bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Resultaten av avslutade och pågåendeforskningsprojekt bör sammanställas, ochrennäringens behov av renbete bör analyseras(yrkande 11).Utskottets övervägandenRiksdagen bör godkänna regeringens förslag tillmiljökvalitetsmål 10 Storslagen fjällmiljö med deninnebörd som anges i propositionen. Regeringen böråterkomma till med förslag till delmålavseende hotade arter i fjällmiljön samt trafik medmotordrivna fordon i terräng och flyg. Somregeringen anför kan därutöver ytterligare delmålbehöva utvecklas.Produktionsförmågan i våra fjällområden är iallmänhet låg i både vatten- och ekosystemen, ochkänsligheten för yttre störningar är ofta stor. Iprincip brukas hela fjällområdet av rennäringensamtidigt som området är attraktivt för rekreationoch friluftsliv. har påverkan frånbl.a. rennäringen och terrängkörningen ökat iomfattning. Miljökvaliteten har successivtförsämrats sett över , och vissaområden i fjällen uppvisar långt gångna skador. Föratt miljökvalitetsmålet skall kunna uppnås anserutskottet i likhet med regeringen att ett flertaldelmål kan behöva utvecklas. har vid fleratidigare tillfällen tagit ställning till olikamiljömål för bevarande av fjällområdets känsligamiljöer. uttalade att hotadearter skall ges möjlighet att sprida sig till nyalokaler i sina naturliga utbredningsområden så attlångsiktigt livskraftiga populationer säkras (prop.1990/91:90, bet. 1990/91:JoU30). Vidare bör trafikenmed motordrivna fordon och flyg i fjäll bedrivas såatt buller, luftföroreningar och andra störningarminimeras. Barmarkskörningens skador på marken börvara försumbara och miljökrav för terrängskotrar börinföras (prop. 1995/96:226, bet. 1996/97:JoU5).Fisket i sjöar och vattendrag i fjällområdet börbedrivas på ett sådant sätt att lokala bestånd avfisk kan svara för reproduktion och återväxt (prop.1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9). På regeringensuppdrag och med utgångspunkt i de miljömål somriksdagen tidigare fastställt arbetarNaturvårdsverket, ochRiksantikvarieämbetet m.fl. berörda myndigheter medatt utveckla och föreslå nya delmål och åtgärderunder miljökvalitetsmålet. Det blir därefter enuppgift för den parlamentariska beredningen att förregeringen redovisa förslag till delmål och derasutformning. Härutöver har berörda länsstyrelserregeringens uppdrag att i samråd med berördasamebyar bl.a. upprätta åtgärdsprogram föröverbetade områden i fjällen i syfte att lämpligaåtgärder skall kunna vidtas för att renbetet snabbtskall återhämta sig. Uppdraget skall redovisas tillJordbruksverket senast den 31 december 1999.Länsstyrelserna har också i uppdrag att inom ramenför arbetet med bl.a. renbetesinventeringen och isamverkan med och Jordbruksverketutveckla regionala mål för lavtäckets täckningsgrad.Detta uppdrag skall senast den 1 oktober 1999redovisas till regeringen. I enlighet med riksdagensställningstagande under avsnitt 4 i detta betänkandebör det därefter ankomma på regeringen att återkommatill med sådana förslag till delmål attmiljökvalitetsmålet kan uppnås. I sammanhanget böräven nämnas regeringens uppdrag till denrennäringspolitiska kommittén (dir. 1997:102) ochdet arbete som pågår i den svensk-norskarenbeteskommissionen med syfte att klarlägga hurbetestillgångarna i fjällen bör utnyttjas för att geett långsiktigt underlag för en ekologisk,ekonomisk och kulturellt bärkraftig rennäring. Meddet anförda finner utskottet syftet med motion Jo73(mp) yrkandena 43 och 44 tillgodosett.Med anledning av motion MJ782 (m) vill utskottet,utöver det ovan anförda, hänvisa till riksdagensbeslut med anledning av budgetpropositionen för år1999 (prop. 1998/99:1, utg.omr. 23, bet.1998/99:MJU1). På regeringens förslag beslutaderiksdagen om en höjning av anslaget D 2 Ersättningarför viltskador med för ersättningför rovdjursrivna renar och med 4,5 miljoner kronorför bidrag och ersättningar för skador förorsakadeav annat vilt än rovdjur. Utskottet vill även erinraom det arbete som på begäran pågår i denrovdjurspolitiska utredningen. I det sammanhangetskall regeringen även pröva möjligheterna attutvidga rätten till statlig ersättning förrovdjursskador på annat vilt än renar. Uppdragetskall redovisas (dir.1998:6 och 1998:63). Vad avser frågan om skyddsjaktpå lo ankommer det på att, efter enuppdelning av antalet djur inom respektive områdeutanför renbetesområdet, besluta om hurmånga djur som får skjutas. Enligt vad utskotteterfarit kommer verket att fattabeslut om de s.k. åtgärdsprogrammen för de storarovdjuren. Programmen behandlar bl.a. lämpligstorlek på rovdjursstammarna sett frånöverlevnadssynpunkt. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionens yrkande 11 i alltväsentligt tillgodosett.5.11 God bebyggd miljöPropositionenSom miljökvalitetsmål 11 God bebyggd miljö föreslårregeringen att städer, tätorter och annan bebyggdmiljö skall utgöra en god och hälsosam livsmiljösamt medverka till en god regional och global miljö.Natur- och kulturvärden skall tas till vara ochutvecklas. Byggnader och anläggningar skalllokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sättoch så att en långsiktigt god hushållning med mark,vatten och andra resurser främjas.Miljökvalitetsmålet innebär:- Den bebyggda miljön ger skönhetsupplevelser ochtrevnad samt har ett varierat utbud av bostäder,arbetsplatser, service och kultur så att allamänniskor ges möjlighet till ett rikt ochutvecklande liv och så att omfattningen avmänniskors dagliga transporter kan minskas.- Det kulturella, historiska och arkitektoniskaarvet i form av byggnader och bebyggelsemiljöer samtplatser och landskap med särskilda värden värnas ochutvecklas.- Natur- och grönområden med närhet tillbebyggelsen och med god tillgänglighet värnas så attbehovet av lek, rekreation, lokal odling samt etthälsosamt lokalklimat kan tillgodoses.- Den biologiska mångfalden bevaras och utvecklas.- Transporter och transportanläggningar lokaliserasoch utformas så att skadliga intrång i stads- ellernaturmiljön begränsas och så att de inte utgörhälso- eller säkerhetsrisker eller i övrigt ärstörande för miljön.- Miljöanpassade kollektivtrafiksystem av godkvalitet finns tillgängliga och förutsättningarnaför säker gång- och cykeltrafik är goda.- Människor utsätts inte för skadligaluftföroreningar, bullerstörningar, skadligaradonhalter eller andra oacceptabla hälso- ellersäkerhetsrisker.- Mark- och vattenområden är fria från gifter,skadliga ämnen och andra föroreningar.- Användningen av energi, vatten och andranaturresurser sker på ett effektivt,resursbesparande och miljöanpassat sätt och främstförnybara energikällor används.- Naturgrus nyttjas endast när ersättningsmaterialinte kan komma i fråga med hänsyn tillanvändningsområdet.- Naturgrusavlagringar med stort värde fördricksvattenförsörjningen och för natur- ochkulturlandskapet bevaras.- Den totala mängden avfall och avfallets farlighetminskar.- Avfall och restprodukter sorteras så att de kanbehandlas efter sina egenskaper och återföras ikretsloppet i ett balanserat samspel mellan stadenoch dess omgivning.Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nåsinom en generation.Enligt regeringens bedömning börmiljökvalitetsmålet God bebyggd miljö kompletterasmed delmål avseende trafikbuller, grönområden,kulturhistoriska värden, avfall och naturgrus.Därutöver kan ytterligare delmål behöva utvecklas.MotionernaI motion Jo73 (mp) föreslås ett flertal delmål inomområdet God bebyggd miljö: Andelen tysta områdenskall successivt öka (yrkande 45). De återståendeåsarna skall skyddas mot uttag av naturgrus (yrkande46). Användningen av naturgrus skall minimeras ochutgöra högst . Uttag av naturgrus fårinte skada dricksvattentillgångar (yrkande 47).Minst häften av de nu kända förorenade områdenaskall ha sanerats . Resten skall haåtgärdats (yrkande 48).Enligt motion Jo66 (fp) bör långsiktiga mål sättasför samhällsbuller och inte endast trafikbuller samtde långsiktiga målen formuleras på ett nyanseratsätt i syfte att tillvarata varje tillfälle attåstadkomma en god ljudmiljö (yrkande 