bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2som ej tillstyrkts i detta avsnitt.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande budgetförslagen för år 2000att riksdagena) med anledning av motion 1999/2000:Fi210 yrkande 2 och med avslagpå proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 2 som följd av förslagen om höjd statlig ålderspensionsavgift,ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar på det statliga områdetoch sänkt statsbidrag till kommunerna fastställer utgiftstaket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för år 2000till , för till och förår 2002 till ,b) med anledning av motion 1999/2000:Fi210 yrkande 6 och med avslagpå proposition 1999/2000:1 yrkande 9 godkänner den revideradeberäkningen av de offentliga utgifterna ,c) med bifall till motion 1999/2000:Fi210 yrkande 4 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 6 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 22 (kd) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,d) om förändringar av anslagsbehållningar för ,= utskottet,e) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt beräkningen av överföring av medel från AP-fonden för ,= utskottet,f) med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkandena 13 och 26-28 ochmed avslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkandena 22-25, alla i denna del, godkänner vad imotionen anförts om inkomstskatten för ,g) om det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster,= utskotteth) om utvidgade reserveringsmöjligheter,= utskottet,i) om befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav,= utskottet,j) med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 35 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkandena 31-35, alla i denna del, godkänner vad i motionen anförts omförändrade avgiftsnivåer för socialavgifter m.m.,k) om underlaget för fastighetsskatt vid taxering,= utskottet,l) med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkandena 15 och 16 samtmed anledning av motionerna 1999/2000:Sk771 yrkandena 2 och 3 samt1999/2000:Sk773 yrkandena 1-3 och med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 37 idenna del godkänner vad i motionen anförts om fastighetsskatt m.m. förbostäder ,m) med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkandena 31 och 32 ochmed anledning av motionerna 1999/2000:Sk319, 1999/2000:T210yrkande 10 och 1999/2000:N383 yrkande 6 avslår proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkandena 27 och28, båda i denna del, godkänner vad i motionen anförts omskatteväxling,n) med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 23 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 29 i denna del godkänner vad i motionen anförts omfordonsskatt för tunga bussar,o) om lättnad i beskattningen av miljövänliga bilar,= utskottet,p) med bifall till motion 1999/2000:Fi210 yrkande 3 i denna del och1999/2000:Sk325 yrkandena 1 och 22 samt med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 5godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster för budgetåret2000 enligt det med reservation 22 (kd) betecknade förslaget i appendix1 till hemställan,q) dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkandena 2, 12, 29, 33,36 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omskattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om resor till och frånarbetet,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om pensionssparande,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkandena 30 och 34 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omutbildningskonton,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 11 och medanledning av motionerna 1999/2000:Sk312 och 1999/2000:Sk320 somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om skatt påhushållsnära tjänster,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk313 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om reavinstbeskattning avfastigheter,dels med bifall motion 1999/2000:Sk325 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning avbolagsinkomster,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 21 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om yrkesfiske,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om beskattning avroyaltyinkomster,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om mervärdesskatt påbarnböcker,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk325 yrkande 24 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om industrins ochjordbrukets energibeskattning,dels med bifall till motion 1999/2000:Fi210 yrkande 3 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omberäkningen av inkomster av statens verksamhet,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagnamotionsyrkanden,23. Budgetförslagen för (mom. 10) (c)() anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.5.