bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Handelns betydelse som utvecklingsmotor måstebetonas långt starkare än vad som traditionellt skett i svensk debatt. Erfaren-heten visar också att de som fört en utåtvänd politik har klarat sigklart bättre än de som fört en inåtvänd politik.Utskottet vill vidare framhålla följande. Länge utgjorde biståndets demo-kratimål en dekoration snarare än ett mål med substans. Demokratimåletslångsiktiga karaktär betonades till den grad att några krav på praktiska resul-tat i form av ökad pluralism knappast ställdes. Detantyddes att politisk frihet inte hade någon vidare relevans för fattiga länderutveckling. Regleringar och centralstyrning ansågs näst intill nödvändiga förden resursmobilisering som skulle lyfta ur deras armod.Världen står inför en historisk chans. Land efter land söker sig motdemokrati. Då är det skyldighet att bistå. Utskottet anser att dettabäst sker genom att hjälpa dem som står för mänskliga rättigheter och demo-krati, inte genom en värderingsfri förståelse för den utvecklingsväg ländernaväljer. Demokrati är den enda styrelseform som garanterar att flertalet med-borgares intressen tas till vara och att politiska ledare kan avsättas genomöppna och fria val. Utskottet vill vidare framhålla att om det svenska bistån-det mot fattigdom, ökad rättvisa och mot krigshot skall få bestående effekterkrävs det att det ges i en demokratisk omgivning. Av dessa skäl bör demo-kratimålet bli överordnat delmålen inom biståndspolitiken.Detta bör ges regeringen till känna.Motion U206 (fp) yrkandena 2 och 3 tillstyrks därmed. Motionerna U217(v) yrkande 5 och U219 (mp) i berörd del anses besvarade med vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande de biståndspolitiska målenatt med bifall till motion 1999/2000:U206 yrkandena 2 och3 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samtförklarar motionerna 1999/2000:U217 yrkande 5 och 1999/2000:U219i berörd del besvarade med vad utskottet anfört,2. Demokratifrågor i biståndsdialogen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Det harlänge" och slutar med "U206 (fp) yrkande 7 besvarad" bort ha följande ly-delse:Resultaten av insatser för att främja demokrati, mänskliga rättig-heter och social utveckling måste utvärderas kontinuerligt. bör av-hålla sig från att ge omfattande bistånd till länder och via regimer som inteeftersträvar demokratisering. Det gäller särskilt det bistånd som går till attbygga ut infrastruktur, näringsliv och statsförvaltning. Utskottet anser vidareatt olika former av demokratibistånd till diktaturer endast bör kunna ges viaenskilda organisationer. Landramar till länder vilkas regimer inte eftersträvardemokratisering bör inte upprättas eller förnyas. Katastrofbistånd bör dockkunna ges i sådana fall.Sverige får som biståndsgivare aldrig stå neutral i en konflikt mellan de-mokrati och diktatur. Utskottet menar att ett mer decentraliserat bistånd, somriktar sig direkt till medborgarna, skulle minska risken för att svenskt bistånblir ett stöd till diktaturer. bör vidare klargöra att bistånd inte kantill länder som startar krig mot sina grannar.Vad som ovan sagts om biståndet till diktaturer och krigförande länder börges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion U210 (c) yrkande 11. Motion U206(fp) yrkandena 6 och 7 anses vara besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande demokratifrågor i biståndsdialogenatt med bifall till motion 1999/2000:U210 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samt förkla-rar motion 1999/2000:U206 yrkandena 6 och 7 besvarad med vad ut-skottet anfört,3. Demokratifrågor i biståndsdialogen (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22 börjar med "Det harlänge" och slutar med ""U206 (fp) yrkande 7 besvarad." bort ha följandelydelse:Biståndsdialogen med