bet · GM01UbU3 · 1999-03-04 00:00:00 — Vi vill också peka på attbidragsystemet är krångligt och bordeses över. Det naturliga vore att samma ersättningutgick till de fristående skolorna som till deoffentliga.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 6, 18, 23, 30 och 50 bort hemställa6. beträffande valfrihet igymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub45yrkandena 11 och 16 och 1998/99:Ub210 yrkande 3och med anledning av motion 1997/98:Ub40 samtmed avslag på motion 1998/99:Ub801 yrkande 19som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,18. beträffande etappindelning m.m. avkärnämnenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub45yrkandena 4, 5 och 9, 1998/99:Ub1 yrkandena 2, 3och 4, 1998/99:Ub210 yrkande 6 och med avslag påmotionerna 1997/98:Ub44 yrkande 1 och1998/99:Ub271 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,23. beträffande en ny lärlingsutbildningatt dels avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 3 §fjärde stycket, dels med bifall till motionerna1998/99:Ub1 yrkande 9 och 1998/99:Ub210yrkandena 2 och 15 och med anledning avmotionerna 1997/98:Ub45 yrkande 13,1998/99:Ub211 och 1998/99:Ub234 samt med avslagpå motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 4 och1998/99:Ub2 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,30. beträffande betygskomplettering undergymnasietidenatt med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande11 och med anledning av motion 1997/98:Ub43yrkande 9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,50. beträffande friståendegymnasieskoloratt med bifall till motionerna 1997/98:Ub45yrkande 23 och 1998/99:Ub1 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,6. Utformningen av ett nytt teknikprogram(mom. 8, 17, 19, 22 och 35)() och ()anför:När det gäller utformningen av det nyateknikprogrammet vill vi betona vikten av attbehovet tillgodoses av sådan teknikutbildning somkrävs i samband med omställningen av energisystemet.Hit hör all sådan teknik som hör samman medeffektivare energianvändning och energiproduktionfrån förnybara energikällor. Det kommer framöver attbehövas ett stort antal kompetenta teknikerutbildade inom dessa områden. bör bifallamotion 1998/99:Ub2 yrkande 3.Regeringen föreslår ingen förändring avkärnämnesutbudet. Frågan om de små kärnämnenasinnehåll och struktur skall beredas ytterligare.Intentionerna i översynen bör bl.a. vara attunderlätta och understödja samarbete mellankärnämnen och karaktärsämnen, att eleverna gesmöjlighet att bearbeta de existentiella frågorna,att utrymme finns för skapande verksamheter och attarbetet i skolan utgår från, tillvaratar ochrespekterar elevernas egna erfarenheter ochupplevelser. Enligt vår uppfattning bör ämnethistoria vara ett obligatoriskt ämne och såledesingå bland kärnämnena. Detta bör beaktas i denfortsatta beredningen av kärnämnena. börsåledes med bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkandena4 och 5 som sin mening ge regeringen till känna vadvi nu har anfört.Vi anser att det bör vara obligatoriskt förgymnasieskolorna att anordna och erbjuda samtligaelever undervisning i ämnet idrott och hälsa, dvs.även för de elever som går ett individuellt program.Ungdomar som går på detta program har givetvis likastort behov av fysisk träning och kunskaper ihälsofrågor som övriga elever. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna.Enligt vår uppfattning måste arbetslivet i störreutsträckning än ta ansvar för denarbetsplatsförlagda utbildningen (APU). Omsvårigheterna att skaffa inte löses inomen snar framtid bör en skyldighetslagstiftningövervägas. Detta bör ingå i direktiven till denarbetsgrupp som skall utreda hur samarbetet mellanskola och arbetsliv kan utvecklas vidare.När det gäller frågan om elevinflytande i skolan -särskilt över den egna undervisningssituationen -kan vi konstatera att det fortfarande återstårmycket att göra. Ett diskussionsmaterial bör tasfram för att underlätta och ge struktur åtdiskussionen om synen på kunskap och planering avundervisningen i gymnasieskolorna. Detta börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 8, 17, 19, 22 och 35 bort hemställa8. beträffande utformningen av ett nyttteknikprogramatt med bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkande 3och med avslag på motion 1997/98:Ub44 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande kärnämnesutbudetatt med bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkandena 4och 5 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub43yrkande 1, 1997/98:Ub45 yrkande 10,1998/99:Ub210 yrkande 7 och 1998/99:Ub273 yrkande 1 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,19. beträffande ämnet idrott och hälsa pådet individuella programmetatt med bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,22. beträffande arbetsplatsförlagdutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkande 7och med avslag på motionerna 1997/98:Ub45yrkande 15, 1998/99:Ub210 yrkande 16 och1998/99:Ub801 yrkande 22 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,35. beträffande elevinflytandeatt med bifall till motion 1998/99:Ub2 yrkande 10och med avslag på motion 1997/98:Ub45 yrkande 21som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. Entreprenörskap i undervisningen, m.m.