bet · GM01SoU14 · 1999-05-06 00:00:00 — I yrkande3 begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om att ge landstingen möjlighet att på egenhand förhandla om läkemedelspriserna. Motionärernaanser att de senaste årens prisutveckling förläkemedlen, , är orimlig. Regeringen börta tag i de grundläggande orsakerna till högaläkemedelspriser. Det finns flera utredningar somlagt fram förslag på området.I fyra motioner från den allmänna motionstiden 1998berörs olika frågeställningar med anknytning tillläkemedelssubventionens omfattning.I motion So423 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omfri förskrivning av vissa typer av läkemedel och attViagra endast skall subventioneras för vissa tydligtangivna indikationer (yrkande 6). Motionärernabedömer att det borde vara möjligt att tänka sig ettsystem där patienter med klara medicinskaindikationer erhåller Viagra subventionerat(diabetes, prostatabesvär, vissa nervskador ochliknande). I andra fall kan impotens föreligga utanatt den direkt uppkommit genom sjukdom. Motionärernaanser att läkemedlet i sådana fall bör kunna fåköpas efter "enskild förskrivning" utan subvention.Ingen bör enligt motionärerna utestängas från dethögre välbefinnande som läkemedlet kan ge.I motion So221 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om en utvärderingav läkemedelskostnaden och dess förväntadeutveckling avseende läkemedlet Viagra.I motion So254 av () begärs etttillkännagivande om att en snabb utredning bör görasom vilka läkemedel som bör innefattas i en ordningmed endast begränsad rätt till läkemedelsförmån.I motion So342 av () begärs etttillkännagivande om att en utredning bör göras föratt fastställa kostnader och behovet av attförskriva läkemedlet Viagra inom högkostnadsskyddetsram.Pågående arbeteRegeringen beslutade om ett uppdragtill och attkartlägga vilka nya läkemedel - eller grupper avläkemedel - av karaktären att de mer syftar till atthöja patientens livskvalitet än att de är avseddaatt direkt lindra eller bota sjukdom som kan väntasbli godkända för försäljning i . Bakgrunden till uppdragetär de frågeställningar som uppstått vidintroduktionen av vissa nya läkemedel, t.ex. motimpotens och fetma. I uppdraget ingår också attanalysera konsekvenserna av introduktionen av dessaläkemedel för såväl hälso- och sjukvården somsamhället i övrigt av organisatorisk och finansiellkaraktär.Uppdraget skall redovisas till regeringen senastden 1 juli 1999.Regeringen beslutade om ettProjekt om vissa läkemedelsfrågor. I en bilaga tillbeslutet anförs bl.a. följande.Det finns ett antal oklarheter och problem som ärkopplade till överföringen av kostnadsansvaret.Dessa måste identifieras och lösas om överföringenskall kunna ske enligt fastlagd inriktning ochtidsplan. Det handlar t.ex. om vilket inflytandelandstingen skall ha över läkemedelssystemet när defullt ut tar över kostnadsansvaret. En fråga är denom nuvarande system med prisförhandlingar avläkemedel skall ändras. Det nuvarande systemetinnebär att det är staten genomRiksförsäkringsverket som svarar förprisförhandlingarna och som därmed avgör vilkaläkemedel som skall subventioneras. Andra viktigafrågor inför överföringen av kostnadsansvaret är omdet krävs ytterligare åtgärder för att få kontrollöver kostnadsutvecklingen inom området. En tredjecentral fråga gäller enligt vilka principerstatsbidraget till läkemedel skall fördelas när detinordnas i det generella bidraget.Projektet skall pågå åtminstone . Föratt kunna följa upp övergången till det nya systemetkan det bli nödvändigt att fortsätta en bit in på år2001.Utskottets bedömningUtskottet arrangerade en öppenutfrågning på temat Läkemedel . Därvidframkom bl.a. att det för många framstår som oklartvilka regler som gäller vid förskrivning avläkemedel som ingår i subventionssystemet. av utfrågningen kommer attpubliceras i utredningsserie(1998/99:URD6). Det finns olika tolkningar såvittgäller