betänkandetlämnades en kort redogörelse för vilka regler somgäller i dessa fall enligt följande. Med familjehemavses ett enskilt hem som på uppdrag avsocialnämnden tar emot barn för stadigvarande vårdoch fostran eller vuxna för vård och omvårdnad.Enligt hittillsvarande praxis kan en person iegenskap av familjehemsförälder ellerfosterhemsförälder inte erhålla medlemskap i enarbetslöshetskassa. Inte heller har det arbete somhan eller hon utför ansetts tillgodoräkningsbart iarbetsvillkoret. Tiden i arbetet har inte helleransetts vara s.k. överhoppningsbar tid.Utskottet har inte varit berett att föreslå någonförändring. Detta gäller alltjämt. Utskottetavstyrker därför motion A261 yrkande 7 (kd).Biståndsarbetare m.m.I partimotion A261 påpekar att ettlagförslag aviserats som innebär att anställda ienskilda organisationer, exempelvis biståndsarbetareoch missionärer, inte skall ha rätt att varaanslutna till en arbetslöshetskassa om derasutlandsvistelse överstiger . Partiet anser attdet bör göras ett tillkännagivande med innebördenatt biståndsarbetare och missionärer även iframtiden skall ha rätt att vara anslutna tillarbetslöshetsförsäkringen (yrk. 8).Utskottets ställningstagandeDet som syftar på är ett förslagom en ny lag om socialförsäkringar som Utredningenom socialförsäkringens personkrets lade fram i april1997 (SOU 1997:72). Utredningen föreslog att densvenska sociallagstiftningen skall delas i tvådelar, vilka i princip skall vara oberoende avvarandra. Den ena delen skall innehålla förmåner somgrundas på bosättning i och den andraförmåner som är beroende av förvärvsarbete här ilandet. Vidare föreslogs att det tudeladesocialförsäkringssystemet skulle regleras i en nygemensam ramlag (socialförsäkringslagen), som bl.a.skulle innehålla bestämmelser om bosättning ocharbete i , omfattningen av de bådaförsäkringsdelarna, försäkringstider, utbetalningarutomlands samt vissa handläggningsregler. Enligtförslaget skulle arbetslöshetsförsäkringen inordnasunder den arbetsbaserade delen. Förslaget innebarockså att bl.a. biståndsarbetare som var utsända merän skulle förlora sin rätt att tillgodoräknasig det arbetet vid bestämmande avarbetslöshetsförsäkring.Lagförslaget bereds iRegeringskansliet, och enligt uppgift frånSocialdepartementet skall en proposition överlämnastill denna vår. Vid remissbehandling hardet framförts omfattande kritik mot attarbetslöshetsförsäkringen skall omfattas av denföreslagna lagen. Enligt vad utskottet erfaritkommer propositionen inte heller att innehålla någotsådant förslag. Med hänsyn till det anfördaavstyrker utskottet motion A261 yrkande 8 (kd).LönegarantiI motion A285 tar och (båda s) upp en fråga som rör rätten tilllönegarantiersättning. Enligt motionärerna innebärde nuvarande reglerna att en arbetstagare somarbetar i ett företag som försätts i konkurs barafår lönegarantiersättning under den uppsägningstidhan eller hon har rätt till enligtanställningsskyddslagen. Om det i kollektivavtalfinns regler om uppsägningstider som ärfördelaktigare än anställningsskyddslagen fårarbetstagaren ändå bara ersättning motsvarande dentid som föreskrivs i sistnämnda lag. Därefter kanden arbetslöse erhålla arbetslöshetsersättning.Detta får till följd att avtalen sätts ur spel ochden enskilde drabbas av ekonomisk otrygghet.Utskottets ställningstagandeOm en arbetsgivare har försatts i konkurs kanarbetstagaren erhålla statlig lönegaranti för bl.a.fordran på lön och uppsägningslön enligt vad somföljer av 12 § förmånsrättslagen. I de fall enarbetstagare har en fordran på grund avuppsägningslön beräknas ersättningen efter denuppsägningstid som framgår av 11 §anställningsskyddslagen. Enligt nämnda bestämmelseär ersättningen begränsad till