bet · GM01SoU7 · 1999-02-18 00:00:00 — Detta skulle ledatill ökad konkurrens och pressade priser.I motion So409 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändradlag om kommunernas rätt att anlita privata företagför vård och omsorg av äldre och funktionshindrade(yrkande 1) och att regeringen begär attSocialstyrelsen utarbetar råd och anvisningar tillkommunerna enligt vad i motionen anförts om ettinstrument för anbudsgivning och kontroll av deföretag som anlitas för vård och omsorg av äldre ochfunktionshindrade (yrkande 2). Enligtsocialtjänstlagen äger kommuner rätt att överlåtavård och omsorg om äldre och funktionshindrade tillprivata bolag. Motionärerna anser att det urkommunens synvinkel är viktigt att redan föreutformningen av ett entreprenadkontrakt skaffa siggarantier för hur vården organiseras och utförs.Många kommuner saknar den kompetens som behövs föratt iordningställa ett riktigt anbudsunderlag ochgöra den utvärdering som skall ligga till grund förkontraktet. bör därför få i uppdragatt utarbeta råd och anvisningar om detta.I motion So314 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om rätt att välja omsorgsform(yrkande 16). Motionärerna anser att den enskildevårdtagaren måste själv eller genom sina anhörigages reella möjligheter att påverka var och hurvården skall utföras. De anser att rätten tillvalfrihet för hemtjänst, dagverksamhet och särskildaboendeformer bör regleras i lag. När den enskildesbehov dokumenterats skall den enskilde själv ha rättatt inom ramen för tilldelade resurser få väljavårdgivare.I motion So387 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om valfrihet i boendet (yrkande 9),om rätt till eget rum för dem som så önskar (yrkande11), om rätten att flytta för äldre som bor isärskilt boende (yrkande 12), om fungerandehemtjänst (yrkande 7) och om ett checksystem förhemtjänsten (yrkande 10). Motionärerna anser detsjälvklart att äldre skall ha rätt att själva väljavar de vill bo. Äldre skall också ha rätt att tackanej ett antal gånger till erbjudet äldreboende utanatt hamna utanför boendekön. De skall ha rätt tillett eget rum om de så önskar och att flytta tillannan kommun för att komma närmare anhöriga.Motionärerna konstaterar att socialtjänstlagen harändrats så att äldre som bor i särskilt boende harrätt att flytta till annan kommun. Trots dennalagändring har flera fall uppmärksammats därkommunerna vägrar att följa den nya lagen.Argumentet är att det inte finns tillräckligt medplatser och att kommunens egna invånare måste fåföreträde. Motionärerna anser att kommunerna ärskyldiga att ha en sådan planering och beredskap attde lagliga rättigheter som garanteras samhälletsallra mest utsatta inte åsidosätts. Motionärernavill införa en rätt till en väl fungerande hemtjänstsom kommer på utlovade tider och utför överenskomnauppgifter. En plan skall göras upp i samråd somvisar vad skall ombesörja, om det gesomsorg på annat sätt än via samt omrehabilitering skall erbjudas, vad denna skall ledatill och inom vilken tid. En kontinuerligkvalitetsuppföljning skall göras och det skall ståklart för den äldre vad som kommer att ingå i defrågor som ställs i samband med uppföljningen.Avlastning skall planeras gemensamt med den anhörigeså att den kan genomföras på dennas villkor. Denäldre skall kunna välja vem som skall ge service ochomsorg. De som har invandrat till skallgaranteras att få tolk med vid samtal medsocialtjänsten. För att garantera valfriheten föräldre bör ett system med hemtjänstcheckar införas.Kommunen gör bedömningen av behovet, därefter fården enskilde en check som ger rätt till en vissomvårdnad och service. Den enskilde väljer utförareoch betalar med checken. Den som behöver stöd ochhjälp för att välja skall få det, enligtmotionärerna.I motion Bo236 av m.fl. (mp)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om äldrebostäder(yrkande 2). Motionärerna anser att idén omstimulansbidrag för till- och ombyggnad aväldrebostäder är riktig. Här liksom i all