(mom. 10, 17, 29 och 30)() anför:Skolan måste präglas av ett positivtförhållningssätt till entreprenörskap. Nytänkandeoch kreativitet - egenskaper som behövs i mångasammanhang - måste stimuleras i undervisningen.Entreprenörskap kan inte läras ut som ett särskiltämne utan bör prägla alla skolans ämnen och helaverksamheten i skolan. Det är därför viktigt attåtgärder vidtas för att utveckla pedagogiken. Dettabör leda till förändringar av lärarutbildningen.Enligt uppfattning börLärarutbildningskommittén få uppdraget att utredadenna fråga. Regeringen bör besluta omtilläggsdirektiv till kommittén. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.Det behövs en översyn av kärnämnesutbudet igymnasieskolan. En sådan översyn bör syfta till attminska antalet kärnämnen. En starkare betoning av dekunskaper som är nödvändiga för alla i samhället börgöras. Såväl antalet kärnämnen som innehållet i dembör prövas. Enligt uppfattning skallkärnämnena även fortsättningsvis vara obligatoriskai alla program. Alla som fullgör ett nationelltprogram bör även framgent ha grundläggandebehörighet för högskolestudier.Det behövs en bred politisk överenskommelse om enutveckling av betygssystemet, t.ex. genomöverläggningar i en parlamentarisk utredning. Jagvill betona att ett av syftena med en sådanöverenskommelse bör vara att betyg bör ges i flersteg än i dag.Enligt uppfattning bör möjlighetenatt betygskomplettera under gymnasietidenåterinföras. Eftersom det nya betygssystemet ärmålrelaterat och betygen skall återspegla elevenskunskaper och inte dennes prestation i förhållandetill en grupp elever är det enligt vår uppfattningnaturligt att det finns en möjlighet att under tideni gymnasieskolan genomgå särskild prövning för atthöja ett betyg. Av praktiska skäl kan det övervägasom möjligheten till konkurrenskomplettering börbegränsas under terminstid.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 10, 17, 29 och 30 bort hemställa10. beträffande entreprenörskap iundervisningenatt med bifall till motion 1997/98:Ub43 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande kärnämnesutbudetatt med bifall till motion 1997/98:Ub43 yrkande 1och med avslag på motionerna 1997/98:Ub45yrkande 10, 1998/99:Ub2 yrkandena 4 och 5,1998/99:Ub210 yrkande 7 och 1998/99:Ub273yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,29. beträffande betygssystemet igymnasieskolanatt med bifall till motion 1997/98:Ub43 yrkande 8och med anledning av motionerna 1997/98:Ub45yrkande 19, 1998/99:Ub1 yrkande 16 och1998/99:Ub210 yrkande 10 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Ub44 yrkande 2 och1998/99:Ub801 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,30. beträffande betygskomplettering undergymnasietidenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub43yrkande 9 och med anledning av motion1998/99:Ub210 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. Företagarprogram (mom. 11)(), () och UlfNilsson (fp) anför:Enligt vår uppfattning bör ett företagarprograminrättas i gymnasieskolan. I detta program bör detförutom kärnämnen som svenska, engelska ochmatematik, ingå redovisning, affärsjuridik ochmarknadsföring etc. Programmet bör framför alltinriktas på samarbete med små och medelstora företaginom samhällets alla sektorer.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 11 bort hemställa11. beträffande företagarprogramatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub45yrkande 14 och 1998/99:Ub1 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,9. Behörighet till gymnasieskolan, m.m.