bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — I boken undersöksbegreppet elevinflytande samt diskuteras skolansmaktstrukturer och olika faktorer i skolan som styrelevers möjligheter till inflytande. Även skolansfysiska miljö och skoldemokratins relation tillnärsamhället tas upp. Såväl gällande centralabestämmelser som det pågående utvecklingsarbetetinom skolan motsvarar enligt utbildningsutskottetsuppfattning vad som begärs i motion So7 (v) yrkande14. bör därför anse yrkandettillgodosett och avstyrka detsamma.När det gäller frågan om alla barns rätt tillförskola nämner utskottet att det harbehandlat motioner härom. Utskottet fann det oroandeatt rätten till barnomsorg har urholkats genom attkommunerna successivt skärpt reglerna härför. Medhänvisning till att noga följerutvecklingen, och då utskottet utgick från attkommunerna tog sitt ansvar, ville utskottet inteförorda någon ändring i berört hänseende av gällandebestämmelser. Utskottet hänvisar vidare tillregeringens uttalande i budgetpropositionen för år1999. Mot bakgrund av vad som anförts anserutbildningsutskottet att social-utskottet inte skallföreslå någon särskild åtgärd medanledning av motion So7 (v) yrkande 16.Socialutskottets bedömningUtbildningsutskottet har mycket utförligt behandlatdet som tas upp i motionerna So5 (kd) yrkande 4, So7(v) yrkandena 8 och 13-15 och So8 (c) yrkande 9.Socialutskottet delar till fullo den bedömning somutbildningsutskottet gjort. I motionerna So314 (c)yrkande 6 delvis och So464 (fp) yrkande 12 delvisberörs också frågor om skolhälsovården vilka fallerinom ramen för vad utbildningsutskottet anfört.Samtliga motioner avstyrks.Beträffande frågan om alla barns rätt till förskolagör socialutskottet samma bedömning som regeringenom förskolans betydelse för barns utveckling ochlärande. Utskottet instämmer i att det är orimligtatt förskolebarn i av landets kommuner mistersin plats i förskolan när en förälder blirarbetslös. vill erinra om attförskoleverksamhet enligt skollagen skalltillhandahållas i den omfattning det behövs medhänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete ellerstudier eller barnets eget behov. Socialutskottetutgår liksom utbildningsutskottet från attkommunerna tar sitt ansvar. delarbedömningen att inte bör ta någotinitiativ i frågan och avstyrker därmed motion So7(v) yrkande 16.Vad gäller motionerna So450 (mp) och A808 (c)yrkande 6 konstaterar utskottet att det pågår ettomfattande arbete på central och lokal nivå när detgäller värdegrundsfrågor och frågor om sex ochsamlevnad. Under innevarande år kommer ytterligaresatsningar att göras med inriktning påvärdegrundsarbetet och sex- ochsamlevnadsundervisningen i skolan. Utskottet vill isammanhanget erinra om de skärpta bestämmelser ombl.a. mobbning och annan kränkande behandling sominförts i skollagen och läroplanerna. Utskottet villockså nämna den utredning som tillsatts i syfte atthöja kvaliteten och effektiviteten inom elevvårdenoch skolhälsovården. Även ungdomsmottagningarnasverksamhet utreds, varvid stödet till unga män sesöver särskilt. Mot bakgrund av det arbete som pågårpå området, anser utskottet att de nämnda motionernafår anses i huvudsak tillgodsedda och därför böravslås.Asylsökande barn m.m.MotionernaI motion So7 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avutlänningslagen för en generösare syn påfamiljeåter- föreningsärenden (yrkande 10).Motionärerna anser att svenska myndighetershandläggning av ansökningar om familjeåterförening iflykting- och invandrarärenden inte uppfyllerbarnkonventionens krav på positiv, human och snabbbehandling. Det är mycket svårt för enbarnfamilj som splittrats på grund av krig attåterförenas i . Myndigheternas beviskrav närdet gäller släktskap är i många fall omöjliga attuppfylla, anförs det. Motionärerna anser attreglerna för återförening av familjer bör bli mindrerestriktiva och mer humana, dvs. att barnets bästabör tillmätas större betydelse i bedömningen. Imotionen yrkas vidare att hos