bet · GM01KU15 · 1999-03-02 00:00:00 — Detta har varit en viktig faktor vidSveriges anslutning till EU, något som kommer tilluttryck i 10 kap. 5 § RF. Kommittén konstaterade atträtt till privatlivet regleras i artikel 8 ikonventionen och yttrandefriheten i artikel 10. Ikonventionen är dessa två fri- och rättigheterjämställda, och integritetsskyddet framstår enligtkommittén inte som i EG-direktivet som ettöverordnat intresse. Kommittén konstaterade vidareatt i sin tillämpning avkonventionen förklarat att yttrandefriheten utgör enav de viktigaste grunderna för ett demokratisktsamhälle. Skyddet för yttrandefriheten har enligtdomstolens avgöranden inte bara gällt journalistiskverksamhet eller litterärt eller konstnärligtskapande utan också politisk verksamhet ochkommersiella yttranden. Enligt kommittén måste detvara så att integritetsskyddsintresset integenerellt kan anses ta överyttrandefrihetsintresset, utan en avvägning måstegöras mellan dessa motstridande intressen i olikasammanhang. Kommittén anförde att EG-direktivet tillföljd härav inte kan anses ha den innebörden attyttrandefriheten inte får ges försteg framförskyddet för privatlivet i andra fall än de som ärspeciellt omnämnda i artikel 9 i direktivet.Även om artikel 10 i tillåterbegränsningar i yttrandefriheten inom ganska vidaramar, fanns det enligt kommittén inte skäl att troatt integritetsskyddet utanför journalistisk samtlitterär och konstnärlig verksamhet kan ges förstegframför yttrandefrihetsintresset på det generellasätt som skulle följa av direktivets avfattning.Kommittén anförde att konventionen fick ansesinnebära att man skall iaktta en sådanproportionalitetsprincip som utgör en del också avEG:s grundläggande rättsprinciper. Detta gäller ävenutanför journalistisk samt litterär och konstnärligverksamhet i inskränkt betydelse. Sammantaget fannsdet enligt kommittén alltså anledning att anse attmöjligheterna till undantag från direktivets regleri yttrandefrihetens intresse är vidare än vadordalagen i artikel 9 synes ge vid handen. Påmotsvarande sätt borde man se på kravet i artikel 9att undantagen skall vara "nödvändiga".Konstitutionsutskottets tidigare bedömningVid sin behandling av proposition 1997/98:44 ompersonuppgiftslagen hänvisade utskottet i sinbedömning av frågan om EG-direktivets förenlighetmed tryck- och yttrandefriheten enligt TF och YGLtill bl.a. överväganden när detgällde frågan om vilka undantagsmöjligheter somdirektivets artikel 9 ger jämförd med punkt 37 iingressen. Utskottet ville vidare erinra om att TFoch YGL innehåller bestämmelser om rättsligaprinciper som är av väsentlig betydelse för detsvenska statsskicket. Bestämmelsen i 10 kap. 5 § RFsom reglerar möjligheterna att överlåtabeslutanderätt till EG kunde inte anses öppnamöjlighet att överlåta beslutanderätt som väsentligtrubbar dessa principer utan samtidig ändring avgrundlag. Utskottet framhöll också attbeslutskompetens enligt 10 kap. 5 § endast kanöverlåtas så länge rättighetsskyddet inom EUmotsvarar regeringsformens och Europakonventionensrättighetsskydd.Utskottet delade regeringens och Mediekommitténsbedömning att artikel 9 i direktivet, jämförd medpunkt 37 i ingressen, skall uppfattas så attintegritetsskyddsintresset inte kan anses ta överyttrandefrihetsintresset, utan att en avvägningmåste göras. Sambandet med gavenligt utskottet vid handen att en sådan avvägningmåste vara möjlig även utanför journalistisk,litterär och konstnärlig verksamhet i inskränktbetydelse. Utskottet kunde härvid notera att Sverigei samband med direktivets antagande fått intaget iministerrådets protokoll att anser attbegreppet konstnärliga och litterära uttryck mersyftar på uttrycksmedlen än kommunikationensinnehåll och dess kvalitet.Utskottet hade vidare inget att invända mot attlagen skulle innehålla en uttrycklig erinran om attbestämmelser i lagen inte skall tillämpas om ensådan tillämpning skulle strida mot bestämmelsernaom tryck- och yttrandefrihet i TF eller YGL.Utskottet