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 4.1.28Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten bort ha följandelydelse:Utskottet delar syn på budgetpolitiken. I likhet medCenterpartiet förespråkar utskottet en hållbar och stark ekonomisk tillväxtkombinerad med decentralisering, miljöansvar och social grundtrygghet.Företagande och kreativitet skall ha goda möjligheter att blomstra.Hindren för företagande skall rivas genom sänkt skatt, enklare regler ochökad flexibilitet. Det behövs regional balans med företagande ochsysselsättning i hela landet. Socialt ansvar och gemenskap skall präglasamhället och ge trygghet åt alla. Jämställdheten och jämlikheten bör ökasinom alla områden i samhället. Decentralisering, trygghet och miljöhänsynär ledord.Utskottet ger inledningsvis sin syn på budgetens inkomstsida och övergår sedantill att behandla utgifterna.Den långsiktiga målsättningen är att sänka skattetrycket i takt med vadekonomin medger. Sänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samtsänkt skatt på företagande och boende prioriteras. skatteprofil,som utskottet ställer sig bakom, innebär ökad tillväxt, bättre miljö och socialansvar. Långsiktigt skall miljörelateringen i skattesystemet öka. Verksamhetersom påverkar miljön skall inte vältra över miljö- och hälsorelaterade kostnaderpå samhället. Skattesystemet skall gynna arbete och kunskap och stärka bl.a.människors ställning på arbetsmarknaden.Inkomstskatterna sänks genom ett kraftigt höjt grundavdrag för människor medsmå eller medelstora inkomster. Avdraget ersätter regeringens skattereduktionoch konstrueras så att det trappas upp till en viss nivå och därefter ner så atlåg- och medelinkomsttagare får störst del av den sänkta inkomstskatten.Inkomstskatten bör sänkas med för . Enuppjustering av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig skatt är inte enprioriterad skatteförändring, detta särskilt då stora grupper som studenter ochpensionärer ställs utanför regeringens inkomstskattesänkning. Ävenförlängningen av den särskilda skattereduktionen för låginkomsttagare avstyrks.Utskottet avvisar, i likhet med , regeringens förslag om att denstatliga skatt om som utgår på förvärvsinkomst skall tillfallakommunerna . Kommunerna bör tillföras medel på annat sätt.En riktig grön skatteväxling bör genomföras där intäkterna från höjdamiljöskatter går till en stegvis sänkning av arbetsgivaravgifterna. För år 2000föreslås att lönesummegränsen höjs till för arbetsgivare ochtill för egenföretagare. utökas reduktionen med 1procentenhet 2002 utökas till totalt 8 procent-enheter. Procentenhetsreduktionen föreslås omfatta även egenföretagarnasegenavgifter. För att företag med stora säsongsvariationer inte skall missgynnabör reduktionen beräknas på den årliga lönesumman. Vidare föreslås attarbetsgivaravgifterna åter reduceras för vissa näringar i inland.Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsindustri är en sektor med storaframtidsmöjligheter. Det är förvånande att regeringen inte förmår jämställajordbrukets el- och eldningsoljebeskattning med industrins förrän den 1 juli2000. För fortsatt utveckling av svensk trädgårdsnäring föreslås en generellnedsättning av koldioxidskatten på olja för växthusuppvärmning och grönfoder-torkar. Tillsammans med andra förslag tillförs jordbruket och trädgårdsnäringenknappt för att förstärka den internationellakonkurrenskraften.Förslaget om RUT-avdrag innebär en skattereduktion på avarbetskostnaden på hushållsnära tjänster som utförs i hemmet med ett beloppupp till per hushåll och år. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänsom utförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårdsskötsel. Avdragetinförs den 1 juli 2000.Regeringen bör återkomma till med ett förslag om yrkesfiskeavdrag ilikhet med det som finns i . Utskottet säger ett absolut nej till enhöjning av dieselskatten, så länge det inte finns alternativa bränslen att tilltillräcklig mängd och till konkurrenskraftiga priser. Höjd dieselskatt innebärbetydelsefulla näringar som åkerier, rederier och jordbruk får sämre möjligheteatt konkurrera på lika villkor som sina europeiska konkurrenter.