bet · GN01NU1 · 1999-12-02 00:00:00 — Detta avsesmöjliggöra en bredare och mer kostnadseffektivrepresentation utomlands och att medel frigörs tillmarknadsföringsaktiviteter.Förutom via det här aktuella anslaget har statenställt medel till förfogande för insatser påturistområdet enligt följande:( till TuristRådet förinternationell marknadsföring av somturistland inom ramen för småföretagsprogrammet,( till turismforskning vidETOUR,( till fyra olika projekt,bl.a.marknadsföring av som turistland genomIT,( för att främjateknikutveckling inom främst små turistföretag(/96),( till TuristRådet för inrättandeav ett s.k. call center i ,( till TuristRådet för ettprojekt för varaktig svensk turistexport till (från Östersjömiljarden).Vidare kommer medel turistområdet till del via EU:sstrukturfonder, ochkompetensutveckling () och de regionalatillväxtavtalen.Sveriges geologiska undersökning: Geologiskundersökningsverksamhet m.m. (A 5)PropositionenSveriges geologiska undersökning (SGU) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om landetsgeologiska beskaffenhet och mineralhantering. Idetta ingår att vara chefsmyndighet för Bergsstaten,den myndighet som utfärdar tillstånd och bedrivertillsyn enligt minerallagen (1991:45). SGU har ävenuppdraget att förvalta och miljösäkra statens civilaberedskapslager av olja inklusive anläggningar ochannan statlig egendom som används för lagringen. SGUär vidare ansvarig för miljösäkring av det statligagruvfältet i Adak.SGU arbetar nu framgångsrikt med att ställa in dengeologiska undersökningsverksamheten mot de nyaövergripande mål som nämndes i förra åretsbudgetproposition, meddelar regeringen. Arbetet vidBergsstaten bedöms vara intensivt även under år2000. Myndighetens externa kontakter medprospektörer, länsstyrelser, kommuner och enskildamarkägare håller successivt på att utvecklas. Inomoljelagerdelen kommer utförsäljningen avpetroleumprodukter att slutföras ,medan försäljning av anläggningar och materielkommer att pågå . Anslagetinnehåller inga medel till förvaltning avoljelagerdelen . För budgetåret 2000kommer SGU i stället att tillföras 25 miljonerkronor för detta ändamål genom ett särskiltregeringsbeslut. Regeringen återkommer till frågan i2000 års ekonomiska vårproposition.Regeringen beräknar anslaget till 139,7 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om behovet avheltäckande berggrundskartor för i första handVästerbottens län, anförs det i motion1999/2000:N342 (s). Ett viktigt underlag i arbetetmed malmletning och prospektering är tillgången tillbra kartmaterial, konstaterar motionärerna. IVästerbotten har en ökandeundersöknings- och prospekteringsverksamhet kunnatnoteras, och flera fynd, bl.a. av guldmalm, hargjorts. Vissa av dessa fynd kommer sannolikt attleda till att brytning etableras i områden sompräglas av en svag arbetsmarknad, sägermotionärerna. De uppger att det inte kommer attbedrivas någon berggrundskartering inomVästerbottens län under den närmaste tioårsperioden- ett förhållande som de betecknar som klartotillfredsställande mot bakgrund av det storaintresset för malmletning. En förutsättning för enfortsatt hög aktivitet inom området är att det finnsen heltäckande berggrundskarta, anför motionärernaoch hävdar att detta arbete måste prioriteras.I enlighet med det moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter somCenterpartiet förordar i sin budgetmotion1999/2000:Fi211(c) föreslås i motion 1999/2000:N373(c) en minskning av anslaget till SGU med 6 miljonerkronor.Vissa kompletterande uppgifterAnledningen till att berggrundskarteringen inomVästerbottens län ( som tas upp i motion1999/2000:N342 (s) ( kommer att upphöra är, enligtuppgift från , att det redanfinns så mycket material över attkarteringen i princip är färdigställd. Det somsaknas är ett par kartblad inom det obrutnafjällområdet som bl.a. av den anledningen inteansetts prioriterade. En regional sammanställning avkartblad över pågår. Detta arbeteberör både och