tillstyrkte också regeringens förslag attundantag skulle göras för sådan journalistisk,konstnärlig och litterär verksamhet som fallerutanför TF:s och YGL:s tillämpningsområde, dock ejnär det gäller den nya lagens bestämmelser omsäkerhetsåtgärder. I enlighet med det anfördaavstyrkte utskottet en motion med yrkande om attregeringens förslag i denna del skulle avslås.Särskilt om behandling av personuppgifter viaInternetDatainspektionens föreskrifterMedan datalagen ännu gällde utfärdadeDatainspektionen generella föreskrifter (DIFS1996:3) om protokollsregister hos kommuner ochlandsting. Föreskrifterna innebär att den kommun somhåller sig inom ramen för föreskrifterna får föraprotokollsregister utan särskilt tillstånd ellerutlandsmedgivande enligt 7 kap. 16 § sekretesslagen(1980:100). Protokollsregistren får, med undantagför vissa känsliga personuppgifter, innehållakungörelser eller kallelser till sammanträden samtjusterade protokoll. Enligt föreskrifterna fårpersonuppgifter ur sådana protokollsregister lämnasut till allmänheten via terminal eller via Interneteller motsvarande öppna nät. I föreskrifternaerinras om att ett utlämnande kan vara begränsatenligt sekretesslagen.Därutöver har Datainspektionen under hösten 1997utfärdat generella föreskrifter (1977:7) förpersonregister på webbsidor. Föreskrifterna innebäratt personregister för informationsändamål fårinrättas på webbsidor och göras tillgängliga påInternet utan särskilt tillstånd eller medgivande,om uppgifterna inte är känsliga enligt datalagen ochden enskilde har samtyckt till registreringen ochutlämnandet på kan i enlighet medövergångsbestämmelserna till personuppgiftslagenvara tillämpliga på behandlingar av personuppgiftersom sker även efter det att personuppgiftslagenträtt i kraft.Bestämmelser i personuppgiftslagenI personuppgiftslagen finns ingen särskild regleringsom tar sikte på behandling av personuppgifter viaInternet. Sådan behandling skall således bedömasutifrån samma regler som i övrigt gäller förbehandling av personuppgifter.I den mån en behandling av personuppgifter viaInternet begränsas till EES-området eller till ettland som anslutit sig till konventionom skydd för enskilda vid automatisk databehandlingav personuppgifter - och det inte är fråga omkänsliga personuppgifter - är en sådan behandlingtillåten i enlighet med vad som sägs i 10 §personuppgiftslagen. Behandlingen är i detta falltillåten om t.ex. den registrerade har lämnat sittsamtycke.En möjlighet som därutöver torde kunna bli aktuelli flera fall är vad som sägs under 10 § punkt f.Enligt denna bestämmelse är en behandling tillåtenom den är nödvändig för att ett ändamål skall kunnatillgodoses som rör ett berättigat intresse hos denpersonuppgiftsansvarige eller hos en sådan tredjeman till vilken personuppgifterna lämnas ut, omdetta intresse väger tyngre än den registreradesintresse av skydd mot kränkning av den personligaintegriteten.Om behandlingen av personuppgifter på Internetinnebär att uppgifterna sprids utanför EES-områdeteller till ett land som inte anslutit sig tillEuroparådets dataskyddskonvention blir de merrestriktiva reglerna om överföring avpersonuppgifter till tredje land tillämpliga. Enligt33 § är det förbjudet att till tredje land föra överpersonuppgifter som är under behandling. Förbudetgäller också överföring av personuppgifter förbehandling i tredje land.I 34 och 35 §§ föreskrivs om särskilda undantagfrån förbudet i 33 §. I den mån dessa särskildaundantag inte är för handen, krävs den registreradessamtycke för överföring av personuppgifter tilltredje land.De generella undantagen från personuppgiftslagen vidbehandlingen av personuppgifter för rent privatverksamhet (6 §) eller för journalistiskt arbeteeller konstnärligt eller litterärt skapande (7 §)kan också bli tillämpliga på sådan behandling somsker via Internet. Privat e-post som skickas viaInternet torde således undantas frånpersonuppgiftslagens tillämpning.Undantaget med hänsyn till