bet · GM01SfU5 · 1999-03-02 00:00:00 — Syftet är i korthetatt det med hjälp av fingeravtrycken skall kunnakonstateras i vilket medlemsland en person förstsökt asyl.Beträffande visering kan nämnas att rådet enats omtransitvisering vid flygplats som syftar till attförbättra möjligheten att kontrollera den illegalainvandring som sker genom transittrafiken. Svenskabestämmelser om transitvisering trädde i kraft den 1september 1997. Även inom hararbetet inriktats på att harmoniseraviseringspolitiken. Enligt skrivelsen kommer arbetetsannolikt att leda till att säger upp sinaviseringsfrihetsavtal med ett antal länder, men äventill att nya viseringsfrihetsavtal ingås.I maj 1997 antog rådet ett beslut om utbyte avinformation rörande bistånd till medborgare i tredjeland som frivilligt återvänder till hemlandet. Etttidigare förslag om harmonisering avmedlemsstaternas bestämmelser inom området ansågsvara för långtgående, varför beslutet endastomfattar informationsutbyte. En resolution omåtgärder för att bekämpa skenäktenskap antogs vidarei . Med skenäktenskap avses i dettasammanhang ett äktenskap som ingås mellan entredjelandsmedborgare å ena sidan och en medborgarei en medlemsstat eller en tredjelandsmedborgare somär bosatt i en medlemsstat å andra sidan, näräktenskapets enda syfte är att kringgåinvandringsbestämmelserna. Resolutionen liggerenligt skrivelsen i linje med svensk praxis.Kommissionen har presenterat ett förslag tillinvandringskonvention som syftar till attharmonisera de bestämmelser som röruppehållstillstånd för bl.a. arbetstagare,egenföretagare, studenter och anhöriga. Förslagetinnehåller även en avdelning som reglerarmöjligheter för tredjelandsmedborgare som varitbosatta i en medlemsstat att sökaanställning i en annan medlemsstat.Förhandlingsarbetet kommer enligt skrivelsen med allsannolikhet att bli utdraget eftersom det visat attmedlemsstaterna, däribland , har invändningarmot väsentliga delar av förslaget.Denna plan tillkom som en följd av den ökadeinströmningen av irakiska asylsökande till några avEU:s medlemsstater, bl.a. , under hösten1997. Planen innefattar enligt skrivelsen ett brettspektrum av åtgärder och spänner över stora delar avEU:s verksamhetsområden.I skrivelsen uppges också att arbetet med attförsöka komma till rätta med det växande problemetatt vissa länder vägrar att återta egna medborgare,som avvisats eller utvisats från en medlemsstat,fortsätter. Samtal har förts med företrädare fördessa stater i samband med högnivåbesök. De statersom är aktuella i sammanhanget ärFörbundsrepubliken , , ,, , , , ochSomalia.När det gäller Amsterdamfördraget innebär det påområdet invandrings- och flyktingpolitiken betydandeförändringar. Frågor om asyl, invandring ochgränskontroll som behandlats i den alltväsentligt mellanstatliga tredje pelaren förs övertill en ny avdelning i den första pelaren.Avdelningen har , invandringoch annan politik som rör fri rörlighet förpersoner. Den nya avdelningen har fått klaramålsättningar och tidsgränser för genomförandet.Inom fem år efter ikraftträdandet skall frirörlighet för personer ha uppnåtts. För att uppnåmålen skall bl.a. viseringspolitiken harmoniserasytterligare, likaså asylpolitiken där rådet skallbesluta om gemensamma miniminivåer vad gällermottagande av asylsökande, bestämmande avflyktingskap samt minimiregler för handläggning avasylansökningar. Beslut om ansvarsfördelning fattasav rådet, invandringspolitiken skall jämkas sammantill högre grad av likformighet, frågor om kontrollvid yttre gränser harmoniseras och ingapersonkontroller skall företas vid inre gränser.MotionerI två motioner tas upp frågor som rör denprincipiella inriktningen av Sverigesflyktingpolitik.I motion Sf607 yrkande 1 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om utgångspunktenför flyktingpolitiken. Motionärerna anser attflyktingars rätt att i finna en fristadundan förföljelse och annat förtryck är alldelessjälvklar. Förutom de internationella åtagandenSverige har skall det vara en rättighet att få skyddi även