län.Sammanställningen beräknas vara klar under år 2000.Utöver detta kommer ett antal analoga kartor förVästerbotten att ingå i SGU:s digitaliseringsprojektunder år 2000.I de av regeringen uppställda målen för dengeologiska undersökningsverksamheten är bl.a.prospekteringsintressanta områden prioriterade.Prioritering inom dessa områden görs i samverkan medSGU:s prospekteringsråd, där de i landet aktivaprospektörerna finns representerade.Sveriges geologiska undersökning: Geovetenskapligforskning (A 6)PropositionenAnslaget disponeras av SGU för att främja och stödjariktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpadforskning. SGU tillhör de myndigheter vars FoU-verksamhet granskas i en pågående utredning om hurNäringsdepartementets myndigheter bättre kanorganiseras med hänsyn till innovationssy-stemet ochdärmed samhällets utveckling och tillväxt.Regeringen har för avsikt att senare återkomma tillriksdagen i denna fråga.Regeringen beräknar anslaget till 4,8 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Sveriges geologiska undersökning: Miljösäkring avoljelagringsanlägg-ningar, m.m. (A 7)PropositionenAnslaget disponeras av SGU för att täcka kostnaderför efterbehandling av tömdaoljelagringsanläggningar och det statliga gruvfälteti inom kommun. Miljösäkringsinsatsernaberäknas fortgå på nuvarande nivå t.o.m. år 2002.Oljelagerdelen av SGU:s förvaltningsanslag (A 5) ochdet här aktuella anslaget hänger nära samman. Denberörda delen av förvaltningsanslaget kommer attminska i takt med att anläggningarna miljösäkras.Regeringen har för avsikt att besluta att 25miljoner kronor av anslagssparande under A7-anslaget avdelas till SGU:s förvaltningskostnaderför oljelagringsverksamheten . Detfinns tillkommande utgiftsbehov för arbetet medmiljösäkring av oljelager. Regeringen återkommer,som tidigare nämnts, till detta i 2000 årsekonomiska vårproposition.Regeringen beräknar anslaget till 40 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Fortsatt program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (A 8)PropositionenRiksdagen fattade beslut om att påtilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1995/96 anvisa ett reservationsanslag på 1 miljardkronor för ett program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (prop. 1995/96:222, bet.1995/96:FiU15). Anslaget upphör vid utgången av år1999. Enligt ekonomiska vårpropositionskall programmet för småföretagsutveckling dockfortsätta, med syftet att stärka näringslivetstillväxt och öka sysselsättningen (prop.1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20). För ändamåletföreslås nu anvisas på ett nyttreservationsanslag (A 8).En treårig försöksperiod med industriellautvecklingscentrum (IUC) har genomförts. Regeringenbedömer att dessa IUC bör erhålla fortsattfinansiering för och att antalet bör utökas.En pågående utvärdering kommer att ge grund förregeringens vidare ställningstagande i nästkommandebudgetproposition. Beträffande stöd tillskogsnäringen har 14 projekt om totaltca beviljats. I av debeviljade projekten medverkar institut ochhögskolor, framför allt med industriell, tillämpadforskning. Programmet förväntas ge en ökadkompetenshöjning och teknisk utveckling inomskogsnäringen så att träets konkurrenskraft stärks,speciellt vad gäller export av förädladeträprodukter. Regeringen bedömer vidare attprogrammet Särskilda utvecklings- ochtillväxtinsatser som delvis finansierats via det nuaktuella anslaget har haft positiva effekter påsysselsättning och företagsutveckling i hela landet.Inga motioner har väckts på detta område.Miljöteknikdelegationen (A 9)PropositionenDelegationen för främjande av miljöanpassad teknik(Miljöteknikdelegationen), med representanter frånföretag, forskningsmiljöer och offentligainstitutioner, inrättades i september 1996.Delegationen har finansierats med 20miljoner kronor från det tidigare nämnda programmetför småföretagsutveckling, förnyelse och tillväxtoch med från anslagetInvesteringsbidrag för främjande