bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — I ett första steg bör beslutas om en återgång till de regler iLAS och MBL som den borgerliga regeringen införde. Dess-utom bör ett arbetemed att bygga upp en ny lagstiftning för arbetsmark-naden påbörjas. När detgäller lönebildningen bör lagarna och regelver-ken behandla de olikaparterna likvärdigt. Det innebär t.ex. att fackets tolkningsföreträde börersättas av medel för konfliktlösning inbakade i kollektivavtalen. Vidarebör arbetslöshetskassorna få ett större ansvar för finansieringen avarbetslösheten för att stärka sambandet mellan allt-för höga löner och ökadarbetslöshet. Medlemsavgifterna bör variera mellan kassor inom olikaverksamhetsområden beroende på löneläge och arbetslöshetsnivå.·· Rent spel på marknaden. Många statliga och kommunala bolag bör säljas.Ofta konkurrerar de kommunala bolagen ut små privata tjänstefö-retag. Deoffentliga monopolen bör brytas. T.ex. bör vård och omsorg i störreutsträckning kunna läggas ut på entreprenad. Etableringshinder försmåföretagare som t.ex. sotningsmonopolet, apoteksmonopolet och kommunersrätt att stoppa lågprisbutiker bör avvecklas. De selektiva fö-retagsstödenbör också tas bort.·· Det måste löna sig att vara hederlig. Vid sidan om ändrade regler iskatte- och bidragssystemen bör myndigheter som skattemyndigheten ochförsäkringskassorna få mer resurser för att stoppa missbruk och motverkafusk så att hederlighet uppmuntras.·En annan viktig del i liberalernas tillväxt- ochvälfärdspolitik är skolan och utbildningen. Skolan är i starkt behov av enny kurs. T.ex. bör en tioårig grundskola införas och lärarnas status måstehöjas genom lärarlegiti-mation, höjda löner och fler karriärmöjligheter.Utvärderingen av kvalitet och resultat bör utvidgas och ett från bör skapas. Anslagen till forskningen bör ökaoch dagens studiesystem måste reformeras, med målet om i bidrag och i lån vid eftergymnasiala studier. Dessutom bör barntillägget i det s.k.svux och svuxa i studiestödet återinföras.Krisen inom skolan och vården är också kommunernas kris. Till viss delhandlar det om resurser men till stor del beror det på det sätt på vilketverk-samheterna leds och styrs. Den kommunala verksamheten måste förändras,enligt motionärerna. T.ex. måste den offentliga upphandlingen tillämpaskonsekvent. Verksamheterna måste också koncentreras till kärnverksamhe-terna. Genom denna typ av åtgärder kan de kommunala budgetarna räcka tillväsentliga förbättringar av kvalitet och omfattning inom skolan och vården.Motionärerna motsätter sig regeringens förslag till maxtaxa inom barnom-sorgen. Dessutom säger motionärerna nej till förslaget att häva det kommu-nala skattestoppet . 1 Den ekonomiska politiken1.1 Den internationella ekonomiska utvecklingen1.1.1 Lägre tillväxt i världsekonominTrots en relativt hög tillväxt i både och nära noghalverades tillväxten i världsekonomin på grund av de ekonomiskakriserna i , och delar av . Den globalatillväxten sjönk från till . I OECD-området gick BNP-tillväxten ned till medan BNPi sammantaget föll med . I de mest drabbade länderna iAsien - , , , och - sjönkBNP med sammantaget drygt 8 %.Den internationella konjunkturen fortsätter att vara svag under störredelen av 1999 och tillväxttakten i världsekonomin går ned en bit till. Denbedömningen gör regeringen i vårpropositionen. I EU- och det s.k.euroområdet (de länder som infört euron) blir avmattningen extra tydlig.Tabell 1. BNP-tillväxt per region samt andel av svensk exportDen försvagning av industrikonjunkturen som påbörjades drar nedgenomsnittstillväxten i med , från 2,8 %i fjol till , enligt regeringens bedömning. Skillnaden mellan EU-länderna är dock relativt stor. I dämpas fjolårets starkakon-junktur av en svagare tillväxt i investeringarna och den privatakonsumtio-nen.Avmattningen i världsekonomin blir emellertid relativt kortvarig, enligtregeringens bedömning. börjar tillväxten i att stigai takt med att den inhemska efterfrågan ökar till följd av bl.a. den