bet · GN01UU6 · 1999-11-25 00:00:00 — Problemen är väl kända, och långvarigainsatser kommer att krävas för att förbättra lägetvad gäller miljön i området. Ett antal nationellaoch multilaterala biståndsgivare är förutom Sverigeaktiva i området för att bistå i dettaarbete.För svenskt vidkommande vill utskottet framhållaatt samarbetar med påkärnsäkerhetsområdet. Samarbetet omfattarreaktorsäkerhet, avfallsfrågor och strålskydd. har anslagit ca 42miljoner kronor till insatser på detta område iRyssland. Det svenska stödet utgår tillsäkerhetshöjande åtgärder vid kärnkraftverken påKolahalvön och i län.När det gäller Kola kärnkraftverk har Statenskärnkraftinspektion överenskommit med ochNorge om ett samarbete i ett omfattande projektrörande installation av ett helt oberoende systemför nödförsörjning av matarvattnet till reaktorblock3 och 4. Systemet avses träda i kraft vid bl.a.totalt bortfall av elförsörjning. Projektet beräknasvara avslutat vid slutet av år 2000.Sverige är vidare medlem i det underInternationella atomenergiorganet () etableradeContact () (tillkom på nordisktinitiativ 1995-96) vilket samordnar detinternationella samarbetet rörande omhändertagandeav radioaktivt avfall i . Utskottet villframhålla att ett viktigt arbete som pågår inom CEGär att identifiera en rysk strategi föromhändertagande av utbränt kärnbränsle ochradioaktivt avfall. Utskottet noterar vidare attSverige deltar i ett internationellt projekt för attutveckla och licensiera en transport- ochförvaringsbehållare för använt kärnbränsle frånryska atomubåtar. Projektet kan beskrivas som enförsta länk i en kedja av åtgärder föromhändertagande av använt kärnbränsle.Utskottet har inhämtat att avsaknaden av ettfungerande juridiskt ramverk är och har varit ettstort hinder för samarbetet med på detnukleära området. Vid ministermöte iBodö, , undertecknades enprincipdeklaration "Declaration of principlesregarding a Multilateral Nuclear EnvironmentalProgramme in ". Deundertecknande staterna, däribland ochRyssland, deklarerar där sin vilja att framförhandlaett legalt ramverk för biståndsinsatser på detnukleära området i den . Avsiktenmed avtalet är framför allt att reglera frågor omskatter, tullar, ansvarsfrågor och frågor om statusför personal. Enligt vad utskottet erfarit pågår numultilaterala förhandlingar om detta avtal.Vad avser frågan om illegal spridning av kärnämnenhar utskottet inhämtat att Statenskärnkraftinspektion (SKI) på regeringensuppdrag bedriver samarbete med länder i det fornaSovjetunionen för att förhindra spridning avkärnämnen och kärnvapen utanför de definierandekärnvapenstaterna. SKI bistår berörda ländersministerier och myndigheter bl.a. i form av stöd medinförande av modern lagstiftning samt etablering avsystem för kontroll av användning, lagring,transport och handel med kärnämnen.Vidare noterar utskottet att regeringen iskrivelsen framhåller att svenska myndigheter,svensk industri och svenska konsultföretag viainternationellt samarbete har goda förutsättningaratt bidra till en förbättring av säkerheten vidkärntekniska anläggningar och av hanteringen avradioaktivt avfall och utbränt kärnbränsle inomÖstersjöregionen. Regeringen aviserar i skrivelsenatt den kommer att ägna detta frågekomplex särskilduppmärksamhet inför och under det svenskaordförandeskapet i EU, i synnerhet med tanke påförhållandena i och . Av skrivelsenframgår även att regeringen prioriterar detsäkerhetsfrämjande området. Det poängteras attsamarbetet med bl.a. skall inriktas påryska tull- och gränskontrollmyndigheter, stöd tillupprättande av export- och importkontroll samtfysiskt skydd för bearbetning av kärnämnen.Vidare noterar utskottet att regeringen som en delav sin strategi för Östersjösamarbetet anser attSverige bör fortsätta med sina bilaterala insatseroch sitt samarbete med andra bidragsgivare för atthöja säkerheten vid kärnkraftsanläggningar iSveriges närområde. Där ingår bl.a. kärnkraftverkenpå . Regeringen framhåller vidare attfortsatt uppmärksamhet bör riktas mot problemen