bet · GM01SoU4 · 1999-02-02 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens skrivelse1997/98:172, En narkotika-politisk redogörelse, och11 motionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen. Vidare behandlas också 24motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1998.Ett enigt utskott vidhåller sin inställning tillnarkotikapolitikens mål och inriktning samt tillSveriges insatser mot narkotikan på internationellnivå.Narkotikapolitiken måste bl.a. bygga på enkombination av olika förebyggande insatser.Utskottet anser att det är särskilt angeläget attkraftfullt motverka ungdomars narkotikaanvändning.Det behövs kraftfulla insatser för att vända trendenmot ett ökande intresse för narkotika och ett ökandemissbruk bland ungdomar. Viktigt i detta sammanhangär samverkan mellan olika lokala organ ochorganisationer, en god samordning av insatserna samtett levande och enträget engagemang från samhällets,från föräldrars och från frivilligorganisationerssida. Lika viktigt är det att informera ungdomar ochderas föräldrar om narkotika och narkotika-missbrukets symtom och verkningar och i detsammanhanget verka för attitydförändringar.Sveriges internationella narkotikapolitik måstevara tydlig, konsekvent och långsiktig. Sverigesrestriktiva narkotikapolitik ligger till grund fördet internationella engagemanget. deltarsedan länge mycket aktivt i det internationellasamarbetet på detta område. Utskottet vidhållerockså att det är synnerligen angeläget attregeringen med kraft fortsätter att bekämpa allakrav på legalisering av narkotika och liberaliseringav narkotikapolitiken, såväl nationellt som på detinternationella planet. måste fortsätta attaktivt driva sin inställning i narkotikafrågorinternationellt, bl.a. inom FN, , EU ochi det nordiska samarbetet. En nödvändigförutsättning för framgång i det internationellaarbetet är att våra insatser nationellt ärframgångsrika och att vi kan visa på en enigrestriktiv inställning i frågan.Utskottet föreslår att skrivelsen inte skallföranleda någon åtgärd av riksdagen.Samtliga motionsyrkanden avstyrks.I betänkandet finns tio reservationer och ettsärskilt yttrande.Regeringens skrivelseI skrivelsen, som lämnades till i juni1998, redovisas regeringens samlade insatser inomnarkotikaområdet samt planerade projekt ochåtgärder. Tillsättningen av en narkotikakommissionberörs också liksom den pågående översynen avmyndighetsstrukturen inom alkohol ochnarkotikaområdet. Vidare görs en genomgång avSveriges internationella engagemang på området samten översikt av åtgärderna på myndighetsnivå. Motioner väckta med anledning av skrivelsen1998/99:So1 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att pånytt bygga upp en effektiv narkotikabe-kämpning påkriminalvårdsanstalterna,2. att beslutar om sådan ändring av lagenatt ett absolut förbud att framföra motorfordon mednarkotiska preparat i kroppen införs,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att dennarkotikapolitiska kommissionen arbetar för enaktion över hela landet, där alla myndigheter förmåssamverka lokalt under nationell ledning.1998/99:So2 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samordnadeförebyggande insatser när det gäller tobak, alkohol,narkotika och läkemedel samt olikaberoendeframkallande beteenden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Skolverketsuppföljning av ANT-undervisningen i skolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en vidgning avalkohol- och narkotikaforskningsinstitutets forsk-ningsområde,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kartläggning av ivilken utsträckning missbrukare är okända förmissbrukarvården och orsakerna bakom detta,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rehabilitering aväldre missbrukare.1998/99:So3 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i direktiventill den nya ta upp ochbeskriva ungdomars möjligheter till alternativ tillmissbruk,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i direktiventill den nya ta upp enberäkning av kostnaderna för åtgärder motnarkotikamissbruk, förebyggande insatser och vårdoch behandling av missbrukare.3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i direktiventill den nya föreslå att enbelysning görs av de internationella och europeiskalegaliseringsrörelserna.Motioner väckta under allmänna motionstiden1998/99:So255 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enkommitté med uppgift att utreda missbrukarvården,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att staten skall taett större ekonomiskt ansvar för