bet · GN01FiU3 · 1999-12-02 00:00:00 — Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner behandlar i detta betänkandeförslagen i budgetpropositionen till anslag inom utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner samt de motioner som väckts medanledning av propositionens förslag.Bidragen, som sammanlagt uppgår till , omfattar huvuddelen av statensbidrag till kommuner och landsting. Bidragen lämnasdels i form av ett allmänt finansiellt stöd tillkommuner och landsting, dels i form av bidrag föratt åstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningarmellan kommuner respektive landsting. Dessutom kanbidrag lämnas för särskilda insatser i vissakommuner och landsting. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag och avstyrkermotionsyrkandena.Utskottet behandlar i betänkandet också ett antalandra kommunalekonomiska frågor som förts fram imotioner under den allmänna motionstiden. Utskottetavstyrker även dessa motionsyrkanden.Till betänkandet har 10 reservationer och 6särskilda yttranden fogats. I proposition 1999/2000:1 Budgetpropositionen för2000, utgiftsområde 25 Allmänna bidrag för kommuner,föreslår regeringen1. att bemyndigar regeringen att efterförvärv av aktierna i , ägare tillHaninge , sälja aktierna till VenantiusAB (avsnitt 2.5.1),2. att godkänner attförsäljningsinkomsterna för aktierna i liksom utdelning från av etteventuellt överskott från avvecklingen avfastigheter i redovisas mot detunder utgiftsområde 25 uppförda anslaget A 2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner ochlandsting (avsnitt 2.5.1),3. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner enligt följande uppställning:----------------------------------------------------------Verksamhetsområde Regeringens----------------------------------------------------------Anslagförslag1000-talkr-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Bidrag och ersättning till kommuner och landsting----------------------------------------------------------1 Generellt statsbidrag till kommuner och 78 003landsting (ram.) 500----------------------------------------------------------2 Bidrag till särskilda insatser i vissa 1 091kommuner och landsting (res.) 500----------------------------------------------------------3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och 18 571landsting (obet.) 000----------------------------------------------------------4 Bidrag till Rådet för redovisning 700(obet.) --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 97 666700-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- 1999/2000:Fi209 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avreglering ochkonkurrensutsättning av kommunernas och landstingensverksamhet,12. att hos regeringen begär förslag om ettgrundlagsenligt skatteutjämningssystem enligt vad somanförts i motionen,13. att hos regeringen begär en översyn avutgiftsfördelning mellan stat och kommun i syfte attåstadkomma en långsiktigt hållbar lösning enligt vad somanförts i motionen,16. att begär att regeringen avvecklar den avregeringen inrättade s.k. kommundelegationen enligt vadsom anförts i motionen,17. att godkänner beräkningen av utgifternainom den kommunala sektorn, utgiftsområde 25, enligt vadsom anförts i motionen.1999/2000:Fi211 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om "kommunakut" och generellaändringar av skatteutjämningen för att mötabefolkningsförändringar,1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) vari yrkas9. att för anvisar anslagenunder utgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning och utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner enligt uppställningen i bilaga 2, i dennadel,1999/2000:N213 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att lokal mobilisering skallvara huvudinriktningen i den regionalpolitiskainriktningen med förslag om en glesbygdsfaktor iskatteutjämningen till dess att ett bättre förslag kanpresenteras.1999/2000:N214 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunerna.1999/2000:N240 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigheten av att avskaffanuvarande inkomstutjämning inom ramen för detinomkommunala utjämningssystemet.1999/2000:K277 av Per m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de finansiella riskerna medkommunal näringsverksamhet,1999/2000:K352 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att hos regeringen begär en översyn avmöjligheterna till skatteplanering genomkoncernbildning av bolag.1999/2000:Fi601 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör slopas.1999/2000:Fi602 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om