bet · GM01UbU7 · 1999-03-11 00:00:00 — att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om krav påutbildning för bibliotekarier.1998/99:T818 av m.fl. (m) vari yrkas5. att hos regeringen begär förslag tillmedialab i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:N228 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av fortsattsvenskt deltagande i den internationellafusionsforskningen.1998/99:N330 av m.fl. (kd) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbildning ochkompetensutveckling samt behovet av inriktning påföretagande och entreprenörskap i utbildningen.1998/99:A214 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en dörr tillutbildning,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kompetenslyft inomskola, vård och omsorg. InledningI detta betänkande behandlar utskottet sådanamotioner från allmänna motionstiden som rörhögskolan och som inte har samband med budgeten förår 1999. Yrkanden om tillkännagivanden röranderesurser behandlas dock i utskottets betänkande1998/99:UbU4, yrkanden om distansutbildning ibetänkande 1998/99:UbU5 och yrkanden om jämställdheti betänkande 1998/99:UbU6. Flertalet yrkanden ingåri parti- och kommittémotioner.Utskottet tar först upp ett antal övergripandefrågor. Därefter behandlas i tur och ordning frågorom institutionell organisation, allmännaforskningsfrågor, forskning och utbildning inomvissa områden, lokalisering av viss utbildningoch/eller forskning, lärarna och pedagogiken ihögskolan, studieorganisatoriska frågor,tillträdesfrågor, studentfrågor i övrigt samt tillsist vissa övriga frågor.1 Övergripande frågorModerata samlingspartiet framhåller i motion1998/99:Sk310 att ett expansivt företagande måstestödjas av ett utbildningsväsende och av enforskning av absolut högsta klass. harenligt motionärerna problem i bådahänseendena. I motionen presenterar de enreformstrategi för utbildnings- ochforskningsområdet (yrk. 20 och 21).Morgondagens företagande kommer att kräva mer avkunskap hos medarbetarna, och kraven kommer attförändras under arbetslivets gång. Reform- strateginbör innehålla bl.a. följande element. Utbildningenmåste tillgodose mer varierande krav än ,vilket bäst sker genom att utbildningsväsendetöppnas också för andra än de offentligautbildningsinstitutionerna. Delar avgymnasieutbildningen bör integreras i företagen.Kraven på högsta möjliga kvalitet och insikten allmänutbildning inte nödvändigtvis är vadSverige just nu mest behöver leder till en annanutbyggnadsstrategi än den Socialdemokraterna följer.Universitet och högskolor bör utvecklas i olikariktningar och få ökad självständighet. Tekniskutbildning på skilda nivåer och kvalificeradeftergymnasial utbildning i samarbete med företagbör prioriteras framför en utbildningsexpansion fördess egen skull. Livslångt lärande kan inte planerasfram av staten, utan det gäller att i stället skapaförutsättningar för andra att möta behoven. Ettsystem med personliga utbildningskonton är enattraktiv framtidsväg, som skulle kunna förenas medett system varigenom det offentliga stödet tilleftergymnasial utbildning överförs frånproducenterna till studenterna.Det behövs enligt motionärerna en nyforskningspolitik som bidrar till vårt landsväxtkraft. Element i en sådan är ett starkt statligtengagemang men också en nära samverkan medföretagen. Det måste ges utrymme för att odla deunika begåvningarna. Barriärerna mellan denakademiska forskningen och företagen måste brytas.Man bör utnyttja erfarenheter från andra länder avhur relationer mellan industri och akademi kanarrangeras. Det kaliforniska CONNECT-programmetlyfts fram som exempel. Den akademiska utbildningen,oavsett inriktning, bör ges en entreprenöriellinriktning. Kunskap måste kunna kommersialiseras, iegen eller andras regi.I motion 1998/99:Ub424 påpekas attutbildnings- och forskningssystemen aldrig kan sesisolerade från resten av samhället. Företagsklimat,skatter, lönebildning, socialförsäkringar,arbetsmarknadsregleringar och själva synen