möjligheten att förskriva ett läkemedel pårecept men utan subvention. Tolkningstvisten harenligt uppgift uppkommit i samband med införandet avlagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. Ett meddelandeblad riktat tillberörda grupper har enligt uppgift ändå inte bringatfull klarhet i frågan. Utskottet noterar därför medtillfredsställelse att i den totalöversyn avläkemedelsförmånen som regeringen avser att initieraingår frågan om och i så fall på vilket sätt denförskrivande läkaren skall kunna avgöra om ettläkemedel skall ingå i läkemedelsförmånen och därmedbli subventionerat. I flera motioner berörs ocksåfrågeställningen. Motionärerna efterlyser ettförtydligande. Utskottet delar bedömningen att detbehövs ett fullständigt klarläggande. Frågan börbehandlas med förtur i den nämnda totalöversynen.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna So21 (m) yrkande 7, So24 (c) yrkande8, So25 (kd) yrkande 5 och So423 (m) yrkande 6 somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund härav finns det enligt utskottetsmening inte skäl för att vidta någonåtgärd i anledning av motionerna So221 (s), So254(m) och So342 (mp). Motionerna avstyrks därmed.De frågor som tas upp i motion So24 (c) yrkandena 6och 7 faller enligt utskottet rimligen inom ramarnaför den totalöversyn av läkemedelsförmånen somregeringen aviserar och som syftar till att kommatill rätta med bristerna i systemet och att fåkontroll över kostnadsutvecklingen. Utskottet anseratt resultatet av översynen bör avvaktas.Motionsyrkandena avstyrks.Utskottet delar bedömningen att det är viktigt attsåväl patienten som läkaren får bättre informationom läkemedel. Utskottet vidhåller sin bedömning(1996/97:SoU5 s. 35) att en väl fungerandeläkemedelsinformation är en viktig förutsättning föratt konsumenterna skall kunna bygga upp sinakunskaper kring läkemedlen inför kommande läkarbesökeller val av egenvårdsmedel. Genom att ställarelevanta frågor om exempelvis läkemedlens effektereller kostnader kan konsumenten bidra både till attförbättra sin egen läkemedelsanvändning ochförskrivarens val av terapi. Patienten/konsu-mentenbör enligt utskottet erbjudas sådan information attvederbörande ges möjlighet att påverkabeslutsfattandet. Läkemedelskommittéernas uppgift äratt lämna förskrivaren rekommendationer om val avläkemedel och härigenom verka för en tillförlitligoch rationell läkemedelsanvändning. Motion So25 (kd)yrkande 4 är i huvudsak tillgodosedd med det sagdaoch avstyrks därmed.I motionerna So423 (m) yrkande 9 och So24(c) yrkande 3 berörs olikaaspekter på läkemedelspriserna. Utskottetkonstaterar att prisfrågorna kommer attbehandlas inom det projekt om vissaläkemedelsfrågor som startat inomSocialdepartementet. Utskottet anser attresultatet av böravvaktas. Motionsyrkandena avstyrks därför.Konkurrensutsättning avläkemedelsdistributionenPropositionenLäkemedelsdistributionsutredningen redovisade i sitthuvudbetänkande Läkemedel i vård och Handel (SOU1998:28) bl.a. förslag om attkonkurrensutsätta detaljhandeln med läkemedel, förvilket det statligt ägda Apoteksbolaget (numeraApoteket ) har ensamrätt. Enligt förslagen ibetänkandet skall en konkurrensutsättning kunna skegenom att möjligheter skapas för nyetableringarsåväl lokalt som i form av ny teknik, t.ex.distansköp på nationell nivå. Det föreslås också attsjukvårdshuvudmännen skall kunna välja annanansvarig för sjukvårdsapotek utöversjukvårdshuvudmannen själv eller Apoteksbolaget.Betänkandet har remissbehandlats.I propositionen görs bedömningen att det nu intefinns skäl att förändra läkemedelsdistributionengenom att konkurrensutsätta detaljhandeln medläkemedel. avser regeringen därmedinte att förändra ensamrätten för attbedriva detaljhandel med läkemedel.MotionerI motion So21 av m.fl. (m) begärsatt hos regeringen begär förslag omupphävande av apoteksmonopolet i enlighet med vadsom anförts i motionen (yrkande 