avskaffande av nuvarandeutjämningssystem mellan kommunerna.1999/2000:Fi603 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om momsreglernaskonkurrenseffekter,2. att hos regeringen begär förslag till sådanändring i lagstiftningen att privata företag intediskrimineras inom ramen för mervärdesskattesystemet.1999/2000:Fi604 av och () vari yrkas att hos regeringen begär enöversyn av de regler som gäller för den offentligamarknaden i syfte att uppnå en icke diskriminerandekonkurrenssituation för samtliga inblandade sektorer ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Fi605 av m.fl. (kd) vari yrkasatt hos regeringen begär ett förslag till nyttskatteutjämningssystem för kommuner och landsting.1999/2000:Fi606 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär ett förslag tillhanteringsordning som skall ersätta verksamheten i den avregeringen inrättade Kommundelegationen i enlighet med vadsom anförts i motionen,2. att avslår anslagsposten under utgiftsområde25 A 2 Bidrag till särskilda åtgärder i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att beslutar att försäljningslikvid frånförsäljning av Bostäder på sedvanligt sätt skallredovisas under inkomsttitel i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av Bostädertill kommun.1999/2000:Fi607 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av skyndsam utredning omett nytt statsbidragssystem för kommunsektorn fr.o.m. år2002,2. att beslutar avskaffa det inomkommunalautjämningssystemet fr.o.m. i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att beslutar om temporära ändringar för åren2000 och 2001 av gällande utjämningssystem ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Fi608 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att utreda en tillämpning av fördröjdkommunalskatt vid flytt.1999/2000:Fi609 av och ( ) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omskatteväxling av fastighetsskatten till förmån förkommunerna.1999/2000:Fi610 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av jobb och företagandeför den kommunala ekonomin,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om delat kostnadsansvar försocialbidragen,5. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett nytt utjämningssystemgrundat på strukturella förutsättningar,6. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommundelegation och kommunakut,1999/2000:Fi611 av Per m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kommunsektorns behov av ökadestatsbidrag på kort sikt,4. att som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det kommunalautjämningssystemet,5. att till anslag A 1 Generellt statsbidragtill kommuner för anvisar 463 000 000 krutöver vad regeringen föreslagit eller således 78 466 500000 kr.1999/2000:A805 av m.fl. (m) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrens. har beslutat omutgiftsramar för statsbudgetens 27 utgiftsområden (prop. 1999/2000:1, 1999/2000:FiU1, rskr.1999/2000:28). Vid fortsatta beredning avanslagen inom respektive utgiftsområde får dessa ramarinte överskridas. För utgiftsområde ramen till 97 666,7 miljoner kronor.Finansutskottet behandlar i detta betänkande regeringensförslag i budgetpropositionen till anslag för budgetåret2000 inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunersamt de motioner som väckts med anledning därav. Utskottettar också ställning till ett tjugofemtal yrkanden imotioner från den allmänna motionstiden i olikakommunalekonomiska ämnen.I enlighet med 5 kap. 12 § riksdagsordningen fastställssamtliga anslag inom ett utgiftsområde genom ett beslut.Frågor som inte påverkar anslagsbelopp, anslagstyp elleranslagsvillkor för behandlas emellertid separat.Betänkandet är disponerat på det sättet att utskottetinleder med att behandla anslagsfrågorna samt det medanslaget A 2 sammanhängande förslaget i propositionen tillförsäljning av aktier i . Därefter tarutskottet upp övriga kommunalekonomiska frågor.Anslagen under utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommunerBudgetpropositionenInledningI budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 25)föreslår regeringen att skall anvisa anslag förår 2000 under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag tillkommuner. Utgiftsområdet omfattar merparten av statensutgifter för bidrag till kommuner och landsting.Utgiftsområdet omfattar fyra anslag. Bidragen lämnas delsi form av ett allmänt finansiellt stöd till kommuner ochlandsting (anslag A 1), dels i form av ett bidrag för attåstadkomma likvärdiga ekonomiska förutsättningar mellankommuner respektive landsting (anslag A 3). Utgiftsområdetomfattar också