medanvänt kärnbränsle och radioaktivt avfall frånskrotade ryska atomubåtar och atomisbrytare inordvästra välkomnar dessa ställningstaganden frånregeringens sida och kan för sin del såledeskonstatera att en mängd insatser inom de områden sommotionärerna efterlyser är under genomförande.Utskottet ser med tillfredsställelse på att Sverigeriktar särskild uppmärksamhet mot det användakärnbränslet och det radioaktiva avfallet inordvästra och att höja säkerheten vidkärnkraftverken på . Utskottet noteraräven att problemen är väl kända både av nationellaryska myndigheter och internationella aktörer.Utskottet menar att med det anförda är motionernaU10 (mp) yrkandena 10-14 och U402 (c) yrkande 1besvarade.4.3.3 Insatser på det sociala områdetI kommittémotion U7 (v) yrkande 4 uppmanarVänsterpartiet regeringen att öka och effektiviseraSveriges sociala insatser i samarbetsländerna.Ett flertal motioner uppmärksammar den svårasituation som gäller för många barn och ungdomar iCentral- och . Det gäller bl.a.Kristdemokraternas kommittémotion U9 (kd) där det iyrkande 1 anförs att bör upprätta enstrategi för hjälp till barn och ungdom i Sverigesgrannländer i öst. I yrkande 2 villKristdemokraterna att regeringen verkar för att ensådan strategi även anammas på EU-nivå. I motion U11(s) begär motionärerna ett riksdagenstillkännagivande om att barnperspektivet beaktas idet fortsatta Östersjösamarbetet. I motion U4 (m)anför motionärerna att i det fortsattasamarbetet inom särskilt verkar föratt gatubarnens svåra situation förbättras.Utskottet vill inledningsvis framhålla att iproposition 1997/98:70 Att utveckla ettgrannlandssamarbete framhålls att stödet till densociala sektorn skall öka, främst för att bygga upphållbara och bättre riktade socialförsäkringssystem,och att åtgärder för att förbättra barnens situationoch folkhälsan skall genomföras. harställt sig bakom propositionen (bet. 1997/98:UU12,rskr. 1997/98:244).Utskottet har erfarit att regeringen är välmedveten om att barnens situation försämrats isamarbetsländerna. Därför förutses insatser medinriktning på barn och ungdom få ökad betydelse iframtiden i samarbetet med Central- och Östeuropa.Särskilda åtgärder återfinns bl.a. som en del iinsatser generellt inriktade på utveckling avsocialtjänst och utbildning i socialt arbete. Sidahar enligt vad utskottet erfarit genomfört sådanainsatser i , , ochRyssland. Barn med handikapp stöds genom insatserför att utveckla alternativ till institutionsvård iLitauen och Ryssland.Utskottet vill framhålla att ett arbete som liggeri linje med det i motion U9 (kd) anförda är attregeringen inlett ett arbete för att utveckla ettsystematiskt barn- och barnrättsperspektiv iSveriges internationella utvecklingssamarbete.Utgångspunkten är att barnets rättigheter ärmänskliga rättigheter.Utskottet har inhämtat att som ett led i dettaarbete påbörjades en översyn av barnfrågor idet internationella utvecklingssamarbetet. Detövergripande ansvaret för uppdraget ligger iUtrikesdepartementet som har samordningsansvaret förbarnfrågor i det internationellautvecklingssamarbetet och som tillförts medel fördetta ändamål. Enligt vad som kommit till utskottetskännedom är det regeringens ambition att dennaöversyn skall leda till att barnperspektivetgenomsyrar biståndsinsatserna. Särskilda medel haranvisats för multilaterala insatser för attstimulera ett barnrättsperspektiv i FN:s fonder ochprogram, fackorgan (och därmed som ju harverksamhet i Central, och ), Världsbankenm.fl. multilaterala aktörer.Utskottet har vidare inhämtat att strategier förbarnrättsperspektivet inom sex olika områden ärunder utarbetande. I översynen kommer ensammanställning av alla relevanta organ och derasaktiviteter inom detta område att göras. Ett avdessa organ är EU.Utskottet noterar även att i landstrategierna förRyssland och framhålls insatser för attstärka familjen och utveckla alternativ tillinstitutionsplacering då det gäller att ta hand omutsatta barn som angelägna. Dessutom har Sidabidragit till en studie om