av de skäl som är fastlagda i densvenska utlänningslagen, nämligen attuppehållstillstånd skall ges till personer som flyrväpnade konflikter och miljökatastrofer eller somriskerar kroppsstraff eller annan omänskligbehandling samt personer som förföljs på grund avkön eller sexuell läggning.Fanny m.fl. (kd) framhåller i motion Sf623att de humanistiska och kristna grundvärderingar somtill stor del ligger bakom den demokratiskautvecklingen i också skall utgöra grundenför den svenska migrationspolitiken. Det alltöverskuggande motivet till att skall föra engenerös, tydlig och uthållig politik på detta områdeär enligt motionärerna moralisk, nämligen vår pliktatt bistå människor i nöd grundat på respekten föralla människors lika värde. I yrkande 1 begärmotionärerna ett tillkännagivande om att dehuvudsakliga motiven för migrationspolitikskall vara etiska. I motionen anförs vidare att ettav de viktigaste skälen till flykt torde varaförtryck av minoriteter och folkgrupper. Sverigeborde därför aktivt verka för att lagfästaminoritetsrättigheter införs i de länder som i dagtillhör de mest flyktinggenererande. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande härom.I ett antal motioner tas upp frågor omflyktingpolitiken och förhållande till EU.Ulf m.fl. (m) framhåller i motion Sf607bl.a. att det bör ske ett fortsatt och utökatinternationellt samarbete för att stegvis uppnåenighet inom sådana områden som gemensamma åtgärdervid stora flyktingströmmar, asyllagstiftningen ochfrågan om tredjelandsmedborgares ställning inomunionen. Bland EU-länderna finns en orimligansvarsfördelning när det gäller att ta emotflyktingar. Framför allt gäller detta grannländertill utsatta områden men även andra medlemsländerdrabbas. Det är vidare väsentligt att utarbetamodeller för hur återvandring kan ske eftersomåtervandring sannolikt kommer att spela en störreroll när det gäller att ta hand om framtidaflyktingströmmar. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande om delat flyktingansvar.I motion Sf604 av () begärs etttillkännagivande om att fortsättningsvisansluter sig till en asyl- och flyktingpolitik somharmoniserar med övriga EU-länders flyktingpolitik.Motionären ställer sig kritisk till den fördaflyktingpolitiken bl.a. på den grunden att Sverigesaknat resurser att hantera det stora antaletflyktingar som beviljats asyl. Vidare anförmotionären att det numera råder tystnad omflyktingpolitiken och att detta beror på dessmisslyckande. I stället för en framgångsrikflyktingpolitik har det skapats en segregation avaldrig skådat slag. I EU förs en flyktingpolitik sommotionären tror majoriteten av svenska kritiker avflyktingpolitiken delar.I motion Sf1 yrkande 1 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om att i EUkraftfullt skall verka för en solidarisk och humanflyktingpolitik. I motionen anförs att den svenskaregeringen gjort en utomordentligt svag insats iasylfrågor inom EU. Som exempel nämnsAmsterdamfördragets inskränkning avflyktingkonventionens tillämplighet inbördes mellanEU:s medlemsstater samt den gemensamma EU-tolkningenav flyktingbegreppet som bortdefinierar förföljelsesom inte utgår från statsmakten. Ett annat exempelpå undermåliga svenska insatser är enligtmotionärerna rådets beslut att antaden s.k. Irakplanen. Enligt motionärerna är dennaplans huvudsakliga syfte att med olika medel försökahindra kurder från och från att flyfrån krig och politisk förföljelse och söka asyl iEU-länderna. Vidare framförs i motionen kritik motDublinkonventionen, vilken fått till följd attmänniskor enligt första asyllandsprincipen avvisasfrån ett EU-land till ett annat som därefter avvisardem till hemlandet. Enligt motionärerna ser EU:sregeringar till genom rigorösa visumkrav och hårdabestämmelser mot flygbolag som transporterardokument- och visumlösa att det blir omöjligt attlegalt ta sig till ett EU-land för att ansöka omasyl. bör enligt motionärerna på nyttfastslå att i EU kraftfullt skall verka fören human och solidarisk flyktingpolitik.Fanny m.fl. (kd) begär