ett bidrag för särskilda insatser i vissakommuner och landsting (anslag A 2). En del av dettabidrag disponeras av Bostadsdelegationen. Till dettakommer ett mindre bidrag till Rådet för kommunalredovisning (anslag A 4). finns också ettanslag som avser bidrag till kommunernas och landstingensskatteinkomster för år 1997.Den beräknade sammanräknade utgiftsnivån framgår avnedanstående tabell. Beslutade och föreslagna tillskottinnebär i förhållande till nivå en höjning avstatsbidragen med år 2000.Regeringen avser enligt propositionen att föreslå attytterligare tillförs vården ochskolan . Dessutom aviseras att anslaget tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landsting år 2001engångsvis skall tillföras 700 miljoner kronor.I budgetpropositionen föreslås vidare att det år 2000genomförs ett första steg i en skattereform med bl.a.kompensation för uttaget av allmän pensionsavgift, vilketsker genom införandet av en skattereduktion kombinerat meden reducering av avdragsrätten för den allmännapensionsavgiften. För kommuner och landsting innebär dettaatt skatteinkomsterna för beräknas öka med . Regeringen föreslår därför att detgenerella statsbidraget till kommuner och landstingreduceras med motsvarande belopp, vilket innebär att endel av statsbidragen växlas mot skatteintäkter.Vid beräkningen av utgiftsramen har hänsyn också tagitstill de regleringar som föreslås till följd avfinansieringsprincipen. Förutom statsbidragshöjningarnahar beslutat att den statliga skatt om 200 krsom utgår på fysiska personers förvärvsinkomster skallutgöra inkomstskatt . Dettainnebär att kommuner och landsting tillförs under dessa år. I propositionen föreslåsatt denna skatt skall utgöra inkomstskatt även år2001, vilket ger ytterligare ca itillskott detta år. I utgifterna för ingår i engångsvis ersättning till kommuners ochlandstings skatteinkomster för år 1997.Förutom ovan nämnda faktorer innebär de regeländringar iutjämningssystemet som beslutade om våren 1999och som träder 2000 en minskad omslutning isystemet. Netto beräknas utjämningsbidraget minska med . En motsvarande minskning uppstår påstatsbudgetens inkomstsida genom att den utjämningsavgiftsom kommuner och landsting betalar till staten minskar.Ramen för minskar med sammanlagt (löpande priser)---------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknat1998 19991 prognos anslag anslag anslag1999 2000 2001 2002---------------------------------------------------96784 103 525 102 533 97 667 101 872 101 792---------------------------------------------------1 Inklusive beslut till följd av förslag påtilläggsbudgeten för i samband med denekonomiska vårpropositionen.I propositionen understryker regeringen att måletför utgiftsområdet är att så långt det ärmöjligt skapa goda och likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektive landstingatt uppnå de nationella målen inom olikaverksamheter. Genom förbättringen av deoffentliga finanserna har det varit möjligt attgenomföra en betydande höjning av statsbidragentill kommuner och landsting. Den negativasysselsättningsutvecklingen i kommuner ochlandsting har därmed kunnat vändas ochförutsättningarna för en positiv utveckling avkvaliteten i skolan, vården och omsorgen harväsentligen förbättrats.Regeringen konstaterar att det ekonomiskaresultatet för kommunerna sammantaget harförbättrats medan däremotresultatet för landstingssektorn försämratsårligen . Den genomsnittligakommunalskattesatsen minskade från år1998 till . Av anslaget för bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner harfr.o.m. 1996 fram bidragpå totalt utbetalats.Från den s.k. Bostadsdelegationen hade vid sammatillfälle träffats överenskommelser om bidrag förrekonstruktiva insatser i samband medbostadsåtaganden om totalt ca 680 miljonerkronor.Den ökning av skatteinkomsterna som följer avden förbättrade ekonomiska utvecklingen samt deökade statsbidragen ger enligt regeringensbedömning utrymme för en ökning de närmaste årenav de kommunala konsumtionsutgifterna. I fastapriser beräknas dessa öka med drygt en procentper år och antalet anställdaunder perioden med i genomsnitt 13 500 personerper år. Det finansiella sparandet bedöms förperioden ligga på en nivå som krävs för attsektorn som helhet bör klara kravet på ekonomiskbalans.Regeringen gör bedömningen att det även under denärmaste åren finns behov av särskilda medel förkommuner och landsting med en särskilt svårekonomisk situation. De medel som avsättsframöver för bidrag till särskilda insatserbehövs både för att stödja kommuner medövermäktiga åtaganden för boendet och för attstödja kommuner och landsting som av andra