mottagarländerna måste utgöra ett kraftfullt instru-ment för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Budskapet skallvara entydigt även till länder där har starka exportintressen, såsomKina. Inslaget av villkor i biståndsgivningen bör i denna mening öka.Demokrati och mänskliga rättigheter kan aldrig vara ett mål bland andraför svensk biståndspolitik utan måste vara det centrala målet. Det handlar dåbåde om människors grundläggande värdighet och om att demokrati ochmänskliga rättigheter i sista hand är förutsättningen för att alla andra mål föbiståndet skall kunna förverkligas.Stöd till uppbyggande av demokratiska strukturer, såsom lokal självstyrel-se, parlament och politiska regelsystem bör ha hög prioritet.Kampen för människors frihet blir aldrig inaktuell. får inte tvekaatt reagera när de mänskliga rättigheterna hotas i andra länder. Att medvetettigande se på hur människor torteras, avrättas, försvinner etc. är att ge sittsamtycke. bör på alla nivåer i alla sammanhang ihärdigt ta upp frå-gorna om de mänskliga rättigheterna i samtal med de stater som bryter motdessa grundläggande rättigheter. Då demokratibistånd skall bedrivas i dikta-turstater skall det ske genom enskilda organisationer.Vad utskottet ovan anfört om demokratibistånd bör ges regeringen tillkänna.Motion U206 (fp) yrkandena 6 och 7 tillstyrks därmed. Motion U210 (c)yrkande 11 anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande demokratifrågor i biståndsdialogenatt med bifall till motion 1999/2000:U206 yrkandena 6 och7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört samtförklarar motion 1999/2000:U210 yrkande 11 besvarad med vad ut-skottet anfört,4. Transaktionsskatt på internationella kapitalströmmar(mom. 7), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Utskottet hari" och slutar med "U306 (m) yrkande 3" bort ha följande lydelse:Att införa en transaktionsskatt på kapitalströmmar - s.k. Tobinskatt - föratt finansiera FN:s verksamhet vore direkt kontraproduktivt. är istort behov av tillflöde av kapital för att kunna utvecklas på ett gynnsamtsätt. Tobinskatten skulle riskera att strypa detta viktiga tillflöde. Som ettexempel kan nämnas att den Tobinskatt som skulle behöva betalas för detflöde av kapital och investeringar som sker till uppgår till en summalika stor som det samlade svenska Vietnambiståndet.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U306 (m) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande transaktionsskatt på internationella kapitalströmmaratt med bifall till motion 1999/2000:U306 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,5. Begränsningsbeloppens inverkan på biståndet (mom. 8), (båda kd), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24 börjar med "Inledningsviskan konstateras" och på s. 26 slutar med "som ovan anförts" bort ha följandelydelse:De utgiftsbegränsningar som drabbat biståndet är ytterligaretecken på den nedprioritering av biståndet som regeringen gjort med Väns-terpartiets och goda minne. har 2,9 miljarder utlova-de medel hållits inne, vilket motsvarar av den totala biståndsbud-geten. Utgiftsbegränsningarna har fått svåra konsekvenser för biståndet därett flertal projekt fått läggas på is och där man tvingats dra ned på utlovadeinsatser. Den blygsamma höjning av biståndsramen som hade utlovats blev i stället en sänkning - med följd att troligtvishamnade under skammens gräns av BNI till bistånd. Det är oerhörtallvarligt att utlovad hjälp till t.ex. , där tusentals människor fåtlida av vattenöversvämningar, har uteblivit. Ett flertal svenska biståndsorga-nisationer har i skarpa ordalag protesterat mot regeringens biståndspolitikoch det ödesdigra utgiftstaket. Utskottet avvisar regeringens sätt att användabiståndet som en buffert i statsbudgeten, då biståndet har ett särskilt behov alångsiktig planering och