bet · GM01BoU8 · 1999-04-29 00:00:00 — Motionärernaanser att gjort ett utmärkt arbete med attta fram underlag för regeringens ställningstaganden.De konstaterar emellertid att regeringen interedovisar sina ställningstaganden i de frågor därbostadsutskottet och efterlystöverväganden och förslag. bör enligtmotionens yrkande 3 därför begära att regeringenåterkommer med en mer fullständig rapportering avsin politik för bättre inomhusmiljö.Förslag i fyra motioner från höstens allmännamotionstid anknyter till de frågor om ettmiljöanpassat byggande och boende som tagits upp ide aktuella tillkännagivandena.Enligt motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande begära att regeringen vidtar åtgärder somstimulerar miljömedvetenheten och miljöanpassningenav boendet. Motionärerna nämner ekologisk anpassningav va-systemen, förbättring av inomhusmiljön,kretsloppstänkande i byggfrågor, miljökrav vid ny-och ombyggnad, miljö- och hälsovärdering avbyggmaterial m.m. som viktiga inslag i ett sådantarbete.Även i partimotion 1998/99:MJ749yrkande 3 föreslås ett tillkännagivande om behovetav ett miljöanpassat byggande och boende.Motionärerna framhåller bl.a. attsamhällsplaneringen bör bidra till att minskatransportbehovet och att förutsättningarna för attanvända förnybara energikällor bör förbättras.Innebörden i det tillkännagivande som föreslås imotion 1998/99:Bo509 (v) yrkande 7 är attmöjligheten till energieffektiviseringar bör tastill vara i samband med ny- och ombyggnader.Motionärerna anser bl.a. att städer och störresamhällen framför allt bör byggas ut genomförtätningar och att möjligheterna till att förläggabostäder ovanpå lågbyggda affärscentrum bör tas tillvara.I motion 1998/99:So379 (kd) yrkande 5 föreslås attproblemet med elöverkänslighet kartläggs och attregeringen därefter återkommer med ett åtgärdspaketi syfte att minimera risken för elöverkänslighet.Bostadsutskottet anför följande i de aktualiseradefrågorna om ett miljöanpassat byggande och boende.Utskottet kan inledningsvis delvis instämma i desynpunkter som förs fram i motion 1998/99:Bo5 (mp)om att en avrapportering av åtgärder vidtagna medanledning av tillkännagivanden normaltbör ske i en något mer utförlig form än vad som ärfallet i de nu aktuella frågorna.Riksdagsbehandlingen underlättas givetvis av om detklargörs hur frågorna fortsättningsvis kommer atthanteras av regeringen eller vilka ytterligareåtgärder som kan bli aktuella att överväga.Samtidigt bör det erinras om att riksdagenstillkännagivanden till stor del syftade till att fåfram ett kunskapsunderlag och till att successivtföra ut vunna erfarenheter i praktisk tillämpning.Till denna del var således aldrig avsikten attregering och riksdag skulleta ställning i exempelvis frågan om innebörden i ettmiljö- och hälsoriktigt byggande och boende.Ställningstaganden i denna typ av frågor bör snarareses som en process där det främsta syftet är attpåverka alla inblandade parter i byggande ochförvaltning att aktivt bidra till miljöanpassningenav sektorn. har liksom regeringenunder kunnat konstatera att enpositiv utveckling på området pågår inom bl.a. bygg-och fastighetsbranschen. Det branschgemensammautvecklingsarbete som bedrivs inom ramen förByggsektorns Kretsloppsråd utgör ett exempel pådenna utveckling.Vad gäller de allmänna synpunkter på vikten av ettmiljöanpassat och energisnålt byggande och boende iolika avseenden som grundar yrkandena i de aktuellamotionerna har utskottet ingen avvikande mening. Somtidigare framhållits i detta betänkande harutskottet under en lång rad år, ofta i bred politiskenighet, sökt bidra till att en utveckling i dennariktning påskyndas. De tillkännagivanden från år1995 som diskuteras i detta avsnitt var ett inslag idessa strävanden. Utskottet kan emellertid intefinna det meningsfullt att genomtillkännagivanden i allmänna ordalag för regeringenpåtalar vikten av att byggandet och boendetmiljöanpassas och effektiviseras ur energisynpunkt.Det finns en god grund för uppfattningen attregeringen redan delar