ny- ochombyggnad, skall ekologiskt och hälsomässigtanpassade material och metoder användas, estetiskakvaliteter krävas och ett starkt boendeinflytandegälla. Aktiv brukarmedverkan är särskilt viktig idetta sammanhang, anför motionärerna. I dennuvarande utformningen av de särskildaboendeformerna saknas möjligheter att få vara medoch påverka vilka man vill leva tillsammans medunder i livet. Exempelvis harhörselskadade behov av att få leva tillsammans medandra som kan teckenspråk. Motionärerna anser attett steg på vägen är att ge kooperativ, stiftelseroch andra samma ekonomiska förutsättningar somkommunala boendeformer.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1997/98:SoU24 tillstyrkte utskottetregeringens förslag till nationella mål föräldrepolitiken. Utskottet ansåg att mångfalden avinsatser och det faktum att flera huvudmän har olikaansvarsområden gjorde det önskvärt med nationellamål för äldrepolitiken. Målen gör att det gemensammaåtagandet blir tydligare. Målen (som fastställdes avriksdagen, rskr. 307) är att äldre skall kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande isamhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehålletoberoende, bemötas med respekt, ha tillgång till god vård och omsorg.Utskottet framhöll i betänkandet att det ärangeläget att den enskilde ges möjlighet att självbestämma över sin livssituation och det sätt påvilket omsorgen ges samt att äldres kunskap ochkompetens skall tas till vara. Äldreomsorgen skallvara demokratiskt styrd, den skall vara solidarisktfinansierad och den skall vara tillgänglig efterbehov och inte efter köpkraft.Utskottet uttalade också att allt mermångkulturella karaktär reser nya krav på attutforma äldreomsorgen med hänsyn till människorsolika språk och ursprung.Socialstyrelsen redovisar i sin 1995:11Alternativa styr- och driftsformer i äldreomsorgen,Valfrihet, en enkätundersökning till ett trettiotalkommuner där förvaltningstjänstemän fått bedöma denenskildes möjlighet att påverka den praktiskautformningen av insatserna. Av redovisningen framgåratt möjligheten att välja mellan en ellerprivat utförare, för en person med ett störreomvårdnadsbehov, bedömdes föreligga endast iundantagsfall. Som regel hänvisades den enskildeantingen till en eller en privat utförare.Undersökningen ger därför inget stöd för attkonkurrensutsättning leder till ökade möjligheterför den enskilde att välja mellan ochprivat utförare. Den enskildes möjlighet att påverkainsatsernas utformning bedöms i det närmaste varalikartade inom den kommunala och denentreprenaddrivna . Den enskildesmöjlighet att påverka insatsernas utformning inomden kommunala bedöms i vissa avseendenvara större i kommuner som även har inslag aventreprenaddriven hemtjänst än i kommuner som enbarthar . Enligt rapporten saknas dockdata för att fastställa orsakssamband bakom dennaskillnad.Utskottet konstaterade i betänkande 1996/97:SoU13med anledning av motioner att för många äldre är detangelägnare att få den service och hjälp de behöver,utformad på det sätt de själva önskar och medpersoner som känner dem väl, än att kunna gå ut påen marknad och välja vårdgivare för denna service.Socialstyrelsens undersökning ger inte heller stödför att konkurrensutsättning i sig leder till ökademöjligheter för den enskilde att välja mellankommunala och privata utförare. Utskottetkonstaterade vidare att varje kommun kan erbjudavård och omsorg i olika former. Det finns ingahinder för entreprenadupphandlingar inomäldreomsorgen. Utskottet avstyrkte därmed deaktuella motionerna.Svenska Kommunförbundet har givit ut boken . Konkurrensutsättning inomäldre- och handikappomsorg, skola, fritid och kultur(1997). Boken syftar till att ge stöd och underlagför förtroendevalda och tjänstemän inför och underdet förändringsarbete som kan leda tillkonkurrensutsättning och upphandling avdriftsentreprenader inom äldreomsorg, skola, fritidoch kultur. Målsättningen är dels att förbättraunderlaget för den kedja av ställningstaganden ochbeslut som krävs