bet · GN01BoU2 · 1999-12-14 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag imotioner från den allmänna motionstiden rörandenaturresursfrågor och vattenrätt. Samtligamotionsyrkanden avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats tio reservationer ochett särskilt yttrande. I betänkandet behandlas de väckta motionerna1999/2000:Bo231 av m.fl. (c) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättande avnationalstadsparker.1999/2000:Bo419 av m.fl. (m) vari yrkas6. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om vindkraft.1999/2000:Bo503 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om somnationalstadspark.1999/2000:Bo504 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vindkraftsfria reservat.1999/2000:Bo505 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna att regelverket som gällermuddring och deponering av muddermassor börmoderniseras i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:Bo511 av Per () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning meduppgift att komma med förslag till en ny bestämmelseom kommunalt veto som skall gälla även förkärntekniska anläggningar.1999/2000:Bo516 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ochGotland skall utpekas som riksintresse förvindkraftverk,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förtydligande avrollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse vidtillståndsprövning av vindkraftverk.1999/2000:Bo523 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn och förändringar av gällande lagstiftning isyfte att förenkla tillkomsten av småskaligtvattenkraftsutnyttjande.1999/2000:Bo524 av m.fl. (mp) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att förklaraYtterjärna som ett område av riksintresse.1999/2000:Bo531 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighet förKammarkollegiet att initiera omprövning av gamlavattendomar i Miljödomstolen.1999/2000:Bo537 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vidta nödvändigaåtgärder för att skall kunnaförverkligas.1999/2000:Bo539 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en fondför att få resurser till informationsskyltar och föratt komma till rätta med gamla byggrätter samt attgenomföra gamla avtal om kraftledningars förläggningi jord,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskildabullerdämpningsinsater i Brunnsviksområdet inomNationalstadsparken.1999/2000:MJ255 av och LennartKollmats (fp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skärpaälvskyddet enligt tre punkter.1999/2000:MJ401 av m.fl. (mp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omförhandling avgällande vattendomar om utsättning av laxyngel.1999/2000:MJ405 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bevarandet av våraälvar.1999/2000:MJ718 av m.fl. (c) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nationellvindkraftsplan och förtydligande av rollfördelningenmellan kommun och länsstyrelse vidtillståndsprövning av vindkraftverk.1999/2000:MJ753 av m.fl. (mp) variyrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om omförhandlingav gällande vattendomar om utsättning av laxyngel.1999/2000:N228 av m.fl. (m) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skyddet förvattendrag mot exploatering för energiändamål.1999/2000:N275 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riksintresse förvindkraft,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omvindenergikarteringar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning omförutsättningar för havslokalisering,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning omförutsättningar för fjällokalisering,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lägre effektgränsför miljöprövning,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre samordning avolika prövningar av vindkraft,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prövning