bet · GM01BoU4 · 1999-02-18 00:00:00 — nu med anslutning till motion1998/99:Bo507 (c) yrkandena 2, 3, 5, 9, 11, 12 och15 anfört om framtidens stadsbyggande bör riksdagensom sin mening ge regeringen till kännadels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande riktlinjer för framtidensstadsbyggandeatt med anledning av motion 1998/99:Bo507 yrkandena2, 3, 5, 9, 11, 12 och 15 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. Byggande och boende i skärgården(mom. 13)(), (), IngaBerggren (m), (), RigmorAhlstedt (c), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet delar" och på s. 15 slutar med"nu anförda" bort ha följande lydelse:Våra kuster och skärgårdsområden är en mycketvärdefull naturresurs. För att den skall förblidetta även fordras att den vårdas ochbevaras. En tillräckligt stor bofast befolkning ärett absolut villkor för att garantera detta. Enlevande skärgård förutsätter att de fastboende gessådana villkor att de kan fortsätta att leva och bodär . tvingas utskottetkonstatera att möjligheterna och förutsättningarnaför de fastboende har försämrats kraftigt i olikaavseenden . Traditionella kust- ochskärgårdsnäringar som fiske och jordbruk har alltsvårare att bära sina egna kostnader, med minskadearbetstillfällen som följd.Samtidigt som de traditionella näringarna minskar iomfattning har det visat sig svårt att ersätta demmed andra lämpliga näringar. Till detta bidrar enrad faktorer. En faktor som i inte ringautsträckning medverkat till att försvåra en omdaningav näringslivet är de regler för byggande och boendesom gäller. För stora delar av vårakustområden är de restriktioner som satts upp förbyggandet så omfattande att det är näst intillomöjligt att göra nödvändiga utbyggnader m.m.Exempel på en situation där byggreglerna kan hindraett fortsatt fastboende är vid generationsväxlingdär den yngre generationen inte får tillstånd attbygga ytterligare en bostad på t.ex. familjegården.På samma sätt kan en turistsatsning stoppas ellerförsvåras av att byggandet av några mindre stugoravsedda för uthyrning inte tillåts.Vad som fordras är enligt utskottets mening enförenkling och samordning av de regler som styrbyggande och boende i skärgården och längs vårakuster. Det innebär att onödiga regler bör tas bortsamtidigt som ansöknings- och prövningsförfarandet ide fall detta alls behövs görs enklare och snabbare.Vad utskottet nu med anslutning till motion1998/99:MJ406 (m) yrkande 3 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande byggande och boende iskärgårdenatt med anledning av motion 1998/99:MJ406 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Information och samråd införmarkarbeten (mom. 14)(), (), IngaBerggren (m), (), YvonneÅngström (fp), () och AnnaLilliehöök (m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Arbeten som" och slutar med "införmarkarbeten" bort ha följande lydelse:Vid grävarbeten på gator, torg och andra sådanaplatser påverkas ofta näringsidkarna i områdetnegativt. Det kan leda till förluster och andraavbräck som kan äventyra deras möjligheter tillfortsatt verksamhet. Särskilt utsatta är de mindreföretagarna. Det förekommer att berördanäringsidkare inte erhåller någon information införde arbeten som skall genomföras, eller att de integes tillräckliga möjligheter till samråd. Ett samrådkan vara av värde för hur tillgängligheten tilllokalerna skall ordnas samt för hur skyltning ochliknande åtgärder vidtas för att minskanäringsidkarnas avbräck. Samrådet kan också habetydelse för att en företagarvänlig tidpunkt förarbetena väljs. Samförståndslösningar torde vanligeninnebära fördelar också för kommunen eller andra somutför grävningsarbetena. Även om det många gångerförekommer att information lämnas och samråd skerbör det införas en laglig skyldighet att vidtasådana åtgärder i syfte att garantera attnäringsidkarna ges de bästa