i motion Sf623tillkännagivanden om att regeringen skall verka föratt EU-länderna gemensamt inför en europeiskflyktingkonvention (yrkande 3) och förorda atträtten till asyl införs i konvention ommänskliga rättigheter (yrkande 4). Detta skulleenligt motionärerna innebära ett näst intillalleuropeiskt ansvarstagande för asylsökande.Dessutom skulle medlemsländernas praxis också kunnaprövas av Europadomstolen.Bo Könberg och () begär imotion Sf632 yrkande 1 ett tillkännagivande om engemensam human europeisk flyktingpolitik. EU börutveckla en gemensam asylpolitik så att ansvaret förflyktingströmmarna fördelas mer jämnt mellan Europasstater. Detta förutsätter enligt motionärerna attflyktingpolitiken blir ett område därmajoritetsbeslut kan tillämpas. I verkligheten harflyktingpolitiken successivt stramats åt i helaEuropa. En samordning av medlemsstaternasminimiansvar är därför nödvändig, om åtminstonenågra stater skall kunna bedriva en mer humanitärflyktingpolitik. Det får inte bli så att de ländersom har en mer restriktiv flyktingpolitik sätternormerna. EU och dess medlemsländer måste vidareenligt motionärerna på plats bekämpa orsakerna tillatt människor tvingas fly och bege sig till andraländer. Genom medlemskap i kan vi verkaför att mobilisera omfattande stöd till degrannstater som tagit emot människor som tvingatstill flykt. I motionen anförs vidare att det förslagfrån som landet i egenskap avordförandeland lade framär helt oacceptabelt. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande härom.Utskottets bedömningDen nuvarande svenska migrationspolitiken fastslogsav med anledning av regeringens förslag iproposition 1996/97:25 Svensk migrationspolitik iinternationellt perspektiv. I propositionen angavsbl.a. att den svenska migrationspolitiken måste varahuman, tydlig och konsekvent och att dettaförutsätter en helhetssyn. I denna helhetssyn skallingå respekten för de mänskliga rättigheterna,internationell och global samverkan, förebyggandeinsatser, aktiv migrationspolitik i EU ochnärområdet, förutsättningarna i samtåtervandringspolitik. I utskottets betänkande1996/97:SfU5 anfördes att en helhetssyn är avavgörande betydelse för en human migrationspolitik,och utskottet noterade särskilt att regeringendärvid betonat asylrätten som en viktig del. Deangivna grunderna för den svenskamigrationspolitiken och hur dessa närmareutvecklades i propositionen får anses tillgodose deuppfattningar som kommer till uttryck i motionernaSf607 yrkande 1 och Sf623 yrkandena 1 och 2.Utskottet avstyrker motionerna.I den migrationspolitiska propositionen anförderegeringen att förutsättningarna har minskat förSverige och andra europeiska stater att driva enannan migrationspolitik än den som förs av flertaletländer i regionen. EU-medlemskapet innebär intenågon grundläggande förändring i detta hänseende menmedför att den nationella migrationspolitiken måsteutformas i samverkan med EU och delvis som en del avdess politik. En utgångspunkt för utformandet avEU:s framtida migrationspolitik är enligt regeringenatt alla medlemsstater slutit upp kringEuropakonventionen och flyktingkonventionen. Ipropositionen angavs att harmoniseringen avtillämpningen av kriterierna för att fastställaflyktingstatus är en förutsättning för en fortsattharmonisering av medlemsstaternas flyktingpolitik.Sverige vill enligt regeringen medverka till att devägledande principerna vidareutvecklas ochförverkligas. skall bl.a. verka för attasylpolitiken värnas och att respekt för andramänskliga rättigheter också utgör grunden i denframtida gemensamma politiken. De viktigastemålsättningarna är enligt regeringen att undanröjaorsakerna till flykt och påtvingad migration, att geskydd till skyddsbehövande i närregionen eller påandra håll i världen, att åstadkomma en bättreansvarsfördelning mellan länder och att finnaeffektivare åtgärder mot organisatörerna av illegalinvandring.Utskottet vill nu också framhålla att utskottet iyttrande 1997/98:SfU4y till utrikesutskottet överproposition 1997/98:58 