avetableringar till havs.1999/2000:N276 av och () vari yrkas2. att som sin mening gerregeringen till känna vad imotionen anförts om behovet avlikartade bedömningsgrunder förlokalisering av vindkraft ivattenområden och på land. NaturresurserÄlvskyddDet råder förbud mot utbyggnad i vissa älvar m.m.Skyddsobjekt är de fyra nationalälvarna, vissa andravattenområden samt vissa älvsträckor. Förbudetomfattar vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål. Från förbudetgörs undantag för vattenverksamhet som förorsakarendast obetydlig miljöpåverkan. Vidare utgörförbudet inte hinder för utvecklingen av befintligatätorter eller av det lokala näringslivet eller förutförandet av anläggningar som behövs förtotalförsvaret. Även anläggningar för utvinning avvissa ämnen eller material kan, om det föreliggersärskilda skäl, vara undantagna (4 kap. 1 och 6 §§miljöbalken, MB).Vattendragsutredningen lämnade två betänkanden (SOU1994:59 och SOU 1996:155) angående skyddet förvattendrag. Regeringen har överlämnat betänkandenatill . Utredningen har därefteringått i underlaget när utarbetatoch redovisat förslag till det fortsattamiljömålsarbetet. Verkets redovisning handläggs avden parlamentariska beredningen om mål imiljöpolitiken. Proposition i anledning avkommitténs arbete kan förväntas i december 2000.Motion 1999/2000:MJ255 (fp) yrkande 2 innehållerförslag till utökat älvskydd i tre avseenden.Motionärerna önskar för det första att det skallvara det för ett vattendrag redovisade skyddsbehovetsom skall bedömas och detta oberoende av vilketsyfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. För detandra förespråkar de att åtgärder för utvecklingenav befintliga tätorter eller av det lokalanäringslivet eller för utförandet av anläggningarsom behövs för totalförsvaret inte generellt skallundantas från skyddet. För det tredje framför deönskemål om att kraven på de åtgärder som oftakallas mindre ombyggnader skall skärpas så att demed säkerhet utesluter en faktisk utbyggnad.Motionen motsvarar ett förslag som avstyrktes avutskottet under förra (bet.1998/99:BoU6)med hänvisning till bl.a. attVattendragsutredningens betänkanden övervägdes inomRegeringskansliet varför det inte fanns skäl att dåtillstyrka någon förändring av älvskyddet. Utskottetfinner inte tillräckliga skäl att nu inta en annanståndpunkt. Utskottet avstyrker därför motion1999/2000:MJ255 (fp) yrkande 2 om utökat älvskydd.Motionerna 1999/2000:N228 (m) yrkande 20 och1999/2000:MJ405 (m) yrkande 4 förespråkar attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaatt de älvar som är orörda även fortsättningsvisbevaras samt att dagens älvskydd är väl avvägt.Förslagen motsvarar i väsentliga delar motioner somutskottet har behandlat och avstyrkt ianledning av förslaget till miljöbalk (bet.1997/98:BoU3) och (bet. 1998/99:BoU6).Vid den senaste behandlingen anförde utskottet somskäl för sitt ställningstagande bl.a. att motionernarörde frågor som övervägdes inom ianledning av betänkanden ochatt utskottet inte fann skäl att då föregripakommande överväganden. Utskottet gör samma bedömningi dag. Utskottet avstyrker därför motionerna1999/2000:N228 (m) yrkande 20 och 1999/2000:MJ405(m) yrkande 4 om älvskyddets omfattning.Motion 1999/2000:Bo523 (s) önskar förenklatillkomsten av småskaligt vattenkraftsutnyttjandeoch vill därför att det görs en översyn av gällandelagstiftning på området.För vattenverksamhet krävs det enligt huvudregelntillstånd enligt . Vissa undantag finns.Ett exempel härpå är om det är uppenbart att varkenallmänna eller enskilda intressen skadas genomvattenverksamhetens inverkan på vattenförhållandena.Frågor om tillstånd för vattenverksamhet prövas avMiljödomstolen som första instans. Domstolensprövning innefattar en bedömning av om fördelarnafrån allmän och enskild synpunkt av företagetöverväger kostnaderna samt skadorna ocholägenheterna av