offentlighetsprincipen (8§) är dock inte tillämpligt när det gällerbehandling av personuppgifter på Internet.Offentlighetsprincipens reglering i 2 kap. TFinnebär i fråga om elektroniska upptagningar endasten skyldighet att lämna ut en utskrift. Attmyndigheter lägger ut information på Internet ärsåledes inget inslag i myndighetens skyldighet atttillhandahålla allmänna handlingar enligt 2 kap. TF(se t.ex. bet. 1997/98:KU18 s. 28 f.). Regeringen har beslutat att enutredning skall tillsättas om en översyn avbestämmelserna i 2 kap. TF i syfte att vidgamöjligheterna för offentlighetsprincipenstillämpning i IT-samhället (dir. 1998:32).Regeringens uppdrag till DatainspektionenRegeringen har beslutat attuppdra åt Datainspektionen att närmare utredabehovet av att göra undantag från förbudet i 33 §personuppgiftslagen när det gäller dels överföringarav personuppgifter till tredje land från offentligtregister för att tillgodose kommuners intresse avatt sprida information, dels överföringar avpersonuppgifter till tredje land som typiskt inteinnebär några risker för de registrerade eller detannars mot bakgrund av allmänhetens intresse attsprida och inhämta information framstår somangeläget att undantag görs, särskilt i samband medbehandling av personuppgifter på t.ex. Internet.Datainspektionen skall också undersöka omavvikelser för dessa intressen bör göras i andraavseenden från reglerna i personuppgiftslagen.Enligt beslutet skall Datainspektionen också föreslåutformningen av föreskrifter om undantagen. Vidareskall Datainspektionen särskilt analysera hurförslagen förhåller sig till reglerna i EG-direktivet samt redovisa de ekonomiskakonsekvenserna av sina förslag. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 mars 1999.Datainspektionens rapport till regeringenI en rapport till regeringen den 1 mars 1999föreslår Datainspektionen att regeringen ipersonuppgiftsförordningen inför ett generelltundantag för harmlösa uppgifter. Enligt förslagetskall det utan hinder av förbudet i 33 §personuppgiftslagen mot överföring avpersonuppgifter till tredje land vara tillåtet förvar och en att behandla personuppgifter i löpandetext över Internet eller annat nät om det uppenbartsaknas risk för kränkning av den registreradespersonliga integritet.Därutöver föreslår Datainspektionen särskildaundantag för kommunernas information. Kommuner ochlandsting skall enligt förslaget få göra vissaprotokoll samt kungörelser, kallelser och uppgifterur diarier tillgängliga för allmänheten viaInternet. Uppgifter som direkt pekar ut andraenskilda personer än förtroendevalda skall som regelfå göras tillgängliga över Internet om det uppenbartsaknas risk för integritetskränkning.Datainspektionen påpekar att förslaget i huvudsakinnebär att den datalagspraxis som utvecklats kringkommunernas informationsspridning över Internetskall fortsätta att gälla.När det gäller statliga myndigheters informationöver internationella kommunikationsnätverk såsomInternet bör det enligt Datainspektionens bedömninglämpligen regleras i registerlagstiftning påmyndighetens område eller i myndighetensinstruktion.Vidare föreslår Datainspektionen att en regelinförs i personuppgiftsförordningen som gör detmöjligt att i löpande text omnämna en uppgift om attnågon har eller kan ha begått ett viss brott, om densom uppgiften avser själv på ett tydlig sätt haroffentliggjort uppgiften.Datainspektionen framhåller att förslagen ansluteri sak till den praxis för Internetanvändning sområdde före personuppgiftslagen och som fortfarandekan vara tillämplig övergångsvis. De innebär enligtinspektionen inga genomgripande förändringar utantorde kunna genomföras utan större tidsutdräkt.Datainspektionen anser det vara bättre attgenomföra andra förändringar. Dessa beror dock påfaktorer utanför Datainspektionensutredningsuppdrag, t.ex. dataskyddsdirektivetsframtida utformning och eventuella ändringar igrundlag.Utskottets bedömningI och med att personuppgiftslagen trädde i kraft den24 genomfördes