bet · GM01KU26 · 1999-04-20 00:00:00 — Motion N335 (v) yrkande 3 avstyrks.Könsuppdelad statistikMotionenI motion 1998/99:N335 av m.fl. (v)hävdas att om man vill jämföra kvinnors och mänssituation i de regioner som har en stor utflyttningeller låg förvärvsfrekvens stöter man på betydandesvårigheter. I motionen, som rör regionalpolitik,framförs stark kritik mot att Näringsdepartementetinte redovisar på vilket sätt mäns och kvinnorslevnadsförhållanden skiljer sig åt. En ickekönsuppdelad statistik riskerar att skapa underlagför "könsblinda" politiska förslag som inte tarhänsyn till den inbyggda bristen på jämställdhetmellan män och kvinnor. Det är, enligt motionen,viktigt att all statistik är könsuppdelad iregeringens propositioner. bör som sinmening ge regeringen till känna vad som anförts omkönsuppdelad statistik (yrkande 2).BakgrundArbetsmarknadsutskottet har behandlat en motion (v)där det påpekades att budgetpropositionensredovisningar av antalet sysselsatta i olikanäringsgrenar inte är uppdelade på kön. Det är,påpekade arbetsmarknadsutskottet, inte givet att ensådan könsuppdelad redovisning i alla lägen är denmest lämpliga, men i princip vore en sådanredovisning ändå förenlig med de generellasträvandena. var inte berettatt uttala sig för att det skulle finnas ettgenerellt sådant behov, men utgick från attregeringen fortsättningsvis skulle komma att taställning till statistikens utformning med särskiltbeaktande av jämställdhetssynpunkter. Den aktuellamotionen avstyrktes. representantreserverade sig till förmån för motionen (bet.1997/98:AU10 s. 21-22). följde utskottet.I ett brev () från statssekreteraren iStatsrådsberedningen och statssekreteraren medansvar för jämställdhetsfrågor till samtligastatssekreterare påminns om det ansvar som varjeminister har att synliggöra och beaktajämställdhetsperspektivet i den ekonomiskavårpropositionen. I brevet anges att de som arbetarmed vårpropositionen bl.a. skall beakta attstatistik och andra fakta skall redovisaskönsuppdelat.I statsbudgeten anvisades 2 miljonerkronor till () förutveckling av bl.a. lönestatistik inriktad påkvinnor och män. Vid de fördelningspolitiskafördelningsanalyser som utförs avFinansdepartementets fördelningspolitiska enhet skerrutinmässigt redovisning med uppdelning på kön.Riksdagen har i ett tillkännagivande begärt attregeringen redovisar hur arbetet med analyserna avfördelningen av den ekonomiska välfärdenfortskrider. Jämställdhetsaspekterna är en av defrågor som analyseras i regeringens arbete (bet.1998/99:FiU2, rskr. 85).Utskottets bedömningUtskottet kan konstatera att regeringen har vidtagitåtgärder för att den statistik som tas fram ärkönsuppdelad. Utskottet förutsätter att regeringen,när så är påkallat, redovisar könsuppdelad statistikför riksdagen.Utskottet finner inte någon riksdagensåtgärd påkallad med anledning av motionN335 (v) yrkande 2 som därmed avstyrks.Inrättandet av ett utredningsdepartementMotionenI motion 1998/99:K337 av och (båda v) påpekas att det harframförts kritik mot de utredningar som görs avbl.a. Att samla alla utredningar under ett tak iett utredningsdepartement skulle innebärabesparingar genom att kvaliteten på utredningarnaskulle bli jämn och det skulle därför inte blinödvändigt med så många fortsatta utredningar.Motionärerna föreslår att ger regeringen iuppdrag att utreda inrättandet av ettutredningsdepartement.BakgrundEnligt 7 kap. 1 § regeringsformen fördelarregeringen ärendena mellan departementen. Vilkadepartement som finns och den närmare fördelningenav ärenden mellan dem framgår av instruktionen förRegeringskansliet (SFS 1996:1515). Instruktionen ären förordning som således regeringen beslutar om.Konstitutionsutskottet har uttalat att börvara ytterst återhållsam med att uttala sig eller påannat sätt söka påverka regeringen i fråga om hurden skall organisera sitt arbete (bet. 1998/99:KU1,s. 20).Som nämnts ovan har en ny organisation,Kommittéservice, inrättats i Regeringskansliet.Kommittéservice svarar för ett komplettadministrativt stöd till kommittéväsendet. Detadministrativa stödet till kommittéerna harhärigenom utökats och getts fastare former. Därmedges möjligheter till kvalitets- och tidsvinster förutredningarnas del och dessutom avlastasdepartementen vissa administrativa uppgifter.Utskottets bedömningUtskottet kan konstatera att regeringen har vidtagitåtgärder för att stärka det administrativa stödettill