gatubarnens situation iRyssland och som skall ligga till grund förVärldsbankens arbete på detta område.Utskottet menar att inom det sociala området kanSverige bidra med kunskapsöverföring ochinstitutionellt samarbete, och svenska institutionerhar även goda kunskaper och erfarenheter avbarnfrågor. Utskottet kan vidare konstatera att desociala insatserna i våra grannländer har ökatgradvis och trendenfortsätter.Genom Sida-Öst ges stöd till en rad insatser -främst då det gäller kunskapsöverföring beträffandebarn med funktionshinder och socialt arbete medinriktning på barn. i ärsvensk part i flera av dessa insatser. Initiativ harockså tagits till insatser inriktade på ungalagöverträdare.Arbetet för förbättrad hälso- och sjukvård iSveriges samarbetsländer görs bl.a. genom Hälso- ochSjukvårdens . Särskilt prioriteradär mödra- och barnhälsovård och insatser genomförsäven för att bekämpa alkoholism. Insatserna går utpå att bygga upp och stärka institutionerna. Inomdet decentraliserade samarbetet görs insatser förbarn, exempelvis inom vänortssamarbetetStockholm-S:t och Luleå-Murmansk.Utskottet menar att förutom att en ekonomisk ochsocial upprustning krävs för att förbättra barnenssituation kan ett förändrat arbetssätt med barn,särskilt i fråga om synen på barn på institutioner,bidra till långsiktig förbättring för barn. som lyfte fram problemen med att barn tasom hand på institutioner i Central- och Östeuropaanordnades i avStockholms universitet med bidrag frånSocialdepartementet och Utrikesdepartementet.Utskottet vill vidare betona att det svenskainitiativet till att samarbeta kring barnfrågor iÖstersjöstaternas råd har utvecklats mycketkonstruktivt. Det stora intresset har medfört attarbetet vidgats till att omfatta utsatta barn,vilket även inbegriper preventivt arbete. Utskottetnoterar att under svensk-norsk ledning har ettarbete påbörjats i syfte att bygga ett IT-nätverkför erfarenhetsutbyte på såväl myndighets- somspecialistnivå om utsatta barn i regionen. Vidarevill utskottet betona att den sociala sektorn harsärskilt nämnts som intresseområde inom ramen förEuropeiska unionens nordliga dimension vilket skaparmöjligheter till ytterligare samarbete på området.Genom ett aktivt svenskt medlemskap i en radinternationella, finansiella institutioner ochorganisationer kan verka för att fågenomslag för svenska prioriteringar i derasverksamhet i , menar utskottet. Regeringenavser fortsättningsvis att verka för att fågenomslag för svenska prioriteringar i demultilaterala organen. Det gäller exempelvis ökadesatsningar på det sociala området och deprioriteringar regeringen har på detta område.Detta gäller även EU:s program där ävenfortsättningsvis skall verka bl.a. för att socialtrygghet skall beaktas i alla relevanta sammanhang iEU:s östsamarbete, särskilt vad avserTacisprogrammet. Phareprogrammets mandat är i förstahand att förbereda kandidatländerna för det framtidaEU-medlemskapet. Dock görs insatser för barn äveninom Phareprogrammet.Utskottet vill även lyfta fram det värdefullaarbete på detta område som görs inom det nordiskasamarbetet. närområdesutskottanordnade en konferens i Stockholmunder namnet Barnforum med inbjudna från de nordiskaländerna och samarbetsländerna på andra sidanÖstersjön. En uppföljning planeras att äga rum iRiga . Utskottet noterar även redan vid sin session i år 1998antog rekommendationer vad gäller särskilda insatserför barn och ungdom i samarbetsländerna i Central-och . har till följdav detta tagit initiativ inom området. Ett särskilthandlingsprogram för barn och ungdom i närområdethar antagits och en aktionsplan har utarbetats förår 1999 inriktad på insatser för barn och ungdom isamarbetsländerna.Vidare vill utskottet betona att många insatser pådet sociala området har avgörande betydelse förbarnens situation utan att vara direkt riktade motbarn. Utveckling av socialförsäkringssystem ochhälsovård, förebyggande åtgärder mot tbc och andrasmittsamma sjukdomar och insatser mot alkoholism ochdrogmissbruk är exempel på sådana