det. Miljödomstolen har vidare attbeakta bl.a. det förbud mot utbyggnad som gäller ivissa älvar m.m.Mot bakgrund av de överväganden som för närvarandepågår i anledning av Vattendragsutredningensbetänkanden finner utskottet inte skäl att nuförorda ytterligare översyn av älvskyddet. Utskottetfinner inte heller tillräckliga skäl för att iövrigt tillstyrka en förändring avbedömningsgrunderna för tillstånd tillvattenverksamhet. Utskottet avstyrker därför motion1999/2000:Bo523 (s) om småskalig vattenkraft.VindkraftverkDet är förbjudet att utan tillstånd enligtmiljöbalken anlägga eller driva gruppstation medvindkraftverk eller vindkraftverk med enstakaaggregat för en sammanlagd uteffekt av mer än en MW.Ansökan om tillstånd för större anläggningar skallges in till Miljödomstolen. Regeringen skall prövatillåtligheten av nya verksamheter medgruppstationer för vindkraft med tre eller fleravindkraftsaggregat med en sammanlagd uteffekt avminst tio MW. Beträffande sådana anläggningar sominte skall tillåtlighetsprövas av regeringen och somhar en uteffekt av mer än en MW skall tillståndsökas hos . Om uteffekten är mer än 125kW men högst en MW föreligger skyldighet att göraanmälan till kommunen. (17 kap. 1 § första stycket 8och 9 kap. 6 § MB; jfr 5 § förordningen [1998:899]om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd).Enligt huvudregeln krävs att kommunfullmäktige hartillstyrkt det för att regeringen skall kunnatillåta sådan verksamhet som det ankommer påregeringen att pröva. Även om så inte är fallet hardock regeringen möjlighet att tillåta verksamheten.Härför krävs bl.a. att det från nationell synpunktär synnerligen angeläget att verksamheten kommertill stånd (17 kap. 1 § första stycket 8 och 6 §MB).Anläggningar för vindkraft som är så stora att dekräver att tillåtligheten skall prövas av regeringenfår inte komma till stånd inom vissa områden. Detgäller bl.a. några kust- och skärgårdsområden samtÖland (4 kap. 3 §; jfr 17 kap. 1 § första stycket 8MB).Mark- och vattenområden som är särskilt lämpligaför anläggningar för bl.a. energiproduktion skall sålångt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligtförsvåra tillkomsten eller utnyttjandet av sådanaanläggningar. Områden som är av riksintresse försådana anläggningar skall skyddas (utaninskränkningen "så långt möjligt") mot åtgärder somkan påtagligt försvåra tillkomsten ellerutnyttjandet av anläggningen (3 kap. 8 § MB).Riksintressen enligt 4 kap. MB är lokaliserade ochavgränsade av om , av naturliga skäl,bara i grova drag. Riksintressen enligt 3 kap. MBmåste helt och hållet lokaliseras och avgränsas medtillämpning av de principer som gäller enligt PBL ifråga om samspelet och rollfördelningen mellanstaten och kommunerna. I första hand skall sådanafrågor lösas inom ramen för översiktsplaner. Ikommunernas översiktsplaner skall särskilt angesriksintressen enligt 3 eller 4 kap. MB. Av planenskall även framgå bl.a. hur kommunen avser atttillgodose de redovisade riksintressena (4 kap. 1 §PBL).I detaljplan skall redovisas och till gränsernaanges bl.a. mark för bebyggelse och anläggningar förtrafik, vatten, avlopp och energi samt skydds- ochsäkerhetsområden (5 kap. 3 § PBL). Det krävs bygglovför att uppföra vindkraftverk i vissa fall (8 kap. 2§ första stycket 6 PBL). Kommunerna har enligt 8kap. 5 § PBL vissa möjligheter att besluta attbygglov inte krävs.Att anläggningen avses placeras i vatten förändrarinte bygglovsplikten. För sådana anläggningar krävs,utöver vad som redan har nämnts, tillstånd enligt 11kap. MB (motsvarande den upphävda vattenlagen).Detta innebär bl.a. att det för dessa krävs attfördelarna från allmän och enskild synpunktöverväger kostnaderna samt skadorna ocholägenheterna av verksamheten.En miljökonsekvensbeskrivning (MKB) skall ingå i enansökan om tillstånd enligt 9, 11 och 12 kap. MBsamt finnas vid tillåtlighetsprövning enligt 17 kap.MB (6 kap. 1 § MB). Även upprättande av detaljplankräver MKB, om detaljplanen medger en användning avmark eller anläggningar som innebär en betydandepåverkan på miljön, hälsan eller hushållningen medmark och vatten och andra resurser (5 kap. 18 §PBL).NUTEK startade ett arbete somavsågs resultera i att områden av riksintresse förvindkraftsutbyggnad skulle pekas ut.Vindkraftsutredningen lämnade sitt slutbetänkande(SOU 1999:75) . följande:- Vissa kriterier för urval av områden avriksintresse för vindkraften (kap. 3)-- Alla vindkraftsprojekt över 125 kW skalltillståndsprövas enligt MB (5 kap.). -Avsikten äratt skall pröva även dessa mindreanläggningar (125 kW-en MW) som föreslås blitillståndspliktiga. Dock skall en del störreanläggningar enligt huvudregeln fortfarandetillåtlighetsprövas av regeringen. Samtidigtföreslås viss delegationsmöjlighet (se nedan)-- Hanteringen enligt MB och PBL bör samordnas föratt undvika dubbelarbete och begränsa tidsåtgångoch kostnader (5 kap.)-- Möjlighet för regeringen och attdelegera prövningen enligt MB (5 kap.)-- Prövningsreglerna för land- resp. vattenbaseradevindkraftverk bör harmoniseras (5 kap.)-- gjorda vindenergikarteringar börkompletteras så att alla vindintressanta områden ilandet blir karterade. Kust- och havsområden ochfjällvärlden, där vindenergipotentialen bedöms varastor, bör prioriteras (10 kap.)-- Studier i syfte att ta fram en nationellklassificering av olika områdens lämplighet företablering av vindkraftsanläggningar (10 kap.)-Utredningens förslag har remissbehandlats ochberedning pågår inom har återupptagit det tidigare avNUTEK påbörjade arbetet som avsågs resultera i attområden av riksintresse för vindkraftsutbyggnadskulle pekas ut.I motion 1999/2000:Bo419 (m) yrkande 6 begärs ensärskild lagstiftning om vindkraft. Motionärernaanser att det bör skapas ett regelverk som sättersnäva gränser för byggande av vindkraftverk. Deönskar vidare att frågan om etablering avvindkraftverk bör beaktas i samband medfastställande av kommunala översiktsplaner och attdetaljplan måste upprättas vid varje etablering samtatt det bör övervägas att införa krav på tillståndenligt för projekt med en högre effektän 125 kW.Motion 1999/2000:Bo504 (m) förespråkar en utredningangående vilka områden som ur riksintressesynpunktbör skyddas från vindkraftsutbyggnad.I motion 1999/2000:Bo516 (c) yrkandena 1 och 2begärs att och skall utpekas somriksintresse för vindkraftverk och attrollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse vidtillståndsprövning av vindkraftverk förtydligas.Enligt motion 1999/2000:MJ718 (c) yrkande 16 bör ennationell vindkraftsplan upprättas ochrollfördelningen mellan kommun och länsstyrelse vidtillståndsprövning av vindkraftverk förtydligas.I motion 1999/2000:N275 (mp) yrkandena 2-8förespråkas- att regeringen möjligt sätter i gångarbetet med att ta fram områden av riksintresse förvindkraften och kompletterar gjordavindenergikarteringar samt reder utförutsättningarna för havs- och fjällokalisering-- att reglerna ändras så att allavindkraftsetableringar om effekten 125 kW eller merskall tillståndsprövas enligt avlänsstyrelsen-- att det blir en bättre samordning av olikaprövningar av vindkraft-- att närmare studier av förutsättningarna förprövning av vindkraftsetableringar till havs görs.-I motion 1999/2000:N276 (s) yrkande 2 förespråkaslikartade bedömningsgrunder för lokalisering avvindkraft i vattenområden och på land.Utskottet noterar att , somframgår ovan, har lämnat ett stort antal förslag somom de genomfördes i allt väsentligt synes väluppfylla de krav som motionärerna har ställt.Utskottet finner inte skäl att föregripa regeringensfortsatta beredning av frågorna. Utskottet avstyrkerdärför motionerna 1999/2000:Bo419 (m) yrkande 6,1999/2000:Bo504 (m), 1999/2000:Bo516 (c) yrkandena 1och 2, 1999/2000:MJ718 (c) yrkande 16,1999/2000:N275 (mp) yrkandena 2-8 och 1999/2000:N276(s) yrkande 