att omfatta de sistasex månaderna av arbetstagarens anställningstid.Regeln innebär att den längsta möjligauppsägningstiden enligt anställningsskyddslagen,nämligen om den sammanlagdaanställningstiden överstiger , omfattas avlönegarantin. Är uppsägningstiden kortare, , kan man även beakta lönefordringar somavser före uppsägningen.Enskilda anställningsavtal eller kollektivavtal sominnehåller andra för arbetstagaren förmånligareuppsägningstider skall inte beaktas vid bestämmandeav lönegarantin. Garantin för lönefordran ärbegränsad till per arbetstagare.Regeringen har tillsatt enkommitté () med uppdrag attutreda frågor om bl.a. förmånsrätt i konkurs ochlönegaranti (dir. 1995:163). Förmånsrättskommitténhar lämnat sitt huvudbetänkande (SOU1999:1). Kommittén har föreslagit en delförändringar som avser 12 § förmånsrättslagen. Dessaförslag berör inte frågan om man skall beaktaenskilda avtal eller kollektivavtal vid bestämmandetav i vilken utsträckning fordran på uppsägningslönskall omfattas av garantin. Förslagen kommer attberedas inom Regeringskansliet.Med hänsyn till att dessa bestämmelser förnärvarande är under översyn är utskottet inte berettatt göra något ställningstagande med anledning avmotion A285 (s). Motionen bör därför avslås. beträffande allmän inriktning ochbortre parentes m.m.att avslår motionerna 1998/99:A214 yrkande 16,1998/99:A221 yrkandena 3 och 4, 1998/99:A261yrkandena 1 och 5 samt 1998/99:A270,res. 1 (m, kd, fp)res. 2 (v)res. 3 (c)2. beträffande avstängningsregleratt avslår motion 1998/99:A253 yrkandena 1-3,res. 4 (mp)3. beträffande tillsynatt avslår motion 1998/99:A221 yrkande 7,res. 5 (v)4. beträffande överhoppningsbar tidatt avslår motion 1998/99:A227,res. 6 (kd)5. beträffande arbetsvillkoratt avslår motionerna 1998/99:A221 yrkande 1 samt1998/99:A261 yrkandena 3 och 4,res. 7 (m) - motiv.res. 8 (v)res. 9 (kd)6. beträffande arbetslöshetsförsäkringensfinansieringatt avslår motion 1998/99:A261 yrkandena 2 och 6,res. 10 (m, kd, fp)7. beträffande arbetsmarknadsutbildningatt avslår motion 1998/99:A257 yrkande 22,res. 11 (kd)8. beträffande arbetslösabyggnadsarbetareatt avslår motion 1998/99:A266,9. beträffande deltidsarbetslöshetatt avslår motionerna 1998/99:A209 och1998/99:A221 yrkande 2,res. 12 (v)res. 13 (c)10. beträffande företagaresersättningsrättatt avslår motionerna 1998/99:A210, 1998/99:A222,1998/99:A244, 1998/99:A245, 1998/99:A251,1998/99:A271 i motsvarande del och 1998/99:N238yrkande 18,res. 14 (v)res. 15 (c)11. beträffande kooperativatt avslår motion 1998/99:N229 yrkande 1,res. 16 (c)12. beträffande utbildningsgaranti m.m.att avslår motion 1998/99:A214 yrkande 2,res. 17 (c)13. beträffande arbetslöshetsersättningunder feriernaatt avslår motionerna 1998/99:A226, 1998/99:A228,1998/99:A271 i motsvarande del, 1998/99:Ub453yrkande 17 samt 1998/99:Ub716 yrkandena 1 och 2,res. 18 (v, kd, c)14. beträffande rätt till semesteratt avslår motion 1998/99:A221 yrkande 6,res. 19 (v)15. beträffande familjehematt avslår motion 1998/99:A261 yrkande 7,res. 20 (kd)16. beträffande biståndsarbetare m.m.att avslår motion 1998/99:A261 yrkande 8,17. beträffande lönegarantiatt avslår motion 1998/99:A285.Stockholm den 2 mars 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (), MartinNilsson (s), (), (), (), (),(), (), MariaLarsson (kd), (), BarbroJohansson (mp), (), () och (). Allmän inriktning och bortre parentesm.m. (mom. 1)(), (), PatrikNorinder (m), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagandeunder rubriken frågor m.m. som börjar med"Genom införandet" och slutar med "A270 (s)" bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att det i samband med attden nuvarande lagstiftningen infördes påstods attden innebar en