starkafram-tidstron hos hushållen, stigande inkomster och en låg räntenivå. Äveni de krisdrabbade väntas en försiktig återhämtning underslutet av året. Sammantaget väntas tillväxten i världsekonomin stiga tilldrygt och ytterligare något . I OECD-områdetblir uppgången mer begränsad, bl.a. på grund av en fortsatt dämpning av denekonomiska aktiviteten i under 2000.1.1.2 Utvecklingen i Förenta staternaEkonomin i fortsätter att utvecklas starkt. stegBNP , trots den svagare internationella tillväxten. Arbetslöshetenföll ytterligare medan inflationen begränsades till . Deoffentliga finanserna gav ett överskott på av BNP, vilketbortsett är det första överskottsåret sedan slutet av 1970-talet.Tudelningen och de växande obalanserna i den amerikanska ekonomin bliremellertid allt tydligare. Investeringarna har ökat kraftigt de senasteåren bl.a. på grund av den expansiva IT-utvecklingen. På samma sätt har denprivata konsumtionen stigit markant till följd av den stigandesysselsättning-en, ökade inkomster, minskat sparande i hushållssektorn ochen kraftig upp-gång i aktiekurserna. Däremot har den höga aktiviteten i deninhemska eko-nomin, i kombination med den svaga utvecklingen i ochLatinamerika och den stigande dollarkursen, gett ett växande underskott iFörenta staternas samlade affärer med utlandet. Underskottet ibytesbalansen steg till av BNP, vilket är det högstatalet sedan dollarkursen steg kraftigt . Exportengav ett negativt bidrag till tillväxten på netto av BNP.Regeringen gör bedömningen att det mesta talar för att den höga ameri-kanska tillväxten avtar . Investeringarna dämpas avden svaga vinstutvecklingen i spåret av den försämrade exporten och deninternationella prispressen på varor och tjänster. Hushållens konsumtionmattas bl.a. genom att sparandet stiger. BNP väntas gå upp ochmed år 2000.1.1.3 Utvecklingen i och övriga AsienDen japanska ekonomin har uppvisat klaradeflationis-tiska tendenser. Produktionen och efterfrågan faller, trotsomfattande stimu-lansåtgärder via både finans- och penningpolitiken.Arbetslösheten är hög med japanska mått mätt och vinsterna och inkomsternautvecklas ogynnsamt. Pro-blemen i finanssektorn har dessutom lett till enviss kreditåtstramning genom att de mindre och medelstora företagen harsvårt att finansiera sin verksamhet. har den svaga konjunkturen ide asiatiska grannländerna slagit hårt mot den japanska exportindustrin.Tabell 2. BNP-tillväxt, inflation och arbetslöshetSom framgår av tabell 2 föll BNP med . Regeringenräknar i vårpropositionen med att en mycket försiktig återhämtning påbörjasmot slutet av året, men sammantaget väntas BNP falla även under 1999.Produktionen och investeringarna i näringslivet fortsätter att minska ochexportsektorn kommer att pressas av en svagare efterfrågan i t.ex. Europaoch apprecieringen av den japanska yenen . Under år 2000stiger BNP för att gå upp med 0,8 respektive och2002, enligt regeringens bedömning. En mer markerad återhämtning förut-sätter att företagens och hushållens förtroende för den ekonomiska utveck-lingen avsevärt förbättras. En viss uppgång i förtroendet kan spåras i densenaste tidens relativt kraftiga uppgång i aktiekurserna.De senaste månaderna har tecknen på en återhämtning i de mest drabbadeasiatiska ekonomierna blivit alltfler. Turbulensen på de asiatiskafinansmark-naderna har avtagit. Ländernas valutor har stärkts och räntornahar sjunkit. Den allra har också börskurserna stigit kraftigtefter de senaste årens stora fall. Tydligast märks förbättringen i Sydkoreaoch , dvs. de länder som kommit längst med reformeringen av finans-och företags-sektorn. Sammantagna väntas BNP i , ,, och stiga efter en nedgång på . bedöms uppgången bli , enligtregeringens pro-gnoser.1.1.4 Utvecklingen i EU och NordenI likhet med i är tudelningen tydlig även i EU. Undersenhösten 1998 försvagades den europeiska industrikonjunkturen märkbart.Företagens framtidstro rasade snabbt, orderingången försämrades ochproduktionen avtog till följd av finansoron och