2 om lagstiftning angående vindkraft.NationalstadsparkerOmrådet Ulriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården ärSveriges enda nationalstadspark. Inom ennationalstadspark får ny bebyggelse och nyaanläggningar komma till stånd och andra åtgärdervidtas endast om det kan ske utan intrång iparklandskap eller naturmiljö och utan att dethistoriska landskapets natur- och kulturvärden iövrigt skadas (4 kap. 7 § MB). Skyddet förnationalstadsparker är väsentligt större än vad somi allmänhet gäller för områden som enligt 4 kap. ärav riksintresse (t.ex. de vattenområden som omfattasav älvskyddet). Detta beror bl.a. på att undantageti 1 § andra stycket samma kapitel (för utvecklings-och totalförsvarsändamål m.m.) inte är tillämpligt.Motionerna 1999/2000:Bo231 (c) yrkande 8 och1999/2000:Bo503 (m) förespråkar att det inrättasflera nationalstadsparker. I den förstnämndamotionen hemställer motionärerna att somsin mening skall ge regeringen till känna att det ärönskvärt att nationalstadsparker kan inrättas iflera städer. I den andra motionen anser motionärenatt det finns starka skäl för attRibersborgsstranden i skall blinationalstadspark.I utredningsbetänkandet Nationalstadsparker (SOU1996:38) har behandlats frågor om inrättande avytterligare nationalstadsparker. Utredningen harremissbehandlats och bereds inom Regeringskansliet.I betänkandena /97:BoU10, 1997/98:BoU3 och1998/99:BoU6 avstyrkte utskottet motioner angåendeinrättande av nya nationalstadsparker med hänvisningtill bl.a. att överväganden om att bilda ytterligareen eller två nya parker (och )pågick. Beredningsarbetet inom ärännu inte avslutat. Diskussioner förs medTrollhättans kommun. Utskottet finner intetillräckliga skäl att nu frångå den tidigarebedömningen varför utskottet avstyrker motionerna1999/2000:Bo231 (c) yrkande 8 och 1999/2000:Bo503(m) om inrättande av flera nationalstadsparker.Motion 1999/2000:Bo539 (mp) yrkandena 1 och 2behandlar enda nationalstadspark.Motionärerna förespråkar att det inrättas en fondför att få resurser till informationsskyltar och föratt komma till rätta med gamla byggrätter samt attgenomföra gamla avtal om kraftledningars förläggningi jord. De önskar vidare att det vidtas särskildabullerdämpningsinsatser i Brunnsviksområdet inomnationalstadsparken.Beträffande förslaget om en fond förnationalstadsparken vill utskottet anföra följande.Länsstyrelsen har regeringens uppdrag att i samrådmed berörda fastighetsförvaltare, myndigheter ochkommuner hålla ihop förvaltningen och skötseln avnationalstadsparken. Det har i anledning häravinrättats en samverkansgrupp. I frågan om den imotionen särskilt nämnda byggrätten harlänsstyrelsen, enligt vad som erfarits under hand,valt att inte vidta ytterligare åtgärder.Beträffande de av motionärerna nämndakraftledningarna har utskottet erfarit att StockholmEnergi ansökte hos om förlängning av nätkoncessionenför en högspänningsledning som löper genomnationalstadsparken. Nätkoncessionen för dennaledning är tidsbegränsad och löper ut vid årsskiftet2000/2001. Regeringen har beslutatenligt 17 kap. 3 § MB att fråga om tillåtligheten avden fortsatta verksamheten avseendehögspänningsledningen inom skallprövas av regeringen.Enligt utskottets mening saknas tillräckliga skälatt i detta skede gå motionärerna till mötes.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Bo539 (mp)yrkande 1 om en fond för nationalstadsparken.Beträffande av motionärerna efterlysta särskildainsatser för vill utskottetanföra följande.Miljö- och jordbruksutskottet behandlade våren 1999regeringens proposition 1997/98:145 om svenskamiljömål (1998/99:MJU6) och godkände regeringensförslag avseende 15 nationella miljökvalitetsmål.För miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö harregeringen bedömt att som delmål bör gälla atttrafikbullret i tätorter bör minskas så att detunderskrider gällande riktvärden. För