kommittéväsendet. Vidare vill utskottet erinraom att det ankommer på regeringen själv att närmaorganisera sitt arbete.Motion K337 (v) avstyrks därmed.Källhänvisningar i offentligautredningarMotionenI motion 1998/99:K279 av Skånberg och HolgerGustafsson (båda kd) erinras om att Statensoffentliga utredningar (SOU) utgör betydelsefullafaktakällor och beslutsunderlag i det offentligaSverige. SOU har sin viktigaste, men inte enda,funktion som faktaunderlag för politiska beslut. SOUanvänds också mycket av journalister, gymnasister,intresserad allmänhet, och även, beroende på ämnet,av forskare. I ett avseende brister dock de allraflesta utredningar: de har ingen eller otillräckligkällhänvisning. Inte ens litteraturlista är allmän iutredningarna. Motionärerna begär etttillkännagivande till regeringen om attkällhänvisningar skall ingå i Statens offentligautredningar.BakgrundInom Statsrådsberedningen har utarbetats en handbokför dem som arbetar i utredningar som omfattas avkommittéförordningen. I , , sägs följande beträffande källhänvisningar:Betänkandena innehåller normalt dokumentation i formav källhänvisningar i text, figurer och fotnoter.Genom att i anslutning till bilagorna införa enlitteraturförteckning som upptar de bibliografiskadata som behövs för att läsaren skall kunnaidentifiera källorna, kan hänvisningarna i text,figurtexter och fotnoter förenklas avsevärt.I en bilaga till ges sedan exempelpå hur en bibliografisk uppställning kan utformas.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet avstyrkte under /98 vid tvåtillfällen motioner med motsvarande innehåll (bet.1997/98:KU5, 1997/98:KU29). Utskottet hänvisadedärvid till anvisningar omkällhänvisningar i offentliga utredningaroch ansåg inte att någon åtgärd medanledning av motionen var påkallad.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin tidigare inställning ochavstyrker motion K279 (kd).Lagstiftningen och den kommunalasjälvstyrelsenMotionenI motion 1998/99:K206 av de () anförs att det är dags att på allvar bestämmasig för om man i skall ha en lokal politisknivå eller inte. Om utgångspunkten är att man ävenframöver skall ha en kommunnivå medkommunalpolitiker, som har något utrymme att fattalokalt varierade och lokalt förankrade beslut, kaninte riksdag och regering fortsätta att vialagstiftning detaljstyra både vad kommunerna skallha för verksamhet och hur den skall utformas ochbedrivas. Enligt motionären har flera märkligabeslut som klart inskränker det kommunalasjälvstyret tagits och flera tycksvara på väg. Frågan är hur kommunalpolitiker skallkunna få utrymme att göra nödvändigaomstruktureringar av den kommunala verksamheten närallt är obligatoriskt och styrt via lagstiftning.Enligt motionen bör alla kommande regeringsförslagsom berör verksamhet innehålla enredovisning av på vilket sätt den kommunalasjälvstyrelsen påverkas (yrkande 1). Vidare bör engenomgång av befintlig lagstiftning göras i syfteatt vidta sådana ändringar som på berörda områdenåterupprättar den kommunala självstyrelsen (yrkande2).BakgrundI regeringsformen sägs att det i riket finnsprimärkommuner och landstingskommuner, attbeslutanderätten i kommunerna utövas av valdaförsamlingar (1 kap. 7 §) och att det för denoffentliga förvaltningen finns både statliga ochkommunala förvaltningsmyndigheter (1 kap. 8 §).Vidare har i regeringsformens kapitel omrättskipning och förvaltning angetts attförvaltningsuppgift kan anförtros åt kommun (11 kap.6 §).Vid tillkomsten av regeringsformunderströks att den kommunala självstyrelsen utgören av grundstenarna för den svenska demokratin (bet.1973:KU26 s. 39). Uttrycket för detta ärregeringsformens portalparagraf där det sägs att densvenska folkstyrelsen förverkligas genom ettrepresentativt och parlamentariskt statsskick ochgenom självstyrelse (1 kap. 1 §).I kommunallagen (1991:900) uttrycks principen omkommunal självstyrelse genom 1 kap. 1 § där detanges att kommuner och landsting på den kommunalasjälvstyrelsens grund sköter de angelägenheter somanges i lagen eller i särskilda föreskrifter. Iförarbetena till kommunallagen (prop. 1990/91:117 s.23) framhålls att det i grunden handlar om enprincip för relationen mellan staten och denkommunala nivån. Den kommunala självstyrelsen kandock enligt propositionen aldrig vara total.Regeringsformen ger sålunda stöd för att riksdagengenom lag bestämmer grunderna för kommunernas ochlandstingens