under förändringsprocessen, delsatt ge konkreta "verktyg" för upphandling avdriftsentreprenader.I socialtjänstlagen (1980:620) infördes den 1 juli1997 ett tillägg som innebär att en person medomfattande vård- och omsorgsbehov som vill flyttatill annan kommun vid ansökan skall behandlas som omden enskilde är bosatt i inflyttningskommunen (6 h§).Vad gäller rätten till eget rum i det särskildaboendet tillstyrkte utskottet i yttrandet tillfinansutskottet över tilläggsbudgeten för ,1997/98: SoU8y, regeringens förslag om ett nyttanslag för bidrag till äldrebostäder m.m. Utskottetansåg att anslaget påskyndar utvecklingen mot godaboendemiljöer i det särskilda boendet. I betänkande1998/99:SoU1 tillstyrkte utskottet anslaget även förår 1999. följde utskottet (rskr. 104).I betänkande 1997/98:SoU24 behandlades också frågorkring (s. 70-74). Utskottet välkomnaderegeringens förslag om att avsätta 90 miljonerkronor i särskilda stimulansbidrag under perioden1999-2001 för bl.a. uppsökande verksamhet inomhemtjänsten. Utskottet gjorde bedömningen att enuppsökande verksamhet bland äldre är ett viktigtinstrument när det gäller att förebygga ohälsa ochvårdbehov. Det är angeläget att tidigt få kunskap omäldres behov av stöd och hjälp, anförde utskottet.En uppsökande verksamhet bör också innebära attäldreomsorgen får kontakt med anhöriga som vårdarnärstående och som kan behöva avlastning för attorka fortsätta med sin omvårdnadsinsats.Utskottet hänvisade vidare till sitt yttrande tillfinansutskottet /98: SoU7y över den ekonomiskavårpropositionen. Utskottet konstaterade i dettasammanhang att kommunernas möjligheter att leva upptill sina åtaganden bl.a. avseende nuförbättras när kommunernas ekonomiska situationstärks.I betänkande 1998/99:SoU1 angående budgeten för år1999 konstaterade utskottet än en gång attkommunernas möjlighet att leva upp till sinaåtaganden bl.a. avseende förbättrats närkommunernas ekonomiska situation stärkts genom ökadestatsbidrag. Vidare ansåg utskottet att de resursersom regeringen föreslagit i budgeten för bl.a.uppsökande verksamhet inom bör kunnaleda till bättre hemtjänstinsatser. Utskottetavvisade därmed förslaget om att införa ett nyttanslag för hemservicecheckar m.m.Socialstyrelsen har gett ut Allmänna råd(SOSFS 1998:8 (S)) om kvalitetssystem inomomsorgerna om äldre och funktionshindrade. Härfastslås att kommunerna bör fastställa enövergripande inriktning och policy för verksamhetenskvalitet.Utskottets bedömningRiksdagen har fastställt nationella mål föräldrepolitiken. Målen är att äldre skall kunna levaett aktivt liv och ha inflytande i samhället ochöver sin vardag. De skall kunna åldras i trygghetoch med bibehållet oberoende. De skall bemötas medrespekt och ha tillgång till god vård och omsorg.Målen bidrar till att stärka den enskildesinflytande över sin egen livssituation.Utskottet vidhåller att det är angeläget att denenskilde ges möjlighet att själv bestämma över sinlivssituation och det sätt på vilket omsorgen ges.Inte minst alltmer mångkulturella karaktärreser nya krav på att utforma äldreomsorgen medhänsyn till människors olika språk och kultur. Förmånga äldre är det dock angelägnare att få denservice och hjälp de behöver, utformad på det sättde själva önskar och med personer som känner dem välän att gå ut på en marknad och välja vårdgivare fördenna service. undersökning gerinte heller stöd för att konkurrensutsättning i sigleder till ökade möjligheter för den enskilde attvälja mellan kommunala och privata utförare.Utskottet vill emellertid understryka att det intefinns något hinder för entreprenadupphandling inomäldreomsorgen. Många kommuner utnyttjar dennamöjlighet och erbjuder vård och omsorg i olikaformer både i egen regi och entreprenadupphandlad.Svenska Kommunförbundet och Socialstyrelsentillhandahåller vägledning för upphandling i dessolika aspekter. Utskottet anser inte att det behövsnågon ytterligare reglering i syfte att säkerställavalfrihet, konkurrens och etableringsrätt förenskilda vårdgivare. Det