utskottets allmännainställning i denna fråga. Detta innebär givetvisinte att bostadsutskottet och bör avståfrån möjligheten att för regeringen påtala frågor ombl.a. miljöanpassning som bör ägnas störreuppmärksamhet. Utskottet menar emellertid att det iså fall bör ske genom mer avgränsade eller konkretatillkännagivanden än dem som förespråkas i deaktuella motionerna.Utskottet kan i sammanhanget mycket kortfattaterinra om det övergripande arbete för en fortsattmiljöanpassning som regeringen lämnat förslag om iproposition 1997/98:145 Svenska miljömål.Propositionen är avsedd att bidra till envidareutveckling och precisering av arbetet för enekologisk utveckling. har i går, den 28april, behandlat propositionen och därvid bl.a.fastställt 15 nationella miljökvalitetsmål. Ett avdessa mål (nr 11) avser god bebyggd miljö och lyder:Städer, tätorter och annan bebyggd miljö skallutgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverkatill en god regional och global miljö. Natur- ochkulturvärden skall tas till vara och utvecklas.Byggnader och anläggningar skall lokaliseras ochutformas på ett miljöanpassat sätt och så att enlångsiktigt god hushållning med mark, vatten ochandra resurser främjas.Riksdagens beslut (se bet. 1998/99:MJU6) innebärvidare att regeringen skall återkomma till riksdageni fråga om de delmål som behövs för det fortsattaarbetet med att nå miljökvalitetsmålen. Enparlamentarisk beredning () hargivits uppgiften att bl.a. analysera behovet avdelmål (dir. 1998:45). Inom ramen för detta arbetehar också ett flertal myndigheter fått i uppdrag avregeringen att ta fram underlag inom sina respektivean- svarsområden. Regeringen har givit iuppdrag att föreslå delmål och åtgärdsstrategier förmiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. haräven genom ett regeringsbeslut i augusti 1998tilldelats ett särskilt sektorsansvar för ekologiskhållbarhet. Det särskilda sektorsansvaret innebäratt verket skall integrera miljöhänsyn ochresurshushållning i sin verksamhet samt verka föratt arbetet mot ekologisk hållbarhet förs framåtinom hela myndighetens sektor.Som ett led i arbetet med miljöanpassning av allasamhällssektorer har också Miljövårdsberedningenfått regeringens uppdrag (dir. 1998:65) att medverkai arbetet med att ta fram strategier förutvecklingen av ett ekologiskt hållbart näringsliv.Uppdraget syftar bl.a. till att stimulera företagatt ligga före lagkraven och därmed höja nivån pånäringslivets miljöarbete i stort. Utskottet harerfarit att Miljövårdsberedningen har för avsikt attsärskilt inrikta sitt arbete mot bygg- ochfastighetsbranschen.Ett av motionsförslagen som behandlas i dettasammanhang avser en begäran om att problemen medelöverkänslighet skall kartläggas. Även på dettaområde anser utskottet att frågan numera förtsframåt så att ett allmänt formulerattillkännagivande från inte skulle tjänanågot reellt syfte. Utskottet vill därvid hänvisatill de två tillkännagivanden som påbostadsutskottets förslag gjorde i frågan både 1994och 1995 (1993/94:BoU17, 1994/95:BoU18) samt till det arbete som sedandess bedrivits av bl.a. . Vad gäller fråganom en kartläggning av kunskapsläget framhållerregeringen i propositionen särskilt det uppdrag somRådet för arbetslivsforskning har att genomföra enutvärdering av både svenska och internationellaforskningsresultat om elöverkänslighet. Under våren2000 avser rådet att anordna en konferens, varssyfte bl.a. är att belysa skilda gruppers åsikteroch slutsatser avseende orsakerna tillelöverkänslighet. Uppdraget skall slutredovisasunder hösten 2000.Mot den ovan redovisade bakgrunden föreslårutskottet att motionerna 1998/99:Bo5 (mp) yrkande 3,1998/99:Bo237 (kd) yrkande 7, 1998/99:Bo509 (v) yrkande 7, 1998/99:MJ749 (c) yrkande 3samt 1998/99:So379 (kd) yrkande 5 avslås.I tre motioner års allmänna motionstidläggs fram förslag om åtgärder för s.k.allergisanering av byggnader. Ett omfattande programbör enligt motion 1998/99:So374 (kd) yrkande 4införas för att dels förebygga allerier, dels sanerabyggnader med