organisation och verksamhetsformer ochför den kommunala beskattningen. avgörs alltså ytterst av formerna församverkan mellan staten och den kommunala sektorn,heter det i propositionen.Regeringen beslutade att tillkalla enparlamentarisk kommitté med huvuduppgift attanalysera innebörden av den kommunala självstyrelsenoch beskattningsrätten och dess förhållande tillgrundlagsbestämmelserna. Kommittén har i september1996 överlämnat betänkandet Den kommunalasjälvstyrelsen och grundlagen (SOU 1996:129).Kommittén har funnit att ett kommunaltsjälvstyrelseansvar bör utgöra en betydelsefullfaktor vid avvägningen av ansvarsfördelningen mellanstatliga och kommunala organ, och att en allmänsträvan bör vara att så långt det är möjligt låtaoffentliga beslut fattas så nära medborgarna sommöjligt. För att säkerställa att konsekvenserna förden kommunala självstyrelsen av olika typer avåtgärder blir föremål för så noggranna övervägandensom är önskvärt föreslår kommittén attregeringsformen kompletteras med en föreskrift omatt principen om självstyrelse skalltillmätas särskild betydelse vid all normgivning somrör kommunerna och landstingen. Med en sådanbestämmelse säger sig kommittén vilja dels geuttryck för betydelsen av att offentliga beslutfattas så nära medborgarna som möjligt, dels markeravikten av att självstyrelseintressena alltid beaktasi normgivningssammanhang. I samma syfte föreslårkommittén att väsentliga bestämmelser om kommuneroch landsting samlas i ett särskilt kapitel i RF. Ibetänkandet görs också under rubriken omden kommunala självstyrelsen (avsnitt 4) engenomgång av viss lagstiftning som föranlett debattom den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd.Kommitténs förslag har inte föranlett någotförslag till riksdagen.I den nya kommittéförordningen finns en bestämmelse(15 §) om att om förslagen i ett betänkande harbetydelse för den kommunala självstyrelsen skallkonsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet.Tidigare riksdagsbehandlingEn motion med motsvarande innehåll behandlades ibetänkande 1997/98:KU5. Utskottet ansåg att regeringens beredning avbetänkandet om den kommunala självstyrelsen ochgrundlagen bör avvaktas. Vidare påpekade utskottetatt alla utredningsbetänkanden som behandlarkommunala eller landstingskommunalaverksamhetsområden skall innehålla en bedömning avvilka effekter kommitténs förslag medför för denkommunala självstyrelsen. Motionen avstyrktes.Riksdagen följde utskottet.I betänkande 1997/98:KU29 behandlades motioner omrespekt för självstyrelse respektive stärktkommunal självstyrelse. Utskottet vidhöll sinuppfattning att beredningen i avbetänkandet om den kommunala självstyrelsen ochgrundlagen bör avvaktas innan tarställning till frågan om stärkt kommunalsjälvstyrelse. Motionerna avstyrktes.Representanterna för Moderata samlingspartietrespektive reserverade sig. Riksdagenföljde utskottet.Utskottets bedömningSom redovisats ovan finns i den nyakommittéförordningen en bestämmelse (15 §) om att omförslagen i ett betänkande har betydelse för denkommunala självstyrelsen skall konsekvenserna i detavseendet anges i betänkandet. Utskottet finner intenågon åtgärd påkallad och avstyrkerdärmed motion K206 (m) yrkande 1.Utskottet vidhåller sin uppfattning att beredningeni av betänkandet om den kommunalasjälvstyrelsen och grundlagen bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till frågan om stärktkommunal självstyrelse. Motion K206 (m) yrkande 2avstyrks. beträffande kommittéberättelsenatt lägger skrivelse 1998/99:103Kommittéberättelse 1999 till handlingarna,2. beträffande kommittéväsendetatt avslår motion 1998/99:K293 yrkandena 1-3,3. beträffande jämställdhetsaspekter ikommittéväsendetatt avslår motion 1998/99:K19,res. 1 (v, fp, mp)4. beträffande jämställdhetsaspekter ipropositionernaatt avslår motion 1998/99:N335 yrkande 3,res. 2 (v, fp, mp)5. beträffande könsuppdelad statistikatt avslår motion 1998/99:N335 yrkande 2,res. 3 (v, c, fp, mp)6. beträffande inrättandet av ettutredningsdepartementatt avslår motion 1998/99:K337,7. beträffande källhänvisningar i utredningaratt avslår motion 1998/99:K279,8. beträffande lagstiftningen och denkommunala självstyrelsenatt avslår motion 1998/99:K206.res. 4 (m)den 20 april 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), IngerRené (m), (), (), (), von der Esch (kd),(), Per (), ÅsaTorstensson (c), (), Per-SamuelNisser (m) och (). Jämställdhetsaspekter i kommittéväsendet(mom. 3)(), (), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet vill understryka" och på s. 9slutar med "och avstyrks därmed" bort ha följandelydelse:Utskottet noterar att den nya kommittéförordningensäger att en utredning skall "ange"jämställdhetskonsekvenser "om förslagen i ettbetänkande har betydelse för - - - jämställdhetenmellan kvinnor och män". Detta innebär en klarförsämring jämfört med det tidigare generellajämställdhetsdirektivet. Jämställdhetsdirektivetålade samtliga utredningar att analysera både detrådande läget när det gällde jämställdheten inom detaktuella området och jämställdhetskonsekvenser av deegna förslagen. Med den nya förordningen ligger detpå varje enskild kommitté eller utredare att avgöraom de egna förslagen kommer att påverkajämställdheten eller inte. förutsattes allaförslag påverka jämställdheten, och utredningenmåste motivera undantag från den regeln.Den vägledning som kan komma att ges iKommittéhandboken för att främjajämställdhetsaspekter i kommittéväsendet har sinroll att spela, men kan inte uppväga kravet på attkommittéförordningen tillförs ett särskilt stycke omjämställdhetsaspekter med samma innebörd som detupphävda jämställdhetsdirektivet. Ett sådanbestämmelse bör således införas ikommittéförordningen.Utskottet vill vidare framhålla vikten av attregeringen i större utsträckning än tidigare följerupp utredningsväsendets hantering avjämställdhetsfrågorna.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion K19 (v) yrkandena 1 och 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande jämställdhetsaspekter ikommittéväsendetatt med anledning av motion 1998/99:K19 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Jämställdhetsaspekter i propositionerna(mom. 4)(), (), Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Utskottet kan konstatera" och slutar med"yrkande 3 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet har ovan framhållit vikten av attjämställdhetsaspekter beaktas i kommittéväsendet.Utskottet vill framhålla vikten av att regeringen ide egna propositionerna mer regelmässigt och på etttydligare sätt än redovisar förslagenskonsekvenser för jämställdheten.Utskottet anser att med anledning avmotion N335 (v) yrkande 3 som sin mening bör geregeringen till känna vad utskottet anfört omjämställdhetsanalys i propositioner.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande jämställdhetsaspekter ipropositionernaatt med anledning av motion 1998/99:N335 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Könsuppdelad statistik (mom. 5)(), (), Per (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet kan konstatera" och slutar med"som därmed avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att en icke könsuppdeladstatistik riskerar att skapa underlag för"könsblinda" politiska förslag som inte tar hänsyntill den inbyggda bristen på jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är viktigt att all statistik iregeringens propositioner är könsuppdelad.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion N335 (v) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande könsuppdelad statistikatt med anledning av motion 1998/99:N335 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Lagstiftningen och den kommunalasjälvstyrelsen (mom. 8)Per , , ochPer-Samuel Nisser (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Som redovisats ovan" och på s. 15 slutarmed "yrkande 2 avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att denkommunala självstyrelsen är i fara. En rad förslaghar förts fram , vilka alldelesuppenbart inskränker kommunernas rätt tillsjälvstyrelse. Förutom det nu gällande systemet förinomkommunal skatteutjämning kan nämnassocialtjänstlagen som innehåller en riksnormför socialbidrag där staten fastställt utanhänsyn till medborgarnas verkligalevnadsförutsättningar i de olika kommunerna. Det ärnaturligtvis av största vikt att regeringenrespekterar den kommunala självstyrelsen ilagstiftningsarbetet och redovisar sina övervägandenmot bakgrund av grundlagens portalparagraf omkommunal självstyrelse.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion K206 (m) yrkandena 1 och 2 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande lagstiftningen och denkommunala självstyrelsenatt med anledning av motion 1998/99:K206som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.