påkunskap, lärande, ansvarstagande och individuellutveckling är alla en del av kunskapsmiljön.Tillkortakommanden i någon av dessa delar kan intekompenseras av aldrig så goda insatser i de andra,framhåller motionärerna (yrk. Fördelningen avresurser till högskolor och universitet skall styrasav efterfrågan och kvalitet i stället för attregeringen exakt fördelar ett antal studieplatser(yrk. En långsiktig forskningspolitikförespråkas, som bygger på att forskningen står frifrån statsmakterna, att dess resurser stärks, attdess finansiering blir mer mångfaldig, attresurserna koncentreras, att det finns genomtänktakvalitetsmål som regelbundet följs upp, attforskningens kvalitet sätts i fokus, att man satsarpå det nydanande och excellenta, att man inriktarsig på internationellt samarbete, attgrundforskningen ges ökat svängrum samt attkunnandet korsas mellan olika forsknings- ochsamhällsfält (yrk. 11).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen behandlade i stort sett likalydandeyrkanden vid föregående och avslog dessa(bet. 1997/98:UbU12 s. 7). Liksom då instämmerutskottet i det som sägs i motion 1998/99:Ub424yrkande 1, men anser inte att ett tillkännagivande ienlighet med yrkandet skulle ge någon anvisning omhur regeringen bör förändra sin verksamhet. När detgäller kriterier för fördelningen av resurser tillgrundläggande högskoleutbildning vill utskottethänvisa till sitt senaste budgetbetänkande omutgiftsområde 16. Där förs ett resonemang ommöjligheterna att lägga kvalitet och studenternasefterfrågan till grund för att bestämma anslagensstorlek ett visst budgetår (bet. 1998/99:UbU1 s.44). Utskottet vill tillägga att påregeringens förslag har beslutat om anslagen till deolika lärosätena. Regeringen har i sitt beslut omutbildningsuppdrag till de olika lärosätena angettmål för antalet helårsstudenter totalt inomrespektive lärosäte och för antalet helårsstudenterinom de naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdena där. Anslagsbeloppen harberäknats så att det skall vara möjligt att nå dessamål. Om studenterna inte skulle efterfrågautbildning vid något lärosäte i tillräckligutsträckning för att lärosätet skall kunna nå målen,återspeglas detta i den ersättning som lärosätet iefterhand får för faktiskt genomförd verksamhet.Frågorna kring den långsiktiga forskningspolitikenbehandlas lämpligen i samband med regeringensforskningspropositioner. En sådan kan enligt vadutskottet erfarit väntas bli framlagd under nästariksmöte.Samverkan mellan högskolan och det omgivandesamhället tas upp i fem motioner.Moderata samlingspartiet hävdar i motion1998/99:Sk670 att behöver ökat samarbetemellan universitet och företag, översyn av rättentill forskningsresultaten i syfte att ökamotivationen för kommersialisering, starkaresatsning på teknikparkerna vid universitet ochhögskolor, snabbare digitalisering av Patent- ochregistreringsverkets enorma kunskapsbas, bättreanvändning av systemet med tekniska attachéer ochkvalificerad ungdomsutbildning, högskoleutbildningoch yrkesutbildning (yrk. 3).Kristdemokraterna önskar enligt motionerna1998/99:Ub447 och 1998/99: Ub483 en utvärdering avhur högskolorna har förvaltat den s.k. tredjeuppgiften (yrk. 3 resp. yrk. 6).Centerpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub453 attkontakterna mellan högskolorna, näringslivet ochandra verksamheter i samhället måste utvecklas.Regeringen bör enligt motionärerna ta initiativ tillatt stödja utvecklingen av s.k. arbetslivscentrer(yrk. 12).I motion 1998/99:Ub408 (m) sägs att kopplingenmellan universitet och industri skulle kunna stärkasbl.a. genom adjungerade professorer,industridoktorander och kombinationstjänster förforskare. Motionären önskar en utredning av hurdetta skall utformas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Genom riksdagsbeslut infördes ihögskolelagen (1992:1434) en tredje uppgift förlärosätena, utöver uppgifterna att bedrivautbildning samt forskning och utvecklingsarbete(prop. 1996/97:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 