i den svenskalagstiftningen och rådetsdirektiv /46/EG av om skyddför enskilda personer med avseende på behandling avpersonuppgifter och om det fria flödet av sådanauppgifter. Enligt artikel 32 i direktivet skallmedlemsstaterna sätta i kraft de lagar och andraförfattningar, som är nödvändiga för att följa dettadirektiv, senast efter dess antagande.Utskottet konstaterar att direktivet således skullevara genomfört och attnågon möjlighet att senarelägga genomförandet intefanns enligt direktivet.Bestämmelserna i direktivet innebär att det ärsjälva hanteringen av per-sonuppgifter som regleras,oavsett om hanteringen kan sägas utgöra ettmissbruk. Direktivet bygger således på envittomfattande hanteringsmodell. Utskottet villframhålla att den tekniska utvecklingen på IT-området går oerhört snabbt. Den alltmergenomgripande datoriseringen har bl.a. medfört attmånga enskilda personer har hemsidor på WorldWide Web och kommunicerar i mer eller mindrepersonliga sammanhang via Internet. Internet haräven kommit att bl.a. användas som ett allmäntdebattforum och vid handelstransaktioner. Mycket avden användning av personuppgifter som förekommer idessa sammanhang får enligt utskottets meningbetraktas som harmlös och självklar. EG-direktivetsgenerellt verkande hanteringsregler omfattaremellertid även sådan användning av personuppgifter.Vid behandlingen av propositionen ompersonuppgiftslagen delade utskottet regeringensbedömning att en lagstiftning i form av envittomfattande hanteringsmodell framstod som omodernoch att det därför fanns starka skäl att verka föratt det skulle bli möjligt att gå ifrån en sådanlagstiftning. Utskottet är alltjämt av sammauppfattning och anser att en modern lagstiftningavseende behandling av personuppgifter måsteutformas så att lagstiftningen är väl anpassad medhänsyn till den snabba utvecklingen på framför alltIT-området. Lagstiftningen måste således vara"teknikoberoende" i den meningen att den skall varautformad så att tekniska landvinningar på t.ex. IT-området inte skall medföra att regleringen i vissadelar blir orimlig och svår att tillämpa ochefterleva. Enligt utskottets mening talar detta för,såsom framförs i flera motioner, att siktet bör varainställt på att åstadkomma en teknikoberoendelagstiftning till skydd för den personligaintegriteten. Utskottet finner därför anledning att,i likhet med vad som gjordes vid person-uppgiftslagens införande, framhålla att EG-direktivet får anses omodernt. mening måste en revidering av direktivetske. Vid utskottets utfrågning ompersonuppgiftslagen redogjorde statssekreteraren iJustitiedepartementet för desteg i en sådan riktning som den svenska regeringenhitintills har tagit inom EU-samarbetets ram.Utskottet ser med tillfredsställelse på dessainitiativ från regeringens sida. Det är enligtutskottets mening av stor vikt att den svenskaregeringen inom EU med kraft verkar för att enrevidering av direktivet sker. Vad utskottet anförtbör med bifall till motionerna K234 yrkande 2 (m),K324 yrkande 2 (s) och T808 yrkande 10 (c) gesregeringen till känna.I flertalet motioner begärs att en översyn av dennuvarande lagstiftningen görs i syfte att åstadkommaett mer modernt regelverk som tar sikte på missbrukav personuppgifter. Enligt utskottets mening bör enöversyn av person-uppgiftslagen komma till stånd medsyfte att, så långt det är möjligt inom EG-direktivets ram, åstadkomma en förändring avlagstiftningen i den riktning som föreslås imotionerna. Utskottet kan härvid konstatera att detinom rättsliga observatorium pågårett arbete med att diskutera och analyseraalternativa lagstiftningsmodeller. Enligt utskottetsmening bör dock - i avvaktan på en teknikoberoendeintegritetslagstiftning - intensifierade åtgärdervidtas för att åstadkomma en lagstiftning som syftartill att ingripa mot missbruk av personuppgifter ochinte mot själva hanteringen av sådana uppgifter.Detta bör med anledning av motionerna K234 yrkande 1(m), K249 (c), K256 yrkande 2 (m), K257 (m), K272yrkande 1 delvis (mp), K282 (m), K317 (kd), K324yrkande 1 (s), T808 yrkande 9 (c), T809 yrkande 3(kd), T818 yrkande 9 delvis (m) och N326 yrkande 3(m, kd) ges regeringen till känna.Utskottet finner dock inte anledning att , såsombegärs i motion K256 yrkande 3 (m), ha synpunkter påhur ett framtida utredningsarbete skall bedrivas.Motionen avstyrks därför i denna del.Personuppgiftslagen innehåller, i enlighet meddirektivet, särskilt stränga hanteringsregler närdet gäller överföring av personuppgifter till tredjeland. Enligt personuppgiftslagens bestämmelser krävsi princip samtycke för behandling av personuppgifterpå Internet. Något undantag görs inte för behandlingsom kan anses självklar eller harmlös. Behandling avpersonuppgifter som görs för privata syften ellersker uteslutande för journalistiska ändamål ellerkonstnärligt eller litterärt skapande är däremotundantagen. I flera motioner har påtalats attpersonuppgiftslagens bestämmelser om krav påsamtycke när det gäller behandling avpersonuppgifter via Internet svårligen kanefterlevas och att en sådan behandling som utförsutan samtycke blir olaglig, även om den inte kananses otillbörlig.Enligt utskottets mening är det påtalade problemetså akut och besvärande att möjliga åtgärderomedelbart måste prövas i avvaktan på att frågan fårsin lösning i rättstillämpningen eller genom en mergenomgripande revidering av lagstiftningen. Somframgår av redogörelsen ovan har regeringen gettDatainspektionen i uppdrag att närmare utredabehovet av att göra undantag från förbudet i 33 §personuppgiftslagen mot överföring avpersonuppgifter till tredje land när det gäller delsöverföringar från offentligt register för atttillgodose kommuners intresse av att spridainformation, dels överföringar av personuppgiftersom typiskt sett inte innebär några risker för deregistrerade eller det annars mot bakgrund avallmänhetens intresse att sprida och inhämtainformation framstår som angeläget att undantaggörs, särskilt i samband med behandling avpersonuppgifter på t.ex. Internet. IDatainspektionens uppdrag ingår också att undersökaom avvikelser från reglerna i person-uppgiftslagenför dessa intressen bör göras i andra avseenden.Enligt regeringens beslut skall Datainspektionenockså föreslå föreskrifter om undantagen.I redovisningen av uppdraget föreslårDatainspektionen att det i person-uppgiftsförordningen införs en bestämmelse om attdet utan hinder av förbudet i 33 §personuppgiftslagen skall vara tillåtet att förinformationsspridning eller kommunikation viaInternet eller annat nät föra över personuppgiftertill tredje land i löpande text om textenframställts för sådant ändamål och omständigheternaär sådana att det är uppenbart att det saknas riskför kränkning av den registrerades personligaintegritet. Därutöver föreslår Datainspektionenbl.a. särskilda undantag för kommunernasinformation, som i huvudsak innebär att dendatalagspraxis som utvecklats kring kommunernasinformationspridning över Internet skall fortsättaatt gälla.Som framgått innebar regeringens uppdrag tillDatainspektionen att inspektionen närmare skulleutreda behovet av att göra undantag från förbudet i33 § personuppgiftslagen när det gäller delsöverföringar från offentligt register för atttillgodose kommuners intresse av att spridainformation, dels överföringar av personuppgiftersom typiskt sett inte innebär några risker för deregistrerade eller det annars mot bakgrund avallmänhetens intresse att sprida och inhämtainformation framstår som angeläget att undantaggörs, särskilt i samband med behandling avpersonuppgifter på t.ex. Internet. Datainspektionensförslag skall nu remissbehandlas. Utskottet utgårfrån att regeringen därefter - inom de ramar som EG-direktivet uppställer - genomför de förändringar somkrävs för att motverka de problem medpersonuppgiftslagens utformning somregeringsuppdraget avsåg att komma till rätta med,förändringar som kan behöva gå längre än vadDatainspektionen föreslagit. Regeringen ärnaturligtvis