regeringenbegär förslag till regler när det gäller asylsökandebarn så att de väntan på besked fårpermanent uppehållstillstånd (yrkande 11).Motionärerna anser att väntetiderna för besked omasyl är oacceptabelt långa. Motionärerna yrkar ocksåatt hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i medborgarskapslagen så att statslösabarn får svenskt medborgarskap året efter att defått permanent uppehållstillstånd (yrkande 12).Enligt har varje barn rätt till ettmedborgarskap, särskilt i det fall barnet annarsskulle vara statslöst. Motionärerna anser att ettbarn som är statslöst och som bor i skall harätt att få svenskt medborgarskap, oavsettföräldrarnas medborgarskap.I motion So5 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts ombarnkonventionen och det internationella per-spektivet (yrkande 5). Motionärerna anser att barntill asylsökande föräldrar skall vara berättigadetill barnomsorg. Vidare skall asylsökande barn ochbarn som av andra skäl söker uppehållstillstånd hasamma rätt till utbildning som barn som är bosatta iSverige. Enligt motionärerna behövs en uppföljningav hur utlänningslagens nya bestämmelser om barnetsbästa tillämpas i praktiken. Motionärerna anserockså att medborgarskapslagen bör ändras i syfte attunderlätta för statslösa barn att efter en viss tidshemvist i få svenskt medborgarskap. UD ochSida bör enligt motionärernas mening få i uppdragatt utveckla särskilda riktlinjer för hurbarnperspektivet skall kunna uppnås ibiståndsarbetet. Dessutom bör regeringen uppmärksamtbevaka regionala överenskommelser och traktat så attde innehåller en barnsyn som stämmer medbarnkonventionen, anförs det i motionen.I motion So8 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts om degömda barnen (yrkande 14). Barn i familjer somhåller sig gömda för myndigheter på grund avutvisningsbeslut har enligt motionärerna ingenmöjlighet att få basala behov som sjukvård ochskolgång tillgodosedda. Familjerna lever under enmycket stark psykisk press som får förödandekonsekvenser för barnen. Motionärerna anser att detbör göras en utredning eller kartläggning omförhållandena för de gömda barnen samt om på vilketsätt de medicinska insatserna för dessa barn skallkunna säkras.PropositionenRegeringen delar uppfattning attstatens ansvar för barn som vistas olagligt i landetkan trappas ned. Det skulle enligt regeringen uppståorimliga situationer om en myndighet åläggs attverkställa ett beslut om avvisning eller utvisningav ett barn som en annan myndighet ärskyldig att tillgodose detta barns rättigheterenligt i samma utsträckning somgäller för barn som vistas här lagligt. Regeringenanser att det i första hand i stället måste strävasefter att motverka att barn göms i och attbegränsa skadeverkningarna för de barn som drabbas.En rad åtgärder har vidtagits för att minskaproblemet med att barn göms. Utlänningslagen hartillförts en portalbestämmelse av vilken bl.a.framgår att det i fall som rör ett barn särskiltskall beaktas vad barnets bästa kräver. Regeringenpåpekar vidare att och fick i uppdrag attkartlägga hur många barn som hålls gömda för attundgå verkställighet av avvisnings- ellerutvisningsbeslut m.m.Regeringen anför att även barn till asylsökandeföräldrar som förvärvsarbetar bör, i enlighet medintentionerna i , erbjudasförskoleverksamhet. Enligt regeringen finns detmycket som talar för att förskolan bordeerbjudas alla barn men att det utan ökade resurserinte är möjligt att införa en allmän förskola medbibehållen kvalitet.Bakgrund och tidigare behandlingDen s.k. barnomsorgsgarantin i skollagen omfattarinte asylsökande barn eller barn som av annat skälsöker uppehållstillstånd. Asylsökande barn sombehöver särskilt stöd kan dock ha rätt tillbarnomsorg.Asylsökande barn och barn som av annat skäl sökeruppehållstillstånd har enligt grundskoleförordningen(1994:1194) och en särskild förordning omundervisning för asylsökande barn (SKOLFS 1993:21)en begränsad rätt till utbildning i grundskolan.Antalet undervisningstimmar är begränsat och