100).Den tredje uppgiften är att "samverka med detomgivande samhället och informera om sin verksamhet"(1 kap. 2 §, ändr. Ändringen trädde ikraft . Regeringen har iregleringsbreven föreskrivitatt lärosätena skall redovisa sina handlingsplanerför den tredje uppgiften. I regleringsbrevet för år1999 åläggs dem att tillRegeringskansliet redovisa vilka åtgärder somvidtagits och vilka satsningar som gjorts medanledning av handlingsprogrammet. Lärosätena skallkommentera väsentliga avvikelser och ändringar ochuppdateringar av själva handlingsprogrammet. När treår har gått från införandet av tredje uppgiftenkommer det således att finnas ett underlag för attbedöma om en närmare utvärdering är behövlig.Utskottet har också noterat att kommittén Forskning2000 framfört flera förslag som rör samverkan mellanuniversitet och högskolor och samhället i övrigt,bl.a. ett förslag om ändring av högskolelagensbestämmelse om tredje uppgiften (Forskningspolitik,SOU 1998:128). Remissbehandlingen av kommitténsförslag har avslutats, och en proposition omforskningens framtida organisation har aviseratstill längre fram i vår. Regeringensställningstagande till utredningens förslag bör inteföregripas.Utskottet anser mot bakgrund av vad som här harsagts att inte bör göra någratillkännagivanden i enlighet med motionsyrkandena. Isammanhanget har utskottet noterat attutbildningsministern i en interpellationsdebatt den26 januari har förklarat att han inte avser attföreslå någon ändring av högskolelagens bestämmelseom tredje uppgiften.Moderata samlingspartiet och förespråkari motionerna 1998/99: Ub424 (m) och 1998/99:Ub803(fp) fler högskolor i privaträttslig form (yrk. 6).Enligt är erfarenheterna avprivatiseringen av ochHögskolan i goda. Kvalitetsskäl ochbehovet av större utrymme för motvikter till enallomfattande stat motiverar att fler statligahögskolor bör få möjlighet att övergå tillfristående form.I motion framhålls behovet av flerstudieplatser, något som kan skapas genom att detetableras fler fristående högskolor. Därigenomskulle , enligt motionärerna, få en sundarekonkurrens inom utbildningssektorn.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Motsvarande förslag har behandlats och avslagitsvid de två senaste riksmötena (bet. 1996/97:UbU9 ochbet. 1997/98:UbU12). Liksom villutskottet påminna om att privatiseringen av Chalmerstekniska högskola och varförknippad med ett stort kapitaltillskott från deavvecklade löntagarfonderna. Behovet avkapitaltillskott vid ytterligare privatiseringar avstatliga högskolor berörs inte i någon avmotionerna. Möjligheterna att erbjuda flerutbildningsplatser begränsas inte av antaletlärosäten, utan främst av att statens ekonomiskaresurser är begränsade och av svårigheter attrekrytera tillräckligt antal väl kvalificeradelärare. Utbildningen vid de två privatiseradehögskolorna finansieras med statsbidrag och kostarstaten lika mycket som motsvarande utbildning vidstatliga högskolor.Idéer om inrättande av ett oberoendeackrediteringsinstitut inom den högre utbildningensområde förs fram av i motion1998/99: Ub483 (yrk. 4) och av i motion1998/99:Ub803 (yrk. Båda partierna hänvisar tillerfarenheter från andra länder. EnligtKristdemokraterna skulle ett sådant institut ha tilluppgift att utifrån fastställda kriterier utvärderakvaliteten på universitet och högskolor ochtillhandahålla en "varudeklaration" för var och enav dem, alternativt fastställa en lägsta kvalitetsom medger ackreditering. De menar att idén börutredas. anser inte att Högskoleverketsgranskning av lärosätenas kvalitetsarbete ärtillräcklig. Det är en rättighet för studenterna iSverige att veta vilken kvalitet deras utbildninghåller i jämförelse med övriga lärosäten i landet,skriver motionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.Ett liknande förslag behandlades av vidföregående och avslogs då (bet.1997/98:UbU12). I uppgifter ingårbl.a. att följa upp och utvärdera utbildningen,forskningen och det konstnärliga utvecklingsarbetetinom