Även höjningen av energiskatten på el avstyrks eftersom den kommer attmärkas direkt i elkonsumenternas plånböcker. Löneskatten på avsättning tillanställdas vinstandelsstiftelser bör avskaffas.Fastighetsskatten skall sänkas successivt. Fastighetsskattesystemet bör ersättaav ett system med en schablonintäkt mot vilken avdrag får göras för fastighetenkostnader. Utöver räntekostnader skall avdrag få göras för andra kostnader somunderhåll och reparation. En del av denna avdragsrätt åstadkoms genom attROT-avdraget permanentas. Den sänkning av fastighetsskatten på hyreshus somregeringen föreslår avstyrks eftersom det är föga troligt att sänkningen kommerhyresgästerna till godo.För att lösa problemen för fastboende i attraktiva skärgårds- och andrafritidshustäta områden bör regeringen samla sig till ett förslag som tar sikteatt lösa frågan inom ramen för taxeringsförfarandet. Förslaget bör utformas såatt det får retroaktiv verkan även för 1999.Utskottet vill erinra om att är pådrivande i arbetet föromställningen till ett ekologiskt hållbart energisystem. Utskottet ställer sigbakom förslag även i denna del. Fastighetsskatten på äldrevattenkraft återinförs och produktionsskatten på el från kärnkraft höjs med 1 öper kWh för . En kväveoxidskatt tas ut med per kg kväveoxid förpannor med en större effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktionstörre än 20 GWh. Flygtrafiken orsakar stora utsläpp i luften och bör därmed stför en del av miljökostnaderna. Man bör överväga att införa differentieradelandningsavgifter för minskade miljöfarliga utsläpp och buller och att införa emiljöskatt på flyg med ett belopp per passagerare och resa, vilket innebär attstörsta flygplanen med flest resenärer får bära de största kostnaderna.Utskottet övergår nu till att behandla budgetens utgiftssida. Också i dennadel ställer sig utskottet bakom politik.På arbetsmarknadspolitikens område bör en generell utbildningsgaranti införas.Garantin skall säkerställa att de som inte fått någon utbildning upp tgymnasienivå ges möjlighet till detta. Utskottet vill också fasa ut volymåtgärdfrån den arbetsmarknadspolitiska arsenalen för att i stället satsa på kvalificeåtgärder som banar väg för ett återinträde på arbetsmarknaden. Ett partnerskapbör etableras mellan staten, regionala myndigheter samt privata och offentligaarbetsgivare vilka gemensamt skall tillskapa en övergångsarbetsmarknad.För att främja kompetensutvecklingen bland dem som redan har ett arbete skallindividuella kompetenskonton införas på vilka arbetstagare och arbetsgivare kangöra skattesubventionerade insättningar.En allmän trygghetsförsäkring som skall täcka oväntat inkomstbortfall under deförvärvsaktiva åren bör införas. Försäkringen är avsedd att ersätta nuvarandeallmänna försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet ochförtidspension. Försäkringen skall bestå av en lägsta ersättningsnivå - engrundpenning - och därutöver en inkomstrelaterad del.Samordningen av försörjningsstödet kommer bl.a. till uttryck i en betydandeomfördelning av medel från utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetslivsamt 15 Studiestöd till utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.Allt försörjningsstöd till arbetslösa bör koncentreras under utgiftsområde 13.Härigenom skapas bättre förutsättningar för mer flexibla insatser för attunderlätta övergången mellan arbete, arbetslöshet, utbildning, åtgärder ochverksamhet på en övergångsarbetsmarknad. De totala kostnaderna förarbetslösheten tydliggörs också mer än i dag.På familjepolitikens område föreslår utskottet, i likhet med , inför ett system med barnkonton i stället för den av regeringen föreslagnamaxtaxereformen. Ett utökat familjepolitiskt stöd bör komma alla barnfamiljertill del och inte ensidigt gynna en viss omsorgsform.Garantinivån i föräldrapenningen bör höjas till per dag fr.o.m. den1 och beräkningsunderlaget för SGI bör ändras och delvis grundaspå s.k. historisk inkomst.Pensionärer med låg eller ingen ATP skall få en höjning av pensionstillskottetmed . Gränsen för högkostnadsskyddet förläkemedel bör sänkas den 1 juni 2000.Antalet högskoleplatser bör ökas med 10 000 . Ettnytt studiefinansieringssystem bör införas i vilket bidrag och lån utgör varder50 % av stödet. Återbetalningen bör utformas som ett modifierat annuitetslån på20-25 år och fribeloppet bör höjas med två basbelopp.En högre grad av frivilliginsatser och samarbete med frivilligorganisationernavid flyktingmottagandet samt effektiviseringar inom leder tillminskade kostnader. bör avvecklas och asylärendenöverföras till förvaltningsdomstolarna. Integrationspolitiken måste bli en deltillväxtpolitiken.Det internationella utvecklingssamarbetet hör till vårt lands viktigaste och mekonkreta utrikespolitiska verksamheter. Därför bör det internationellautvecklingsbiståndet anvisas mer medel.En massiv