3). Motionärernaanför att är ett av de få västländer som harmonopol på läkemedelsförsäljning. Monopol kostar.Statliga utredningar har enligt motionärerna visatatt en avmonopolisering skulle spara ca 1 miljardkronor för staten. Det är ett mycket starkt skäl föravmonopolisering av läkemedelsmarknaden. Ett annatskäl är att tillgängligheten ökar om receptfriamediciner kan säljas i vanliga affärer underfarmaceutisk ledning. Motionärerna förordar attApoteket monopol avskaffas och ersätts med enlicensierad försäljning av läkemedel.I motion So25 av m.fl. (kd) begärsockså ett tillkännagivande om vad i motionen anförtsom en avreglering av monopol (yrkande6). Motionärerna anser att monopolbeträffande receptfria läkemedel skall avskaffas.När det gäller handel med receptbelagda läkemedelbör också det kunna ske av annan än med receptbelagda läkemedel förutsätterdock att farmaceututbildad personal finnstillgänglig enligt motionärerna.I motion So24 av m.fl. (c)hemställs att hos regeringen begär förslagom avveckling av ensamrätt att bedrivadetaljhandel med läkemedel (yrkande 4). Enskildaapotek skall kunna säljas ut till privata ellerkooperativa företag. Apoteken skall ledas av enverksamhetschef som skall vara apotekare eller,under en övergångstid, receptarie. Motionärernabegär också ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om postapotek (yrkande 5). har fåapotek i förhållande till vårt invånarantal. Sverigebehöver fler apotek för att det skall finnas enfullgod service till medborgarna. Postorderapotekeller postapotek har prövats med framgång både iUSA, och . Postapotek kan inteersätta men utgöra ett komplement till vanligaapotek.Utskottets bedömningUtskottet gör ingen annan bedömning än regeringen,nämligen att det nu inte finns skäl att förändraläkemedelsdistributionen genom att konkurrensutsättadetaljhandeln med läkemedel. Motionerna So21 (m)yrkande 3, So24 (c) yrkande 4 och So25 (kd) yrkande6 avstyrks därmed. Även yrkande 5 i motion So24 (c)avstyrks.Delbetalningssystemet - kredit lämnad avApoteket propositionen anges att kommer attbevilja kredit på högst och resterande delbetalas i efter den köpet gjordes.Detta skall ses mot bakgrund av de nuvarandebestämmelserna i konsumentkreditlagen ombeloppsgränsen 1 500 kr.I motion So22 av m.fl. (s, v, mp)hemställs att beslutar att i lagen(1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp av läkemedelm.m. införa en ny paragraf, 4 a §, av följandelydelse: Kredit som lämnas av för inköpav läkemedel och andra varor enligt denna lag ochsom inte överstiger omfattas inte avbestämmelserna i 6, 7 och 9 §§ konsumentkreditlagen(1992:830). Motionärerna redogör för någragrundläggande bestämmelser i konsumentkreditlagen(1992:830) om kreditprövning, praxis m.m.I motion So24 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om delbetalning (yrkande 2).Motionärerna anför följande. Regeringen skriver ipropositionen: "Regeringen vill understryka viktenav att patienten ser delbetalningssystemet som ettnaturligt sätt att betala sina läkemedelsinköp ochatt inköpen därför regelmässigt kommer att görasgenom en uppdelning av kostnaden." Problemet i dettasammanhang är dels att det enligt regeringensförmenande skall vara patientens syn pådelbetalningssystemet som är avgörande. Det är intetillräckligt så länge inte har sammauppfattning. Patienten är i förhållande tillapoteken i underläge. Dels uppfyller inte ApoteketAB de krav som ställt om attdelbetalningen inte skall anses som en kredit utansom en del av förmånssystemet och det kommer att fåtill konsekvens att det kommer att ske enkreditprövning av kunderna.Bakgrund och gällande rättKonsumentkreditlagen (1992:830) trädde i kraft den 1januari 1993. Lagen anpassades då till EG:s reglerom konsumentkrediter (direktivet 87/102/EEG omkonsumentkrediter som ändrats genom direktivet90/88/EEG). I lagen finns bestämmelser i vilketbeloppet finns angivet. I förarbetena