högskolan och att sammanfatta och publiceraresultaten av sitt arbete med uppföljning,utvärdering och tillsyn. Verket skall också stödjaoch främja arbetet vid universitet och högskolor medatt förbättra verksamhetens kvalitet. Det senaresker inte minst genom att verket regelbundetgranskar kvalitetsarbetet vid de olika lärosätena.Resultatet av granskningarna publiceras i verketsrapportserie. har samtligastatliga lärosäten samt stiftelsehögskolornaChalmers tekniska högskola och på detta sätt. planeras en andra omgångav sådana granskningar. genomförockså nationella utvärderingar av kvaliteten iutbildningen på olika områden. Det sker bl.a. närverket skall pröva ansökningar från statligahögskolor om rätt att utfärda vissa examina elleryttra sig till regeringen över motsvarandeansökningar från enskilda utbildningsanordnare.Genomförandet av verkets granskningar ochpubliceringen av resultaten har enligt utskottetsuppfattning stort värde för att stimulera lärosätenatill fortlöpande ansträngningar att förbättrakvaliteten i sin verksamhet. Ett av regeringens målför utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning - deklarerat senast ibudgetpropositionen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 s.18) - är att erbjuda utbildning av hög och likvärdigkvalitet vid universitet och högskolor i hela landetoch därmed bidra till en regionalt balanseradutveckling. Utskottet ställer sig bakom denmålsättningen. Ett ackrediteringssystem som syftartill att rangordna lärosäten till ledning förstudenternas studieval skulle enligt utskottetsmening inte främja detta mål utan tvärtom motverkadet. Den kvalitetsgranskning som är nödvändig föratt garantera att verksamheten vid universitet ochhögskolor håller en god kvalitet sker genomHögskoleverket. Utskottet ser inte någon vinst medatt bryta ut den uppgiften från verket.Den centrala styrningen av högskolan tas upp avKristdemokraterna i motion 1998/99:Ub483 yrkande 1.Motionärerna begär ett tillkännagivande av riksdagenatt det enda som skall fastställas på central nivånär det gäller antagningen till högskolan är krav påmångfald och jämställdhet. I övrigt är statensviktigaste uppgift i sammanhanget att garanterakvalitet och effektivitet i högskolesystemet somhelhet, avgiftsfrihet i utbildningen och att detfinns ett tillräckligt utbildningsutbud.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande har avslagits av vidde två senaste riksmötena (bet. 1996/97:UbU9 och1997/98:UbU12). Utskottet har inte funnit anledningatt ändra sitt ställningstagande utan hänvisar tillvad som anförts vid tidigare behandling.Kristdemokraterna framför i motion 1998/99:Ub483också på nytt förslag om att styrelseordförande ihögskolan skall utses av högskolans styrelse ochinte av regeringen (yrk. Den gällande ordningen,att regeringen utser styrelseordförande, lederenligt motionärerna till att villkoren försjälvständig forskning och högre utbildning iSverige äventyras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen tog ställning till denna fråga ibetänkandet med anledning av propositionen omhögskolans ledning, lärare och organisation (prop.1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. Det dåaktuella yrkandet från avslogs.Motionärerna har inte fört fram några nya argumentsom skulle föranleda utskottet att ändrauppfattning. Utskottet anser att den nuvarandeordningen är tillfredsställande.Den sociala snedrekryteringen till högskolan tasupp i två motioner.Kristdemokraterna begär i motion 1998/99:Ub483 etttillkännagivande om åtgärder mot dennasnedrekrytering, som enligt deras mening innebär enminskad mångfald och dynamik i utbildningen och ettstort resursslöseri. De pekar på att det är igrundskolan som man effektivast kan ökaförutsättningarna för en större rekrytering tillhögskolan av studenter från hem med svagstudietradition, men de anser att mycket kan görasäven inom högskolan. Man kan öka antaletstudieplatser, men det förutsätter att kvaliteten påutbildningen bibehålls, annars