insatser. Detomfattande vänortssamarbetet och frivilligaorganisationers arbete utgör också viktiga kanalerför insatser för barn och ungdomar. Även Sverigesaktiva engagemang i multilaterala organisationer föratt få genomslag för svenska prioriteringar har storbetydelse.Att barnens situation försämrats isamarbetsländerna ger enligt utskottets uppfattninganledning till oro. Utskottet menar att åtgärder föratt förbättra barnens situation därför bör höra tillde högst prioriterade insatserna på det socialaområdet och att det är av yttersta vikt att bidratill skapandet av trygga uppväxtförhållanden förbarnen i länderna i vårt närområde. FN:sbarnkonvention bör utgöra norm i ett sådantsammanhang. Härvid kan det kunnande och de relevantaerfarenheter av frågor som rör barnens situation somfinns i komma till användning.Utskottet vill dock betona i sammanhanget attinternationellt bistånd ensamt inte är etttillräckligt medel. Det är även nödvändigt att deenskilda länderna och regeringarna tar sitt ansvaroch bygger socialt hållbara samhällen där barns ochungdomars behov tas om hand på etttillfredsställande sätt. Detta förutsätter enligtutskottets mening vissa attitydförändringar i deaktuella länderna och en ökande insikt om att ävende sämst ställda i samhället måste få del avutvecklingen.Utskottet menar att med vad som ovan anförts ärmotionerna U7 (v) yrkande 4, U9 (kd) yrkandena 1 och2, U11 (s) samt U4 (m) besvarade.I motion U5 (m) yrkas att arbetstillstånd ej skallkrävas när baltisk och polsk arbetskraft anställdvid företag i och kommer till Sverigeför att utföra tjänster.Utskottet har inhämtat att arbetstillstånd förtredjelandsmedborgare utfärdas av Invandrarverketefter arbetsmarknadsprövning i samråd medlänsarbetsnämnden. uppgift är attlämna en bedömning av läget på den svenskaarbetsmarknaden för den arbetskraftsgrupp somberörs. Utskottet kan konstatera att i huvudsak gestillstånd för två kategorier; tillfällig brist (aven viss arbetskraftsgrupp på den svenska marknaden)samt internationellt utbyte (forskning, studieretc.). Utfärdandet av arbetstillstånd är såledesinte knutet till nationalitet.Utskottet konstaterar att fram till dess att ettmedlemskap träder i kraft gäller nationella reglerpå detta område. Detta innebär att det pågemenskaps-nivå inte finns regler som ger möjlighetför arbetskraft från ett kandidatland att följa medsitt företag för ett projektarbete i ett EU-land.Regler som ger företag denna möjlighet finns däremotmellan medlemsländerna genom direktivet omutstationering av arbetskraft.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att det ärav hög utrikespolitisk prioritet för att debaltiska länderna skall bli EU-medlemmar. Utskottetkan även konstatera att aktivt arbetar föratt detta skall kunna ske . MedEU-medlemskapet följer fri rörlighet förarbetstagare på den inre marknaden. Frågan omarbetstillstånd för balter och polacker är såledesav temporär karaktär och kravet på arbetstillståndkommer att upphöra när medlemskapet i EU för dessaländer träder i kraft.Med vad som anförts avstyrker utskottet motion U5(m).Motionärerna bakom motion U8 (s) menar i yrkande 1att regeringen bör följa upp skrivelsen med enredogörelse för hur jämställdhetsperspektivet harbeaktats i samarbetet.Som framgått tidigare i detta betänkande beslutaderiksdagen att hela utvecklingssamarbetetskall präglas av ett jämställdhetsperspektiv (bet.1995/96:UU18). Utskottet noterar att regeringen iskrivelsen framhåller att ett av målen för strateginför ekonomisk utveckling och samarbete iÖstersjöregionen, som föreslås i skrivelsen, är ökadjämställdhet inom alla länder i Östersjöregionen.Utskottet konstaterar att efter riksdagensövergripande beslut utarbetade Sida en strategioch en handlingsplan för stöd till ökad jämställdheti . I strategin harklart uttalats hur inriktningen av det svenskastödet skall främja jämställdheten iutvecklingssamarbetet. Strategin gäller alltjämt.Utskottet har inhämtat att till1999 har insatser genomförts på de flesta av deområden som