6). När detgäller buller från markbunden trafik skalleftersträvas att även ge boende tillgång till en godljudmiljö (yrkande 7). Ökad vikt bör läggas vid attbevara tysta områden och miljöer (yrkande8). I motion T223 (kd) påtalas behovet av ökning avtakten för reduktion av buller och vibration.Regeringen bör återkomma med en redogörelse föråtgärder med denna inriktning (yrkande 4). Ävenmotionärerna i motion MJ779 (fp) framhållerbetydelsen av ökad takt i bullerarbetet (yrkande 1).Naturvårdsverket bör få ett tydligt, långsiktigtuppdrag att arbeta mer målinriktat medbullerfrågorna (yrkande 2). Ökad vikt skall läggasvid bevarandet av tysta miljöer (yrkande5).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker att godkännerregeringens förslag till miljökvalitetsmål 11 Godbebyggd miljö med den innebörd som anges ipropositionen. För att uppnå miljökvalitetsmåletkrävs insatser inom en rad områden. Som regeringenanför bör miljökvalitetsmålet kompletteras meddelmål avseende trafikbuller, grönområden,kulturhistoriska värden, avfall och naturgrus.Därutöver kan ytterligare delmål behöva utvecklas.Miljökvalitetsmålet fastslår att mark- ochvattenområden skall vara fria från gifter, skadligaämnen och andra föroreningar. Förorenade markområdenkan utgöra en hälsorisk för människor och djur ochkan vara svåra att utnyttja för byggande om de intesaneras och efterbehandlas. Som anförs ipropositionen är det i arbetet för en giftfri miljöbetydelsefullt att det tasfram regionala och lokala program för hurefterbehandling av mark- och vattenområden därgifter och andra föroreningar har lagrats kan varautförd . harregeringens uppdrag att göra en översyn av behovetav sådana program. I enlighet med utskottetsställningstagande ovan under avsnitt 4 ankommer detdärefter på regeringen att efter förslag från denparlamentariska beredningen återkomma till riksdagenmed förslag om delmål för sanering av förorenademark- och vattenområden. Utskottet vill även hänvisatill den framlagda skrivelsen 1998/99:63 Ennationell strategi för avfallshanteringen med enredogörelse för regeringens mål och policy föravfallshanteringen i syfte attuppnå bl.a. miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. Iavvaktan på regeringens förslag till delmål börmotion Jo73 (mp) yrkande 48 inte medföra någonytterligare åtgärd från sida.Som regeringen anför är en viktig innebörd avmiljökvalitetsmålet att människor inte skallutsättas för skadliga luftföroreningar,bullerstörningar, skadliga radonhalter eller andraoacceptabla hälsorisker. När det gäller buller imiljön har utskottet och senastvåren 1998 utpekat bullerstörningar som ett stortlokalt miljöproblem (1997/98:JoU26). Utskottet delarsåledes i allt väsentligt den syn på bullerfrågornasbetydelse som förs fram i motionerna Jo66 (fp), Jo73(mp) och MJ779 (fp). Enligt utskottets mening är detemellertid förenat med stora svårigheter att, somanförs i motion Jo73, öka andelen tysta områden.Åtgärderna bör i stället inriktas mot värnandet avbefintliga tysta områden i den regionala ochkommunala planeringen. Frågan om delmål för tystaområden behandlas av den parlamentarisk beredningen.Riksdagen kommer därmed att få möjlighet att taställning till förslag från regeringen om delmål meddenna inriktning. Utskottet vill även erinra om vadsom anförts ovan under miljökvalitetsmål 10Storslagen fjällmiljö om åtgärder för att begränsabullerstörningar i fjällområdena. Med det anfördafinner utskottet att syftet med motionerna Jo66yrkande 8 och MJ779 yrkande 5 (båda fp) i alltväsentligt kan anses tillgodosett utan någotsärskilt uttalande i frågan. Det anfördainnebär även att utskottet avstyrker motion Jo73(mp) yrkande 45.Som anförs i propositionen bör bullerstörningarna itätorter begränsas kraftigt såväl vad gällerbullernivåerna som antalet människor som utsätts förbuller. bör bullerexponeringen minska så attden ligger under de av beslutadegränsvärdena. I detta arbete är en minskning avtrafikbullret särskilt viktig eftersom denna typ avbuller svarar för av det totalahälsoskadliga