yttrestrukturella orsaker har svårt att nå balans iekonomin.Anslagen för år 2000Till anslaget A 1 Generellt statsbidrag tillkommuner och landsting föreslås anvisaett ramanslag på 78 . Syftetmed bidraget är att utgöra ett allmäntfinansiellt stöd till verksamhet i kommuner ochlandsting. Bidraget skall dessutom vara ettinstrument för att genomföra ekonomiskaregleringar mellan staten och kommuner respektivelandsting. Anslaget fördelas i relation tillkommunens eller invånarantal. Enmindre del av bidraget fördelas dessutom underåren 1997-2000 utifrån åldersbaserade kriterier.I enlighet med vad som angavs i den ekonomiskavårpropositionen föreslår regeringen att degenerella statsbidragen höjs med 3 900 miljonerkronor . Åtgärden vidtas enligtpropositionen för att underlätta för kommuner ochlandsting att klara det lagstadgade balanskravet,för att fortsätta att värna kvaliteten i skolan,vården och omsorgen samt för att minska behovetav att höja kommunalskatterna.Samtidigt föreslår regeringen att den beräknadeökningen om av kommunernasoch landstingens skatteinkomster som följer av deföreslagna förändringarna 2000 regleras genom en reducering av detgenerella statsbidraget till kommuner ochlandsting med motsvarande belopp. Ett antalregleringar enligt finansieringsprincipenföreslås också för , bl.a. medanledning av stat-kyrkareformen och föreslagnaändringar i fordonsbeskattningen.Till anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatseri vissa kommuner och landsting föreslårregeringen att skall anvisa ettreservationsanslag på 1 091,5 miljoner kronor.Syftet med anslaget är att skapa möjligheter atti rekonstruktivt syfte tillfälligt bistå kommuneroch landsting som på grund av speciellaomständigheter kan hamna i en särskilt svårekonomisk situation. Förslaget tillmedelsanvisning innebär att anslaget ökas med117,i förhållande tillinnevarande år. I detta belopp ingår entillfällig förstärkning med 20,5 miljoner kronormotsvarande det belopp som hålls inne för dekommuner som höjde skatten inför år 1999.För år 2000 avser regeringen att fördela 84miljoner kronor av anslaget till kommuner ochlandsting i storstadsområdena för förebyggandehiv/aidsverksamhet. Till anslaget kommer också ienlighet med förslag i propositionen att förasmedel som efter försäljning av statens aktier iHaninge redovisas mot anslaget.Till anslaget A 3 Statligt utjämningsbidrag tillkommuner och landsting föreslår regeringen attriksdagen skall anvisa ett obetecknat anslag på18 . Syftet med det statligautjämningssystemet för kommuner och landsting äratt åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar för kommuner respektive landstingatt bedriva sin verksamhet oavsett strukturellaförhållanden. Utjämningssystemet består avinkomstutjämning och kostnadsutjämning.Utjämningsbidraget utjämnar såväl skillnader iskattekraft som strukturella kostnadsskillnadermellan kommuner respektive landsting. Bidragetlämnas till kommuner respektive landsting med enskattekraft som är lägre än genomsnittet förriket och till kommuner respektive landsting medogynnsam kostnadsstruktur.Anslaget för utjämningsbidrag motsvarar summanav samtliga bidrag som kommuner och landsting fåri både inkomst- och kostnadsutjämningen. Bidragetmotsvaras av avgifter på statsbudgetensinkomstsida från kommuner och landsting med enmera gynnsam inkomst- och kostnadsstruktur.Inkomst- och kostnadsutjämningen ärstatsfinansiellt neutral, eftersom summan avbidrag och avgifter är lika stora.Genom de förändringar i utjämningssystemet somriksdagen beslutade om (bet.1998/99:FiU25, rskr. 1998/99:253) beräknasomslutningen minska med 2 849 miljoner kronor.Till detta kommer effekten av de föreslagnaförändringarna i inkomstbeskattningen, vilketberäknas öka omslutningen i utjämningssystemetmed 150 miljoner kronor.Till anslaget A 4 Bidrag till Rådet för kommunalredovisning föreslår regeringen att riksdagenskall anvisa ett obetecknat anslag på 0,7miljoner kronor. Syftet med bidraget är att varaett ekonomiskt stöd till Rådet för kommunalredovisning, som är en ideell förening förnormbildning i redovisningsfrågor för kommuneroch landsting. Medlemmar i rådet är staten,och Landstingsförbundet.MotionernaI motion Fi209 av m.fl. (m)framhåller Moderata samlingspartiet att grundenför den kommunala ekonomin är skatteinkomsternaoch deras tillväxt. Det bästa sättet att stärkakommunernas ekonomi och skapa utrymme för godservice och lägre skatter är därför att ha en godtillväxt som ger fler skattebetalare. Kommunernasekonomiska problem löses bäst genom en politiksom leder till att fler jobb växer fram iföretagen och att kunskapsinnehållet - och därmedlönebetalningsförmågan