LVM-vården,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enombudsman med uppgift att företräda missbrukare ochderas anhöriga.1998/99:So258 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens ansvar förbehandlingsinsatser när det gäller missbrukare,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förebyggande arbete,vård och rehabilitering,7. att hos regeringen begär attSocialstyrelsen får i uppdrag att utreda upprättandeav planer mellan landsting och kommuner enligt vad imotionen anförts om att en sådan plan skall ingå iunderlaget för att få statsbidrag som täckermissbruksvården.1998/99:So341 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en statlig garantiför vård av missbrukare,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enutredning om konsekvenserna av kommunala besparingarför missbrukarvården.1998/99:So361 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information ombutangas och andra sniffningspreparat,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud idetaljhandeln för butangas för ungdomar och barnunder 18 år.1998/99:So372 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kompletteras med enreferensgrupp,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om extra satsning påattitydförändringar,1998/99:So379 av m.fl. (kd) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omnarkotikaförebyggande arbete,1998/99:So424 av m.fl. (m) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alkohol- ochnarkomanvården.1998/99:So461 av m.fl. (fp) variyrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förebyggandeinsatser mot narkotikamissbruk,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vård ochbehandling av narkotikamissbrukare,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning ombehandlingsmetoder för narkomaner,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommetadonbehandling.1998/99:A291 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attstärka det förebyggande arbetet i drogfrågor.1998/99:Ju903 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information tillföräldrar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om heroinprojekt,5. att beslutar avbryta pågåendeverksamhet med utdelning av fria sprutor tillnarkotikamissbrukare i enlighet med vad som anförtsi motionen.1998/99:Ju904 av m.fl. (m) vari yrkas12. att beslutar att försöksverksamhetenmed fria sprutor till narkotikamissbrukare skallavbrytas i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:Ju917 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förbättrainformationen till föräldrar om narkotikamissbruketssymtom och verkningar. Skrivelsen i huvuddragRegeringen anför i skrivelsen att tillgången tilloch efterfrågan på narkotika ökar i hela världen.Samtidigt som produktionen ökar blir handeln mednarkotika alltmer välorganiserad och allt svårareatt bekämpa. Under-sökningar av narkotikaerfarenhetoch attityder till narkotika bland svenska ungdomarunder tyder på större nyfikenhet och ökaderfarenhet av narkotika. Regeringen menar att dennautveckling skall tas på stort allvar.I skrivelsen redovisas att narkotikamissbruket fårallvarliga konsekvenser för såväl individen ochdennes familj som för samhället. Såväl sjuklighetsom förtida dödlighet är mångdubbelt större blandnarkotikamissbrukare än hos normalbefolkningen. Deinsatser som samhället gör för att kontrolleranarkotikahanteringen och bekämpa missbruket för medsig stora kostnader. har beräknatatt bara kommunernas kostnader för miss-brukarvårdenuppgår till omkring 2,5 miljarder kronor.Regeringen slår fast att den svenskanarkotikapolitiken bygger på en kom-promisslösinställning till narkotika. Det yttersta målet, attskapa ett narko-tikafritt samhälle, ligger fast. Iskrivelsen anförs att de narkotikapolitiskainsatserna skall bygga på en balans mellanförebyggande insatser, vård och rehabilitering,kontrollåtgärder och internationellt samarbete.Insatserna skall riktas mot tillgången ochefterfrågan på narkotika i syfte att1. minska nyrekryteringen till missbruk,2. förmå flera missbrukare att upphöra med sittmissbruk samt3. minska tillgången på narkotika.Enligt regeringen är den illegalanarkotikahanteringen ett globalt problem som barakan lösas med internationellt samarbete. Sverigedeltar aktivt i sådant samarbete bl.a. i FN,, EU samt inom . Inom EU har englobal femårig handlingsplan mot narkotika tagitsfram. Andra gemensamma åtgärder inom EU är stärktsamarbete mellan tull och polis och stärktpolissamarbete, bl.a. inom ramen för Schengenavtaletsamt ett förstärkt rättsligt samarbete. Regeringenframhåller i skrivelsen även det särskilda möte omnarkotika som