den svagare internationellautvecklingen. Dessutom avtog investeringarna i näringslivet närförväntningarna om framtida vinster minskade och när det internationellatrycket nedåt på priserna tilltog. Som framgår av diagram 1 har däremothushållens framtidstro fortsatt att stiga mot historiskt höga nivåer iflertalet länder, trots konjunkturavmattningen. Förkla-ringarna är bl.a.att hushållens inkomster ökat relativt starkt som läget på deneuropeiska arbetsmarknaden förbättrats något det senaste året.Diagram 1. Hushållens och företagens framtidstro i euroområdet 11Skillnaden mellan andelen positiva och negativa.Källa: FinansdepartementetEU är också tudelad i den meningen att konjunkturskillnaden mellan länder-na varit relativt stor . Speciellt tydlig haravmatt-ningen varit i och medan aktiviteten i länder somFinland, , och fortsatt att öka starkt. I t.ex.Frankrike, Neder-länderna och har exporten mattats av väsentligt,men nedgången har i stor utsträckning kompenserats av en starkt stigandeprivat konsumtion.Efter en uppgång på räknar regeringen med att BNP-tillväxten iEU stannar vid för att stiga till . Skillnadenmellan länderna väntas dock bli relativt stor även i fortsättningen. ITyskland väntas tillväxttakten sjunka till , medan den i t.ex.Frankrike, Nederlän-derna och bedöms bli högre, mellan 2 och 2,5 %.I , och kommer tillväxten att överstiga , enligtregeringens bedöm-ning.Regeringen räknar med att EU-konjunkturen börjar stiga på nytt mot slutetav , när det senaste årets räntesänkningar, eurons försvagning mot dol-larn och en stigande internationell tillväxt börjar få effekt påefterfrågan och på produktionen. Den privata konsumtionen ökar till följdav hushållens starka framtidstro och en milt expansiv inriktning avfinanspolitiken i EU.Danmark, och är vid sidan av några av devikti-gaste marknaderna för svensk export. På alla dessa marknader kommertillväx-ten att bli lägre än t.ex. det förväntadegenomsnittet för EU. Efter sex goda år mattas nu konjunkturen iStorbritannien rätt rejält på grund av den svagare internationellaefterfrågan och de senaste årens förstärk-ning av pundet. En stram brittiskpenning- och finanspolitik har också bidragit till att försvaga deninhemska efterfrågan. Regeringen gör bedömningen att BNP-tillväxten iStorbritannien sjunker till för att stiga till år 2000.Diagram 2. Arbetslösheten i EU, och 11 Utfall 1997-1998. Regeringens prognoser 1998-2002.Källa: FinansdepartementetPå samma sätt har en finanspolitisk åtstramning förstärkt avmattningen ivåra grannländer och . Den norska industrin drabbades ävenhårt av nedgången i oljepriset . Till följd av bl.a.oljeprisfallet försva-gades även den norska kronan. För att stärkakronkursen höjdes räntorna kraftigt, vilket ytterligare bidrog till attdämpa aktiviteten i ekonomin. har dockoljepriset stigit en del som kronan stärkts och bank harsänkt styrräntorna något. Tillväxttakten i Dan-mark och väntas sjunkatill 1,7 respektive . bedöms den öka endast marginellttill 1,9 respektive 0,9 %.Detta innebär att (inklusive och ) under de när-masteåren kommer att växa långsammare än genomsnittet i EU, efter att under desenaste fem till sex åren ha varit en av de främsta tillväxtregionerna iEuropa.Trots avmattningen i EU-konjunkturen gör regeringen bedömningen attarbetslösheten går ned något , bl.a. på grund av offentligasysselsättningsprogram i och . Nedgången är dock intespeciellt kraftig. väntas genomsnittet för EU ligga på enarbets-löshet på . Det är lägre än siffranför 1998. Arbetslösheten och bristen på nya jobb kommer även under denärmaste åren att vara EU:s stora ekonomiska och politiska problem.1.1.5 Utvecklingen i och (exklusive EU)Förra årets finanskris slog hårt mot den ryska ekonomin. Kursen på denryska rubeln har försvagats kraftigt och inflationen har stigit tilltresiff-riga belopp. Inkomsterna sjunker och produktionen faller. I fjolgick BNP ned med och regeringen räknar med att den faller medytterli-gare och år 2000.Den ryska krisen har också