oförhindrad att, om så krävs, föreslåriksdagen förändringar i personuppgiftslagen.Utskottet utgår från att förändringar genomförsskyndsamt. Mot denna bakgrund finner utskottet inteanledning att begära någonytterligare åtgärd från regeringens sida i dettaavseende. I enlighet med det anförda anser utskottetatt vad som efterfrågas i motion K231 yrkande 5 (fp)är tillgodosett och avstyrker motionen.Därutöver konstaterar utskottet att det i någramotioner begärs att en översyn av mer specifikafrågor i personuppgiftslagen skall göras. I motionK272 (mp) framförs att det är oklart vad som ilagen menas med manuellt register (yrkande 1delvis). Utskottet konstaterar att begreppetmanuellt register är avsett att ha samma innebördsom i EG-direktivet. Enligt direktivet avses medregister varje strukturerad samling avpersonuppifter som är tillgänglig enligt särskildakriterier, oavsett om samlingen är centraliserad,decentraliserad eller spridd på grundval avfunktionella eller geografiska förhållanden.Utskottet vill framhålla att det ankommer pårättstillämpningen att uttolka vad som närmare skallförstås med manuellt register. Utskottet utgår ifrånatt regeringen följer utvecklingen i rättspraxis. Ienlighet med detta avstyrks motionen i aktuell del.I motion K272 anförs vidare att en översyn ärpåkallad med hänsyn till att det inte är osannoliktatt handelshinder kan uppstå på grund avpersonuppgiftslagen om ett utländskt företagbehandlas sämre här i landet än t.ex. i (yrkande 1 delvis). Härvid vill utskottet påpeka attEG-domstolen är exklusivt behörig att göraauktoritativa uttalanden om innebörden av EG:srättsregler. Genom praxis kan såledesen enhetlig tillämpning av det nu aktuella EG-direktivet erhållas. Enligt har det också inrättats en särskildarbetsgrupp med uppgift att bidra till en enhetligtillämpning av de nationella bestämmelser somgenomför direktivet. Utskottet vill vidare framhållaatt medlemsstaterna och kommissionen enligt artikel27 skall uppmuntra utarbetandet avbranschöverenskommelser. Personuppgiftsförordningen(1998:1191) innehåller bestämmelser om möjligheteratt ge in förslag till sådana överenskommelser tillDatainspektionen för yttrande. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motionen i denna del.I motion T818 (m) anförs att ett särskiltundantag bör göras från kravet påuttryckligt samtycke vid behandling avkänsliga personuppgifter för att möjliggöraopinions- och marknadsundersökningar(yrkande 9 delvis). Vid behandlingen avpropositionen om personuppgiftslagenbehandlade utskottet en motion med ettliknande innehåll (bet. 1997/98:KU18 s.46). Utskottet framhöll att denomständigheten att samtycket skall varauttryckligt inte förutsätter att samtycketär skriftligt. Vad som begärdes i motionentillgodosågs därför enligt utskottet medregeringens förslag Motionen avstyrktesdärmed. Utskottet finner inte skäl att nugöra en annan bedömning och avstyrker denaktuella motionen i berörd del.Förhållandet till offentlighetsprincipenMotionenI motion 1998/99:K272 av och () anförs att de viktigaste frågorna är hurlagstiftningen om behandling av personuppgifterförhåller sig till offentlighetsprincipen samttryck- och yttrandefriheten. En fråga som bör redasut i detta sammanhang är enligt motionärerna hurolika myndigheter skall hantera allmänhetens begäranatt få ta del av offentliga handlingar viadatamedier. Motionärerna hemställer att regeringenges till känna vad som i motionen anförts om attregeringen bör ta initiativ inom EU för att göraundantag för s.k. allmänna handlingar (yrkande 2).BakgrundBestämmelse i personuppgiftslagenI 8 § första stycket personuppgiftslagen erinras omatt bestämmelserna i lagen inte tillämpas i denutsträckning det skulle inskränka en myndighetsskyldighet enligt 2 kap. TF att lämna utpersonuppgifter.Vidare sägs i andra stycket att bestämmelserna inteheller hindrar att en myndighet arkiverar ochbevarar allmänna handlingar eller att arkivmaterialtas om hand av en arkivmyndighet.