av omställning iekologiskt hållbar riktning (A 8) underMiljödepartementets huvudtitel. Delegationensuppdrag är att stimulera utveckling, upphandling ochintroduktion av miljöanpassade produkter och teknikför att nå en ekologiskt hållbar utveckling.Delegationen har arbetat inom fyra prioriteradeinsatsområden, nämligen ekologiskt återställande avmark, transporter, byggsektorn samt livsmedel ochlantbruk. Dessutom genomför delegationenområdesövergripande projekt med syfte att generelltfrämja kommersialisering av miljöanpassade produkteroch processer.Miljöteknikdelegationen föreslås nu tilldelas 10miljoner kronor för att fortsätta och utveckla sittuppdrag . Förutom att fortsatt verkaför en positiv miljödriven teknikutveckling skalldelegationen ges i uppdrag att verka förexportfrämjande insatser på området miljöanpassadeprodukter och teknik.Inga motioner har väckts på detta område.Stöd till varvsindustrinMotionernaFrågan om stöd till varvsindustrin tas upp i fyramotioner.I de tre motionerna 1999/2000:N336 (s),1999/2000:N347 (s) och 1999/2000:N371 (v) erinras omatt regeringen i har framhållit att övrigaländer kommer att avveckla sina varvsstöd /2001 enligt OECD-överenskommelsen.Detta vore det allra bästa för svensk varvsnäringför att säkerställa en rättvis konkurrens, ansermotionärerna. De menar emellertid, i det fall attOECD-överenskommelsen inte blir verklighet ochövriga länder inte avvecklar varvsstöden, attregeringen bör göra en förnyad prövning av frågan omstatliga stöd till varvsnäringen i 2000 årsekonomiska vårproposition.Ett försök till probleminventering avseende densvenska varvsindustrin görs i den förstnämndamotionen enligt följande:( Konkurrensen mellan svenska och utländska varvsker inte på lika villkor; övriga sjöfartsnationersubventionerar sin varvsindustri från och uppåtoch tillhandahåller stora investeringsbidrag, medanSverige helt har avvecklat sitt varvsstöd. ( Den ojämlika konkurrensen har medfört attutvecklingskostnaderna för att ta fram nyafartygskonstruktioner och ny skeppsbyggnadsteknikinte kan ske inom varvsindustrins normalaintjäningsförmåga, utan det krävs övergripandeinsatser på nationell nivå för att klara detta. ( Investeringar i varvsanläggningar, dockor, kajeroch kranutrustning har av lönsamhetsskäl fått kommai andra hand. ( Skeppsbyggarkompetensen finns för närvarandehuvudsakligen i arbetskraftens övre åldersgrupper,medan återväxten på ungdomssidan är obetydlig,vilket hotar näringens överlevnad. ( Ökade krav på miljö- ocharbetsmiljöinvesteringar, bl.a. till följd avlagstiftning, innebär såväl ökade kostnader som kravpå ökade investeringar för varven och minskar därmedmöjligheterna till jämlik konkurrens. ( Produktionsvariationer och produktionssvackortill följd av oregelbunden orderingång tvingar oftavarven att lägga s.k. säkerhetsvarsel. Med principensist in(först ut drabbas ofta den yngrearbetskraften av dessa varsel, vilket på siktutarmar personalförnyelse och tillvaratagandet avkompetens. ( Bland de argument mot stöd som nämndes efter attdet svenska varvsstödet avskaffades ingickbl.a. att det var fördelaktigt för statskassan attsvenska redare utnyttjar utländska subventioner. Motdetta resonemang kan anföras att avhändersig tillväxtmöjligheter om huvuddelen av enbyggnation förläggs till utlandet. Andra synpunktervar att nedskrivningen av den svenska kronan ikombination med sänkta arbetsgivaravgifter gettvarven tillräcklig konkurrenskraft. Mot detta kanenligt motionärerna anföras att, bortsett från attkonkurrentländer anpassat sig till förändradekonkurrensförutsättningar genom bl.a.valutajusteringar, så har den svenska valutanstärkts kraftigt . Dessutom harimporten av komponenter till fartyg, till följd avkronförstärkningen, fördyrats för de svenska varven.Vidare har den ekonomiska recessionen i Asienmedfört att sydkoreanska varv har dumpat marknaden,vilket kraftigt skärpt konkurrensen omfartygsbeställningar.