dålig inomhusmiljö. Även i motion1998/99:So375 (mp) yrkande 1 föreslås att ettprogram för allergisanering och luftvård inrättas. IKristdemokraternas partimotion 1998/99:Ub246 yrkande15 föreslås ett tillkännagivande med innebörden attde medel som kan komma att tillställas kommunernaför ROT-ändamål i första hand bör reserveras förallergisanering av lokaler där barn och ungdomarvistas dagligen.I budgetpropositionen angav regeringensin avsikt att utvidga stödet till lokalainvesteringsprogram till att också omfatta "sådanaallergisanerande åtgärder i bebyggelsen somgenomförs i samband med de ombyggnadsåtgärder somregelverket ger möjlighet attstödja". I ett frågesvar i (fråga 1998/99:242) konstaterade miljöministern atten utvidgning i enlighet med regeringens intentionerförutsätter en ändring av förordningen (1998:23) omstatliga bidrag till lokala investeringsprogram. Enändring av den aktuella förordningen fordraremellertid en notifiering till EG-kommissionen.Ministern framhöll att en beredning av ärendet pågåroch att ett beslut om ändring av förordningen skallkunna fattas . Detta skulle innebäraatt nästa ansökningsomgång, som gäller bidrag tilllokala investeringsprogram för ,även kan omfatta åtgärder för en bättreinomhusmiljö, s.k. allergisanering.Bostadsutskottet anser med hänvisning till detanförda att syftet med de aktuella motionsförslagenkan anses vara tillgodosett genom den planeradeutvidgningen av stödet till de lokalainvesteringsprogrammen. Motionerna 1998/99:So374(kd) yrkande 4, 1998/99:So375 (mp) yrkande 1 och1998/99:Ub246 (kd) yrkande 15 avstyrks således.Ytterligare ett motionsförslag behandlas i dettaavsnitt. I motion 1998/99:Bo507 (c) yrkande 8föreslås göra ett tillkännagivande om detlokala arbetet med . Motionärernaframhåller bl.a. att vidareutvecklingen av de lokalaagendorna måste ske utan centrala påtryckningar.Däremot bör kommunerna ges stöd i sitt arbete samtinformation om utvecklingen inom miljöområdet.Bostadsutskottet instämmer i att det är angelägetatt det lokala engagemanget i Agenda 21-arbetet tastill vara. Som motionärerna framhåller finns detskäl för staten att biträda kommunerna i derasarbete med frågorna genom exempelvis information ochmetodutveckling. Ett sådant stöd ges också i olikaformer. Utskottet kan exempelvis erinra om attregeringen beslutade att tillkalla ensärskild samordnare avseende det lokala Agenda 21-arbetet (dir. 1998:25). Samordnaren har bl.a. tilluppgift att föra en aktiv dialog med kommunerna samtatt sprida erfarenheter och information om metoderoch arbetssätt. Flera statliga myndigheter har ocksåuppgifter som kan innebära att kommunerna ges stöd idessa avseenden. Utskottet anser mot denna bakgrundatt det i motionen föreslagna tillkännagivandet inteär erforderligt. Motion 1998/99:Bo507 (c) yrkande 8avstyrks således.Deklaration av bostäderI tre motioner från allmänna motionstiden läggs framförslag om att system för deklaration av bostäderskall utvecklas.Enligt motion 1998/99:Bo509 (v) skulle ett systemmed miljö- och energideklaration av bostäder på siktsannolikt leda till att konsumenterna efterfrågarmiljöanpassade och energisnåla bostäder. I motionensyrkande 4 föreslås att begär att frågan omutveckling av ett system för deklaration av bostäderges högsta prioritet med sikte på att ett sådantskall kunna vara i bruk . Även imotion 1998/99:So374 (kd) yrkande ge regeringen till känna att ett systemför miljö- och hälsoklassning av fastigheter börutredas. Motion 1998/99:MJ779 (fp) tar upp olikafrågor om bullerbekämpning. I motionens yrkande 6föreslås förorda att arbetet med attljudklassa bostäder enligt svensk standardintensifieras.På bostadsutskottets förslag gjorde riksdagenhösten 1995 ett tillkännagivande i frågan omdeklaration av bostäder (bet. 1995/96:BoU1).Innebörden i tillkännagivandet var att ett systemför kvalitetsdeklaration borde utvecklas och kommai praktiskt bruk . Regeringengav med anledning av ställningstagandeBoverket i uppdrag att utreda möjligheterna attutveckla ett system för