detfinns även ett tak för kostnaderna. När det gällerungdomar mellan har dessa rätt attdelta i studieverksamhet som motsvarargymnasieskolan och som skall erbjudas av respektiveförläggning.Den 1 januari 1997 trädde vissa ändringar iutlänningslagen (1989:529) i kraft, bl.a. enportalbestämmelse i 1 § med innebörd att barnetshälsa, utveckling och bästa i övrigt särskilt skallbeaktas i fall som rör barn.En ny bestämmelse om vilka personer som skallbeaktas vid familjeåter-förening infördes också. Närdet gäller barn får enligt 2 kap. 4 § första stycketutlänningslagen uppehållstillstånd ges till enutlänning som är och ogift och som äreller har varit hemmavarande barn till någon som ärbosatt i eller har beviljatsuppehållstillstånd här. Uppehållstillstånd kan ävenbeviljas ett barn som på något annat sätt är näraanhörig till någon som är bosatt eller har beviljatsuppehållstillstånd i och som har ingått isamma hushåll som den personen. I undantagsfall kanuppehållstillstånd även medges om det finnssynnerliga skäl.I socialförsäkringsutskottets betänkande1996/97:SfU5 behandlades regeringens förslag tilländringar i bl.a. utlänningslagen samt motioner ombl.a. gömda barn och om familjeåterförening.Inom har tillsatts enarbetsgrupp för att bl.a. utvärdera tillämpningen avportalbestämmelsen i utlänningslagen. Arbetsgruppensarbete skall avslutas i maj 1999.Svenskt medborgarskap förvärvas enligt lagen(1950:382) om svenskt medborgarskap i huvudsakutifrån föräldrarnas medborgarskap, den s.k.härstamningsprincipen. Härutöver finns i principytterligare två sätt att förvärva svensktmedborgarskap. Det sker antingen genom anmälan omlångvarig hemvist, vilket berör utlänningar somfyllt (i vissa fall ) men inte ,eller genom ansökan om medborgarskap(naturalisation), som kan göras från ålder.Ett beslut om naturalisation kan även omfattasökandes minderåriga ogifta barn.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk kommitté,medborgarskapskommitté (dir. 1997:5), meduppgift att bl.a. se över lagen om svensktmedborgarskap. Enligt direktiven bör kommitténöverväga om ytterligare åtgärder kan vidtas för attunderlätta för statslösa personer att bli svenskamedborgare. Uppdraget skall redovisas senast den 1mars 1999.Av budgetpropositionen för (utg.omr. 7avsnitt 3.6) framgår att harpåbörjat en översyn av barnfrågor i detinternationella utvecklingssamarbetet. Flertaletenheter inom UD samt och Sidadeltar i översynen. Som ett led i detta arbeteverkar Sida för ett systematiskt barnperspektiv isin samlade verksamhet, bl.a. genom effektivuppföljning och genomförande av ochav vid FN-konferenserna gjorda åtaganden rörandebarnets mänskliga rättigheter och livsvillkor.Regeringen har enligt propositionen för avsikt attredovisa det samlade arbetet kring ettbarnperspektiv i det internationellautvecklingssamarbetet i en skrivelse till riksdagenår 2001.Socialförsäkringsutskottets yttrandeFrågan om de gömda barnen som tas upp i motion So8(c) yrkande 14 är enligt socialförsäkringsutskottetmycket viktig men även mycket svår. Å ena sidanfinns behovet av att ge även gömda barn rätt tillhälso- och sjukvård. Å andra sidan kräver enreglerad invandring att det upprätthålls enskiljelinje mellan dem som har och dem som inte harrätt att stanna i landet. Utskottet anför att densistnämnda principen har fått företräde mot bakgrundav det viktiga undantaget att även de gömda barnenhar rätt till akut sjukvård. Det handlar om Sverigesmöjligheter att i ett längre perspektiv kunnaupprätthålla en reglerad invandring, vilken bl.a.syftar till att trygga rätten för såväl barn somvuxna att kunna söka asyl här i landet, anförs det.Socialförsäkringsutskottet delar regeringensbedömning att strävan måste vara att i första handmotverka att barn över huvud taget göms i Sverigesamt understryker betydelsen av väl motiveradebeslut för att skapa förståelse för att ansökningarom uppehållstillstånd avslås.När det gäller motionsyrkandet om en utredning omförhållandena för de gömda barnen hänvisar