utpekades i handlingsplanen. Viktigaområden för insatser i flera länder i närområdet harenligt vad utskottet erfarit varit kvinnorsdeltagande i lokal politik, utveckling avgenderstatistik, stöd till kvinnors ledarskap ochföretagande samt till sysselsättningen pålandsbygden, insatser för sexualupplysning och stödtill kriscentrum.Vidare kan utskottet notera att inomvänortssamarbetet har könsrollsfrågor kommit attuppmärksammas alltmer.Utskottet har vidare inhämtat att av anslagetkunskapsöverföring inom Östsamarbetet avsattes underår till insatser vilkadirekt avsåg jämställdhet som kriscentrum förkvinnor och insatser för kvinnors deltagande ipolitiken.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU8 (s) yrkande 1 är besvarad.I yrkande 2 i samma motion framhålls att ytterligareinformation behövs till kommuner, landsting,länsstyrelser och näringslivsorganisationer om detframtida Östersjösamarbetet och Östersjömiljard II.Utskottet delar uppfattningen att information omÖstersjösamarbetet och Östersjömiljard II ärbehövlig. Utskottet har inhämtat att regeringenlägger vikt vid information om målen ochinstrumenten för det svenska arbetet för utvecklingoch samarbete i Östersjöregionen.Informationsverksamheten är en integrerad del av detarbete som sker inom Regeringskansliet.Täta kontakter med näringsliv, organisationer,kommuner, landsting, medier, andra intressenter ochallmänheten är viktiga inslag i detta arbete, enligtvad utskottet erfarit. Vid UD finns även en särskildfunktion som har till syfte att informera och hjälpaaktörerna inom ramen för det decentraliseradesamarbetet med . Utskottet harvidare inhämtat att ansträngningar pågår för attförbättra och utöka pågående informationsarbete.Både tryckt material och material via Internet ärunder utformning.Med vad som anförts anser utskottet att motion U8(s) yrkande 2 är besvarad.4.3.4 Näringslivets och handelns roll i samarbetetMotionärerna bakom motion U7 (v) yrkande 5 menar attstödet till svensk näringslivsverksamhet i Rysslandkraftigt behöver ökas.Inledningsvis kan utskottet konstatera i denna delatt tillhör de 7-8 största investerarna iRyssland. Bland företag som är aktuella märks bl.a.ABB, Tetra , , , , PLM ochEricsson. Även mellanstora företag som ochEstrella och vissa småföretag har etablerat sig påden ryska marknaden. De svenska företagen som äraktiva i regionen har oftast valt att etableraförsäljnings- eller representationskontor. Ännu harmycket få företag valt att etablera lokal produktioni . Utskottet har erfarit att krisen iRyssland gjorde att många svenska företag kraftigtskar ner i sin verksamhet men få har valt att lämnamarknaden till följd av krisen.Utskottet kan konstatera att de villkor som möterutländska företag i inte kan betecknas somgynnsamma. Ofta hänger problemen ihop med detinstitutionella ramverket och den rättsliga miljönmen även med att det ryska banksystemet fungerarundermåligt. Utskottet menar emellertid att denryska marknadens storlek, naturtillgångaroch högt utbildade arbetskraft hör till faktorer sompå sikt ger stora möjligheter för svenska företagatt göra lönsamma investeringar i ,förutsatt att nuvarande problem rättas till.Utskottet kan vidare konstatera att stöd tillsvenskt näringsliv vad gäller ryms bådeinom det ordinarie utvecklingssamarbetet och inomramen för Östersjömiljard I och II.Vad gäller Östersjömiljarderna har Kommittén förekonomiskt samarbete i nyligenavlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1999:125). Förutomatt ha medverkat i utarbetandet av strategin förekonomisk utveckling och samarbete, vilkenpresenteras i skrivelsen, avlämnar kommittén ettantal förslag om hur näringslivets roll ytterligarekan förstärkas, bl.a. med avseende på Ryssland.Svenskt stöd till den ekonomiska omvandlingen iRyssland har kanaliserats dels genom direkt stödtill näringslivet, dels genom stöd tillinstitutionsuppbyggnad med syfte att främja denekonomiska omvandlingen och därigenom hjälpa tillatt höja levnadsstandarden för befolkningen vilket isin tur ger