till en del smittat av sig på länderna iBaltikum genom att konjunkturen i , och försämradesmot slutet av 1998. Även i , som varit en av de snabbast växandeekonomi-erna i området , har tillväxten dämpats på grund avnedgång-en i och avmattningen internationellt. Den svagareutvecklingen i bl.a. EU gör att den polska konjunkturen fortsätter attvara relativt svag under 1999.1.1.6 Osäkerheter i den internationella bedömningenSammantaget räknar regeringen med att avmattningen i den internationellaekonomin är tillfällig och att tillväxten i , och Japanbörjar öka . De senaste två årens mycket oroligautveckling i världsekonomin innebär emellertid att prognosen är behäftadmed osäkerhet. Utvecklingen kan bli både sämre och bättre än den bedömningsom skisseras ovan. De främsta riskerna och möjligheterna är:Riskerna· Ny oro på finansmarknaderna. Tillståndet på de internationella finans-marknaderna har stabiliserats . De värst drabbadeländernas valutor har stärkts och räntorna har sjunkit. Dess-utom harbörskurserna återhämtat en del av de senaste årens nedgång. En ny turbulensskulle kunna leda till en fortsatt dämpad efterfrågan och ytterligareinternationell press på priserna. En finansoro skulle t.ex. kunna utlösasom bestämmer sig för att devalvera sin valu-ta.·· Försenad återhämtning i . Bristen på optimism och förtroende för denekonomiska utvecklingen hos japanska hushåll och företag kan göra attstagnationen i den japanska ekonomin förlängs, vilket bl.a. kommer attförsvåra återhämtningen i övriga Asien.·· Svagare utveckling i . Ett stort fall i de enligt mångabe-dömare högt uppdrivna kurserna på de amerikanska aktiebörserna skullesannolikt leda till en större och bredare avmattning i den ameri-kanskakonjunkturen.·· Svagare inhemsk efterfrågan i EU. Den starka framtidstron bland euro-peiska hushåll kan försvagas i takt med att industrikonjunkturen för-sämras.·Möjligheterna· De senaste månadernas förbättring av situationen på finansmarknaderna kanvara ett tecken på att företagens och hushållens förtroende för denekonomiska utvecklingen stiger och att återhämtningen blir starkare än vadregeringen räknar med i vårpropositionen.·· Fortsatt stark utveckling i . Det ekonomiska utfallet un-der inledningen av 1999 tyder på att aktiviteten i den amerikanska ekonominfortsätter att vara hög. En fortsatt stark tillväxt i Förenta staternainnebär en ökad draghjälp för den övriga världsekonomin.·1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Den svenska konjunkturen och utsikterna fram tillår 2002Trots den snabba försämringen i industrikonjunkturen både internationelltoch i steg BNP , vilket är en hög siffra i ett historiskt perspektiv. ,, har BNP i genomsnitt ökat . Tillskillnad från tidigare var det en hög inhemsk efterfrågansom drev upp tillväxten . Investeringarna ökade med knappt 11 %och den privata konsumtionen steg . sedan 1993ökade också den statliga och kommunala konsumtionen. Sammantaget steg denoffentliga konsumtionen med 1,9 %.Trots den internationella avmattningen steg exporten mer än förväntat. Denminskade exporten till länderna i och kompensera-des avökad försäljning till EU och . En kraftig uppgång iimporten innebar emellertid att nettot av utrikeshandeln gav ettnegativt bidrag till BNP-tillväxten, något som inte inträffat tidigareunder 1990-talet.Läget på arbetsmarknaden förbättrades betydligt . Det är mer än vad regeringen räknademed i budgetpropositionen och en mycket hög siffra historiskt sett. Det är framför allt inom den privata tjänstesektorn, men också inom dekommunala verksamheterna, som sysselsättningen ökat. Sysselsättningen harockså fortsatt att öka i en överraskande snabb takt under inledningen av1999. Den öppna arbetslösheten sjönk , från 1997till 1998.Den internationella avmattningen och försämrade utsikter för svensk exportoch svensk exportindustri gör att tillväxten sjunker till ,enligt regeringens be-dömning. Sysselsättningen väntas fortsätta stiga menökningstakten minskar när den svagarekonjunkturen