Amsterdamfördragetbeträffande det s.k. asylprotokollet framhållit attSverige alltid i internationella sammanhang lagtstor vikt vid att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingarsrättsliga skydd. Utskottet kunde inte godta någonsom helst inskränkning av ochdess tilläggsprotokoll och andra internationellaåtaganden avseende asyl. Utskottet delade ocksåregeringens uppfattning att protokollet inteinskränker medlemsstaternas skyldigheter enligtflyktingkonventionen.Vad gäller det österrikiska strategidokumentet ommigrations- och asylpolitik har enligt vad utskotteterfarit endast vissa delar fortsatt aktualitet ochbehandlas i olika expertgrupper.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf1yrkande 1, Sf604, Sf607 yrkande 4, Sf623 yrkandena 3och 4 samt Sf632 yrkandena 1 och 2.Den svenska utlänningslagstiftningenInledningRätten att få asyl i omfattade före den 1januari 1997 flyktingar, de facto-flyktingar ochkrigsvägrare. En ny lagstiftning trädde i kraft den1 . Den innebär bl.a. ändradebestämmelser när det gäller skydd för flyktingargenom att givits en vidaretolkning, de förutvarande begreppen de facto-flykting och krigsvägrare har utmönstrats ur lagenoch ersatts med preciserade regler för vilka utöverkonventionsflyktingar som skall få skydd,precisering av anhörigbegreppet vid invandring,förstärkning av rättssäkerheten genom ett ökatinslag av muntlig handläggning i asylprocessen ochvidgade möjligheter att överklaga avslag påansökningar om uppehållstillstånd. Vidare harutlänningslagen kompletterats med enportalbestämmelse med innebörden att barnets hälsa,utveckling och bästa i övrigt skall beaktas i fallsom rör barn.Utskottet kommer nedan att behandla ett antalmotionsyrkanden som rör utlänningslagen och desstillämpning. Ett stort antal av dessa yrkanden ärlikadana eller snarlika sådana som senastbehandlades i utskottets betänkande 1997/98:SfU9.SkyddsbehövandeGällande ordningEnligt 3 kap. 1 § utlänningslagen avses med asyluppehållstillstånd som beviljas en utlänning därföratt han är flykting. Med flykting avses enligt 2 §en utlänning som befinner sig utanför det land, somhan är medborgare i, därför att han kännervälgrundad fruktan för förföljelse på grund av sinras, nationalitet, tillhörighet till en visssamhällsgrupp eller på grund av sin religiösa ellerpolitiska uppfattning, och som inte kan eller pågrund av sin fruktan inte vill begagna sig av dettalands skydd. Det sagda gäller oberoende av omförföljelsen utgår från landets myndigheter eller omdessa inte kan antas bereda trygghet mot förföljelsefrån enskilda. Som flykting skall också betraktasden som är statslös och som av samma skäl befinnersig utanför det land där han har haft sinvanliga vistelseort och som inte kan eller på grundav sin fruktan inte vill återvända dit.Rätt till uppehållstillstånd för skyddsbehövandeutlänningar i övrigt som inte har flyktingskäl mensom av olika i lagen angivna skäl lämnat det landsom de är medborgare i föreligger enligt 3 §utlänningslagendels för en utlänning som känner välgrundad fruktanför att straffas med döden eller med kroppsstraffeller att utsättas för tortyr eller annan omänskligeller förnedrande behandling eller bestraffning,dels för en utlänning som på grund av en yttreeller inre väpnad konflikt behöver skydd eller pågrund av en miljökatastrof inte kan återvända tillsitt hemland ochdels för en utlänning som på grund av sitt köneller homosexualitet känner välgrundad fruktan förförföljelse.