anpassning avarbetslöshetsförsäkringen till den framtidaarbetsmarknaden. Enligt utskottets mening är dettapåstående felaktigt. Förändringarna som genomfördesvar inte tillräckliga. Att även regeringen är av denuppfattningen framgår med all önskvärd tydlighet avdet förhållandet att det nu tillsätts en arbetsgrupp- efter det att lagen trätt i kraft -som skall "utreda en framtidaarbetslöshetsförsäkring". Utskottet anser att det ärviktigt att försäkringen utformas på ett sådant sättatt incitamenten ökar för den enskilde att ta ettreguljärt arbete, dvs. att den skall vara enomställningsförsäkring. Det bör införas en allmänoch obligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Förutomatt den skall bidra till att öka incitamenten förden enskilde att hitta ett nytt arbete skall denbygga på en rimlig inkomstrelaterad ersättningsnivåsom innebär att den arbetslöse inte skall behövakomplettera med socialbidrag. Vidare skallförsäkringen bidra till att ge den enskilde trygghetatt pröva något nytt. Administrationen avförsäkringen bör utformas så att alla kan varaförsäkrade, dvs. att personer som av ett eller annatskäl inte vill tillhöra de fackligaarbetslöshetskassorna ges möjlighet att ansluta sig.Vad utskottet har anfört bör ges regeringen tillkänna. Med hänsyn till det anförda tillstyrkerutskottet motion A261 yrkandena 1 och 5 (kd) samtavstyrker motionerna A214 yrkande 16 (c), A221yrkandena 3 och 4 (v) och A270 (s).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmän inriktning och bortreparentes m.m.att med anledning av motion 1998/99:A261 yrkandena 1och 5 samt med avslag på motionerna 1998/99:A214yrkande 16, 1998/99:A221 yrkandena 3 och 4 samt1998/99:A270 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Allmän inriktning och bortre parentesm.m. (mom. 1)och (båda v) anserdels att den del av utskottets ställningstagandeunder rubriken frågor m.m. som börjar med"En vanlig" och slutar med "A270 (s)" bort haföljande lydelse:En stor del av arbetslöshetsproblemet är avstrukturell art. Det handlar om kompetensproblem ochregionala svårigheter på arbetsmarknaden men ocksåom effekter av den könssegregerade arbetsmarknaden.I början av 90-talet rådde den fullasysselsättningen somarbetslöshetsförsäkringen hade som mest förmånligavillkor. De senaste årens försämringar avarbetslöshetsförsäkringen har inte bidragit till attarbetslösheten minskat. Ersättningsperioderna ärtidsbegränsade och relativt korta. Den grundläggandetanken är att en aktiv arbetsmarknadspolitik sombygger på arbetslinjen medför att det är möjligt attåterkvalificera sig. Så länge detta är meningsfulltskall det inte hindras av godtyckliga tidsregler.Misslyckanden på arbetsmarknad och i det politiskasystemet får inte innebära att den enskildestraffas. I stället för att angripa reglerna iarbetslöshetsförsäkringen bör alternativasysselsättningsprogram, arbetstidsförkortningar ochövergångslösningar till pension studeras. Utskottetanser därför i likhet med att fråganom införandet av en s.k. bortre parentes bör avförasfrån diskussionen.Vidare anser utskottet att det bör göras en översynav reglerna i syfte att stärka arbetslinjen. Det börgöras en översyn av ersättningsreglerna förstuderande. De nuvarande reglerna som bl.a. innebäratt många studerande inte kan erhålla någonarbetslöshetsersättning under ferierna ger felaktigaincitament. Reglerna bör i stället vara utformade såde stimulerar till aktivitet då den enskilde stårtill arbetsmarknadens förfogande. Härigenomförbättras förutsättningarna för personer med svagställning på arbetsmarknaden att förstärka sinposition via utbildning. Det bör också göras enanalys av försäkringens incitamentsstruktur. Denuvarande reglerna innebär att fast