ökade möjligheter till handel ochinvesteringar.Utskottet noterar att direkt stöd till svenskaföretag sker bl.a. genom riskkapitalinvesteringarvia . Sida driver även detnäringslivsfrämjande programmet StartÖst somerbjuder svenska små och medelstora företag lån förutbildning och som riktar sig till företag som villetablera sig i t.ex. . Vidare kan framhållasatt program, Marknadsplats ,är utformat för att bistå svenska företag i deraskontakter i Östersjöregionen.Av betydelse i sammanhanget är även att regeringenår inrättade en särskild garantiram på 1miljard kronor som sedermera har fyllts på. Dettagjordes i ett läge där () pågrund av riskläget inte kunde bevilja garantier isin normala verksamhet. Genom upprättandet av ramenmöjliggjordes för EKN att ta större risker än vadman kunde göra i det ordinarie systemet.Exportkreditnämndens särskildaexportkreditgarantiram kan täcka risker för affärermed . Garantigivning under ramen skall bidratill svensk export och ett varaktigt samarbetemellan samarbetsländerna och svenska företag.Utskottet ser positivt på dessa initiativ och på detbidrag som näringslivet kan ge när det gällerutvecklingen i Ryssland.Vidare vill utskottet lyfta fram att stöd tillinstitutionsuppbyggnad ges genom ett stort antalprojekt. Det svenska bedriversedan 1993 ett samarbetsprojekt med sin ryskamotsvarighet där svensk expertis ställs till deryska finans- och ekonomiministeriernas förfogandeför frågor rörande främst skatte-, revisions- ochbudgetsystem samt statsskuld. Genom Sida finansierasen rad program som främjar den ekonomiskautvecklingen genom framför allt stöd till utbyggnadav fungerande institutioner. Viktiga insatser haräven gjorts av bl.a. ochSwedesurvey () som framgångsriktbidragit till att jord- och fastighetsregistreringutvecklats i . Detta har lett till ettförbättrat företagsklimat och underlättar förutländska direktinvesteringar.Utskottet kan vidare konstatera att en dialog påministernivå i bilaterala ekonomiska frågor ochhandelsfrågor förs regelbundet inom den svensk-ryskastyrkommittén för handel och ekonomiskt samarbete.Inom ramen för dessa möten finns också möjligheterför svenska företag och branschorganisationer attframföra sina synpunkter.Avslutningsvis vill utskottet framhålla attmotionärernas förslag att öka stödet till svensknäringslivsverksamhet i ligger i linje medutskottets uppfattning att det näringslivsfrämjandestödet bör utgöra en viktigoch växande del av samarbetet med Ryssland.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU7 (v) yrkande 5 är besvarad.I motion U802 (v) yrkande 1 begärs en svenskkraftsamling när det gäller kompetensutveckling iÖstersjöområdet.Utskottet vill i denna del framhålla attutvecklingssamarbetet med de baltiska länderna harsom övergripande mål att stödja ländernas EU-integration och insatser som inriktas på att stödjaländernas strävanden för ett framtida EU-medlemskapär prioriterade.Utskottet menar att en viktig strategisk fråga ärvad kan göra bilateralt och inom vilkaområden vi bör arbeta inom ramen för EU:sstödprogram. Det bör noteras att landstrategiernaför samarbetsländer innehåller skrivningarom att bilaterala insatser skall genomföras på deområden där har komparativa fördelar och därfinansiering via EU:s stödprogram inte är möjlig.Utskottet har inhämtat att regeringen bedömer attSverige har särskilda komparativa fördelar inom densociala sektorn, miljöteknik och energifrågor.Svenskt stöd syftar till att bygga upp ländernaskunskaper och kompetens genom koncentrationen påinstitutionsuppbyggande. Kunskapsöverföring är ettdominerande inslag i de svenska insatserna.Utskottet har inget att invända när det gäller dessaprioriteringar och finner att de ligger i linje medvad som förordas av motionärerna.Vidare har utskottet erfarit att ett nära samråd isyfte att koordinera och effektivisera samarbetetsker med andra större givare som EU/Phare, olika FN-organ, och anser att samarbetet på de kulturella ochakademiska områdena är viktigt för att fördjupademokratins kultur.