Även statslösa som befinner sig utanför det landdär de har haft sin vanliga vistelseort ochsom på samma grunder som ovan inte kan eller pågrund av sin fruktan inte vill återvända dit skallanses som skyddsbehövande och ha rätt tilluppehållstillstånd.Liksom enligt tidigare lagstiftning gäller attuppehållstillstånd kan vägras i vissa fall.Beträffande flyktingar och skyddsbehövande, förutomdem som avses i första delsatsen ovan, gäller attuppehållstillstånd kan vägras av hänsyn till vad somär känt om utlänningens tidigare verksamhet eller omdet med hänsyn till rikets säkerhet finns synnerligaskäl att inte bevilja uppehållstillstånd.Möjligheten att vägra uppehållstillstånd på grund avbrottslighet eller någon annan omständighet somhänför sig till den skyddsbehövandes person ärbegränsad till den kategori vars skyddsbehov ärrelaterat till en yttre eller inre konflikt eller enmiljökatastrof. Uppehållstillstånd kan också vägrasom utlänningen före ankomsten till haruppehållit sig i annat land än hemlandet och, om hanåtersänds dit, är skyddad mot förföljelse eller motatt sändas till hemlandet och också mot att sändasvidare till ett land där han inte har motsvarandeskydd (första asyllandsprincipen) eller utlänningenhar särskild anknytning till ett annat land och därär skyddad på nämnda motsvarande sätt.Regeringen har bemyndigande att i fråga om en grupputlänningar vars skyddsbehov är relaterat till enyttre eller inre konflikt eller en miljökatastrofdels meddela föreskrifter om beviljande om permanentuppehållstillstånd, dels meddela föreskrifter om attuppehållstillstånd inte får beviljas om det behövsmed hänsyn till uppkomna begränsningar i Sverigesmöjligheter att ta emot utlänningar. Det senareslaget av föreskrifter skall anmälas till riksdagengenom en särskild skrivelse inom tre månader.MotionerBo Könberg och () begär i motionSf632 tillkännagivanden om att återinföra begreppetde facto-flykting i utlänningslagen (yrkande 10) ochbegreppet humanitära skäl (yrkande 11). I yrkande 17begärs att skall verka för etttilläggsprotokoll till i vilketäven personer som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet ges flyktingstatus. Att konventioneninte ger detta skydd torde enligt motionärerna tillstora delar hänga samman med den bristande insikt omkvinnors utsatthet och den fördömande attityd tillhomosexualitet som präglade världen då konventionenutarbetades. I motion Ju709 yrkande 19 av BarbroWesterholm m.fl. (fp) begärs ett tillkännagivande omflyktingstatus för personer som fruktar förföljelsepå grund av kön eller homosexualitet.I motion Sf1 yrkande 2 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om förutsättningarna föravvisning till första asylland. Dessaförutsättningar är att mottagarlandet underrättas omatt asylansökan inte prövats i , attmottagarlandet garanterar att den asylsökande fårsin ansökan behandlad i en reguljär asylprocedur,att det har tillträtt och tillämparflyktingkonventionen och ger effektivt och varaktigtskydd åt skyddsbehövande. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande om hänvisning till s.k. inreflyktalternativ. Enligt motionärerna har någonseriös bedömning nästan aldrig gjorts av rimligheteni detta påstådda alternativ. Inre flyktalternativkan bara användas om de villkor i fråga om skydd motförföljelse, rörelsefrihet och möjligheter tillförsörjning m.m. som Flyktingpolitiska kommitténangav i betänkandet Svensk flyktingpolitik i globaltperspektiv (SOU 1995:75) är uppfyllda. I motionenanförs vidare att det är nödvändigt att göra enförändring i utlänningslagen för att tillämpningenav flyktingbegreppet skall bringas iöverensstämmelse med den tolkning som görs av UNHCR.Mot bakgrund härav begärs i yrkande 4 att riksdagenbeslutar att 3 kap. 2 § utlänningslagen skalltillföras ett nytt andra stycke av följande lydelse:Med förföljelse avses allvarliga kränkningar avutlänningens mänskliga rättigheter såsom dedefinierats i de konventioner i detta ämne somSverige tillträtt och som anges i en bilaga tillutlänningslagen. I yrkande 5 begärs etttillkännagivande om en breddning avflyktingkonventionens tolkning så att välgrundadfruktan för förföljelse på grund av kön ellerhomosexualitet inkluderas i flyktingbegreppet. Ensådan tolkning vinner successivt terräng och ärenligt motionärerna numera etablerad i , ,och . UNHCR ger ett starkt stöd fören sådan tolkning och har framfört önskemål om attSverige skall ansluta sig till dessaföregångsländer. Motionärerna anför vidare att dennya skyddsbestämmelsen i det närmaste blivit en dödbokstav. har endast ett tiotal personer