möjligheterna attminimera skadorna på sina företag. Skyldigheten börnaturligtvis inte omfatta brådskande arbeten ellersådana som genomförs endast ellerpå annat sätt är av mindre omfattning. mening bör regeringen för läggafram förslag till den lagstiftning som behövs föratt reglera en plikt till information och samråd ide nu behandlade situationerna. Vad utskottet nuanfört, med anledning av motionerna 1998/99:N326 (m,kd) yrkande 36 och 1998/99:N332 (fp) yrkande 12 ominformation och samråd inför markarbeten, börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande information och samråd införmarkarbetenatt med anledning av motionerna 1998/99:N326 yrkande36 och 1998/99:N332 yrkande 12 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Kvalitetsansvarig (mom. 15)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "När reglerna" och slutar med"kvalitetsansvarig avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att det var olyckligt attbenämningen kvalitetsansvarig infördes år 1994.Kritiken mot benämningen har fortsatt. Frånbyggbranschen, men även frånbyggnadsnämndshandläggare, har framförts attbenämningen är missvisande och uppfattas som etthinder för förståelsen av tillsyns- ochkontrollsystemet. Vidare anser de att benämningenbättre bör svara mot uppdragets art och därför bytastill t.ex. kontrollansvarig. har behandlatfrågan i en rapport (1997:9) men inte föreslagitnågon förändring. Utskottet anser dock att deframförda synpunkterna bör vinna beaktande och attregeringen därför bör återkomma till medförslag att ändra benämningen kvalitetsansvarig i 9kap. Alternativt bör kunna godtas att uppdragetför den kvalitetsansvarige förändras så attbenämningen blir relevant.Vad utskottet nu med anslutning till motion1998/99:Bo509 (v) yrkande 2 anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande kvalitetsansvarigatt med anledning av motion 1998/99:Bo509 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Ordningen för kvalitetsbestämningen(mom. 16)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet är" och slutar med "3avstyrks" bort ha följande lydelse:Kraven på bästa möjliga kvalitet när det gällertillgänglighet, materialval m.m. bestäms avbyggherren utifrån de egenskaper som PBL och annandärtill relaterad lagstiftning föreskriver.Kvalitetsbestämningen sker alltså endast genombyggherrens försorg. Det finns inget formelltkrav på byggherren att kontakta kommunen underprojekteringen. Kommunen ellerintresseorganisationer har därför ingen möjlighetatt bevaka kvalitetsintressen underkvalitetsbestämningsskedet. Kvalitetssäkringen bordekunna regleras efter en avvägning mellan allmännaoch enskilda intressen och beslutas t.ex. idetaljplan eller områdesbestämmelser. Tillseendet avatt största möjliga hänsyn tas vid bestämmandet avtillgänglighet och bästa möjliga kvalitet enligt dekrav som lagstiftningen föreskriver är ett sätt attundvika framtida merkostnader. Enligt utskottetsmening bör regeringen till återkomma medförslag till hur kvalitetsbestämmelserna skallsäkras, så att samhällets mål och riktlinjer för denframtida boendeplaneringen på bästa sätt kanuppfyllas. Vad utskottet nu anfört, med anledning avmotion 1998/99:Bo509 (v) yrkande 3 om ordningen förkvalitetsbestämningen vid byggande, bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande ordningen förkvalitetsbestämningenatt med anledning av motion 1998/99:Bo509 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. En miljöanpassning av trafiksystemen(mom. 17)(), () och HelenaHillar () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet har" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste ett helhetsgrepp taspå de frågor som gäller den fysiska planeringen ochtrafiken. Det är långt kvar innan trafiksystemen,särskilt i stadsmiljön, kan kallas miljöanpassade.Samhällsplaneringen är ett viktigt instrument sombl.a. bör