angesatt beloppet, något avrundat, motsvarar 200 ecu somanges i direktivet (artikel 2.1 f och 13.1).Således föreskrivs i 6 § första stycket attnäringsidkare vid annonsering, skyltning ochliknande marknadsföring beträffande kredit skalllämna information om den effektiva räntan förkrediten. Om det är fråga om vara, tjänst ellerannan nyttighet, skall även kreditkostnaden ochkontantpriset anges. I paragrafens tredje styckesägs att sådan information inte behöver lämnas bl.a.i de fall krediten avser ett belopp som uppgår tillhögst . Enligt förarbetena tillkonsumentkreditlagen skall denna undantagsregel äventillämpas på bestämmelserna i 7 § om att ennäringsidkare som lämnar eller förmedlar kreditenskriftligen skall lämna konsumenten sådaninformation som anges i 6 § innan ett kreditavtalsluts (prop. 1991/92:83 s. 110). I 9 § sägs att ettavtal om kredit skall vara skriftligt och skrivasunder av konsumenten. Även här gäller attbestämmelsen inte behöver tillämpas om kreditenavser ett belopp som uppgår till högst 1 500 kr.Frågan om kreditprövning är oreglerad ikonsumentkreditlagen. Om en kreditgivare inte gör enkreditprövning kan det däremot bli fråga om attkreditgivaren inte iakttar god kreditgivningssed.Konsumentverket har i rekommendationer omkreditprövning angett en gräns om somriktmärke för när kreditprövning kan underlåtas.I samband med att lagen (1996:1150) omhögkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. trädde ikraft införde Apoteksbolaget (numera )ett delbetalningssystem. Patienterna kan ansöka hosbolaget om kredit för inköp av läkemedel och andravaror som omfattas av läkemedelsförmånen. Patientenundertecknar en kreditförbindelse och ansluter sigtill receptregistrets högkostnadsservice.Kreditbeloppet är maximerat till , dvs.samma belopp som en patient maximalt behöver betalaenligt de nuvarande bestämmelserna omhögkostnadsskydd. Genom att kreditbeloppetunderstiger kan bolaget bevilja kredit utankreditprövning eftersom Konsumentverketsrekommendationer anger en gräns om somriktmärke för när kreditprövning kan underlåtas.Patienten amorterar sin skuld med en tolftedelvarje månad. Minsta amortering är ,dvs. en tolftedel av , även om skuldenunderstiger . betalar patientenen aviseringsavgift om . Patienten får självavgöra om hon/han vill göra en större amortering.Det finns knappt 200 000 konton hos det normalt finns 80 000-100 000 aktivakonton. Det genomsnittliga skuldbeloppet är 800 kr.Genom att krediten understiger behöverApoteket vid annonsering, skyltning och liknandemarknadsföring beträffande kredit inte lämnainformation om den effektiva räntan för krediten.Inte heller behöver kreditkostnaden ochkontantpriset anges. I 9 § konsumentkreditlagen sägsatt ett avtal om kredit skall vara skriftligt ochskrivas under av konsumenten. Även här gäller attbestämmelsen inte behöver tillämpas om kreditenavser ett belopp som uppgår till högst 1 500 kr.Utskottets bedömningFörslagen om ändringar i 4 § lagen (1996:1150) omhögkostnadsskydd vid köp av läkemedel m.m. innebäratt patienten kommer att betala högst . Ipropositionen anges att regeringen erfarit attApoteket kommer att bevilja kredit på högst 1 500kr medan resterande del betalas i slutet av månadenefter den köpet gjordes. Under beredningen iutskottet har inhämtats att bolaget kommer att höjakreditgränsen till under förutsättning attbolaget kan fortsätta att bevilja kredit på sammasätt som sker.Enligt utskottet är det angeläget att de patientersom får betala mer än inte behöver betalamer än en tolftedel , dvs. högst 150 kr.Utskottet har också förståelse för de olägenhetersom kan uppstå om måste tillämpakonsumentkreditlagens bestämmelser fullt ut. Dessaolägenheter uppvägs inte av några motsvarandevinster för patienterna/konsumenterna. För mångapatienter/konsumenter förhåller det sig snarare såatt det är en fördel för dem om kanfortsätta att bevilja krediter på samma sätt som