fåttuppehållstillstånd med stöd av den nya bestämmelsenoch för redovisarInvandrarverket inga beslut om skydd för dennakategori. har inte utfärdat någrariktlinjer till sin personal för tillämpningen avden nya regeln. I yrkande 6 begärs därför etttillkännagivande om att regeringen bör geInvandrarverket i uppdrag att utarbeta sådanariktlinjer.I motion Sf620 av m.fl. (mp)framhålls att den svenska flyktingpolitiken hårdnatbetydligt och att iriksdagen kraftigt understrukit vikten av att följakraven på mänskliga rättigheter både ute i världenoch i , speciellt när det gäller att värnaasylrätten och behandlingen av asylsökande, därstora brister uppdagats. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande härom. Även i denna motion begärsett tillkännagivande om internflyktingskapet.Motionärerna framhåller att många av dem som avvisaseller utvisas är hänvisade till att leva sominternflyktingar i sina hemländer. De kan därvidtvingas att flytta runt och bo på olika ställenvilket är en olidlig situation att leva i. Sverigeskall inte bidra till detta genom att avvisaflyktingar med motiveringen att de kan leva sominternflyktingar. I yrkande 4 begärs etttillkännagivande härom.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare uttalat sig om och avstyrktlikadana eller liknande motionsyrkanden somredogjorts för ovan.I betänkande 1997/98:SfU9 anförde utskottet medanledning av några motionsyrkanden om den svenskaasylpolitiken bl.a. följande. Den svenskaasylpolitiken präglas enligt utskottets mening avhumanitet och generositet. har i förhållande till sin folkmängd tagit emotfler asylsökande och deras anhöriga än de flestaandra länder i västvärlden. har också varitpådrivande i det internationella samarbetet i syfteatt verka för en solidarisk ansvarsfördelning ochför att stärka flyktingars rättsliga skydd. Degenomförda ändringarna i asyllagstiftningen motsägerinte detta.Utskottet vidhåller denna inställning och avstyrkermotion Sf620 yrkande 2.Med anledning av ett likalydande yrkande som i Sf1yrkande 4 ovan anförde utskottet vid behandlingen avden migrationspolitiska propositionen i betänkande1996/97:SfU5 bl.a. följande. Som framgår avpropositionen har en berättigad kritik riktats motatt den svenska tolkningen av flyktingkonventionensbestämmelser varit alltför snäv, något som redanFlyktingpolitiska kommittén konstaterade. Dettagäller i synnerhet tolkningen avflyktingkonventionen när det gäller förföljelse sominte utgår från staten. medlemskap i harockså betydelse för hur tillämpningen av kriteriernaför tillerkännande av flyktingstatus skall ske föratt medlemsstaternas flyktingpolitik skall vara såenhetlig som möjligt. Genom den gemensammaståndpunkt som rådet antagit och somutgår från om flyktingkonventionenstillämpning har ett första steg i denna riktningtagits. Propositionens förslag om flyktingdefinitionbygger på denna ståndpunkt och dentolkningsförklaring som angett beträffandeförföljelse som inte utgår från staten och somöverensstämmer med Flyktingpolitiska kommitténsförslag. Utskottet anser att regeringen ipropositionen genom sitt förslag till utvidgadflyktingdefinition och sina understrykanden om attden svenska tillämpningen i fortsättningen normaltbör kunna hämta vägledning till tolkningen i och dess exekutivkommittés konklusioner iallt väsentligt gått kritikerna till mötes.Förslaget har också försetts med bestämda uttalandentill vägledning för myndigheterna om hur den nyalagstiftningen skall tillämpas och hur deomständigheter de asylsökande anför skall värderas.Utskottet avstyrkte motionsyrkandet.Utskottet vidhåller den framförda uppfattningen ochavstyrker motion Sf1 yrkande 4.Möjligheten till uppehållstillstånd på grund avpolitisk-humanitära skäl ansågs i denmigrationspolitiska propositionen i princip kunnautmönstras genom de nya skyddsregler som föreslogs.I sitt betänkande 1996/97:SfU5 uteslöt dock inteutskottet att det även fortsättningsvis kanförekomma situationer där politisk-humanitära skälutgör grund för uppehållstillstånd med stöd av 2kap.