inriktas på att skapa närhet mellanarbetsplats, bostad och service. De lokalaförsörjningssystemen måste alltså uppmärksammas. Påså sätt kan behovet av transporter minskas. Avsärskild vikt är att behovet av dagligvaror kantillgodoses inom varje bostadsområde.Transportsnålhet bör också vara en ledstjärna närdet gäller planeringen av industriområden.Trafikplaneringen utgår alltför ofta från bilismenskrav. Planeringen bör i stället utgå från attlösningarna skall gynna gående och cyklande. Vägaroch platser bör generellt utformas så att de blirpraktiska och säkra för dessa trafikantgrupper.Ambitionen skall vara att alla skall kunna leva medgod livskvalitet utan egen bil. Kollektivtrafikenskall således uppmuntras, och de miljöanpassadetransportmedlen skall upplevas som bekväma ochattraktiva. För industrins behov bör järnvägenutgöra grunden i transportnätet, kompletterat avkorta lastbilstransporter.De kommunikationssystem som utskottet förordarskall bygga på en insikt om behovet av enomställning mot ett hållbart samhälle. Arbetet medmiljöanpassningen av transportsystemen, särskilt istadsmiljön, måste intensifieras. Plan- ochbygglagens regler bör ses över för att dennalagstiftning bättre skall medverka till att nå måletför anpassning av trafiksystemen till ett hållbartsamhälle. Översynen bör bl.a. ha som inriktning attkommunerna skall åläggas att upprätta miljöanpassadetrafikplaner som visar hur kommunerna avser attklara sin del av de nationella miljömålen. Därutöverbör ges i uppdrag att aktivt stödjakommunernas planering för minskade och hållbaratransporter genom utbildning liksom på andra sätt.Forskningen om samhällsplanering förtransportminimering bör främjas. De nationellamiljömålen för trafiksektorn har enligt utskottet ensådan vikt att en utredning bör ges i uppdrag attföreslå åtgärder för hur dessa genomsamhällsplaneringsåtgärder i övrigt skall uppnås.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1998/99:Bo523 (v) om en miljöanpassning avtrafiksystemen som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande en miljöanpassning avtrafiksystemenatt med anledning av motion 1998/99:Bo523 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,15. Byggsektorns IT-utveckling (mom. 18)(), (), (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet delar" och på s. 18 slutar med"anses erforderligt" bort ha följande lydelse:IT kan användas för dokumentation av det befintligabyggnadsbeståndet och för att rationaliserabyggandet. Inte minst ur miljösynpunkt är dettavälkommet. En byggnad kan enkelt dokumenteras vadgäller material, konstruktionsmetoder o. dyl.Dokumentationen underlättar en framtidamiljöanpassning av byggnaden liksom återvinning avbyggavfall från den. Ett steg att nå detta mål äratt IT-användningen förbereds vad gäller allnybyggnation. Enligt utskottets mening finns skälsom talar för ett lagligt krav på att sådanaförberedelser görs. I vart fall kan det behövaövervägas att anpassa ROT-bidraget så attförberedelserna underlättas. Ett problem är att intenågon har en överblick av IT:s möjligheter inombyggbranschen. Utskottet anser att bör gesi uppdrag att utreda betydelsen av IT inombyggbranschen. Utredningen bör ha som inriktning attutarbeta förslag om hur IT-användningen kanförberedas, hur detta bör genomföras och ekonomisktkan uppmuntras. Vad utskottet nu anfört medanledning av motion 1998/99:T803 (v) yrkande 12 ombyggsektorns IT-utveckling bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande byggsektorns IT-utvecklingatt med anledning av motion 1998/99:T803 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. Länstillhörigheten för (mom. 19)(), (), IngaBerggren (m), (), RigmorAhlstedt (c), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Vid sin" och slutar med "av utskottet"bort ha följande lydelse:Den i samband med val genomfördafolkomröstningen visar