kvalitetsdeklaration avbostäder. Verket redovisade utredningensresultat i rapporten av bostäder.Rapporten innehåller dels en genomgång av olikabefintliga system, såväl svenska som utländska, delsen redovisning av slutsatser och förslag.Boverket anser bl.a. att ett system för deklarationav bostäder skall kunna appliceras både pånyproducerade och befintliga bostäder. Verket anseratt man i ett inledande skede bör avstå från attställa rättsliga krav på bostadsdeklarationer ochatt det finns skäl att avvakta branschens ochkonsumenternas värdering av de försök som pågår. redogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser som regeringen har överlämnat(skr. 1998/99:75) anges att regeringen förnärvarande bereder och har föravsikt att återkomma till i frågan undernästa riksmöte.Bostadsutskottet anser att regeringens beredning avfrågan om system för deklaration av bostäder böravvaktas. Motionerna 1998/99:Bo509 (v) yrkande 4,1998/99:MJ779 (fp) yrkande 6 samt 1998/99:So374 (kd)yrkande 5 avstyrks av detta skäl.Byggmaterial m.m.I ett flertal motioner från den allmännamotionstiden lämnas förslag som gäller kraven påbyggprodukter och i något fall också påbyggnadsverket.I 2 § första stycket 9 BVL ställs krav påbyggnadsverket när det gäller hushållningen medvatten och avfall. I motion 1998/99:Bo509 (v)yrkande 1 föreslås lagregeln kompletterad med kravpå resurshushållning och en ekologiskt hållbarkretsloppstillämpning med betydelse särskilt för atttillvarata de växtnäringsämnen som produceras i vårabostäder. Motionärerna anser att dagens lagstiftningär alltför svag och otydlig. Principen om ekologisktkretslopp bör enligt motionärerna (yrkande 8 imotsvarande del) också få genomslag i de krav somskall ställas på byggmaterial. Ett krav på ekologiskkretsloppshushållning föreslås därför infört i syfteatt säkerställa byggmaterial som är energieffektiva,återvinningsbara och ofarliga för hälsan.Boverkets uppdrag inom området miljöriktigtbyggande har, som framgått ovan, slutredovisats imars 1998. I propositionens avsnitt om byggnadersinomhusmiljö uttalar regeringen att den följerfrågorna med uppmärksamhet och att den avseråterkomma till vid behov. I dettasammanhang kan erinras om den av utskottet i dettabetänkande tidigare berörda propositionen om svenskamiljömål där ett av de föreslagnamiljökvalitetsmålen avser en god bebyggd miljö.Detta miljökvalitetsmål omfattar även frågor omavfall och kretslopp. I propositionen behandlas iett särskilt avsnitt frågor om kretslopp avväxtnäring mellan stad och land. Miljökvalitetsmålenskall vidareutvecklas och fördjupas. Det finnsanledning anta att de olika överväganden som förnärvarande kan förväntas i fråga om ett miljö- ochhälsoriktigt byggande och boende m.m. också kankomma att omfatta sådana förändringar sommotionärerna efterlyser. Utskottet är dock inteberett att på de grunder som anförs i motionen nuförorda en revidering av de på området aktuellabestämmelserna. Motion 1998/99:Bo509 (v) yrkandena 1och 8, det senare i motsvarande del, om ökatkretsloppstänkande avseende byggnadsverk ochbyggmaterial avstyrks därför.Enligt förslaget i motion 1998/99:Bo6 (kd) yrkande1 bör en plan inrättas för hur arbetet medtillämpningsföreskrifter till byggproduktdirektivetskall påskyndas med avseende på frågor om hygien,hälsa och säkerhet. Den bör också omfatta hur densvenska tillämpningen av föreskrifterna kan påskyn-das på bästa sätt.Den praktiska tillämpningen avbyggproduktdirektivet förutsätter ett antal s.k.tillämpningsdokument. Sådana har färdigställts.Enligt direktivet kan det behövas klasser för olikaprestationsnivåer och krav som är beroende avskillnader i bl.a. klimat, tradition ochsäkerhetsnivå. Nivåer och klasser arbetadesemellertid inte in i dokumenten. Allmänt ansesdokumenten otillräckliga för harmonisering avmedlemsländernas krav. pågår därförarbete med att fastställa hur man skall uttryckamedlemsländernas krav inom ramen för kommissionensuppdrag att utarbeta harmoniserade standarder.Enligt utskottet saknas tillräcklig anledning