förnärvarande. Med tanke på ändamålet med bolagetskredit finns det således inte någon risk för attkonsumentskyddsbehovet förbises om kredit lämnasintill ett belopp om . Utskottet delarvidare bedömningen i motion So22 (s, v, mp) att ensärskild bestämmelse, en ny 4 a §, som undantartillämpningen av 6, 7 och 9 §§ konsumentkreditlagenbör införas i lagen om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m. i de fall krediten inte överstiger1 . Utskottets lagförslag finns i bilaga 4.Yrkande 2 i motion So24 (c) är åtminstonedelvis tillgodosett och avstyrks.Höjning av pensionstillskott samt ändringenvad gäller det särskilda grundavdraget ochdeklarationsskyldighetenPropositionenI propositionen föreslås att pensionstillskottettill ålders- och förtidspensionärer höjs med 1,4procentenheter till respektive avprisbasbeloppet. Pensionstillskottet tillomställningspension, särskild efterlevandepensioneller änkepension enligt 2 b § lagen (1969:205) ompensionstillskott föreslås höjas på motsvarande sätttill av prisbasbeloppet. För dem som kommerupp till frikortsgränsen innebär en uppdelning avkostnaden att varje delbetalning blir imånaden i stället för som gäller förnärvarande. För pensionärer med låga inkomster kanen sådan höjning bli särskilt betungande.Pensionärer som uppbär pensionstillskott ellersärskilt bostadstillägg eller båda förmånernaföreslås därför kompenseras för höjningen avbeloppsgränsen för högkostnadsskyddet.Till följd av ändringarna av pensionstillskottetföreslås i en särskild lag vissa ändringar vadgäller det särskilda grundavdraget ochdeklarationsskyldigheten.Ändringarna innebär att de pensionärer som i daginte betalar inkomstskatt inte heller kommer attgöra det som en följd av höjningen avpensionstillskottet. De blir inte heller skyldigaatt avlämna självdeklaration.Avsikten med höjningen av det särskildagrundavdraget är att undanta de pensionärer somendast har folkpension och pensionstillskott frånbeskattning. En effekt av höjningen är emellertidatt även många pensionärer som har högre pension änenbart folkpension och pensionstillskott får enskattelättnad. Det finns därför anledning attbegränsa skattelättnaderna för övriga pensionärer.Det sker genom en mindre höjning av procentsatsen iden avtrappningsregel som är knuten till detsärskilda grundavdraget.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet har bl.a. anfört följande i sinbedömning.En höjning av frikortsgränsen inomläkemedelsförmånen med innebär enligtutskottets mening för en del personer en kännbarekonomisk påfrestning. I första hand berörs depensionärer som endast uppbär folkpension och somhar låg eller ingen ATP och därför fårpensionstillskott. Det finns även andra grupper,t.ex. förtidspensionärer med mindre god ekonomi, somblir belastade. Utskottet ser därför positivt påförslaget att mildra effekterna av höjningen avbeloppsgränsen i högkostnadsskyddet genom att höjapensionstillskottet.Socialförsäkringssystemet är komplicerat ochingrepp i en del av systemet får svårtöverskådliga återverkningar på andra områden. uppfattning finns det därför anledningatt närmare begrunda regeringens förslag. - - -Utskottet vill slutligen peka på att förändringarinom regelsystemen i socialförsäkringen även hareffekter vad avser administrationen. Detta gällerexempelvis datasystemen men också merarbete för denpersonal inom socialförsäkringsadministrationen somi olika avseenden skall hantera försäkringen.Utskottet förutsätter att regeringen beaktar dettaförhållande i samband med genomförandet.Utskottet, som redan ovan påpekat det positiva iatt åtgärder vidtas i syfte att mildra effekterna avden föreslagna åtgärden inom läkemedelsförmånen,tillstyrker med det anförda regeringens förslagsåvitt avser höjning av pensionstillskottet ochåtgärder beträffande det särskilda grundavdraget.Utskottet har också inhämtat att de ökadekostnaderna för bl.a. bostadstillägg har beaktats avregeringen vid beräkningen av utgiftsökningarna.