kontinuitet. Även nästkommande budgetår har rege-ringen pekat ut biståndet som särskilt lämpat för utgiftsbegränsningar. Ut-skottet vänder sig emot att utgiftsbegränsningarna skall drabba biståndet.Motion U215 (kd) yrkande 2 tillstyrks därmed. Vidare bör regeringen medanledning av motionerna U210 (c) yrkande 19 och Fi212 (fp) yrkande 12delvis ges till känna vad utskottet anfört. Motion U219 (mp) delvis ansesbesvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande begränsningsbeloppens inverkan på biståndetatt med bifall till motion 1999/2000:U215 yrkande 2 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:U210 yrkande 19 och1999/2000:Fi212 yrkande 12 i berörd del som sin mening ger rege-ringen till känna vad utskottet anfört samt förklarar motion1999/2000:U219 i berörd del besvarad med vad utskottet anfört,6. Decentraliserad planering av biståndet (mom. 13), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28 börjar med "Utskottetmenar att" och slutar med "U204 (m) yrkande 13" bort ha följande lydelse:För att möjliggöra en kraftfull satsning på fattigdomsutrotningen i Afrikabör den centrala utvecklingsfunktionen för biståndet förläggas till ,medan Sidas centrala administration även fortsättningsvis bör vara förlagdtill Sverige.Därmed tillstyrker utskottet motion U204 (m) yrkande 13.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande decentraliserad planering av biståndetatt med bifall till motion 1999/2000:U204 yrkande 13 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 14)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Utskottet " och på s. 30 slutar med "U219 (mp) delvis." bort ha följande lydelse:Det svenska biståndet har präglats av en gene-rös inställning. Enprocentsmålet har, sedan en enig riksdag beslutade om det1968, varit en grundbult i biståndet. Beslutet om av BNI till biståndetvar tänkt att garantera långsiktighet och undvika att biståndet gjordes bero-ende av tillfälliga fluktuationer i statens finanser. Under goda år höjdes bi-ståndet i pengar räknat, för att minska när det gick sämre för . Dettakunde ske oberoende av växlingar vid regeringsmakten.Det förtjänar att påpekas att biståndet endast nått upp till1 % av BNI, nämligen 1982 samt 1992, då var biståndsminis-ter. Att notera är att vid bägge dessa tillfällen leddes av borgerligaregeringar.Sedan regeringsskiftet har regeringen med stöd av Moderata sam-lingspartiet och kraftigt skurit ned biståndet från till ennivå . föreslår regeringen med hjälp avVänsterpartiet och mycket blygsamma successiva höjningar till0,. Med denna takt skulle det ta för att åter nå enprocents-nivån. Detta ger enligt utskottets mening inte trovärdighet till den uttaladeambitionen att återupprätta enprocentsmålet. Regeringen föreslår denna lågabiståndsnivå i då den ena katastrofen avlöst den andra i olika delar avvärlden - orkaner, översvämningar, jordbävningar och förödande krig hargjort stora biståndsinsatser nödvändiga. finns stora behov av lång-siktigt stöd för utveckling av demokrati och mänskliga rättigheter. Behovetav skuldavskrivningar är akut, som regeringen låter de fattigastevara med och betala saneringen av statsskuld. Utskottet vänder sigmot denna politik.Utskottet anser att den alltför låga biståndsnivån aldrig borde ha ac-cepterats. Ambitionen att åter nå av BNI måste nu ges trovärdig-het, något som regeringens förslag inte gör. Motionsledes har Kristdemokra-terna föreslagit en plan för att nå enprocentsmålet i början avdet nya millenniet. Utskottet anser att en sådan plan nu bör upprättas.Vad som ovan anförts om biståndsramen och enprocentsmålet bör ges re-geringen till känna.Därmed tillstyrks motion U215 (kd) yrkande 1. Motionerna U206 (fp) yr-kandena 25 och 26, U210 (c) yrkande 2 samt U219 (mp) (delvis) anses be-svarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till motion 1999/2000:U215 yrkande 1 ochmed anledning av yrkande 1 i proposition 1999/2000:1, volym 4, ut-giftsområde 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört samt förklarar motionerna 1999/2000:U206 yrkandena 25 och26, 1999/2000:U210 yrkande 2 samt 1999/2000:U219 i berörd del be-svarade med vad utskottet anfört,8. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Utskottet " och på s. 30 slutar med "U219 (mp) delvis." bort ha följande lydelse:Biståndet från världens rika länder till världens fattiga är ett uttryck för solidaritet och rättvisa och för det gemensamma ansvaret att, efter förmåga,medverka till att lösa globala problem. Behovet av internationellt bistånd äroändligt mycket större än vad som kan tillfredsställas över den svenska stats-budgeten. Att dimensionera biståndet efter behoven är därför orealistiskt. Istället tvingas besluta politiskt om hur mycket av våra samlade re-surser vi är beredda att avsätta som bidrag till att lösa de stora globala pro-blemen.Det svenska biståndet uppgår till av det samlade offentliga bistån-det i världen. Enskilda program, länder, FN-organ där är en storbiståndsgivare är emellertid beroende av svenska insatser. Utskottet anser attdet är angeläget att biståndsmålet på av BNI stegvis återupprättas. Sve-rige är i jämförelse med de flesta andra länder ett oerhört rikt och välmåendeland. Det internationella utvecklingssamarbetet hör till vårt lands viktigasteoch mest konkreta utrikespolitiska verksamheter. Det är en självklarhet attSverige skall ta på sig sin del av ansvaret också för de globala problemenslösning. Att uppfylla enprocentsmålet i biståndet handlar i hög grad omSveriges anseende i det internationella samfundet.Vad som ovan sagts om att återupprätta biståndsmålet på av BNI börges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion U210 (c) yrkande 2. Motionerna U206 (fp) yr-kandena 25 och 26, U215 (kd) yrkande 1 samt U219 (mp) delvis anses besva-rade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till motion 1999/2000:U210 yrkande 2 ochmed anledning av yrkande 1 i proposition 1999/2000:1, volym 4, ut-giftsområde 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört samt förklarar motionerna 1999/2000:U206 yrkandena 25 och26, 1999/2000:U215 yrkande 1 samt 1999/2000:U219 i berörd del be-svarade med vad utskottet anfört,9. Biståndsramen och enprocentsmålet (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29 börjar med "Utskottet " och på s. 30 slutar med "U219 (mp) delvis." bort ha följande lydelse:Under 1990-talet har det svenska biståndet sänkts från nivån till 0,7 %av bruttonationalinkomsten. Utskottet motsätter sig denna nedprioritering avbiståndet. I budgetpropositionen föreslår regeringen att biståndsramen skallligga på den för del biståndshistoriskt låga nivån på av BNIför . Under de två påföljande åren föreslår regeringen att biståndetskall uppgå till respektive av BNI. Det är enligt utskottetsmening svårt att tolka detta som tecken på en allvarligt menad ambition attinom rimlig tid åter nå upp till enprocentsmålet. Enligt regeringens förslagkommer det att dröja innan åter når upp till enprocentsmålet.Sedan regeringsskiftet har regeringen med stöd av Moderata sam-lingspartiet och kraftigt skurit ned biståndsnivån från fyrparti-regeringens nivå på till dagens nivå på . Den blygsammaökning av biståndet som regeringen, och Miljö-partiet föreslår visar inte på någon trovärdig viljeinriktning föråtergång till enprocentsmålet. Denna låga biståndsnivå föreslår regeringen ien tid då den internationella solidariteten är satt under hård press.Regeringen har i olika omgångar, tillsammans med Moderata samlings-partiet, , och de gröna, fjärmat sigfrån det moraliskt bindande enprocentsmålet, som en enig riksdag en gångställt sig bakom. I en situation med enorma behov av katastrofhjälp ochomfattande