Även i motion 1999/2000:N246 (m) anförs attregeringen bör återkomma till med förslagtill åtgärder som likställer svensk varvsindustriskonkurrensförmåga med övriga EU:s. Motionärenhänvisar till att varvsnationerna inom EU, trotsalla löften om motsatsen, har fortsatt medomfattande subventioner varvid svenska varv som inteerhåller subventioner riskerar att slås ut. Sverigebör, enligt motionären, inom EU och inom andraorganisationer driva frågan om att alla former avföretagssubventioner skall tas bort. Men så längedetta inte är fallet bör svenska varv subventionerasi den omfattning som är godkänd inom EU, ansermotionären. Resultatet kan annars bli att varv inomEU blir kvar på marknaden, inte för att de är bättreskeppsbyggare, utan därför att de har tillgång tillstora subventioner, sägs det.Vissa kompletterande uppgifterI avskaffades den sista formen av direktstöd till varvsindustrin /1993.Inom slöts en överenskommelsemellan Europeiska gemenskapen, , , , Republiken (), Norgeoch . Avtalet innebär i princip att alltdirekt och indirekt statligt stöd tillvarvsindustrin skulle upphöra den 1 januari 1996.Avtalets ikraftträdande har försenats på grund avatt som enda part ännu interatificerat det. Avtalets förbud mot statligt stödkommer att bli direkt tillämpligt i EU:smedlemsstater genom en av rådet beslutad EG-förordning.Riksdagen har vid återkommande tillfällen behandlatoch avslagit motions-yrkanden om återinförande avstöd till varvsindustrin. Vid det senastetillfället, (bet. 1998/99:NU1), anfördeutskottet att det är viktigt att olikaindustrigrenar erhåller konkurrensneutralitet iförhållande till motsvarande industrigrenar ikonkurrentländerna. Utskottet ansåg vidare att detinte är en tillfredsställande ordning att det, tillföljd av att ännu inte harratificerat , fortfarande förekommersubventioner i konkurrentländer. Regeringenbör med all kraft verka för att dessa upphör,anförde utskottet och noterade medtillfredsställelse att EU hade satt en tidsgräns (( varefter rena driftstöd inteskall få förekomma. Utskottet erinrade också om densvenska garantiförordning för fartygsfinansieringsom infördes år 1995.Rådet beslöt om en förordning (1540/98)om nya regler för stöd till varvsindustrin. Därkonstateras att gemenskapens stödpolitik bibehållitsi stort sett oförändrad . Det finnsfyra typer av stöd särskilt inriktade motvarvsindustrin, nämligen driftsstöd,nedläggningsstöd, omstruktureringsstöd och stöd tillinvesteringar för innovationer. Driftsstödet kanutgå med maximalt av kontraktsvärdet före stödetvid fartygsbyggnadskontrakt med ett kontraktsvärdepå mer än 10 miljoner ecu och med maximalt iövriga fall. Driftsstödet är planerat att upphöraden 31 december 2000.Riksdagen beslöt om införande av ettkreditgarantisystem för fartygsfinansiering i syfteatt underlätta försäljningen av svenskbyggda fartyg(prop. 1994/95:100 bil. 13, bet. 1994/95:NU15). Inomramen för systemet kan staten garantera dels varvetsfinansiering, dels redarens finansiering för attförvärva fartyget. Garantisystemet är utformat såatt det inte innehåller något statligt stöd,eftersom de som tas ut för uteståendegarantier långsiktigt täcker systemets kostnader.Inom EU diskuterades varvsindustrins situation vidett industrirådsmöte . intog dåståndpunkten att EU måste verka genominternationella regler för att upprätthålla rättvisakonkurrensregler för varvsindustrin påvärldsmarknaden. Enligt den tidigare nämndarådsförordningen skall Kommissionen lägga fram enrapport för rådet om situationen på världsmarknadenoch bedöma om europeiska varv påverkas avkonkurrenshämmande åtgärder. En sådan rapport ladesfram vid det senaste industrirådsmötet i november1999. Kommissionen pekade särskilt på att skillnadenmellan utbud och efterfrågan fortsätter att öka,vilket bl.a. beror på kapacitetsutbyggnad.Landet har enligt komissionen en uttalad strävan attbli världens största fartygsproducent. Kommissionenredogjorde vidare för en pågående undersökning avenskilda kontrakt, och att resultaten pekarpå att erbjuder priser som ligger 10(40 %under produktionskostnaderna. Rådet drog följandeslutsatser:( att kommissionen genom konsultationer medSydkorea skall försöka hejda deraskonkurrenssnedvridande beteende,( att industrin, medlemsstaterna och kommissionenskall samla information om påståttkonkurrenssnedvridande beteende för att undersöka omåtgärder kan vidtas i (),( att uppmana ()att fortsätta undersöka om de villkor under vilketIMF-hjälp gavs respekteras,( att medlemsstaterna och kommissionen skallfortsätta sina strävanden att få till stånd godaglobala marknadsvillkor för sektorn.Stöd till jordbruks- och livsmedelsnäringarnaskonkurrenskraftMotionenSvenskt jordbruk och svensk livsmedelsnäring tvingasarbeta med betydligt högre kostnader i form avskatter och avgifter än vad som är fallet förmotsvarande näringar i konkurrentländerna, och densvenska jordbruks- och livsmedelsindustrin är istort behov av konkurrenshöjande åtgärder, hävdasdet i motion 1999/2000:N373 (c). Centerpartietföreslår i sitt budgetalternativ att 90 miljonerkronor skall anslås till en satsning på forskningoch utveckling inom livsmedelssektorn. Vidareföreslås till ett program förgårdsbaserad livsmedelsförädling och ett stödprogramför strukturomvandling av växthusodlingen till enkostnad av . Slutligen föreslås 15miljoner kronor som en kollektiv resurs förträdgårdsbranschens utveckling. Medlen bör, enligtmotionärerna, tas upp under utgiftsområde 24Näringsliv genom fyra nya anslag.Vissa kompletterande uppgifterHösten 1998 avslog en motion med förslagom införande av ett nytt anslag för stöd tilljordbruks- och livsmedelsnäringarnaskonkurrenskraft, liknande det här aktuella (bet.1998/99:NU1). Utskottet hänvisade tillutredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:167) och den beredning inomRegeringskansliet som då pågick. I betänkandet hadeförslag presenterats beträffande områdenajordbruket, trädgårdsnäringen, livsmedelsindustrin,forskning och utveckling samt exportfrämjandeåtgärder. Några förslag till finansiering - bortsettfrån förslag om medfinansiering från EU -presenterades dock inte av utredningen. Mot bakgrunddärav har utredningsförslagen varit föremål förfortsatt beredning inom , varvidflera departement varit berörda. I utskottetsbetänkande lämnades en redovisning avberedningsläget.Utredningens förslag beträffande energiskatter, somsyftar till att åstadkomma likvärdigakonkurrensförutsättningar mellan och andraEU-länder, behandlas inom ramen för en arbetsgruppmed företrädare för vissa departement samtRiksskatteverket. Översynen skall, medhänsynstagande till det inom EU pågående arbetet medett nytt energibeskattningsdirektiv, beaktariktlinjerna för energibeskattningen i 1997 årsenergiöverenskommelse. I uppdraget ingår vidare attanalysera och precisera den energiskattemodell sompresenterats i betänkandeSkatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11) ochatt behandla förslagsom framlagts i betänkandet Bättre klimat, miljö ochhälsa med alternativa drivmedel (SOU 1996:184).När det gäller exportfrämjande åtgärder kan noterasatt under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar finns medel avsattaför sådana åtgärder under anslaget Åtgärder inomlivsmedelsområdet(F 6). I propositionen redovisas att 10 miljonerkronor preliminärt skall avsättas förexportfrämjande åtgärder. Huvudansvaret för export-och marknadsföringsåtgärder ligger alltid pånäringen, sägs det, men regeringen vill emellertidgenom att främja exportsatsningar bidra till enpositiv utveckling inom sektorn.Beträffande FoU-insatser pågår beredning avutredningens förslag inom . Iutredningsbetänkandet föreslogs ett nationellt FoU-program. Programmets huvudsyfte är att bidra tillindustriell förnyelse och kompetenshöjning ilivsmedelsföretagen och bidra till enkompetenshöjning vid svenska högskolor ochuniversitet. Förslaget till FoU-program är framtageti samarbete med livsmedelsindustrin och är välförankrat inom denna. Den samlade satsningenföreslås omfatta följande delar:- Industriella samverkansprojekt. Omfattningen avoffentliga medel för denna satsning föreslås till 40miljoner kronor . Näringslivetsmotfinansiering beräknas till av totalasatsningen beroende på projekt samt företagetsstruktur och storlek.