behövs inte heller någonytterligare reglering av hur upphandlingen börgenomföras. Utskottet är inte heller berett attföreslå införande av hemtjänstpeng, checksystemeller särskilda sparkonton inom äldreomsorgen.Motionerna So223 (m) yrkande 8, So230 (m) yrkandena2, 7, 9, 11, 13, 17 och 19, So245 (m), So279 (m),So314 (c) yrkande 16, So387 (fp) yrkandena 7 och 10,So409 (v) och So433 (m) yrkande 3 avstyrks därmed.Det stimulansbidrag för äldrebostäder m.m. somriksdagen beslutat om för åren 1998 och 1999 innebäratt utvecklingen för goda boendemiljöer i detsärskilda boendet påskyndas. Medlen skall kunnaanvändas för ny- och ombyggnad samt förbättringar avbostäder i särskilda boendeformer och lokaler ianslutning till det särskilda boendet sommöteslokaler, samlingslokaler etc. för äldre. Någotinitiativ med anledning av motionerna So230 (m)yrkandena 8 och 14 och So387 (fp) yrkandena 9 och 11behövs inte. Inte heller motionBo236 (mp) yrkande 2 bör föranleda något initiativ.Utskottet delar dock uppfattningen i motionen attbrukarnas intressen bör tillgodoses så långtmöjligt, allt i enlighet med vad utskottet nyssanfört om den enskildes rätt att själv bestämma översin livssituation.Vad slutligen gäller rätten för äldre med vård- ochomsorgsbehov att flytta till annan kommun, så harriksdagen beslutat om ett tillägg isocialtjänstlagen som garanterar den enskilde rättenatt flytta. Motionerna So387 (fp) yrkande 12 ochSo433 (m) yrkande 1 är därmed tillgodosedda ochavstyrks.Utvärdering av ädelreformenI motion So230 av m.fl. (m) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn ochutredning av ädelreformens för- och nackdelar(yrkande 10). Motionärerna hänvisar till attädelreformen fungerat och att detdärför är på sin plats med en ordentlig ochgenomgripande översyn av dess för- och nackdelar.I motion So436 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär en parlamentarisktsammansatt utredning för att utvärdera ädelreformenoch ge förslag till åtgärder för att komma tillrätta med dess negativa konsekvenser (yrkande 1).Motionären begär också ett tillkännagivande om atttillsätta en för att bl.a.diskutera vilka principer och värden som skall gällaför vården och omsorgen i landet (yrkande 2).Motionären hänvisar till att i fleraunderlagsrapporter och i årliga sammanfattningar harredovisat effekter och resultat av reformen menockså av situationen inom äldreomsorgen i stort.Socialstyrelsen har konstaterat brister vad gällerbl.a. medicinsk kvalitet och säkerhet,rehabiliteringsinsatserna, informationsöverföringenoch samarbetet mellan vårdgivare, vårdnivåer ochprofessioner framför allt i samband med attpatienter skrivs ut från sjukhusen. Motionären anseratt är bra men intetillräckligt underlag för att få en helhetsbild avsituationen inom vården och omsorgen för de äldre.Därför behövs det en parlamentarisk utredning.Dessutom behövs det tillsättas en kommission för attbl.a. diskutera de principer och värden som skallgälla för vården och omsorgen i landet.Regeringen uppdrog åt Socialstyrelsenatt följa utvecklingen inomäldreområdet, detta som en förlängning av det arbetekring ädelreformen som styrelsen då slutrapporterat.Arbetet avses bl.a. ge underlag till arbetet med attutveckla tillsynen och kompetensutvecklingen inomäldreomsorgen. Arbetet skulle avrapporteras årsvismed en slutrapport . Årsrapporterna för1997 och 1998 är lämnade.Regeringen beslutade attinrätta ett Äldreprojekt (S97/8951/H) med uppgiftatt utarbeta och följa upp ett nationellthandlingsprogram för äldrepolitiken. Äldreprojektetpågår 1998-2000.Regeringen har fastställtdirektiv till en parlamentarisk äldreberedning meduppdrag att skapa förutsättningar för en långsiktigutveckling av äldrepolitiken (dir. 1998:109).Beredningens analyser och förslag skall utformasutifrån förhållanden i samhället som berör äldressituation och dedärpå närmast följande åren. Utgångspunkterna förarbetet skall vara- de förändrade krav som ställs på samhället närsåväl antalet som andelen äldre i befolkningenökar,-- de insatser som samhället kan vidta för attunderlätta för de äldre att leva ett aktivt liv ochha inflytande i samhället och över sin vardag,-- förutsättningarna för människor i attåldras i trygghet och med bibehållet oberoende,-- samhällets insatser för att främja att äldrebemöts med respekt,-- möjligheterna för äldre att få tillgång till godvård och omsorg.