bullret. Utskottet delar såledesregeringens uppfattning att trafikbullret börminskas så att det underskrider gällande riktvärden.I enlighet med beslut ominfrastrukturinriktning för framtida transporter(prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7) böråtgärdsprogrammen i en första etapp omfatta minst defastigheter som exponeras för buller motsvarande ipropositionen angivna nivåer och däröver. Den förstaetappen är under genomförande. Arbetet skalldärefter fortsätta i en andra etapp. Försvarsmakten,, , Luftfartsstyrelsen ochlänsstyrelserna har på regeringens uppdrag utrettnya och mer långtgående etappmål för buller (etapp2). Myndigheterna har framlagt förslag till åtgärdermot buller som kan genomföras under perioden1998-2007 i avsikt att påskynda uppfyllande av de avriksdagen fastlagda riktvärdena. Förslaget bereds iRegeringskansliet. Även har fått i uppdragatt utarbeta underlag för tillämpningen avriktvärden för bl.a. trafikbuller vid planläggningoch byggande. Uppdraget skall redovisas senast den 1september 1999. Utskottet vill även erinra om detomfattande arbete som pågår inom EU med anledning avkommissionens grönbok om framtidens bullerpolitik(KOM (1998) 46 slutlig). Med det anförda finnerutskottet att syftet med motionerna Jo66 (fp)yrkande 7, MJ779 (fp) yrkande 1 och T223 (kd)yrkande 4 i allt väsentligt får anses tillgodosett.Utöver det ovan anförda vill utskottet erinra om deallmänna hänsynsreglerna i 2 kap. därdet stadgas att en verksamhetsutövare eller den somvidtar en åtgärd också skall vidta deförsiktighetsmått som behövs för att förebygga,hindra eller motverka att verksamheten elleråtgärden kan medföra skada eller olägenhet förmänniskors hälsa eller miljön. Med hänvisninghärtill och till vad utskottet i tillämpliga delaranfört ovan finner utskottet att syftet medmotionerna Jo66 yrkande 6 och MJ779 yrkande 2 (bådafp) i allt väsentligt kan anses tillgodosett utannågot uttalande i frågan.Eftersom tillgången på naturgrus är begränsadkommer ett överuttag av naturgrus att leda till enframtida bristsituation och svårigheter för kommandegenerationer att tillgodose sina behov.Miljökvalitetsmålet innebär även attnaturgrusavlagringar med stort värde fördricksvattenförsörjningen och för natur- ochkulturlandskapet skall bevaras. Inom vissa områden ilandet är försörjningen med dricksvatten nästanuteslutande beroende av förekomsten av naturgrus,vilket innebär att utvinningen av naturgrus måsteupphöra helt. Mot denna bakgrund anser utskottet ilikhet med regeringen att naturgrus endast skallanvändas för de ändamål där det föreligger ettoundgängligt behov och när ersättningsmaterial intekan komma i fråga med hänsyn tillanvändningsområdet. har i sinrapport luft och gröna skogar (rapport 4765)föreslagit att användningen av naturgrus skallutgöra högst av den totala grusanvändningen år2020. Enligt utskottets mening bör det vara enuppgift för den parlamentariska beredningen attöverväga i vilken takt som, med hänsyn tagen tillbl.a. samhällsekonomiska konsekvenser, målet kannås. Regeringen bör därefter återkomma tillriksdagen med förslag till delmål för användningenav naturgrus. I sammanhanget bör framhållas atttillståndsplikten för bl.a. grustäkt enligt 12 kap.miljöbalken har skärpts betydligt och omfattarnumera även husbehovstäkter i områden som bör gesett bättre skydd. Tillståndsplikten omfattar intebara området som sådant utan även det täktmaterialsom bör skyddas, vilket vanligen torde varanaturgrus (1997/98:JoU20 s. 87 f.). Med det anfördaoch i avvaktan på kommandeställningstagande till delmål undermiljökvalitetsmålet bör motion Jo73 (mp) yrkandena46 och 47 lämnas utan vidare åtgärd.5.12 Giftfri miljöPropositionenEnligt regeringens förslag till miljökvalitetsmål 12Giftfri miljö skall miljön vara fri från ämnen ochmetaller som skapats i eller utvunnits av samhälletoch som kan hota människors hälsa eller denbiologiska mångfalden.Miljökvalitetsmålet innebär:- Halterna av ämnen som förekommer naturligt imiljön är nära bakgrundsnivåerna.