utskottettill en rapport om de gömda barnenssituation (1994:8 Gömd - om barn somhålls gömda för att slippa avvisning) samt tillSocialstyrelsens och Statens invandrarverks uppdragkring gömda barn. Utskottet har erfarit att det idetta uppdrag bl.a. ingår att studera vad somorsakar att barn göms samt om de nuvarandeåtgärderna för att motverka att barn hålls gömda kananses vara tillräckliga. Vidare skall de fysiska ochpsykiska konsekvenserna av att barn hålls gömdaanalyseras.Socialförsäkringsutskottet anser att iavvaktan på den nämnda kartläggningen inte bör göranågra uttalanden i de frågor som tas upp i motionSo8 yrkande 14 och att socialutskottet därför böravstyrka motionen.Socialförsäkringsutskottet instämmer i regeringensbedömning att det finns mycket som talar för attförskolan borde kunna erbjudas alla barn. Idet nuvarande ekonomiska läget saknas dock medeltill en sådan reform. I övrigt påpekar utskottet attdet i regel anordnas barnverksamhet vidförläggningarna.När det gäller frågan om asylsökande barn skall hasamma rätt till utbildning som barn som är bosatta iSverige beslutade socialförsäkringsutskottet den 19november 1998 att remittera ett motionsyrkande häromtill och . Utskottetavser att behandla frågan och anserdärför att nu inte bör göra någotuttalande.Socialförsäkringsutskottet anser med hänvisningtill det anförda att socialutskottet bör avstyrkamotion So5 (kd) yrkande 5 (delvis).Socialförsäkringsutskottet framhåller i sittyttrande vikten av att barnkonventionensbestämmelser får genomslag också i tillämpningen avutlännings-lagen. Utskottet hänvisar till denutvärdering av portalbestämmelsen i utlänningslagensom pågår inom . Utskottet anseratt syftet med motion So5 (kd) yrkande 5 (delvis)därmed får anses tillgodosett och att yrkandet idenna del bör avstyrkas.Beträffande vilka personer som skall beaktas vidfamiljeåterförening hänvisar utskottet till vad somanfördes i betänkande 1996/97:SfU5. Utskottet ansågvid detta tillfälle att det var en stor fördel attfamilje- och anhörigbegreppen preciserades i lag medtydliga anvisningar om hur lagen skall tillämpas vidbeviljande av uppehållstillstånd. Enligt utskottetvar lagförslaget väl avvägt när det gälldeavgränsningen av vilka andra än medlemmar avkärnfamiljen som skall ha en principiell rätt tilluppehållstillstånd. Det påpekades också att detfinns möjlighet att göra undantag och geuppehållstillstånd även till andra närstående närdet finns synnerliga skäl för det.Socialförsäkringsutskottet vidhåller dennauppfattning.Rörande yrkandet att asylsökande barn efter två årsväntan på besked skall få permanentuppehållstillstånd anför socialförsäkringsutskottetatt det främst varit två omständigheter somföranlett myndigheterna att låta utlänningsärenden"vila". Den första är att myndigheterna skjutit uppprövningen i avvaktan på att situationen i ett visstland skall klarna och den andra att har lämnat över ett ärendetill regeringen för avgörande. Utskottet anförde ibetänkande 1996/97:SfU5 att de då aktuellalagändringarna, bl.a. att regeringen i framtidenskulle handlägga ett mindre antal ärenden, innebaratt det fortsättningsvis kommer att finnas mindreanledning och mindre utrymme för myndigheterna attavvakta med avgöranden när situationen ellerrättsläget är oklart. Utskottet kunde inte hellertillstyrka att uppehållstillstånd skulle kunna gesefter utan att myndigheterna hunnitpröva ärendet. finnerinte något skäl att ändra denna bedömning.Med hänvisning till det anförda ansersocialförsäkringsutskottet att socialutskottet böravstyrka motion So7 (v) yrkandena 10 och 11.Vad gäller motionerna om ändring imedborgarskapslagen konstaterarsocialförsäkringsutskottet atthärstamningsprincipen, dvs. att föräldrarnasmedborgarskap är avgörande för barnets, innebär attbarn kan riskera att sakna medborgarskap. Detta ärfallet om föräldrarna är statslösa eller om det landsom föräldrarna är medborgare i tillämpar principenatt en stats medborgarskap förvärvas genom födelseinom den statens