satsning på rehabilitering bör genomföras som denfinansiella samordningen påskyndas och utökas. FINSAM och SOCSAM börpermanentas och utgöra det naturliga arbetssättet i hela landet. I princip skalingen person beviljas förtidspension.I ett demokratiskt samhälle är det avgörande att medborgarna känner tilltro tiloch förtroende för rättsväsendet. För att kunna garantera detta bör resursernapolis och rättsvårdande myndigheter kraftigt förstärkas. Åtgärder kan då inriktpå att ha polisiär närvaro i varje kommun och i varje stadsdel i de stora städedygnet runt, att korta ner handläggningstiderna i domstolarna och hos de övrigarättsvårdande myndigheterna, att säkra de mindre tingsrätternas existens och atge kriminalvården resurser för att förhindra återfall i brott.Allmänt sett bör dock ett moratorium för realt ökade anslag till statligamyndigheter införas.Extra resurser skall tillföras och allmännasamlingslokaler/mötesplatser samt av det statliga kulturanslagetöronmärkas till kultur för barn och ungdom.Inriktningen måste vara att skapa goda möjligheter för tillväxt och utvecklingbåde i städer och på landsbygden. En regional utveckling i hela landet börunderstödjas. En förutsättning för att skapa livskraftiga miljöer är att det fien grundläggande samhällsservice i hela landet.Ett decentraliserat och solidariskt samhälle kräver ett väl utbyggt väg- ochjärnvägsnät. En satsning bör ske på en upprustning av vägnätet. Inte minst är dmindre vägarna betydelsefulla för de boende och för industrin.Ytterligare medel skall satsas på att underlätta svenska företags export av varoch tjänster med hög miljöprestanda. Medel föreslås omfördelas frånramanslaget för stöd till lokala investeringsprogram.Regeringens budgetförslag löser inte, trots ökade skatteintäkter, de kortsiktigproblem som finns i många kommuner och landsting. De ökade skatteintäkternafördelas inte lika över landet. Visserligen kompenserar utjämningssystemet endel men i kombination med befolkningsminskning sjunker flera kommuners ochlandstings ekonomiska bas . Regeringen gör inget för attåtgärda dessa strukturella problem. Såväl en omfördelning mellan kommunernaoch landstingen som ett tillskott i form av ökade statsbidrag krävs. Utskotteterinra om att förutsåg problemen med att finansiera vården ochomsorgen redan under förra och därför träffade en överenskommelsemed regeringen. Man bör nu gå vidare med nya strukturella förändringar ochdärför genomföra reformer riktade till bl.a. barnfamiljer och pensionärer.Reformerna ger kommunerna ökade skatteintäkter varför statsbidragen kanminskas i motsvarande mån.Vissa statliga företag bör säljas och inkomsterna bör användas till att amorterstatsskulden. Utskottet ställer sig bakom en försäljningsnivå som överstigerregeringens med . Detta kan innebära att enskilda apoteksamt sådana statligt ägda bolag som , , MeritaNordbanken ochVasakronan avyttras.Nivån på det av utskottet föreslagna utgiftstaket för staten under de tre närmaefterföljande åren sammanfaller med regeringens förslag. Utskottet föreslår doclikhet med , en något högre budgeteringsmarginal, vilket framgår aföljande sammanställning.Utskottets och förslag till utgiftstak för staten 2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Regeringens förslag till utgiftstak765,0790,0814,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-0,3-3,5-5,7Ändrad budgeteringsmarginal+0,3+3,5+5,7Utgiftstak för staten enligt (c)765,0790,0814,0¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntor.I följande tabell visas utskottets förslag till fördelning på utgiftsområden.Utskottets förslag överensstämmer med det av framlagda förslageti motion Fi211.Tabell. Utskottets och förslag till utgiftsramar m.m. för budget2000Belopp i miljoner kronorFörändringar i förhållande till regeringens förslag0Utskottet ställer sig således bakom de förslag som framförs iCenterpartiets partimotioner Fi211 yrkandena 3 och 11 samt Sk324yrkandena 1-6, 9-12, 16-24, 26 och 27.Motionerna Sk323 (c) och T465 (c) yrkandena 1 och 2 får anses tillgodosedda.Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2 som ej tillstyrks i dettaavsnitt.