arrangerat ijuni 1998 (UNGASS 98).Regeringen uppger, vad gäller förebyggande insatseroch rehabilitering, att en översyn övermyndighetsstrukturen inom alkohol- ochnarkotikaområdet påbörjats i syfte att stärkastatens ansvar för bl.a. uppföljning, utveckling ochtillsyn inom det alkohol- och narkotikapolitiskafältet. I skrivelsen redovisas också att rollen förregeringens samordningsorgan, SAMNARK, skall stärkasoch förtydligas. SAMNARK vidgas också genom attbl.a. Statsrådsbe-redningen ingår i gruppen. Församordning på myndighetsnivå finns inomSocialdepartementet en nationell ledningsgrupp föralkohol- och narkotika-förebyggande insatser medsocialministern som ordförande. Lednings-gruppenshuvuduppgift är att bygga upp och samordna ettlångsiktigt alkohol- och narkotikaförebyggandearbete.Narkotikabekämpningen är, enligt regeringen, ett avde högst prioriterade målen för kriminalpolitiken.Rättsväsendet har en central roll i detta arbete.Åtgärder har vidtagits för att effektivisera arbetetinom berörda myndigheter.Regeringen har ansett att det finns behov av ensammanhållen översyn och utvärdering avnarkotikapolitiska insatser sedan den tidigarenarkotikakom-missionen avslutade sitt arbete 1984.En ny kommission har därför tillkallatsmed huvuduppgift att lägga fram förslag för att pålång sikt skapa bättre förutsättningar församordnande och intensifierade insatser motnarkotikamissbruket.Den narkotikapolitiska inriktningen ochförebyggande arbete m.m.SkrivelsenRegeringen fastslår i skrivelsen att Sverigesinställning till narkotika är kompromisslös och attmålet för den svenska narkotikapolitiken är attskapa ett samhälle fritt från narkotika.Regeringen anför att narkotikafrågan spänner överett brett fält. I den möts en rad skildapolitikområden, under olika myndighetersansvarsområden. och polis har tillsammans medsocialtjänsten och hälso- och sjukvården ettförebyggande och ett direkt operativt ansvar för attbegränsa tillgången på narkotika. Andra viktigaforum för att motverka narkotikamissbruk är skolanoch arbetslivet. Ett stort antalfrivilligorganisationer bedriver också en omfattandeoch omistlig verksamhet inom drogområdet.Folkhälsoinstitutet () har inom ramen för sittuppdrag att förebygga sjukdom och annan ohälsa ettsärskilt ansvar för alkohol- och narkotika-preventionen. gavs institutet i uppdrag avregeringen att förstärka detta arbete. Förförebyggande insatser i projektform disponerar FHImedel som bl.a. organisationer och kommuner kan sökaför att främja utvecklingen inom området. Syftet medstödet är att stimulera utveckling av metoder somförebygger alkohol- och narkotikamissbruk samt georganisationer och myndigheter möjlighet attförverkliga idéer om förebyggande insatser utifrånlokala behov. Enligt regeringen är droginformationsom preventiv insats ett delat ansvar i samhället.En viktig del av insatserna äger rum inom ramen förskolans ANT-undervisning (Alkohol, Narkotika,Tobak). har fått regeringensuppdrag att ansvara för en speciell satsning påkompetensutveckling för rektor och andra skolledarebl.a. vad gäller skolans uppgift när det gällerdrogarbetet.Det redovisas även i skrivelsen attSocialdepartementet inlett ett arbete med att seöver myndighetsstrukturen inom alkohol- ochnarkotikaområdet för att tillskapa en organisationsom mer effektivt och slagkraftigt än kan taett samlat grepp om alkohol- och narkotikapolitiskafrågor. Ett förslag från regeringens sida i dennafråga skall framläggas för under våren1999.Enligt regeringen ökar tillgången på narkotika ivärlden som det blir allt svårare attkomma åt narkotikahandeln. Missbruket ökar också iländer som inte varit drabbade av dettaproblem. Inte minst påverkar produktionen avnarkotika i andra länder den svenskanarkotikasituationen. I sammanhanget framhålls attnära nog all narkotika som missbrukas i landetkommer från utlandet och att missbruket i andraländer, liksom andra länders inställning tillnarkotika, påverkar den svenska situationen. Enligtregeringen är det därför angeläget att Sverigebedriver en tydlig, konsekvent och långsiktignarkotikapolitik även i det internationella arbetet.En viktig uppgift för den nya narkotikakommissionenär att lägga fram förslag som kan förstärka Sverigesinternationella insatser samt ge möjligheter tillökat internationellt genomslag för en restriktivnarkotikapolitik.I skrivelsen belyser regeringen engagemanginternationellt i narkotikafrågan. Därvidunderstryks att FN intar en central roll isamarbetet mot narkotikan. har ocksåratificerat FN:s tre narkotikakonventioner och är enav de största bidragsgivarna till FN:snarkotikakontrollprogram, UNDCP. är