(mom. 16, 24, 29, 38, 39, 42, 47 och 51)() anför:När det gäller behörighet för studier igymnasieskolan vill jag framhålla följande.Rapporter visar att elevernas kunskapsbrister ärmycket stora när de lämnar . Åtgärder isyfte att ge samtliga elever i fullgodabaskunskaper - att läsa, skriva och räkna - måstekomma tidigt i årskurser. Ingen elevskall kunna börja gymnasiet utan betyget Godkänd isvenska, engelska och matematik. Det är enligt minuppfattning ingen fullgod lösning att eleverna kantas in på ett individuellt program för att där läsain grundskolekurser.Folkpartiet har länge arbetat för att skallinföra en gymnasieexamen. Jag är därför i och försig positiv till att utskottet nu i princip anseratt en sådan examen skall införas. Jag delar ocksåutskottets uppfattning att frågan om hur en examenpå gymnasial nivå skall utformas inte ärtillräckligt utredd. Inför regeringens fortsattaarbete i frågan vill jag betona vikten av att engymnasieexamen verkligen blir en kvalitetsmätare påavklarad utbildning. I arbetet bör ingå att utredavilka moment en gymnasieexamen, som hållerinternationella mått, skall innehålla. Jag anserockså att en gymnasieexamen inte bara skall geförtur till högskoleutbildning. En avklarad examenbör vara en förutsättning för att studera vidhögskolor och universitet. bör därför medanledning av propositionen och med bifall tillmotion 1998/99:Ub1 yrkandena 7 och 8 och med avslag på motionerna1997/98:Ub44 yrkande 5, 1997/98:Ub45 yrkande 20,1998/99:Ub2 yrkande 9 samt 1998/99:Ub210 yrkandena 1, 4 och 12 som sin mening geregeringen till känna vad som här anförts.Betygssystemet i gymnasieskolan bör ändras.Folkpartiet anser att betygsskalan skall varasexgradig. Med fler betygssteg får eleverna både merincitament att studera och också en mer rättvisbedömning av sina kunskaper. måsteutforma klara regler för vilka kriterier som skallgälla vid betygsättningen.Det behövs ökade utvecklings- ochkarriärmöjligheter för lärare. anser attinförande av en lärarlegitimation skulle bidra statushöjning av läraryrket. Kommunerna bör tafram särskilda planer för hur läraryrkets status kanhöjas. En sådan utvecklingsplan skall syfta till attförbättra utvecklings- och karriärmöjligheterna förlärarna t.ex. genom högre lärarlöner, merfortbildning och vidareutbildning för lärarna ochinrättandet av s.k. karriärtjänster. Det ankommer påregeringen att vidta åtgärder i enlighet med yrkande13 i motion 1998/99:Ub1.Många skolledare vittnar om en mycket pressadarbetssituation. Det är nödvändigt att ändra pådetta. Genom att tidsbegränsa tjänsterna och gerektorerna betydligt högre lön kan tjänsterna bättresvara mot skolans förändringar och nya krav.Folkpartiet anser att lön och villkor förrektorstjänsterna bör ses över. Rektor skall varapedagogisk ledare - inte kamrer. Regeringen börföranstalta om åtgärder i enlighet med vad jag häranfört.En försöksverksamhet med sommarkurser bör startas.Det är viktigt att skolan utgår från varje individsegna förutsättningar. Som ett led i en mer flexibelgymnasieskola bör enligt vår uppfattninggymnasieelever ges möjlighet att läsa kurser även påsommaren.Folkpartiet anser också att möjligheterna förgymnasieelever att studera utomlands bör utökas.Skolan har ett ansvar för att möta den nya merinternationaliserade tidens skiftande behov. Medförbättrade möjligheter till elevutbyten, satsningarpå informationsteknik i skolan, ökade möjligheterför elever att läsa språk och skaffa sig eninternationellt gångbar studentexamen vill vi gealla elever en bättre möjlighet att möta ettinternationaliserat samhälle.Gymnasieskolor i utsatta områden bör få extraresurser för att hindra utslagningen av resurssvagaelever. Fler spjutspetsskolor ("magnetskolor") dvs.skolor med en attraktiv profil, som drar till sigelever från olika stadsdelar bör startas. Tenstagymnasium är ett exempel på en lyckad "magnetskola".Dessa skolor sätter prägel på hela stadsdelen. Enbra och populär skola är positiv också föromgivningen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 16, 24, 29, 38, 39, 42, 47 och 51bort hemställa16. beträffande behörighet tillgymnasieskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,24. beträffande gymnasieexamenatt med anledning av propositionen och med bifalltill motion 1998/99:Ub1 yrkandena 7 och 8 ochmed avslag på motionerna 1997/98:Ub44 yrkande 5,1997/98:Ub45 yrkande 20, 1998/99:Ub2 yrkande 9samt 1998/99:Ub210 yrkandena 1, 4 och 12 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,29. beträffande betygssystemet igymnasieskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 16och med anledning av motionerna 1997/98:Ub43yrkande 8, 1997/98:Ub45 yrkande 19 och1998/99:Ub210 yrkande 10 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Ub44 yrkande 2 och1998/99:Ub801 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,38. beträffande karriärmöjligheter m.m.för lärareatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 13och med avslag på motion 1997/98:Ub45 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,39. beträffande rektor som pedagogiskledareatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,42. beträffande försöksverksamhet medsommarkurseratt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,47. beträffande