att en klar majoritet av deboende i vill att kommunen skallingå i län. Den på detta sätt uttaladefolkviljan måste enligt utskottets mening också blihelt vägledande för regeringens beslut i fråga omlänstillhörigheten. Det bör därför uppdras åtregeringen att skyndsamt fatta ett beslut om attöverföra till län.Vad utskottet nu med bifall till motion1998/99:Bo302 (m, c, fp) anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande länstillhörigheten för Hebykommunatt med anledning av motion 1998/99:Bo302 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1. StormarknadsetableringarRigmor () anför:Det är väl känt att dagens stormarknader och andraexterna köpcentrum leder till en rad negativakonsekvenser. Några av de mest påtagliga nackdelarnaär:- ökad biltrafik med ökade luftföroreningar somföljd,-- försämrad tillgänglighet för konsumenter som intedisponerar bil,-- utarmade stadskärnor genom att centralt belägnabutiker m.m. konkurreras ut.-Enligt min mening är det tveksamt om de möjlighetersom finns att av t.ex. miljöskäl styraetableringen av externa köpcentrum är tillräckliga.Det finns därför anledning att hysa en viss oro förden framtida utvecklingen. Mot denna bakgrund fårdet förutsättas att regeringen liksom ansvarigamyndigheter noggrant följer utvecklingen när detgäller tillkomsten av nya köpcentrum och deraseffekter på miljön m.m. Inte minst ochlänsstyrelserna har ett ansvar för detta. Om detvisar sig erforderligt bör regeringen utan dröjsmålförelägga förslag till lagändringar ellerandra åtgärder för att komma till rätta medsituationen. Skulle så inte bli fallet är det minavsikt att återkomma till i frågan.2. Riktlinjer för framtidens stadsbyggandeSten (), (), YvonneÅngström (fp), () och AnnaLilliehöök (m) anför:Förslagen om hur framtidens stadsbyggande skallutformas bygger till en del på att statsmakternacentralt på olika sätt skall gripa in i denkommunala verksamheten. Vi delar inte dennauppfattning. Kommunerna bör i stället ges störrefrihet att utifrån de lokala förutsättningarna ochbehoven dra upp riktlinjerna för hur den egnakommunen skall utvecklas. Flera av de restriktionersom har pålagts kommunerna bör tas bort. Detgäller inte minst strandskyddsbestämmelserna. Som vitidigare hävdat bör utgångspunkten för strandskyddetvara den motsatta jämfört med vad som gäller. Detinnebär att byggande vid stränder och i strandnäralägen bör vara tillåtet om inte kommunen har bestämtannat. I den mån förhållandena motiverar det börsålunda kommunen ges möjlighet att genomdetaljplanläggning införa skydd mot ellerrestriktioner för bebyggelse längs våra stränder.3. En miljöanpassning av trafiksystemenRigmor () anför:Det är min bestämda uppfattning att etthelhetsgrepp måste tas när det gäller den fysiskaplaneringen och trafiken. Kommunerna måste i sinplanering ta större hänsyn till de effekter som nyaplaner ger på trafiksystemen. Strävan måste vara attminimera transporter med bil och andra mindremiljövänliga transportsätt. Det innebär attplaneringen måste utgå från närhet ochsamlokalisering så att transportvägar kortas.Samtidigt måste de gåendes och cyklisternas miljöförbättras. Det kan ske genom att planeringen ihögre grad utgår från dessa gruppers behov än vadsom är fallet.Även om invändningar kan riktas mot dentransportpolitik för en hållbar utveckling somriksdagen lade fast är den trots allt ettsteg i rätt riktning. Förutsättningarna för att fåett transportsystem som bättre svarar motmiljömässiga och andra krav har därför förbättrats.Samtidigt är detta naturligtvis inte tillräckligt.Det får därför förutsättas att regeringen liksomansvariga myndigheter verkar för att planering m.m.får en sådan inriktning att målet om en långsiktigthållbar transportsektor kan uppnås. Om det visar sigatt utvecklingen inte går i denna riktning är detmin avsikt att framgent aktualisera frågan iriksdagen.