vidaremedlem i FN:s som både är FN:spolicyorgan i narkotikafrågor och styrelse förUNDCP. På initiativ av bl.a. höll FN:sgeneralförsamling ett extra möte omnarkotika (UNGASS 98). medverkade iförberedelsearbetet till detta möte.Inom sker det huvudsakliga arbetet vadgäller narkotikafrågor i en ministergrupp, den s.k.Pompidougruppen, som arbetar informellt över helanarkotikafältet, bl.a. det epidemiologiska.Maastrichtfördraget har öppnat möjligheter till ensamordnad narkotika-strategi inom EU. antog 1995 en global femårsplan mot narkotikainriktad på minskad efterfrågan, bekämpning avnarkotikahandeln och samordning och samarbete inomoch utom EU. antogs EU:snarkotikapreventionsprogram och vidministerrådsmötet antogs vidare ens.k. gemensam åtgärd avseende sambandsmän för attkomma till rätta med inflödet av narkotika frånområden utanför unionen. Inom ramen förSchengenavtalet om fri rörlighet för personer finnsvidare en särskild arbetsgrupp för narkotikafrågor.Ett särskilt narkotikacentrum () inrättades år1994 i för att samla in information och tafram data om narkotikaproblemen. ÄvenEuropolkonventionen rörande den europeiskapolisbyrån, och rörande tullsamarbetet och tullbrotthar betydelse i arbetet mot narkotikabrottslighet.En annan åtgärd är att inom EU upprätta ett s.k.Early Warning System rörande syntetiska droger.Det nordiska samarbetet i narkotikafrågor sker inomNordiska ämbets-mannakommittén för narkotikafrågor.Nordiska ministerrådet har också inrättat en gruppför de narkotikaansvariga ministrarna. Det nordiskasamarbetet mellan tull och polis i narkotikafrågorsker i den s.k. PTN-gruppen. föralkohol- och drogforskning (NAD) skall verka för ettökat forsknings- och informationssamarbete omalkohol- och drogfrågor.Sverige deltar även i samarbetet mot organiseradbrottslighet i Östersjö-området samt i den s.k.Dublingruppens arbete avseende information ochsamordning av narkotikainsatser i medlemsländerna.När det gäller forskning rörande utvärdering avinsatser mot drogmissbruk deltar i detvästeuropeiska forskningssamarbetet COST.MotionernaI motion Ju903 av m.fl. (m) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till föräldrar(yrkande 1). Motionärerna anför att föräldrar oftahar bristfälliga kunskaper om narkotika, dess symtomoch verkningar. Möjligheterna att på ett tidigtstadium upptäcka ett bruk är störst om föräldrarnahar tillräckliga kunskaper. Enligt motionärernasuppfattning är det hög tid att regeringen tar deinitiativ som behövs för att informationsinsatsergentemot föräldrarna omgående skall sättas in. Ett istort likalydande yrkande har även framförts imotion Ju917 av m.fl. (m), (yrkande 4).Vidare begärs tillkännagivande om vad som anförts omheroinprojektet i motion Ju903 (yrkande 4).Motionärerna anför att det bland vissaforskargrupper läggs stor kraft på att pläderaför en ändring av den svenska narkotika-politikenoch att det schweiziska projektet med distributionav heroin därvid framställs som en förebild.Projektet har dock fått allvarlig kritik, bl.a. . Erfarenheter från liknandeprojekt visar att narkotikamissbruk och kriminalitetinte minskar utan snarare ökar med den schweiziskametoden. Om propagandan för projekt av detschweiziska slaget får stå oemotsagd kommerattityderna i att förändras på sammasätt som skett i . Motionärerna anser detväsentligt att agerar med kraft i de organdär dessa frågor behandlas, och regeringen bör föratt motverka en farlig attitydförändring föra uppfrågan på EU:s dagordning och även agera inom FN:sram.I motion So258 av m.fl. (v) hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förebyggande arbete(yrkande 5, delvis). Motionärerna vill förstärka detförebyggande arbetet i drogfrågor på alla nivåer.Frivilligorganisationer som arbetar drogförebyggandebör få ett större stöd från samhället, och skolansANT-undervisning bör utvecklas och förbättras.Enligt motionärerna bör det utarbetas lokala ochregionala aktionsplaner mot alkohol och narkotika inöjesbranschen och i ungdomsmiljöer. I motion A291av m.fl. (v) finns ett liknandeyrkande (yrkande 7).Motionärerna i motion So379 av m.fl.