utökade möjligheter förgymnasieelever att studera utomlandsatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 21som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,51. beträffande extra resurser tillgymnasieskolor i utsatta områdenatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 22som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,10. Samverkan mellan skolan och arbetslivetm.m. (mom. 21)(), (), (), Per (), () och () anför:Vi vill betona att alla parter på lokal nivå, denpolitiska ledningen, skolan, företagen,fackföreningarna har ett gemensamt ansvar för attsamverkan mellan skolan och samhällslivet utvecklas.Vi vill särskilt framhålla vikten av ett närasamarbete mellan skolan och arbetslivet. Regeringenbör återkomma med förslag till hur denna samverkankan stimuleras.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 21 bort hemställa21. beträffande samverkan mellan skolanoch arbetslivet m.m.att med bifall till motionerna 1997/98:Ub43yrkande 3 och 1998/99:Ub210 yrkande 14 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,11. Gymnasieexamen, m.m. (mom. 24 och 29)(), () ochKalle () anför:Enligt vår uppfattning bör avslåregeringens förslag om gymnasieexamen. Vi menar attnågot ytterligare bevis, i form av examen, för har uppnått målet med högskolebehörighet intebehövs. Införande av en ordning med gymnasieexamenriskerar att få en styrande effekt på sättet attarbeta genom att inslagen av konkurrens ochbetygshets ytterligare förstärks. För att ge svenskagymnasiestudier en betydelse internationellt bör ett"examensintyg" ges alla elever som har fullföljtsina gymnasiestudier.Vi anser att en utredning bör tillsättas meduppgift att föreslå former för en avveckling avbetygssystemet i gymnasieskolan. Betygsättning ärbehäftad med en rad olika slumpfel och systematiskafel. Det viktigaste argumentet mot betyg är dock attde är ett dåligt pedagogiskt verktyg. Att studeraför att få bättre betyg är att studera med felmotivation. Resultatet blir dåligt jämfört med detsom en individ som läser av intresse för ämnetpresterar. Betygen bör tas bort och ersättas medandra former för bedömning även när det gällerantagning till eftergymnasiala utbildningar.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 24 och 29 bort hemställa24. beträffande gymnasieexamenatt dels avslår regeringens förslag och bifallermotionerna 1997/98:Ub44 yrkande 5 och1998/99:Ub2 yrkande 9 samt avslår motionerna1997/98:Ub45 yrkande 20, 1998/99:Ub1 yrkandena 7och 8, 1998/99:Ub210 yrkandena 1, 4 och 12, delssom sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,29. beträffande betygssystemet igymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub44yrkande 2 och 1998/99:Ub801 yrkande 20 och medavslag på motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 8,1997/98:Ub45 yrkande 19, 1998/99:Ub1 yrkande 16och 1998/99:Ub210 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,12. Betygssystemet i gymnasieskolan, m.m.(mom. 29 och 44)(), (), LarsHjertén (m), (), () och Per () anför:Vi anser att betygssystemet i gymnasieskolan måsteändras. Antalet betygssteg måste öka för att stärkasystemets legitimitet och effektivitet samt även föratt öka elevernas motivation. Informationen ombetygskriterierna måste dessutom förbättras. Det ärockså ett stort problem att betygskriterier förbetyget Mycket väl godkänd fortfarande saknas.Vi vill också poängtera vikten av att eleverna igymnasieskolan ges möjlighet att utveckla sinsociala kompetens. Detta är en mycket viktig uppgiftför skolan. Att kunna uppföra sig, samarbeta,acceptera och följa beslut och regler samt attrespektera och visa hänsyn till andra hör till deegenskaper som är utmärkande för social kompetens.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 29 och 44 bort hemställa29. beträffande betygssystemet igymnasieskolanatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub45yrkande 19 och 1998/99:Ub210 yrkande 10 och medanledning av motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 8och 1998/99:Ub1 yrkande 16 samt med avslag påmotionerna 1997/98:Ub44 yrkande 2 och1998/99:Ub801 yrkande 20 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,44. beträffande social kompetensatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 18som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,13. Rätt att underrätta föräldrar tillmyndiga elever (mom. 33)(), (), (), Per () och () anför:Det är mycket bekymmersamt att föräldrarna, som harförsörjningsansvaret för gymnasieelever t.o.m. 20års ålder, inte har en självklar rätt tillinformation om elevernas uppförande i skolan.Regeringen bör överväga om rätten att underrättaföräldrar till myndiga elever om