nybyggnationav bostadsbebyggelse eller nybyggnation ellerväsentlig ombyggnad av trafikinfrastruktur gällerför trafikbuller vissa riktvärden. De avser bl.a.nivåer inomhus och vissa nivåer utomhus vid fasadoch uteplatser i anslutning till bostad. Värdenaligger mellan (A) och (A) ekvivalentnivå,respektive (A) och (A) maximalnivå.Ekvivalentnivå ger uttryck för enmedelljudtrycksnivå. För flygbuller ochjärnvägstrafik gäller särskilda nivåer. Riktvärdenaskall ses som långsiktiga mål och är inte rättsligtbindande normer. Vid tillämpning av riktvärdena vidåtgärder i trafikinfrastrukturen bör hänsyn tas tillvad som är tekniskt möjligt och ekonomiskt rimligt.Regeringen hänvisar i propositionen om svenskamiljömål även till det åtgärdsprogram för att minskabuller invid trafikanläggningar som riksdagengodkände i anledning av proposition1996/97:53 (1996/97:TU7). Åtgärdsprogrammet äretappindelat så att den del av bebyggelsen som ärutsatt för de högsta bullernivåerna först skallåtgärdas. Berörda myndigheter har fått uppdrag inomramen för åtgärdsprogrammet. har tilluppgift att utarbeta underlag för tillämpningen avriktvärden för bl.a. trafikbuller vid planläggningoch byggande. Riktvärden för friluftsområden hartidigare föreslagits av (prop.1996/97:53). Åtgärder mot bl.a. buller ifjällområden och skärgårdar har behandlats iregeringens skrivelse 1993/94:175.Bostadsutskottet behandlade motioner om bullersenast (bet. 1998/99:8). Utskottetanförde härvid bl.a. följande:Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällengivit uttryck för åsikten att problemen medbullerstörningar i vår vardagsmiljö bör ägnas storuppmärksamhet. Vid behandlingen av vissamotionsförslag föregående år konstaterade utskottetatt tystnad i dagens moderna samhälle närmast fårbetraktas som en "bristvara". - Utskottetförutsätter att regeringen aktivt följerutvecklingen och tar de initiativ som kan varabefogade. Regeringen kan också förväntas utvecklasin syn på vilka ytterligare åtgärder som kan behövavidtas bl.a. i samband med det fortsatta arbetet medmiljökvalitetsmålen och det tillkännagivande omlågfrekvent buller som bostadsutskottet initierat.Utskottet ansåg att något ytterligaretillkännagivande i enlighet med de då behandlademotionerna inte var erforderligt.Boverkets tidigare nämnda arbete har nyligenredovisats till regeringen. Miljömålskommitténbehandlar bl.a. frågor om buller. Kommittén skallredovisa sitt arbete . Enproposition som behandlar dessa frågor kan förväntasi december 2000.Enligt utskottet saknas mot denna bakgrundtillräckliga skäl att nu ställa sig bakom förslag påbullerområdet. Utskottet avstyrker därför motion1999/2000:Bo539 (mp) yrkande 2 om särskilda insatserför nationalstadsparken.Det kommunala vetotRegeringen skall pröva tillåtligheten av vissaanläggningar för kärnteknisk verksamhet. Somhuvudregel får regeringen tillåta sådan verksamhetendast om kommunfullmäktige har tillstyrkt detta.Regeringen får emellertid ändå tillåta verksamhetenom det är fråga om mellanlagring eller slutligförvaring av kärnämne eller kärnavfall och det frånnationell synpunkt är synnerligen angeläget attverksamheten kommer till stånd. Detta gäller dockinte om en annan plats bedöms vara lämpligare förverksamheten eller om en lämplig plats har anvisatsför verksamheten inom en annan kommun som kan antasgodta en placering där (17 kap. 1 och 6 §§ MB).I motion 1999/2000:Bo511 (mp) föreslås attregeringen skall tillsätta en utredning med uppgiftatt komma med förslag till en ny bestämmelse omkommunalt veto som skall gälla även för kärntekniskaanläggningar. Motionären förordar att regeringeninte skall ha möjlighet att fatta beslut omlokalisering av kärntekniska anläggningar utantillstyrkan av berörd kommuns fullmäktige.Det kommunala vetot behandlades av bostadsutskottetsenast i betänkande 1998/99:BoU6. Utskottetavstyrkte härvid en med den nu aktuella likalydandemotion.