territorium.Socialförsäkringsutskottet anser att 1997 årsmedborgarkommittés arbete och överväganden böravvaktas och att socialutskottet därmed bör avstyrkamotionerna So5 (kd) yrkande 5 i denna del och So7(v) yrkande 12.Socialutskottets bedömningNär det gäller motionerna So5 (kd) yrkande 5 och So7(v) yrkandena 10-12 delar socialutskottetbedömningen i socialförsäkringsutskottet.Beträffande frågan om ett barnperspektiv ibiståndsarbetet erinrar socialutskottet om detarbete som pågår inom och Sida.Motionerna avstyrks.I motion So8 (c) yrkande 14 uttrycks en oro för att barn ifamiljer som håller sig undan beslut om avvisningeller utvisning far illa på grund av den psykiskapress som det innebär att hålla sig gömd. Utskottethar förståelse för denna oro men anser i likhet medregeringen och socialförsäkringsutskottet attsamhällets åtgärder måste inriktas på att i förstahand motverka att barn över huvud taget hålls gömda.Ett led i denna strävan kan vara att så långt sommöjligt förkorta Invandrarverkets ochUtlänningsnämndens handläggningstider.Socialförsäkringsutskottet understryker betydelsenav att avslagsbesluten motiveras väl för att skapabättre förståelse för de beslut som fattas.Socialutskottet anser vidare att det skulle ledatill orimliga situationer om en myndighet åläggs attverkställa ett beslut om avvisning eller utvisningav ett barn, som en annan myndighet ärskyldig att tillgodose barnets rätt till t.ex.utbildning och hälso- och sjukvård i sammautsträckning som gäller för barn som vistas härlagligt. I motionen begärs en utredning omförhållandena för de gömda barnen. Socialutskottetdelar socialförsäkringsutskottets bedömning attresultatet av och Invandrarverketsuppdrag kring de gömda barnen bör avvaktas. Motbakgrund av det sagda avstyrks motionen.Övriga frågorMotionernaI motion So380 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär att Socialstyrelsenges i uppdrag att upprätta en plan föråteruppbyggandet av barnvårdarverksamheten (yrkande6). För barn som blivit sjuka och inte kan vistas iden ordinarie barnomsorgen har det enligtmotionärerna tidigare funnits god tillgång tillbarnvårdare i kommunerna. I takt med kommunernasallt kärvare ekonomi har antalet barnvårdareminskat, vilket medfört att allt fler barn "tvingas"till dagis och skolan när de i stället borde hastannat hemma. Motionärerna anser attbarnvårdarsystemet bör prioriteras och önskar därfören plan för dess återuppbyggnad.I motion So435 av m.fl. (kd, s, m, c,fp, mp) hemställs om tillkännagivanden om vad imotionen anförts om studier angående hur små barnpåverkas vid växelvis boende (yrkande 1) och om hurberörda parter bäst kan få utbildning, informationoch stöd (yrkande 2). Motionärerna anför att småbarn efter en separation eller skilsmässa kantvingas bo omväxlande hos mamma och pappa på ettsätt som direkt strider mot vad man vet är barnetsbästa. Motionärerna anser att studier angående hursmå barn påverkas av växelvis boende bör uppmuntras.Man bör vidare utreda hur föräldrar bäst kaninformeras och stödjas så att barnets behov fårstyra hur umgänget skall utformas, anförs det.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade ett motionsyrkande omåteruppbyggande av barn-vårdarverksamheten senast ibetänkande 1997/98:SoU13. Utskottet vidhöll sin vidflera tillfällen redovisade inställning attbarnvårdarverksamheten är ett nödvändigt komplementtill barnomsorgen men att det bör ankomma på denenskilda kommunen att avgöra vilken omfattningverksamheten skall ha. följde utskottet.Den 1 oktober 1998 trädde nya bestämmelser omvårdnad, boende och umgänge i kraft. Enligt den nya6 kap. 2 a § (FB) skall barnets bästakomma i främsta rummet vid avgörande av alla frågorsom rör vårdnad, boende och umgänge. Vid bedömningenav vad som är bäst för barnet skall det fästasavseende särskilt vid barnets behov av en nära ochgod kontakt med båda föräldrarna. I 2 b § sammakapitel stadgas att hänsyn skall tas till barnetsvilja med beaktande av barnets ålder och mognad.Det har vidare införts