och arbetsinkomsterna -ökar. Enligt motionärerna underlättar en sådanutveckling finansieringen av kärnuppgifternasamtidigt som utrymmet för skattesänkningarväxer.Motionärerna hävdar att den ekonomiska politiksom Moderata samlingspartiet företräder skaparförutsättningar för ett snabbare växandeskatteunderlag genom bl.a. en avreglering avarbetsmarknaden och lägre skatt på investeringar.Det leder í sin tur till att kommunernaskostnader för socialbidrag ocharbetsmarknadsåtgärder sjunker. Effekterna förkommunsektorn av en bättre ekonomisk utvecklingberäknas i motionen uppgå till 2,8 miljarderkronor , och22,år 2002.I den moderata partimotionen görs bedömningenatt det tillgängliga utrymmet för sänktkommunalskatt åtminstone inledningsvishuvudsakligen bör utnyttjas för att sänkautdebiteringen. Den relativt starka ökningen avde kommunala skatteinkomsterna ger etttydligt utrymme för sänkt kommunalskatt. För attsäkerställa att alla kommuner kan sänkakommunalskatten föreslår Moderata samlingspartietatt staten tar över vissa kostnader som i dagbelastar den kommunala sektorn. Detta kan,framhåller man, tekniskt ske på olika sätt menbör genomföras i samband med att en nationellskolpeng införs. Innebörden är att staten övertarfinansieringsansvaret 2001, dåmotsvarande avlastaskommunsektorn. avlastas på motsvarandesätt . I motionen föreslåsatt kostnaderna för för stat ochkommun neutraliseras i samband med att nivån förde generella statsbidragen fastställs.I motionen understryks att Moderatasamlingspartiet står bakomfinansieringsprincipen. Den innebär enligtmotionen att kommunernas ekonomiska ställninginte skall förändras genom statliga beslut.Förutom neutraliseringen till följd av en ändraduppgiftsfördelning på skolområdet föreslårmotionärerna att kommunerna fullt ut skallkompenseras för de minskningar avskatteunderlaget och de ökade kostnader som blirföljden av förslagen i den moderatapartimotionen. Det gäller t.ex. förslagen omgrundavdrag för barn respektive förvärvsavdrag iden kommunala beskattningen. För utgiftsområde 25innebär förslagen ökade utgifter budgetåret 2000på 12 . Anslaget A 1Generellt statsbidrag till kommuner och landstingbör enligt motionen tas upp med ett belopp somöverstiger propositionens förslag med . avvisas regeringensförslag till anslaget A 2 Bidrag till särskildainsatser i vissa kommuner och landsting, den s.k.kommunakuten.Kristdemokraterna redovisar sittkommunalekonomiska alternativ i motion Fi611 avPer m.fl. (kd). Enligt motionärerna harde successivt ökade allmännaegenavgifterna minskat de kommunalaskatteintäkterna med drygt 18 miljarder kronor.Till detta kommer statliga reformer om ett ökatkommunalt ansvarstagande som inte finansierats avstaten enligt finansieringsprincipen, t.ex.assistansersättningen inom LSS (lagen om stöd ochservice till vissa funktionshindrade).Motionärerna understryker att kommunsektornsskatteintäkter i hög grad påverkas avsysselsättningsutvecklingen i den privatasektorn. långsiktigatillväxtförutsättningar hade med all säkerhetvarit mycket bättre, framhåller man, om interegeringens politik ensidigt inriktats påbudgetsanering och alltför lite på att förbättraföretagsklimatet. Strukturella åtgärder måstevidtas för att den kraftigatillväxten inte skall bli kortvarig. Denfortfarande höga arbetslösheten avspeglar sigenligt motionen i högre kostnader och sämreutvecklingsmöjligheter för kommunsektorn.I motionen hävdas att det 2000 inte föreslås nya resurstillskotttill kommunsektorn. De extra statsbidrag somtillförs presenterades och skallenligt motionen ses som en återföring av detminskade skatteunderlaget till följd av deavdragsgilla egenavgifter som infördes år 1995.När det gäller de ökade skatteinkomsterna förkommunsektorn uppgår de enligt Kristdemokraternaår 2000 snarare till ca än deav regeringen redovisade 25 miljarderna.Motionärerna pekar också på att behoven avutbildning, vård och omsorg kommer att ökaårligen till följd av den demografiskautvecklingen.Enligt motionen måste åtskillnad göras mellanden korta och den långa sikten. På kort sikt ärdet svårt att hävda att strukturomvandling ochbättre ledning av verksamheter skulle göra attmänniskor med vård- och omsorgsbehov fården hjälp de behöver och har rätt till. På längresikt är det endast en starksysselsättningsutveckling som i kombination medfortsatta strukturreformer kan tryggaverksamheterna inom kommunsektorn.Kristdemokraterna anser därför att sektornbehöver ett tillskott utöver de medel somregeringen anslår för att täcka in den högreambitionsnivå som partiet har, bland annat vadgäller antalet vårdplatser.Tillskottet bör vara 1,1 miljarder .