-Beredningen skall i sitt arbete utgå ifrån ettgenderperspektiv, dvs. i tillämpliga delar belysaskillnader mellan mäns och kvinnors förutsättningaroch villkor. Vidare skall beredningen beakta detökande antalet äldre med utländsk bakgrund och dekonsekvenser detta kan medföra.Beredningen skall redovisa resultatet av sittarbete till regeringen senast den 1 maj 2003.Vidare har regeringen tillsatt en kommission inomRegeringskansliet för att underlätta rekryteringenav personal till vård- och omsorgssektorn och enarbetsgrupp med uppgift att kartläggapersonalförsörjning och utbildningsbehov inomäldreomsorgen. Kommissionens arbete skall slutförastill den 31 juli 1999.Utskottets bedömningÄdelreformen följs noga av såväl myndigheter sompolitiker. har iuppdrag att följa utvecklingen inom äldreområdet ochge underlag till att utveckla tillsynen ochkompetensutvecklingen. Arbetet har rapporteratsårligen. En slutrapport beräknas till maj år 2000.I december 1997 tillsatte regeringenÄldreprojektet, en arbetsgrupp, med uppgift attutarbeta och följa upp det nationellahandlingsprogrammet för äldrepolitiken.Äldreprojektet svarar för den löpande samordningenoch uppföljningen av handlingsplanens aktiviteteroch åtgärder. Projektet initierar, samordnar ochföljer aktiviteterna i samband med genomförandet avFN:s äldreår. Enligt direktiven skall arbetetbedrivas processinriktat, öppet och utåtriktat,effektivt och gärna i otraditionella former.Regeringen har också tillsatt en kommission för attunderlätta rekryteringen av personal till vård- ochomsorgssektorn och en arbetsgrupp med uppgift attkartlägga personalförsörjning och utbildningsbehovinom äldreomsorgen.Vidare har regeringen beslutat om direktivför en parlamentarisk äldreberedning vars uppgift äratt skapa förutsättningar för en långsiktigutveckling av äldrepolitiken. Beredningen, som skallslutföra sitt uppdrag ,förväntas avge delbetänkanden eller på annat sätt tainitiativ för att föra frågor vidare under tidenberedningens arbete pågår.Utskottet anser att dessa olika insatser gemensamtskapar förutsättningar för en positiv utveckling aväldreomsorgen framöver. behöver inte tanågot initiativ med anledning av motionerna So230(m) yrkande 10 och So436 (kd). Motionerna avstyrks.Medicinsk kompetens och hälsofrämjandearbeteMotionernaI motion So230 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om ett samlat läkaransvar påsjukhemmen (yrkande 6). Motionärerna anser attäldreomsorgen är ett vårdsystem i kris. Bristandekontinuitet i den medicinska vården och avsaknad avkontinuerlig läkartillgång, brister iläkemedelshantering och smärtlindring samt bristanderesurser för god vård i livets slutskede är tyvärrinte ovanliga inom svensk äldrevård, anför de.Motionärerna anser att en god och säker sjukvårdmåste garanteras. Detta innebär att det bör finnasen läkare som har det övergripande ansvaret förvarje sjukhem. Denna bör antingen vara geriatriskspecialistläkare eller en allmänspecialist som harmöjlighet till nära och täta konsultationer med engeriatrisk eller psykogeriatrisk expertis. Läkarenskall också ha ansvar för vårdplanering ochutbildning av personalen. Detta hindrar inte attenskilda patienter kan välja och ha en egna läkaresom håller nära kontakt med den övergripandemedicinskt ansvarige.I motion So311 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådanändring i regelsystemet att "medicinsktfärdigvårdade" tas bort ur lagstiftningen (yrkande2). Motionärerna anser att äldreomsorgen befinnersig i kris. Det handlar om ojämn kvalitet i vården,neddragning av läkarvården på sjukhemmen och lägrenivå på rehabiliteringsinsatserna. De