en möjlighet för domstolenatt, i de fall barnet står under vårdnad av bådaföräldrarna, på talan av en eller båda föräldrarnabesluta vem av dem barnet skall bo hos (6 kap. 14 a§ första stycket FB). Domstolen kan också besluta oms.k. Avgörande skall enligtparagrafen vara vad som är bäst för barnet. Enligtandra stycket samma paragraf får föräldrarna avtalaom barnets boende. En av förutsättningarna för attavtalet skall gälla är att socialnämnden godkännerdet. Avtalet skall godkännas om det somöverenskommits är till barnets bästa. Enligtproposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgängeskall vid bedömningen av vad som är bäst för barnet,förutom de omständigheter som nämns i 2 a § andrastycket och 2 b §, även andra omständigheterbeaktas. Enligt regeringen bör sålunda hänsyn tastill allt som rör barnets fysiska och psykiskavälbefinnande och utveckling.I 6 kap. 15 § första stycket FB stadgas numera attbarnet skall ha rätt till umgänge med en föräldersom det inte bor tillsammans med. Härigenom markerasenligt propositionen att umgänget i första hand ärtill för barnet samt att det är barnets intressenoch behov som skall vara avgörande. I samma paragrafhar också införts en bestämmelse om att föräldrarnahar ett gemensamt ansvar att så långt möjligttillgodose barnets behov av umgänge med den föräldersom det inte bor tillsammans med. Enligt 15 a §samma kapitel skall rätten besluta om umgänge eftervad som är bäst för barnet. Om barnet står undervårdnad av båda föräldrarna eller en av dem, får deavtala om barnets umgänge med den förälder sombarnet inte bor tillsammans med. Vad beträffargodkännande av sådana avtal om umgänge finnsmotsvarande bestämmelser som för avtal om boende.Enligt regleringsbrevet för avseendeSocialstyrelsen skall styrelsen, med anledning avförändringarna i ochsocialtjänstlagen, stödja utvecklingen av metoderför samarbetssamtal för att främja barnets bästa vidtvister om vårdnad, boende och umgänge. Uppdragetskall redovisas senast den 31 mars 2001.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin inställning i frågan om ettåteruppbyggande av barnvårdarverksamheten ochavstyrker därmed motion So380 (v) yrkande 6.I har införts nyabestämmelser, vilka bl.a. syftar till attytterligare framhäva principen om barnets bästa, attbarnen vid en separation skall ha rätt till enfortsatt god kontakt med båda sina föräldrar samtatt betona vikten av samförståndslösningar mellanföräldrarna. Detta är i grunden en mycket godutgångspunkt för barnen. I motion So435 (kd, s, m,c, fp, mp) anförs att små barn kan tvingas boomväxlande hos mamma och pappa på ett sätt somstrider mot barnets bästa. Motionärerna uttryckerockså en oro för de små barn som bor hos den enaföräldern men som skall vistas fleraveckor hos den andre föräldern utan kontakt med denförälder som barnet annars har daglig samvaro med.Utskottet delar motionärernas bedömning att studiersnarast bör genomföras beträffande hur små barnpåverkas vid växelvis boende. De studier somhittills gjorts har företrädesvis rört situationenför barn . Det bör i sammanhanget ocksåutredas hur föräldrar bäst kan informeras ochstödjas så att barnets behov får styra hur boendetoch umgänget utformas.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion So435 som sin mening ge regeringen tillkänna. beträffande godkännande av strateginatt med bifall till propositionen godkänner den avregeringen föreslagna strategin för attförverkliga FN:s konvention om barnetsrättigheter (avsnitt 4),2. beträffande en inkorporering avbarnkonventionenatt avslår motionerna 1998/99:So7 yrkande 2 och1998/99:So380 yrkande 11 delvis,res. 1 (v, mp)3. beträffande genomförandet avbarnkonventionen på statlig nivåatt avslår motionerna 1998/99:So7 yrkande 4,1998/99:So8 yrkande 2 och 1998/99:So382yrkandena 1 och 5,res. 2 (c)4. beträffande barnperspektiv iutredningsdirektivatt avslår motion 1998/99:So7 yrkande 1,5. beträffande en barnbilaga tillbudgetpropositionenatt avslår motion 1998/99:So8 yrkande 4,res.