(kd) begär ett tillkännagivande att gerregeringen till känna vad i motionen anförts omnarkotikaförebyggande arbete (yrkande 8). Enligtmotionärerna får ingen kraft sparas för att uppnåmålet om ett narkotikafritt samhälle. Samhälletmåste klargöra att missbruket av narkotika äroacceptabelt. Skolans roll som normöverförare ochinformatör även på detta område kan inte nogbetonas. Ideella organisationer som arbetar mednarkotikafrågor är värda allt stöd från samhälletssida och deras kunskaper borde utnyttjas mer avsamhället. Samverkan mellan olika kompetenser ochinstanser är viktig. Vid narkotikabekämpning räckerdet inte enbart med lokalt och nationellt arbeteutan även ett omfattande internationellt samarbeteär nödvändigt för att stoppa narkotikaflödet.Polisen och tullen måste ha tillräckliga resurserför att sköta narkotikakontrollen.I motion So2 av m.fl. (fp)hemställs att regeringen skall ges till känna vad imotionen anförts om uppföljning av ANT-undervisningen i skolan (yrkande 2). Motionärernaunderstryker vikten av att undervisningen genomförspå ett adekvat pedagogiskt sätt och framhåller attdet är viktigt att följer upp ochutvärderar kvaliteten på denna undervisning.I motion So461 m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omförebyggande insatser mot narkotikamissbruk (yrkande12). Enligt motionärerna måste man för det förstamed all kraft förebygga att människor börjarmissbruka narkotika. Eftersom de flestanarkotikamissbrukare börjar sin missbrukarkarriärmed först rökning och sedan alkohol, är en viktigåtgärd att förhindra tobaksdebut och att erbjudaungdomar andra aktiviteter som tillgodoser derasbehov av att uppleva något nytt, att ta risker. Detkräver ett aktivt opinions- och informationsarbetepå en rad nivåer, såväl professionella somfrivilliga.I motion So372 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande vad som i motionen anförts om extrasatsning på attitydförändringar (yrkande 3). Mångaundersökningar, intervjuer och uttalanden har visatatt alltför många ungdomar vet var de kan få tag pånarkotika och illegal alkohol. Det måste enligtmotionärerna bli svårare att skaffa och användadroger. Ett tydligare avståndstagande måste finnas.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet har uttalat sig om densvenska narko-tikapolitiken, särskilt förebyggandearbete och insatser internationellt, i betänkande1997/98:SoU18 Narkotikafrågor. Utskottet såg med oropå narkotikasituationen. I betänkandet hänvisadestill vad givit regeringen tillkänna i betänkande 1996/97:SoU10. Ett enigt utskottuttalade då bl.a. att målet för den svenskanarkotikapolitiken är att skapa ett narkotikafrittsamhälle samt att det är särskilt angeläget attkraftfullt motverka ungdomars narkotikaanvändning.Det behövs kraftfulla insatser för att vända trendenmot ökat intresse för narkotika och ökat missbrukbland ungdomar. Utskottet framhöll bl.a. vikten avsamverkan mellan olika lokala organ ochorganisationer, av en god samordning av insatsernasamt av ett levande och enträget engagemang frånsamhällets, från föräldrars och från frivilligaorganisationers sida. Vidare betonades frånutskottets sida vikten av information tillungdomarna och deras föräldrar om narkotika ochnarkotikamissbrukets symtom och verkningar.Utskottet såg positivt bl.a. på arbetet inom dennationella ledningsgruppen för det alkohol- ochdrogförebyggande arbetet och på att alltflerkommuner antar handlingsplaner på området. Utskottetvidhöll i det senare betänkandet denna inställningom narkotikapolitikens mål och inriktning och omåtgärder mot narkotika-missbruk, även denna gångenhälligt.När det gäller insatser på internationellnivå hemställde ett enigt utskott att regeringenskulle ges till känna följande:Riksdagen gav regeringen till känna bl.a.att det är ytterst angeläget att med kraftdriver sin inställning i narkotikafrågorinternationellt. För att få mesta möjliga gehörkrävs enligt tillkännagivandet att argumenteringenkompletteras med en utförlig dokumentation av desvenska erfarenheterna av den förda politiken. Detanfördes vidare att det är av största vikt attSverige kan markera stor enighet inomnarkotikapolitiken för att få gehör för politikensåväl nationellt som internationellt. Det ansågsockså angeläget att även i det nordiskasamarbetet framförde sin syn på narkotikafrågor.Tillgången på narkotika i västvärlden är mycketstor. Produktionen av illegal narkotika ökar,som den illegala handeln med narkotikablir alltmer välorganiserad och svårare att bekämpa.Omfattande insatser görs på såväl global somregional nivå i för att bekämpa den illegalahandeln och missbruket av narkotika. För att stärkasamarbetet och besluta om strategier för det globalanarkotikaarbetet ordnar t.ex. ett särskilt narkotikamöte.I flera europeiska länder finns dock grupper somaktivt förespråkar en legalisering av användningenav i första hand cannabis. Förslag förekommer ocksåom att avkriminalisera bruk av alla typer avnarkotika. Sådana krav saknar av allt att döma stödbland befolkningen i allmänhet i dessa länder. Ingenregering har heller anslutit sig till en sådanliberal narkotikapolitik.