anställda pådeltid tvingas säga upp sin anställning.Företagarnas ersättningsrätt bör också studeras.Många arbetslösa bär på goda företagsidéer men vågarinte satsa på grund av risken att förlora sin rätttill ersättning. Slutligen bör man studera hurförsäkringsreglerna står i samklang med den nyaarbetsmarknaden. I vissa fall kan det varalönsammare att uppbära arbetslöshetsersättning änatt ta korta anställningar.Vad utskottet anfört ovan bör ges regeringen tillkänna. Med hänsyn till detta biträder utskottetmotionerna A221 yrkandena 3 och 4 samt avstyrkermotionerna A214 yrkande 16 (c), A261 yrkandena 1 och5 (kd) och A270 (s).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmän inriktning och bortreparentes m.m.att med anledning av motion 1998/99:A221 yrkandena 3och 4 samt med avslag på motionerna 1998/99:A214yrkande 16, 1998/99:A261 yrkandena 1 och 5 samt1998/99:A270 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Allmän inriktning och bortre parentesm.m. (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets ställningstagandeunder rubriken frågor m.m. som börjar med"Genom införandet" och slutar med "A270 (s)" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att arbetslöshetsförsäkringen skallvara en omställningsförsäkring och inte en permanentförsörjning. En tidsbegränsad ersättningsrätt fårdock inte leda till att den enskilde står utanförsörjning. Utskottet anser därför i likhet medCenterpartiet att det är viktigt att utredaalternativ och analysera för- och nackdelar meddessa.De långtidsarbetslösas situation på arbetsmarknadenmåste stärkas bl.a. genom individuella åtgärder somsyftar till att öka deras möjligheter att fåsysselsättning. Vidare bör man se över hur degrupper som har svag anknytning till arbetsmarknadenskall kunna kvalificera sig tillarbetslöshetsförsäkringen. Detta gäller inte minstungdomar. Vad utskottet har anfört bör gesregeringen till känna. Med tillstyrkande av motionA214 yrkande 16 (c) avstyrker utskottet motionernaA221 yrkandena 3 och 4 (v), A261 yrkandena 1 och 5(kd) och A270 (s).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmän inriktning och bortreparentes m.m.att med anledning av motion 1998/99:A214 yrkande 16samt med avslag på motionerna 1998/99:A221yrkandena 3 och 4, 1998/99:A261 yrkandena 1 och5 samt 1998/99:A270 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Avstängningsregler (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets ställningstagandeunder rubriken frågor m.m. som börjar med"Utskottet föreställer" och slutar med "dessaregler", fortsätter med "Även motion" och slutar med"bör avslås" bort ha följande lydelse:Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera attarbetsgruppen bl.a. skall se överavstängningsreglerna. De nuvarande reglerna grundarsig på den föreställningen att den som säger upp sigutan att kunna gå direkt till en annan tjänst hamnari långvarigt beroende av arbetslöshetsersättning.Det finns inget belägg för detta antagande. mening är det viktigt att klarlägga dessaförhållanden. Arbetsgruppen bör därför även se överdenna fråga. Det är viktigt att gruppen i denna delsärskilt ser över reglerna som rör de fall när enförsäkrad säger upp sig på egen begäran. Denuvarande reglerna innebär med största sannolikhetatt det har skapats inlåsningseffekter påarbetsmarknaden. En översyn är därför viktig.Arbetsgruppen bör i sitt arbete i möjligaste mån setill att dessa regler lindras. Utskottet anser ocksåatt det är viktigt att det sker en utredning avvilka specifika inlåsningseffekter det finns påarbetsmarknaden i stort. En undersökning somgenomförts av Arbetslivscentrum visar att avalla tillsvidareanställda inte befinner sig i detyrke som de önskar. Många av