problem i skolanbör skrivas in i skollagen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 33 bort hemställa33. beträffande rätt att underrättaföräldrar till myndiga eleveratt med bifall till motion 1997/98:Ub43 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,14. Ogiltig frånvaro, m.m. (mom. 34 och 37)(), (), (), Per () och () anför:Det är mycket angeläget att åtgärder vidtas motogiltig frånvaro i gymnasieskolan. Vi anser attregeringen bör överväga om gällande regler förbetygsättning bör ändras så att det blir möjligt attange ogiltig frånvaro på de betyg som ges vidterminsslut eller när en kurs är avslutad.Vi ser mycket allvarlig på att antaletforskarutbildade lärare/lektorer i gymnasieskolanhar minskat drastiskt. Denna utveckling är inteacceptabel. Det finns anledning att analysera påvilket sätt ämneskunniga lärare medforskarutbildning kan ges förutsättningar attutveckla och tillvarata sitt kunnande inomgymnasieskolan. Enligt vår uppfattning bör såledesfler tjänster som lektor tillsättas. Regeringen börföranstalta om åtgärder härför. Vi anser vidare attlärares möjlighet att ta ledigt för att delta iforskningsprojekt eller forskarutbildning måsteförbättras.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 34 och 37 bort hemställa34. beträffande ogiltig frånvaroatt med bifall till motion 1998/99:Ub1 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,37. beträffande forskarutbildadelärare/lektoreratt med bifall till motionerna 1998/99:Ub1 yrkande14 och 1998/99:Ub210 yrkande 13 och med avslagpå motion 1998/99:Ub271 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,15. Rätt att genomföra gymnasieutbildningt.o.m. (mom. 40)(), () ochSofia () anför:Enligt vår uppfattning bör det vara en garanteradrättighet att genomföra gymnasieutbildning t.o.m. 25års ålder. Detta skulle innebära att möjligheternaökar för flera att få en godkänd gymnasieutbildningoch kunna genomföra den i egen takt. Detbör enligt vår mening vara möjligt att avbrytastudierna och sedan återuppta dem påsamma villkor så länge man fullföljer dem senast vid25 års ålder.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 40 bort hemställa40. beträffande rätt att genomföragymnasieutbildning t.o.m. ålderatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub43yrkande 7, 1997/98:Ub45 yrkande 3 och1998/99:A214 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Garanterad undervisningstid föreleverna, m.m. (mom. 3 och 31)() och ()anför:Vi är medvetna om att en ökning av den garanteradeundervisningstiden för eleverna utöver vad somgäller medför kostnader för kommunerna. Viavstår mot denna bakgrund från att reservera oss i detta särskilda yttrande redovisa vårgrundläggande uppfattning.Rätten till en minsta garanterad undervisningstidbör vara lika för alla elever. Det bör vara elevensbehov som avgör vilken undervisningstid som minstskall erbjudas och inte vilket program eleven gårpå. Vi vill peka på att studietakten på detnaturvetenskapliga programmet upplevs somalltför hög av många elever. Enligt vår uppfattningborde elever på samtliga nationella program ha rätttill minst (garanterad undervisningstid).Enligt vår grundläggande uppfattning bör prov förkonkurrens- och behörighetskomplettering varaavgiftsfria. Alla skall ha samma möjligheter tillsådan betygskomplettering som är av betydelse förmöjligheter att studera vid högskola eller attkonkurrera på arbetsmarknaden. Ingen skall behövaavstå av ekonomiska skäl. Eftersom kommunerna harkostnader för att anordna prov och ett slopande avmöjligheten att ta ut avgift skulle medföra ökadekostnader för dem avstår vi från att reservera oss.2. Gymnasieexamen (mom. 24)(), (), () och Per () anför:Vi vill erinra om att förordar införandeav en obligatorisk gymnasieexamen och att vi i vårmotion 1998/99:Ub210 preciserat vår uppfattning omsyfte och innehåll i en sådan examen. Vi anseremellertid att det är bra att regeringen skallåterkomma med ett utvecklat förslag avseendegymnasieexamen.Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100)Utskottets lagförslag (jämfört medregeringens förslag)Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen(1985:1100) att bilaga 2 skall ha följande lydelse.Föreslagen lydelsePoängplan för nationella och specialutformadeprogram i gymnasie-skolanÄmne gymnasiepoängÄmnen som i nedan angiven omfattningingår i alla nationella och specialutformadeprogram, (Kärnämnen)Svenska/Svenskasom andraspråk 200Engelska 100Matematik 100Idrott och hälsa 100Samhällskunskap 100Religionskunskap 50Naturkunskap 50Estetisk verksamhet 50Ämnen genom vilka programmet 1 450får sin karaktär inklusive projekt-arbete om 100 gymnasiepoängIndividuella val 300Summa gymnasiepoäng 2 500