gör man studenternaen björntjänst. Det nuvarande studiestödet bidrarockså till den sociala snedrekryteringen (yrk. 16).I motion 1998/99:Ub427 (s) begärs en utredning omden sociala snedrekryteringen. Även dessa motionärerpåpekar att problemet inte kan lösas med åtgärderenbart inom den högre utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet har samma uppfattning som motionärerna omden sociala snedrekryteringens negativa betydelseoch om att förhållanden i skolsystemet spelar enviktig roll i sammanhanget. Att studiestödssystemetsutformning har betydelse för den socialasnedrekryteringen bestrids inte av någon. Av eninterpellationsdebatt med utbildningsministern den26 januari framgår att detta är ett viktigtmotiv i regeringens överväganden om ett framtidastudie- stödssystem. När det gäller skolsystemetsbetydelse för elevernas val av högskoleutbildninghar regeringen i den senaste budgetpropositionenredovisat följande (prop. 1998/99:1 utg.omr. Alla nationella och specialutformade program igymnasieskolan ger numera grundläggande behörighettill högskoleutbildning. Intresset förhögskolestudier bland elever från studieovana hemtenderar enligt SCB att öka bland gymnasieelever.Under de närmaste åren minskar ungdomskullarnakraftigt, som högskolan befinner sig understark - enligt alltför snabb -utbyggnad.2 Institutionell organisationFörslag om nya universitet förs fram i tre motioner.Enligt motion 1998/99:Ub401 (m) bör Södertörnshögskola och utvecklas tilluniversitet. är enligt motion1998/99:Ub429 (s) väl kvalificerad att bliuniversitet. Möjligheterna att inrätta ett nytt"nätverksuniversitet" i bör enligtmotion 1998/99:Ub405 (m) utredas.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen godkände en ny ordning föratt göra högskolor till universitet (prop. 1996/97:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Den innebär attregeringen, efter en kvalitativ prövning genomHögskoleverket, beslutar om en högskola som ansöktdärom skall ges benämningen universitet. Utskottethar erfarit att i december 1998har gjort en sådan ansökan, som alltså nu är underprövning i vederbörlig ordning. Regeringen framhölli den senaste budgetpropositionen att dess beslutatt tilldela högskolorna i , ochÖrebro benämningen universitet, liksom det framtidabeslutet om samma sak beträffande ,innebär ett åtagande av regeringen för en framtidaresurstillväxt vid dessa lärosäten som stärkerkvaliteten såväl av utbildning som forskning (prop.1998/99:1 utg.omr. 16 s. 105). Frågan om omvandlingav ytterligare högskolor till universitet måstebetraktas också i ett budgetperspektiv. När detgäller frågan om ett "nätverksuniversitet" iVästsverige framgår det av motionen att ett sådantkoncept redan diskuterats och idémässigt utvecklatsi samarbete mellan lärosätena och näringslivet iregionen. Utskottet ser ingen anledning förriksdagen att ta initiativ i frågan.Enligt motion 1998/99:Ub403 (m) bör allahögskoleutbildningar i tillföras dennystartade högskola.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Lunds universitet har bedrivit enomfattande verksamhet i . Efter beslutet attinrätta en ny högskola i har frågan om vilkaav verksamheter i som bordetillföras den nya högskolan diskuterats inom enorganisationskommitté. Den kom bl.a. fram till attde konstnärliga utbildningarna vid (, ochKonsthögskolan), som bedriver sin verksamhet iMalmö, skulle fortsätta att tillhöra Lundsuniversitet. Regeringen, som deladeorganisationskommitténs uppfattning, presenteradesina förslag i budgetpropositionen för ochfick godkännande (prop. 1997/98:1utg.omr. 16 s. 80 f., bet. UbU1, rskr. 108).Utskottet ser ingen anledning att nuändrar sitt ställningstagande.En utredning om tillskapande av enuniversitetsfilial i , knuten till det nyaÖrebro universitet, begärs i motion 1998/99:Ub419(v). Motionärerna påpekar att det iKarlskoga-Degerfors-området finns en stornaturvetenskaplig-teknisk kompetens, som skullekunna utnyttjas för att förstärka den sidan av detnya , som det skulle bidratill en positiv utveckling i hela länet ochförhindra fortsatt utflyttning.