dessa personer skullekunna få en annan fast tjänst men vågar inte tachansen eftersom de riskerar ett svagareanställningsskydd som nyanställda. Många av dem hartydliga psykosomatiska problem. Enligtundersökningen mår dessa personer rentav sämre änden referensgrupp av tillfälligt anställda somingick i studien. En annan undersökning somgenomförts av samma institut visar att avarbetskraften upplever att fast anställning ger denstörsta sociala tryggheten. Enligt utskottet visarundersökningarna att många människor kan och vill tatill sig den ökade frihet och möjlighet tillutveckling som den s.k. flexibla arbetsmarknadenger. Trygghetssystemen måste i betydligt störreutsträckning utformas så att tryggheten följerpersonen och inte anställningen. Vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna.Sammanfattningsvis biträder utskottet motion A253yrkandena 1-3 (mp).dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande avstängningsregleratt med anledning av motion 1998/99:A253 yrkandena1-3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Tillsyn (mom. 3)och (båda v) anserdels att den del av utskottets ställningstagandeunder rubriken frågor m.m. som börjar med"Utskottet kan" och slutar med "A221 yrkande 7 (v)"bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med atträttssäkerheten för de arbetslösa måste stärkas.Flera regelförändringar har inneburit att kraven påden försäkrade ökat. De ökade kraven på dearbetslösa måste balanseras. En del arbetslösa ärmissnöjda med arbetsförmedlingens agerande.Arbetslösa, som blivit avstängda från ersättning,har litet förtroende för arbetsmarknadsverket bl.a.på grund av den omständigheten att överprövning avderas ärende sker i samma organisation som i derasögon orsakat problemet. Detta bör åtgärdas.Utskottet vill i sammanhanget poängtera vikten avatt utbetalningar från kassorna sker . Deförseningar som uppkom vad gällerutbetalningarna och som drabbade många arbetslösahårt får inte upprepas. Vad utskottet anfört medanledning av motion A221 yrkande 7 (v) bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande tillsynatt med anledning av motion 1998/99:A221 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Överhoppningsbar tid (mom. 4)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets ställningstagandeunder rubriken frågor m.m. som börjar med"Den fråga" och slutar med "A227 (s)" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det problem som Britt-MarieLindkvist tar upp i motion A227 och som rör reglernaom överhoppningsbar tid för personer som uppbärvårdbidrag är mycket angelägna att lösa. Sommotionären mycket riktigt påpekar innebär dennuvarande regleringen att den överhoppningsbaratiden i dessa fall begränsas till . Dettainnebär att personer som får ett handikappat ellersvårt sjukt barn och som erhåller vårdbidrag underlängre tid än inte får någonarbetslöshetsersättning om de blir arbetslösa.Utskottet utgår därför från att man inom ramen förarbetsgruppens arbete även kommer att överväga dennafråga. Vad utskottet har anfört bör ges regeringentill känna. Utskottet tillstyrker därmed motionen.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande överhoppningsbar tidatt med anledning av motion 1998/99:A227 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Arbetsvillkor (mom. 5, motiveringen), , (alla m) anseratt den del av utskottets ställningstagande underrubriken frågor m.m. som börjar med "Ävennär" och slutar med "ekonomiskt skydd" bort haföljande lydelse:Utformningen av arbetsvillkoret ger besked, inteminst till unga, om samhällets syn på arbete. Ettringa krav på arbete för att bliersättningsberättigad skulle kunna ge det felaktigaintrycket att bidragsberoende är normalt.