behov av långsiktigt bistånd till stöd för spridande av demokratioch respekt för mänskliga rättigheter samt ekonomiska reformprocesser ärdet fel att låta världens fattiga vara med att betala saneringen av Sverigesekonomi. Biståndsanslaget var aldrig tänkt att fungera som budgetregulator,med åtföljande ryckighet i biståndsplaneringen. Beslutet om enprocentsmåletvar tvärtom tänkt som en garanti för att så ej skulle bli fallet.Utskottet anser att den alltför låga biståndsnivån på borde ha avvi-sats från början. Biståndsnivån måste framöver höjas i en helt annan takt änden regeringen föreslår. Vägen som leder mot enprocentsmålet måste varatrovärdig. Det är inte fallet med regeringens förslag. Motionsledes har Folk-partiet presenterat en plan för en återgång till enprocentsmålet inom 10 årinnebärande en allokeringar på , och av BNI för åren2000, 2001 och 2002, vilket motsvarar en ökning av biståndet med 1 500,2 200 respektive utöver regeringens förslag . Utskottet ställer sig bakom en plan med en sådan inriktning.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrker utskottet motion U206 (fp) yrkandena 25 och 26. Mo-tionerna U210 (c) yrkande 2, U215 (kd) yrkande 1 och U219 (mp) delvisanses besvarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande biståndsramen och enprocentsmåletatt med bifall till motion 1999/2000:U206 yrkandena 25 och26 och med anledning av yrkande 1 i proposition 1999/2000:1, volym4, utgiftsområde 7 som sin mening ger regeringen till känna vad ut-skottet anfört samt förklarar motionerna 1999/2000:U210 yrkande 2,1999/2000:U215 yrkande 1 och 1999/2000:U219 i berörd del besva-rade med vad utskottet anfört,10. Etikcertifiering (mom. 21)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med "Utskottetmenar att" och slutar med "yrkande 7 besvarad." bort ha följande lydelse:Utskottet vill i sammanhanget understryka att problemen kring barnarbeteär komplexa. Verkligheten är att över 250 miljoner barn i världen ar-betar. Enligt är det angeläget att hålla i minnet att barnarbeteutgör en avgörande inkomstkälla för miljoner barn och deras familjer i ut-vecklingsländerna. Ett totalt förbud mot barnarbete skulle vara förödande förmånga. Troligtvis skulle barnarbete då i stället ske i hemlighet, på svartamarknader och med ännu sämre kontrollmöjligheter. Det är därför nödvän-digt att få internationell uppslutning kring regler, som leder till att oaccep-tabla former av barnarbete, vilka finns specificerade i 182mot barnarbete, försvinner. Det är också viktigt att skadligt barnarbete för-döms i det internationella samarbetet.I vissa fall kan man genom bistånd ge ekonomiska incitament för att mot-verka skadligt barnarbete samt få barn och deras föräldrar att välja skolgångföre arbete. Även om det inte går att totalt förbjuda barnarbete, är det viktigatt skilja ut och brännmärka skadligt barnarbete och därvid vägledas av arti-kel 32 i som säger att "barnet har rätt att skyddas motekonomiskt utnyttjande samt mot hårt arbete som skadar eller hindrar barnetsskolgång och äventyrar barnets hälsa." är tydlig och rea-listisk på denna punkt. har genom att ratificera barnkonventionenförbundit sig att följa den och verka i dess anda för att så många som möjligtskall sluta upp kring barnets rättigheter.Ett instrument för att fördöma det skadliga barnarbetet inom bl.a. multina-tionella och inhemska företag är att införa en speciell märkning av godkändaföretag. En sådan etikcertifiering skulle indirekt peka ut de företag som bry-ter mot . Utan att lösa alla problem i samband med barnar-bete skulle detta ändå utgöra ett viktigt instrument i det omfattande arbetetmot skadligt barnarbete.Detta bör ges regeringen till känna.Därmed bifalls motion U215(kd) yrkande 11. Motion So481 (kd) yrkande 7anses besvarad med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande etikcertifieringatt med bifall till motion 1999/2000:U215 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört och förklararmotion /2000:So481 yrkande 7 besvarad med vad utskottet an-fört,11. Medelstilldelning och prioriteringar (mom. 25), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Utskottetanser att" och slutar med "U222 (m) yrkandena 2 delvis och 3" bort ha föl-jande lydelse:Utskottet anser att följande anslagsposter bör avskaffas eller ersättas underanslaget A 1 Biståndsverksamhet:Ekonomiska reformer bör ersättas av en ny anslagspost Skuldavskrivning-ar för högt skuldsatta låginkomstländer.Information bör avskaffas som enskild anslagspost och i stället utgöra enintegrerad del av respektive anslag.De särskilda anslagsposterna Programutveckling samt Rekrytering och ut-bildning av fältpersonal och multilaterala experter bör likaså avskaffas då deär faktorkostnader som bör bäras av respektive verksamhet.Motion U222 (m) yrkande 3 tillstyrks därmed. Motionerna U206 (fp) yr-kande 27 delvis, U215 (kd) yrkande 28 (delvis) och U222 (m) yrkande 2(delvis) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 25 bort ha följande lydelse:25. beträffande medelstilldelning och prioriteringaratt med bifall till motion 1999/2000:U222 yrkande 3 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:U206 yrkande 27 i berörd del,1999/2000:215 yrkande 28 i berörd del och 1999/2000:U222 yrkande2 i berörd del som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. Anslagsstruktur, landramar och fleråriga samarbetsavtal(mom. 26), , och (allam) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 57 börjar med "Beträffandeförslagen att" och på s. 58 slutar med "U607 (m) yrkande 6" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det nuvarande systemet med landramar bör avskaffastill förmån för ett avtalsbundet samarbete. I avtalen bör strikta villkor vadgäller korruption, redovisning och effektivitet tas in. Det får inte förekommaatt bistånd i praktiken gynnar korruption. Biståndet måste vidare vara effek-tivt. S.k. utgiftsmål - där måluppfyllelsen består i att anslagna medel utbeta-lats - leder sällan till detta. Det gäller nu att i stället skapa effektivitetsminskat antal fattiga, antal flickor som fått grundläggande utbildning, antalhushåll som fått rent vatten etc.Utskottet tillstyrker därmed motionerna U204 (m) yrkande 8, U222 yrkan-de 1 och U607 (m) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande anslagsstruktur, landramar och fleråriga samar-betsavtalatt med anledning av motionerna 1999/2000:U204 yrkande8, 1999/2000:U222 yrkande 1 och 1999/2000:U607 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,13. Demokrati och mänskliga rättigheter iutvecklingssamarbetet (mom. 28), (båda kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 60 börjar med "Utskottetanser att det" och slutar med "vad utskottet anfört" bort ha följande lydelse:1990-talet har inneburit att antalet demokratier och marknadsekonomier ivärlden vuxit avsevärt. Antalet länder har ökat som en följd av Sovjetunion-ens uppsplittring och som ett resultat av delningar av länder, fredligt ellergenom krig. I , och har ett stort antal länder kastatav sig diktaturens ok och formats till fungerande demokratier. Antalet länderpå väg mot demokrati har också ökat, framför allt i . Demokratin harsin svagaste ställning i , och Nordafrika.Utan en fri debatt, ett fungerande flerpartisystem och reella möjligheter föroppositionen att arbeta är det svårt att förhindra ineffektivitet, korruption onepotism i samhällsstrukturen samt brott mot de mänskliga rättigheterna. Ettlevande civilt samhälle är en förutsättning för en demokratisk utveckling.Utskottet anser att inslaget av villkor bör öka i det bilaterala biståndet. Detgäller särskilt avseende demokrati, respekt för mänskliga rättigheter ochrättvis fördelning.