förriksdagen att ta de initiativ som motionärernaefterlyser. Utskottet avstyrker därför motion1998/99:Bo6 (kd) yrkande 1 om byggproduktdirektivetstillämpning.Också motion 1998/99:Bo513 (s) tar uppbyggprodukter ur ett unionsperspektiv. Motionärernaönskar ett tillkännagivande om behovet avatt typgodkänna byggmaterial från andra EU-länder isyfte att öka konkurrensen. Motionen syftar till att- med förebild i de numera upphävda reglerna omnordiska byggprodukter - typgodkännande i ett landskall ge typgodkännande i de övriga.Motionsförslaget ger uttryck för den inom EU allmäntgällande Cassis de Dijon-principen som dock intetillämpas vad gäller byggprodukter.Ett motsvarande förslag avstyrkte utskottet ibetänkande 1997/98:BoU4. Utskottet ansåg attförslaget endast skulle innebära en temporär lösningi avvaktan på att CE-märkningen är fullt genomförd.Även om det inte kunde överblickas när så skulle blifallet fanns det enligt utskottets mening intetillräcklig anledning att tillskapa en tillfälligordning.Enligt utskottets mening finns det inte nuanledning till en annan bedömning, och utskottetavstyrker därför motion 1998/99:Bo513 (s) om ettutökat typgodkännande av byggmaterial.I motion 1998/99:Bo509 (v) yrkande 8 i motsvarandedel föreslås att tillämpningskraven gentemotkommunerna och de centrala myndigheterna beträffandesubstitutionsprincipen i 5 § lagen om kemiskaprodukter bör skärpas. Det anges innebära bl.a. attBoverket bör få i uppdrag att se till att principentillämpas vid byggnation och i de samråd somkommunerna håller med entreprenörer och byggherrar.Lagen om kemiska produkter har inarbetats imiljöbalken (MB). Balkens allmänna hänsynsregleromfattar bl.a. den i motionen omtaladesubstitutionsprincipen eller produktvalsprincipensom den också benämns (2 kap. 6 § MB). Enligt dennaskall man inte använda eller sälja sådana kemiskaprodukter som kan befaras medföra risker förmänniskors hälsa eller miljön, om de kan ersättasmed sådana produkter som kan antas vara mindrefarliga. Motsvarande krav gäller i fråga om varorsom innehåller eller har behandlats med en kemiskprodukt. I miljöbalkspropositionen (prop.1997/98:45) gör regeringen bedömningen att kommunen(bl. a. genom att regeringen har rätt att gekommunen föreskriftsrätt) kommer att få en avgöranderoll i arbetet att förverkliga mål.Därutöver har också , länsstyrelserna,Kemikalieinspektionen och entillsynsroll i nu aktuella avseenden. I proposition1997/98:145 Svenska miljömål föreslås nationellamiljökvalitetsmål. Utskottet har tidigare i dettabetänkande redogjort för propositionens innehåll medbetydelse särskilt för utskottets beredningsområde.Här skall också nämnas mål nr 12 som avser engiftfri miljö och att kemikaliepolitiken för 2000-talet behandlas i ett längre avsnitt ipropositionen. Utskottet anser mot bakgrund av attmiljöbalkens regler endast varit i kraft en korttid, och det därmed saknas underlag för att bedömabalkens effekter, att det inte finns skäl för attnärmare överväga vad motionärerna föreslår. Ocksåden utveckling av miljöpolitiken som pågår talarför samma slutsats. Utskottet avstyrker medhänvisning till detta motion 1998/99:Bo509 (v)yrkande 8 i motsvarande del om tillämpningen avproduktvalsprincipen avseende kemiska produkter.I motion 1998/99:So374 (kd) yrkande 8 lämnasförslag om att stränga normer för tillverkning ochimport av bygg- och inredningsmaterial bör införasför att förbättra situationen vad gäller allergi ochannan överkänslighet. Stränga krav bör ställas påråvaror, tillsatser och emissioner vilka samtligabör omfattas av en hälsobedömning. I motionenframförs också att bör verka för skärpta EU-normer på detta område.Förslaget i motion 1998/99:Bo6 (kd) yrkande 3 avseratt det skall genomföras målinriktad forskning ochutveckling för att ta fram mätstandarder och systemför produktmärkning vad gäller byggprodukter ochmiljöfaktorer som utlöser allergier och annanöverkänslighet. Motionärerna anser bl.a. att medelbör anslås så att forskningen kan genomföras iByggforskningsrådets