- Tre kunskapshöjande program, som beräknas till25 per år.- Åtgärdsprogram för effektivare kunskapsutbyteoch kunskapshöjning (teknikspridning), som beräknastill per år.- Programledning med som koordinator, vilketberäknas till per år.Enligt uppgift från pågårarbete på olika områden i linje med utredningensförslag. Inom har avsattsunder och första halvåret 1999för industriella samverkansprojekt inomlivsmedelsområdet. Detta innebär att även EU:sstrukturfondsmedel kan bli tillgängliga förinsatsen. Det har vidare avsatts totalt 60 miljonerkronor för att genomföra ett sådantteknikspridningsprogram som föreslagits avutredningen. Teknikbrostiftelserna i ochGöteborg har avsatt ca förprogrammet. Som en komplettering till dettabeviljade regeringen ett bidrag på 20miljoner kronor för kompetenshöjande insatser ilivsmedelsindustrin. Medlen kommer att disponeras och () föratt täcka in de delar av landet som inte omfattas avde insatser som teknikbrostiftelserna svarar för.NUTEK har vidare, på regeringens uppdrag, i enrapport utrett förutsättningarna förinrättande av ett forskningsinstitut inomlivsmedelsområdet i . gör bedömningenatt ett forskningsinstitut i , med deresurser, den inriktning och det huvudmannaskap somföreslås i rapporten, skulle kunna produceravärdefull kunskap för livsmedelsindustrin och göradet med rimlig effektivitet under förutsättning attnäringslivet satsar aktivt i institutet. NUTEKföreslår att institutet ges en forskningsinriktningmot konsument-, marknads- ochproduktutvecklingskunskap. För etablering bedömerNUTEK att det krävs ett engångsbelopp på 60 miljonerkronor. har ingen part gjort någraekonomiska åtaganden.Det bör också noteras att frågan omforskningsinsatser beträffande livsmedelssektorn ärföremål för analys inom de berördaforskningsfinansierande myndigheterna och organeninför forskningspropositionen år 2000.Teknologisk infrastruktur (B)Patentbesvärsrätten (B 1)PropositionenPatentbesvärsrätten är en friståendeförvaltningsdomstol med uppgift att prövaöverklaganden av beslut meddelade av Patent- ochregistreringsverket (PRV) enligt vad som föreskrivsi lagstiftningen för patent och mönsterskydd m.m.Anslaget motsvaras av inbetalningar från PRV tillinkomsttitel på statsbudgeten. PRV:s verksamhet medpatent, varumärken och mönster skall ge ettöverskott motsvarande kostnaderna förPatentbesvärsrätten.Regeringen bedömer att måluppfyllelsen förmyndigheten är god när det gäller verksamhetsmålenför . Regeringen bedömer vidare attverksamheten inom myndigheten under det kommandebudgetåret bör bedrivas enligt den allmännainriktning som gäller för arbetet för budgetåret1999. Regeringen har beslutat omdirektiv för en utredning som skall se överordningen för prövning av mål som handläggs vidPatentbesvärsrätten samt av patentmål vid Stockholmstingsrätt. Utredningen skall ta ställning till omrättens verksamhet helt eller delvis kan överförastill . Utredningen skallredovisa sina förslag senast den 31 december 2000.Regeringen beräknar anslaget till 13 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:Myndighetsverksamhet (B 2)PropositionenStyrelsen för ackreditering och teknisk kontroll(SWEDAC) är central förvaltningsmyndighet förteknisk kontroll och nationellt ackrediteringsorganför kalibrerings- och provningslaboratorier och förcertifierings- och besiktningsorgan. SWEDACsamordnar, övervakar, ger råd och informerar iprovnings- och kontrollfrågor till myndigheter.SWEDAC bedriver en betydande uppdragsverksamhet(ackreditering m.m.) som syftar till att uppnåacceptans av och förtroende för svenska provningar,certifieringar och andra bevis om överensstämmelse.Ackreditering innebär prövning och bekräftelse avkompetens hos kontrollorgan med fortgående tillsynoch förnyade bedömningar.