- Halterna av naturfrämmande ämnen i miljön är näranoll.Regeringen anser att miljökvalitetsmålet Giftfrimiljö bör kompletteras med ett delmål avseendeutsläpp och läckage till miljön, som enligtEsbjergsdeklarationen och () skall vara uppnått . Därutöverbehöver de riktlinjer för kemikaliepolitiken somredovisas i avsnitt 6.2 (prop. s. 212 f.) tillämpas.MotionenI motion Jo75 (mp) föreslås ett delmål förkemikalier enligt följande: Utsläpp och läckage tillmiljön av organiska ämnen och metaller som innebärrisk för hälsan och miljön skall successivt minskaför att helt ha upphört (yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker att godkännerregeringens förslag till miljökvalitetsmål 12Giftfri miljö med den innebörd som anges ipropositionen. Som regeringen anför börmiljökvalitetsmålet kompletteras med ett delmålavseende utsläpp och läckage till miljön i enlighetmed Esbjergdeklarationen och HELCOM. Undermiljökvalitetsmålet behöver de i propositionenredovisade riktlinjerna för kemikaliepolitikentillämpas (prop. avsnitt 6.2).Som regeringen anför bör som riktlinjer förkemikaliepolitiken bl.a. gälla att metaller användsi sådana tillämpningar att metallerna inte kommer uti en omfattning som medför att miljö och människaskadas. Organiska, av människan framställda, ämnensom är långlivade och bioackumulerbara bör förekommai produktionsprocesser endast om företaget kan visaatt hälsa eller miljö inte kommer till skada.Tillstånd eller villkor enligt ärutformade så att dessa riktlinjer kan säkerställas.Som utskottet anfört ovan (avsnitt 4) bör regeringenåterkomma till med förslag till delmål somsyftar till att miljökvalitetsmålet kan uppnås.Utskottet vill även hänvisa till den nyligenframlagda skrivelsen 1998/99:63 En nationellstrategi för avfallshanteringen med en redogörelseför regeringens mål och policy föravfallshanteringen i syfte attuppnå bl.a. miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Iavvaktan på kommande ställningstagandetill delmålen bör motion Jo75 (mp) yrkande 3 intemedföra någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.5.13 Säker strålmiljöPropositionenRegeringen föreslår som miljökvalitetsmål 13 Säkerstrålmiljö att människors hälsa och den biologiskamångfalden skall skyddas mot skadliga effekter avstrålning i den yttre miljön.Miljökvalitetsmålet innebär:- Stråldoser begränsas så långt det är möjligt.- Den högsta sammanlagda årliga effekten avstråldosen som allmänheten får utsättas för frånverksamheter med strålning skall inte överstiga igenomsnitt en millisievert per person under ett år.- Allvarliga tillbud och haverier i kärntekniskaanläggningar förebyggs. Spridning av radioaktivaämnen till omgivningen förhindras eller begränsas omett haveri skulle inträffa.Enligt regeringens bedömning behövermiljökvalitetsmålet Säker strål-miljö utvecklas.MotionernaEnligt motion MJ728 (v) bör en utredning tillsättasmed uppdrag att granska säkerheten hos de svenskakärnkraftverken (yrkande 1). Kretsen av kommuner somskall vara representerade i de lokalasäkerhetsnämnderna vid kärnkraftverken skall vidgastill att omfatta även kommuner utanför den inreberedskapszonen (yrkande 2). Tillsynsmyndigheternasförmåga att fullfölja sina åtaganden i kärnkraftensavvecklingsskede bör säkras (yrkande 3). När detgäller frågan om statsmakternas ansvar förslutförvar av kärnavfall bör det enligt motion N228(m) ankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder (yrkande 33). I motion MJ742 (s) betonasatt barns särskilda utsatthet för strålning måstesättas i fokus för forskning och vid fastställandeav gränsvärden.Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag till miljökvalitetsmål 13 Säkerstrålmiljö med den innebörd som anges ipropositionen. Som regeringen anför börmiljökvalitetsmålet utvecklas. I enlighet medutskottets uttalande under avsnitt 4 bör regeringenåterkomma till med förslag till delmålunder miljökvalitetsmålet.Enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhetskall säkerheten vid kärntekniska anläggningarupprätthållas genom att åtgärder vidtas för attförebygga händelser som kan leda till en olycka medradioaktiva utsläpp. () har ett särskilt ansvar för att tillse attsådana åtgärder vidtas. Av budgetpropositionen förår 1999 (prop. 1998/99:1, utg.omr. 20, bet.1998/99:MJU2) framgår i regeringensresultatbedömning att SKI enligt 1997 årsrapportering anser att säkerhetsarbetet vid desvenska kärnkraftverken har bidragit till attvidmakthålla och utveckla säkerheten vidanläggningarna. Med det anförda finner utskottet attsyftet med motion MJ728 (v) yrkande 1 kan ansestillgodosett utan någon särskild utredning ienlighet med motionsyrkandet.Med anledning av motion MJ728 (v) yrkande 2 villutskottet påpeka att regeringen harmöjlighet att om så anses lämpligt utvidga de lokalasäkerhetsnämnderna. Utskottet förutsätter att dekommuner som gränsar till den inre beredskapszonenoch som önskar ingå i den lokala säkerhetsnämndenges denna möjlighet. Motionen i denna del bör intemedföra någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.Till följd av beslutad avställning av de tvåreaktorerna i kommer SKI att få en ökadarbetsbelastning. Avställningen innebär bl.a. attkontrollarbetet på svenska reaktorer och planeringenför slutförvaret av det utbrända kärnbränsletställer stora krav på berörda myndigheter. Somregeringen anför är det väsentligt att myndigheternasom ett led i denna planering ger vägledning omvilken skydds- och säkerhetsambition som krävs förslutförvar av utbränt kärnbränsle m.m. Ibudgetpropositionen för gör regeringenbedömningen att myndigheternas engagemang i frågorsom rör avveckling av kärnkraftsreaktorer bör ökaoch arbetet med reaktorsäkerhetskrav inför 2000-talet prioriteras. Härmed finner utskottet syftetmed motion MJ728 (v) yrkande 3 i allt väsentligttillgodosett.Av propositionen framgår att det inomkärnkraftsindustrin pågår ett arbete med att utformaett system för slutligt omhändertagande av använtkärnbränsle och långlivat, högaktivt avfall. Miljö-och hälsoskyddsmålen för ett sådantslutförvaringssystem måste kunna uppfyllas även i enavlägsen framtid. ()har tagit fram förslag till skyddskriterier för detslutliga omhändertagandet av avfallet. Förslaget harvarit föremål för omfattande nationell ochinternationell remissbehandling. Utskottet har isamband med ett studiebesök vid SSI fått närmareinformation om detta arbete. Med det anfördaavstyrker utskottet motion N228 (m) yrkande 33 i denmån motionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.Som anförs i motion MJ742 (s) studerar Rådet förarbetslivsforskning på regeringens uppdrag frågormed anknytning till icke joniserande strålning frånolika apparater. De frågeställningar som är föremålför särskilda studier är användningen av mobilatelefonsystem, risken för cancer och andra kroniskasjukdomar samt akuta reaktioner i form av olikasymtom och obehag. Utredningsarbetet är inriktat motde lågexponeringsförhållanden som t.ex. råder vidnormal användning av mobiltelefonisystem och inärheten av bildskärmar, kraftledningar m.m. Rådetskall redovisa enforskningsöversikt och utvärdering av såväl svenskasom internationella forskningsresultat inom områdetelkänslighet och hälsorisker av elektriska ochmagnetiska fält. En första delrapport medbeskrivning av det aktuella läget inom området harredovisats och en andra delrapportden . En tredje delrapport skallredovisas . Ytterligare en delrapportsom kommer att presenteras skallinnehålla en forskningsöversikt och utvärdering avtillgängliga forskningsresultat inom områdetelkänslighet och hälsorisker av elektriska ochmagnetiska fält. kommer rådet attlämna en särskild rapport om användningen av mobilatelefonisystem och strålningsförhållandena kringradiosändare för mobiltelefoni. Det bör också nämnasatt det internationella expertorganet på området,ICNIRP (International Commission on Non-IonizingRadiation Protection), publiceraderekommendationer för gränsvärden baserade påhälsoeffekter av elektromagnetiska fält. Dessagränsvärden accepteras av berörda myndigheter iflertalet länder.