- - -Till yttrandet har fogats avvikande meningar från(m), (kd) och (fp) samt ett särskilt yttrande från(c).Socialutskottets bedömningSocialutskottet konstaterar attsocialförsäkringsutskottet är positivt till attåtgärder vidtas i syfte att mildra effekterna av denföreslagna åtgärden inom läkemedelsförmånen ochtillstyrker regeringens förslag såvitt avserhöjningen av pensionstillskottet och åtgärderbeträffande det särskilda grundavdraget.Socialutskottet noterar vidaresocialförsäkringsutskottets påpekanden om attförändringar inom regelsystemen i socialförsäkringenäven har effekter vad avser administrationen samtatt socialförsäkringsutskottet förutsätter attregeringen beaktar detta förhållande i samband medgenomförandet.Socialutskottet instämmer isocialförsäkringsutskottets bedömning ochtillstyrker därmed förslagen till lag om tillfälligberäkning av vissa pensionsförmåner och lag omsärskilt grundavdrag och deklarationsskyldighet förfysiska personer i vissa fall vid 2000 och 2001 årstaxeringar.Ekonomiska konsekvenserHöjningen av beloppsgränsen för högkostnadsskyddetvid köp av läkemedel beräknas innebära enkostnadsminskning om påhelårsbasis. Då ändringen avses gälla fr.o.m. den 1juni 1999 beräknas kostnadsminskningen för år 1999uppgå till 800 miljoner kronor.När det gäller höjningarna av pensionstillskottetoch det särskilda bostadstillägget medför dessa enkostnadsökning på . För år1999 medför höjningarna en kostnadsökning på 156miljoner kronor. sker finansiering genomatt medel ur anslaget A 2 Bidrag förläkemedelsförmånen under utgiftsområde 9 förs tillanslaget A 2 Förtidspensioner under utgiftsområde 10samt till anslagen A 1 Ålderspensioner, A 2Efterlevandepension till vuxna och A 3Bostadstillägg till pensionärer under utgiftsområde11. Regeringen avser att återkomma ibudgetpropositionen för med förslagavseende dels omfördelning av medel mellan berördaanslag för , dels finansiering för år 2000.Höjningen av det särskilda grundavdraget förpensionärer som inte uppbär pensionstillskott ellersärskilt bostadstillägg innebär minskadeskatteintäkter med ca per år.Regeringen har beaktat denna effekt vid bedömningenav utgiftsramen för utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner vårproposition. 1. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1998/99:So21 yrkande 1 och1998/99: So23 yrkande 1,res. 1 (m, fp)2. beträffande åtgärder för att minskakostnaden för läkemedelatt avslår motion 1998/99:So23 yrkande 2,res. 2 (fp) - villk. beträffande ett helt nytthögkostnadsskydd m.m.att avslår motion 1998/99:So21 yrkandena 2 och4-6,res. 3 (m)- villk. 14. beträffande förslaget till lag omändring i lagen (1996:1150) om högkostnadsskyddvid köp av läkemedel m.m.att med avslag på motionerna 1998/99:So25yrkandena 1 och 3 och 1998/99:So24 yrkande 1antar regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1996:1150) om högkostnadsskydd vid köp avläkemedel m.m.,res. 4 (kd)res. 5 (c)5. beträffande översyn avhögkostnadsskyddetatt avslår motion 1998/99:So25 yrkande 2,res. 6 (kd, mp)6. beträffande tydligareförskrivningsregleratt med anledning av motionerna 1998/99:So21yrkande 7, 1998/99:So24 yrkande 8, 1998/99:So25yrkande 5 och 1998/99: So423 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. beträffande visst läkemedelatt avslår motionerna 1998/99:So221, 1998/99:So254och 1998/99:So342,8. beträffande receptavgift m.m.att avslår motion 1998/99:So24 yrkandena 6 och 7,res. 7 (c)9. beträffande information omläkemedelatt avslår motion 1998/99:So25 yrkande 4,res. 8 (kd)10. beträffande läkemedelsprisernaatt avslår motionerna 1998/99:So24 yrkande 3 och1998/99: So423 yrkande 9,res. 9 (m)res. 10 (c)11. beträffande apoteksmonopoletatt avslår motionerna 1998/99:So21 yrkande 3,1998/99: So24 yrkande 4 och 1998/99:So25 yrkande6,res. 11 (m, kd, c)12. beträffande postapotekatt avslår motion 1998/99:So24 yrkande 5,res.