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Riksdagen har inte underlag för att bedöma om justdet som motionärerna förespråkar är det mestadekvata sättet att förse medkompetens på de naturvetenskapliga och tekniskaområdena. Det är enligt utskottets mening ett ansvarför styrelsen för att på bästasätt utnyttja de resurser av olika slag som finns iÖrebro med omnejd.3 Allmänna forskningsfrågorModerata samlingspartiet framför i motion1998/99:Ub424 synpunkter på forskningens frihet(yrk. Mångfald och oberoende är enligtmotionärerna nödvändiga förutsättningar förforskningens utveckling. I stället har regeringenökat den politiska styrningen av forskningen. Denfrämsta kompetensen att prioritera och väljaforskningsområden finns i forskarvärlden, inte blandpolitiker eller generaldirektörer, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Ett likadant yrkande behandlades vid föregåenderiksmöte (bet. 1997/98: UbU12 s. 25). Utskottethänvisade då till stadgandet i 1 kap. 6 §högskolelagen (1992:1434) och till de av riksdagengodkända riktlinjerna för forskningspolitiken, bl.a.att övergripande forskningspolitiska beslut skallfattas av statsmakterna, medan organ med sakkunskapinom berörda områden beslutar om närmaremedelsfördelning och verksamhet. UtredningenForskning 2000 har lagt fram förslagom bl.a. avskaffande av de s.k. sektors- organ somfördelar medel för forskning inom olikasamhällssektorer (Forskningspolitik, SOU 1998:128).Som nämnts ovan har regeringen aviserat att enproposition om forskningens organisation avses bliframlagd under våren.Statens ansvar för grundforskningen lyfts fram avModerata samlingspartiet i motion 1998/99:UbU424(yrk. Enligt motionärerna har regeringensbesparingar på forskningsrådens anslag lett till enskadlig balansförskjutning mellan grundforskningenoch den strategiska forskningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Även på denna punkt behandlades ett likadantyrkande vid förra , varvid utskottetförklarade sig dela motionärernas uppfattning attstaten har ett särskilt ansvar för grundforskningoch inomvetenskapligt motiverad forskning (bet.1997/98:UbU12). Den uppfattningen står utskottetkvar vid. Frågan om hur forskningen skallorganiseras kommer som nämnts att tas upp i enaviserad proposition. Medelsfördelningen på ettövergripande plan bestäms när tarställning till regeringens budgetpropositioner.I samma motion, 1998/99:Ub424, tar Moderatasamlingspartiet upp några frågor om friståendeforskningsfinansiärer. Kraftfulla sådana finansiärerär vad behöver för att få denhöjning av forskningens kvalitet som krävs, ansermotionärerna (yrk. De före detta friståendeforskningsstiftelserna måste återfå sin tidigareroll och staten sluta att använda deras medel sombudgetregulator (yrk. Korsrepresentationen somregeringen har skapat mellan de statligaforskningsråden och stiftelsernas styrelserkritiseras.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Vid föregående behandlades även tvåmotsvarande yrkanden (bet. 1997/98:UbU12). Utskottethänvisade då till det pågående arbetet i Forskning2000. I utredningens betänkande, som föreligger,tas bl.a. stiftelsernas relation till statsmakternaupp. bör inte nu föregripa regeringensförslag med anledning av utredningens betänkande.Vänsterpartiet, och Miljöpartiettar i var sin motion upp vissa frågor omforskarutbildningen.I motion 1998/99:Ub478 (v) begärs en översyn av deforskarstuderandes totala arbetssituation ochkonsekvenserna av de av riksdagenbeslutade förändringarna då det gäller antagningentill forskarutbildningen. Motionärerna vill attutredningen skall omfatta frågor som rördoktorandernas inflytande över den egnaarbetssituationen, relationen mellan handledare ochdoktorand, forskningsmiljöer, möjligheten attöverklaga tillsättningsärenden, den postdoktoralasituationen och jämställdheten.Enligt motion 1998/99:Ub447 (kd) behövs en samladkartläggning av dagens forskarutbildning.