med viss eftersläpning dämpar företagensanställningsbenägenhet.Tabell 3. Bidrag till BNP-tillväxtenSom framgår av tabell 3 kommer den inhemska efterfrågan att vara denfrämsta tillväxtmotorn i svensk ekonomi även under de kommande åren.Hushållens höga förväntningar på den ekonomiska framtiden, en stigandesysselsättning, en god inkomstutveckling och stark förmögenhetsställning ihushållssektorn gör att den privata konsumtionen fortsätter att stiga. Till-växten i bruttoinvesteringarna dämpas däremot av försvagningen i industri-konjunkturen. I branscher som har en stark koppling till den inhemskaefter-frågan väntas dock investeringarna fortsätta att öka. Under 1998byggdes lagren upp i en relativt hög omfattning. finns därför ettstort behov inom framför allt industrin av att avveckla och sälja frånlager, vilket bedöms ge ett relativt stort negativt bidrag till åretstillväxt. Trots en svagare export väntas utrikeshandeln bidra till åretstillväxt , främst tack vare en kraftig dämpning av importen.Inställningen till konjunkturutvecklingen är lika tudelad i som iövriga och i , vilket belyses i diagram 3. Svenskahushåll är relativt optimistiska om den ekonomiska framtiden medanföretagen är pessimis-tiska. Hushållen har till följd av bl.a. den högresysselsättningen och en god inkomstutveckling hållit optimismen uppe på enhög nivå, bortsett från viss nedgång . Företagensoptimism och första halvan av 1998 har under det senaste drygahalvåret förbytts i pessimism på grund av den ökade internationellapriskonkurrensen och den svagare efterfrågan på bl.a. industrivaror.Diagram 3. Hushållens och företagens framtidstro i 11 Skillnaden mellan andelen positiva och negativa.Källa: Statistiska centralbyrån1.2.2 Prognosförutsättningar och nyckeltalRegeringens prognos bygger på den information som fanns tillgänglig t.o.m.den 7 april 1999. Bedömningarna baseras på underlag från Statistiska cen-tralbyrån (SCB), , IMF och den prognos som ()publicerade . En viktig förutsättning i prognosen är attregeringen antar att löneglidningen endast ökar och attlöneökningarna begränsas till . Utskottet vill under-stryka att bedömningarna är en kalkyl där tillväxten be-stämts utifrån den långsiktiga tillväxttakten i svensk ekonomi på . Eftersom regeringen bedömer att det under dessa år finns lediga resur-ser i ekonomin antas att BNP kan växa med , dvs. , utan att inflationen stiger och lönerna ökar. Detförutsätter i sin tur att lönebildningen fungerar väl samt att det inteuppstår några allvarliga brister på arbetskraft på arbetsmarknaden.I tabellerna 4 och 5 redovisas förutsättningarna för och nyckeltalen i rege-ringens prognos. I punkterna nedan sammanfattas de viktigasteförutsättning-arna samt de viktigaste skillnaderna mot de bedömningar somregeringen gjorde i budgetpropositionen:På grund av den svagare konjunkturen har regeringen, jämfört med budgetpro-positionen, skrivit ned tillväxten i OECD-området med 0,3-0,. Lägre efterfrågan och ökad internationell konkurrens görockså att den internationella inflationen antas bli 0,5 procentenheterlägre . I genomsnitt bedöms inflationen ide viktigaste 16 uppgå till under denärmaste åren.Tabell 4. Prognosförutsättningar 1999-2002· Små prisökningar och den lägre tillväxten innebär vidare att både desvenska och internationella räntorna blir lägre än vad som tidigare anta-gits. Regeringen räknar dock med att räntorna börjar stiga i takt med attkonjunkturen i såväl som i omvärlden stärks mot slutet av 1999.Ränteuppgången väntas dock bli begränsad till följd av den låga infla-tionen.·· Den kraftiga försvagningen av kronan gör att regeringen kalky-lerar med en något svagare krona och till viss del även under år2000. I takt med att tillväxten ökar stiger kronans värde för att ligga påett s.k. TCW-index på 118 som genomsnitt . Mot euron väntaskronan stiga till en kurs på 8,80 och till 8,70 påytterligare något eller sikt.