gamla är numersjukare när de lämnar sjukhusen än före reformen.Trots att de anses vara "klinikfärdiga" (medicinsktfärdigbehandlade) kan deras behov av kvalificeradvård vara lika stort som under sjukhustiden.Kommunerna har varken råd att låta de äldre varakvar på sjukhusen eller att ge dem den vård debehöver hemma.I motion So446 av m.fl. (kd) begärs etttillkännagivande om värdighetsgaranti (yrkande 6).Motionärerna anför att värdig vård innebär att enpatient erbjuds den vård som bäst passar detaktuella vårdbehovet. En värdighetsgaranti inomäldrevården bör införas och kan ha följandeinnehåll: Det skall finnas en läkare knuten tillvarje sjukhem och till varje hemsjukvårdspatient, enläkare som är specialiserad på åldrandets sjukdomaroch problem och som regelbundet besöker patienterna.Det skall finnas skilda vårdenheter för senildementaoch psykiskt friska. Det skall finnas eget rum föralla som så önskar. Det skall vara en självklarhetatt sjukhemsplatsen ligger i den kommundel därvederbörande tidigare bott. Det skall finnas uttalatatt en patient inte skall behöva ligga och väntainnan en blöja byts. Det skall finnas tillräckligtmed personal för att mata och hjälpa till med attdricka. Det skall finnas så mycket personal attvarje patient får känna sig ompysslad, observeradoch personligt tilltalad varjeförmiddag och varje eftermiddag. Det skall finnastillräckligt med personal så att alla patienter somså orkar hjälps upp ur sina bäddar i rimlig tid ochdessutom får komma ut i andra miljöer än det egnarummet. Ideella insatser skall tas till vara. Detskall finnas så god tillgång på personal att ingenbehöver dö ensam.I motion So400 m.fl. (kd)begärs tillkännagivanden dels om attfolkhälsoinsatser för äldre bör ges högre prioritet(yrkande 1), dels om insatser för att motverkaensamhet (yrkande 2), dels om skadefallen (yrkande3) och dels om tandvården för äldre (yrkande 4).Motionärerna anför att Folkhälsoinstitutetkonstaterar att det går att förebygga och påverkaäldres hälsa i stor utsträckning genomhälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser.Rekreation, socialt stöd och boendemiljö ärgrundläggande för äldres hälsa. Också insatser föratt motverka ensamhet är av största betydelse för enförbättrad hälsa. I detta sammanhang är det viktigtatt ta till vara frivilligorganisationernasengagemang som komplement till offentliga insatser,anför motionärerna. De pekar på att faktorer sombidrar till fallskador i första hand ärbostadsutformningen, utrustning och inredning,belysningsförhållanden samt bristandehandikappanpassning. Rökning bidrar direkt tillflera negativa effekter liksom alkohol ochberoendeframkallande medel. Också kosthållet spelarstor roll. Motionärerna anser att de äldre efterädelreformen fått stå tillbaka när det gällertandvård. De anser det vara angeläget att de äldrekan fortsätta med den regelbundna tandvård de varitvana vid som yngre. Flera landsting har nuåterupptagit den uppsökande verksamheten bl.a. hosäldre i särskilda boendeformer. Motionärerna anserdock att det behövs mer forskning för att eneffektiv strategi med förebyggande insatser skallkunna få större genomslag.I motion So314 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vård i hemmet (yrkande 15).Motionärerna vill utveckla vården utanför sjukhusen.De anser att en avancerad hemsjukvård är alternativtill sjukvård när det gäller vård av tillfälligkaraktär, långvarig vård eller vård i livetsslutskede. Den avancerade hemsjukvården kräver attpersonal med olika typer av specialistutbildningkommer till den vårdbehövande i hemmet. Den kräverockså ofta avancerad teknisk utrustning.Motionärerna anser att gränsdragningen mellan basaloch avancerad hemsjukvård och mellan ochlandstingsanknuten hemsjukvård kan ställa tillproblem för vårdtagaren. Det behövs en bättresamverkan inom hemsjukvården, ochslutenvården för att utveckla en fungerandevårdkedja, speciellt för äldre.I samma motion begärs också tillkännagivande omfolkhälsoarbete för äldre (yrkande 7).