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande budgetförslagen för år 2000att riksdagena) om utgiftstak för staten ,= utskottet,b) om beräkningen av de offentliga utgifterna ,= utskottet,c) med bifall till motion 1999/2000:Fi211 yrkande 11 och med anledningav proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 6 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 23 (c) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,d) om förändringar av anslagsbehållningar för ,= utskottet,e) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt beräkningen av överföring av medel från AP-fonden för ,= utskottet,f) med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkandena 2-4 och med avslagpå proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkandena 22-25, alla i denna del, godkänner vad utskottet anfört ominkomstskatten för ,g) med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 5 avslår proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 38 idenna del om det fasta beloppet vid beskattningen avförvärvsinkomster,h) om utvidgade reserveringsmöjligheter,= utskottet,i) om befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav,= utskottet,j) med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 6 och med anledningav motion 1999/2000:T465 yrkande 2 avslår proposition 1999/2000:1Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkandena 31-35, alla i dennadel, och godkänner vad utskottet anfört om förändrade avgiftsnivåer försocialavgifter m.m.,k) om underlaget för fastighetsskatt vid taxering,= utskottet,l) med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 26 avslår proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 37 idenna del om fastighetsskatt m.m. 2000,m) med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkandena 18-21 och 23 ochmed anledning av motion 1999/2000:T465 yrkande 1 avslår proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkandena 27 och28, båda i denna del, och godkänner vad utskottet anfört omskatteväxling,n) om fordonsskatt för tunga bussar,= utskottet,o) om lättnad i beskattningen av miljövänliga bilar,= utskottet,p) med bifall till motion 1999/2000:Fi211 yrkande 3 och med anledningav proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 5 godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt det med reservation 23 (c) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,q) dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkandena 1 och 17 somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförs omskattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om skatt påhushållsnära tjänster,dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk323 och 1999/2000: Sk324yrkande 10 som sin mening ger regeringen till känna vad i motionernaanförs om reavinstbeskattning av fastigheter,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om yrkesfiske,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om särskild skatt påvinstandelar,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 27 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om fastighetsskatten iattraktiva områden,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkandena 9 och 22 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförs om indu- strinsoch jordbrukets energibeskattning,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk324 yrkande 24 som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförs om miljöskatt påinrikesflyg,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagnamotionsyrkanden,24. Budgetförslagen för (mom. 10) (fp)() anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.5.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 4.1.28Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten bort ha följandelydelse:Budgetpolitikens inriktning - inkomsternas och utgifternas omfattningEnligt utskottets mening måste budgetpolitiken inriktas mot att skapaförutsättningar för en långsiktigt god tillväxt, sysselsättning ochföretagande, göra statsfinanserna mindre konjunkturkänsliga samt ökafriheten genom avregleringar. Genom en sådan politik skapas en störretilltro till den enskilde, fler valmöjligheter, ett bättre företagsklimat,större ansvarstagande för kommande generationer och mersolidaritet med människor inom och utom vårt land.En sådan politik är bättre både ur tillväxt- och fördelningssynpunkt varför denkraftigt skiljer sig från den nuvarande regeringens. Bland annat föreslårutskottet flera strukturreformer för att sänka det rekordhöga skattetryckförbättra företagsklimatet och arbetsmarknaden. Genom en nationellhandlingsplan skall kunna bli ett första rangens företagarland.Handlingsplanen bör bestå av en marginalskattereform, sänktaarbetsgivaravgifter, billigare hushållsnära tjänster, en ökad avbetalning påstatsskulden, fortsatt sparande på utgifterna, ett förbättrat företagsklimat ocmoderniserade arbetsmarknadslagar samt en ökad globalisering och frihandel.Utskottet anser att detta är riktiga prioriteringar och tillstyrker därförFolkpartiet liberalernas budgetalternativ.De föreslagna skattesänkningarna beräknas uppgå till närmare 28,5 miljarderkronor .