regi.Det är enligt regeringen uppenbart attfortsatta och kontinuerliga åtgärder krävsför att förbättra inomhusmiljön. Det är iförsta hand en uppgift för dem som ärverksamma inom bygg- ochfastighetsbranschen. Regeringen följeruppmärksamt dessa frågor och avser attåterkomma till vid behov. mening kan det förutsättas attregeringen därvid särskilt beaktarsituationen för allergiker och andraöverkänsliga. Detsamma torde också kunnaförutsättas beträffande regeringens EU-inriktade arbete med dessafrågeställningar. Mot denna bakgrund anserutskottet att motionerna 1998/99:So374 (kd)yrkande 8 och 1998/99:Bo6 (kd) yrkande 3 ombyggmaterial och allergier m.m. böravstyrkas.Ekologiskt hållbara va-lösningarI detta avsnitt behandlas tre motioner med förslagom miljöanpassning av va-system.Regeringen bör enligt förslaget i motion1998/99:MJ520 (kd) uppdra åt attutarbeta en strategi för övergången från dagensstorskaliga toalettsystem till ett ekologiskthållbart system. I detta uppdrag bör enligtmotionärerna ingå att tydligt definiera vilka kravsom skall ställas på ett ekologiskt toalettsystemoch vilka normer som skall gälla för prestanda,pålitlighet och funktionalitet.I motion 1998/99:MJ802 (mp) yrkande 6 föreslås attregeringen ger ansvarig myndighet i uppdrag att tafram förslag till hur dagens avloppssystem kanmoderniseras för att ge människor möjlighet att tamiljöansvar genom att separera urin och fekalier.Motionärerna vänder sig framför allt mot att dagensva-system tar i anspråk stora vattenresurser.Motion 1998/99:Bo507 (c) tar upp frågor om hur enekologisk byggnadsteknik skall kunna tillämpas äveni stadsmiljö. I motionens yrkande 4 föreslås attstaten på olika sätt skall stödja större byggprojektmed denna inriktning. Motionärerna framhåller attavloppsfrågan har central betydelse i dettasammanhang.Bostadsutskottet vill vad gäller frågan om ettuppdrag till framhålla att verkethösten 1998 redovisade en slutrapport i projektetSystemanalys VA som i princip haft den inriktningsom motionärerna förordar. I projektet harNaturvårdsverket tillsammans med , , samt fem kommunerarbetat med att belysa bl.a. olika styrmedel ochbedömningsverktyg som skall kunna utgöra en grundför det fortsatta arbetet med kretsloppsanpassningav va-system. Resultaten av projektet bygger påerfarenheter från fallstudier i olika delar avlandet. I slutrapporten, Avlopp för kretslopp -samverkan stad och land, redovisas metoder förbedömning av olika avloppslösningar framför allt medavseende på hygien, miljöskydd, resurshushållningoch brukarattityder. pågårdiskussioner mellan och andraintressenter om inriktningen av det fortsattaarbetet med att finna lämpliga former för enintroduktion av nya miljöanpassade avloppslösningar.Vad gäller förslaget om att staten bör stödjautvecklingen av nya avloppslösningar i stadsmiljövill utskottet erinra om att ett betydande stödunder utgått till projekt med dennainriktning såväl inom ramen för den s.k.kretsloppsmiljarden som inom satsningen på lokalainvesteringsprogram. Kunskapen på området kan ocksåförväntas föras framåt av den omfattandeforskningssatsning inom området va-system somfått stöd genom MISTRA (Stiftelsen förmiljöstrategisk forskning). Forskningsarbetetbedrivs på tolv institutioner vid åtta universitetoch högskolor, från i norr till i söder.Mot bakgrund av redovisningen ovan anserbostadsutskottet att de föreslagnatillkännagivandena om utredningsinsatser och stödför ekologiska va-lösningar inte för närvarandeskulle bidra till den pågående utvecklingen inomområdet. Motionerna 1998/99:Bo507 (c) yrkande 4,1998/99:MJ520 (kd) yrkande 3 och 1998/99:MJ802 (mp)yrkande 6 avstyrks således.MobiltelefonantennerUnder har i genomförts ensnabb utbyggnad av mobiltelefonnäten. Stora delar avlandet täcks av flera parallellt verkande nät.Det finns en stor mängd antenner till sändare ochmottagare för mobiltelefoni utplacerade på ,tak och husgavlar runt om i landet. Det storaantalet antenner har medfört att de eventuellahälsokonsekvenserna av dem kommit att diskuterasalltmer .