·· Den svenska inflationen fortsätter att vara mycket låg. och2000 bedöms KPI stiga med 0,5 respektive (räknat som skillnadendecember till december respektive år). Det är lägre än offi-ciella inflationsmål.·· Regeringen antar att hushållens sparkvot stiger relativt kraftigt under2001 och 2002. En anledning är att den del av överskottet i de offentligafinanserna som beräkningstekniskt förs över till hushållen under dessa årförväntas öka sparandet på bekostnad av en ökad privat konsumtion.·Prognosen för den öppna arbetslösheten har justerats upp kraftigt jämförtbe-dömningen i budgetpropositionen. visade kalkylerna att denöppna arbetslösheten skulle gå ned till i genomsnitt och . bedöms den öppna arbetslösheten bli 2000 och 5,1 %2001. Revi-deringen beror bl.a. på att sysselsättningen till följd av densvagare internatio-nella utvecklingen inte väntas stiga lika mycket somenligt prognosen i budget-propositionen.Tabell 5. Nyckeltal 1999-20021.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att de internationella finansmarknaderna är stabila ochatt en återhämtning i världsekonomin tar fart växer densvenska ekonomin med i genomsnitt under de närmasteåren, enligt regeringens bedömning. I ett historiskt perspektiv är det enrela-tivt god tillväxt. blir BNP-tillväxten några tiondelar lägre tillföljd av det senaste årets avmattning i den internationellaindustrikonjunkturen. Rege-ringen räknar i vårpropositionen med attSveriges växer något snabbare än det förväntadegenomsnittet i både och EU. Den svenska tillväxten väntas också liggaöver den genomsnittliga tillväxten i våra grannländer i . Somredovisats ovan kommer tillväxten i både och att sjunkaganska kraftigt , av starktillväxt och hög inhemsk efterfrågan. Den finländska tillväxten väntasdäremot vara fortsatt hög och rege-ringen kalkylerarmed att årliga BNP-ökning kommer att ligga drygt 0,5procentenheter över den svenska fram till 2002.De olika delarna i försörjningsbalansen utvecklar sig enligt regeringen påföljande sätt (se tabell 6):· Som redovisats tidigare och som även framgår av tabell 3 kommer deninhemska efterfrågan att fortsätta att vara drivkraften i den svenska eko-nomin . Hushållens relativt positiva syn på denekonomiska framtiden, stora inkomstförbättringar och en ökad syssel-sättning gör att den privata konsumtionen stiger och 2,4 %år 2000. Investeringarna inom industrin dämpas dock av den svagareinternationella efterfrågan. Lagerinvesteringar kommer att ge ettkraftigt negativt bidrag till BNP-tillväxten.·· Den offentliga konsumtionen ökar mer än vadregeringen räknade med i budgetpropositionen. Det är framförallt denkommunala konsumtionen som stiger, bl.a. på grund av den ytterligareöverföring av resurser till kommunerna som regeringen föreslår i vår-propositionen.·Uppgången i den svenska exporten dämpas avsevärt under framför allt 1999 dåex-porttillväxten halveras jämfört med . Anledning är den sämreekonomiska ut-vecklingen hos framför allt några av viktigastehandelspartners samt att efterfrågan mattas extra tydligt i de varugruppersom svensk industri är inriktad på (se kapital 1.2.4 om exporten).Tabell 6. Försörjningsbalansen 1999-20021.2.4 Den svenska exportenSveriges export steg oväntat kraftigt , med , trotsAsien-krisen och oron på de finansiella marknaderna. Bortfallet avefterfrågan i de krisdrabbade kompenserades till stordel av en stigande efterfrågan på svenska varor i och Förentastaterna. Detta innebär att svenska exportföretag för sjätte året i följdfortsatte att öka sina marknadsan-delar på världsmarknaden.Under 1999 kommer däremot den internationella efterfrågan på svenska export-varor att dämpas betydligt, enligt regeringens bedömning. Som redovisatstidi-gare kommer den ekonomiska aktiviteten i några av viktigastehandel-spartners - , , och - att mattasav gans-ka rejält. Det begränsar marknadstillväxten för svensk export.Figur 1 visar att dessa länder tillsammans tar emot över en tredjedel avden totala svenska expor-ten. Dessutom försvagas exportutsikterna av attdet främst är efterfrågan på investeringsvaror som avtar.