bet · GM01SfU8 · 1999-05-04 00:00:00 — Antalet karensdagar ärbegränsat till tio (allmänt högriskskydd).För en arbetstagare som lider av sjukdom som kanantas medföra ett större antal sjukperioder medsjuklön kanförsäkringskassan besluta om s.k. särskilthögriskskydd. Arbetstagaren har då rätt till sjuklönför i varje sjuklöneperiod ocharbetsgivaren får ersättning från sjukförsäkringen.Fr.o.m. gäller ett utökatsärskilt högriskskydd. Högriskskyddet kan då ocksåomfatta den som har en sådan sjukdom som medför riskför en eller flera längre sjukperioder under entolvmånadersperiod. Sjuklön utges i dessa fall dockinte för karensdag. En arbetsgivare som har haftkostnader för sjuklön för en arbetstagare somomfattas av beslut får ersättningfrån sjukförsäkringen.Företag med en viss högsta lönekostnad harmöjlighet att försäkra sig hos motsjuklönekostnader avseende tid fr.o.m. den tredjeersättningsdagen. Rätt att teckna en sådanförsäkring har arbetsgivare vars sammanlagdalönekostnader under ett kalenderår - exklusivesociala avgifter och särskild löneskatt - inteberäknas överstiga 130 gånger basbeloppet.Försäkringen ersätter försäkringstagarens kostnaderför sjuklön liksom kostnaderna för socialavgifter,allmän löneavgift och särskild löneskatt. Avgiftenär för av lönesumman.MotionernaTredje vice talman m.fl. (kd, m,c, fp) begär i motion Sf268 att regeringen skyndsamtåterkommer med förslag till högkostnadsskydd motsjuklönekostnader i enlighet med AGRA-utredningensförslag. Enligt motionärerna skulle ett sådantförslag minska risken för små företag och främjanyanställningar.I motion Sf269 av m.fl. (m) begärs iyrkande 3 ett tillkännagivande om att systemet föråterförsäkring för utgifter för sjuklöneperioden börkonstrueras så att det inte blir olönsamt försmåföretagare att teckna en sådan försäkring.Marie m.fl. (v) begär i motion Sf225(yrkandena 1 och 2) tillkännagivanden om attsjuklöneperioden bidrar till att människor medåterkommande sjukperioder stängs ute frånarbetsmarknaden och att företag med högst 10anställda därför skall undantas från kravet attbetala sjuklön.I motion Sf243 av och () begärs ett tillkännagivande om sjuklöneperioden.Motionärerna anför att sjuklöneperioden inte hardrivit arbetsmiljöarbetet framåt utan lett till enökad utslagning. Motionärerna anser att det ärangeläget att se över på vilket sätt arbetsgivar-inträdet påverkat anställningarna och detförebyggande arbetsmiljöarbetet.Utskottets bedömningLagen om sjuklön infördes . Syftet med reglernavar bl.a. att öka arbetsgivarens ansvar för deanställdas arbetsmiljö och hälsa. Dessutom skapadesett mer effektivt sätt att administrera den kortasjukfrånvaron. med införandet avsjuklöneperioden infördes också en försäkring motkostnader för sjuklön som är avsedd för företag medfå anställda.I sjuklönelagen infördes regler om s.k. särskilthögriskskydd som avser att ge skydd åt personer meden medicinskt väl dokumenterad sjukdom som kan antasge upphov till frekventa sjukfall.Till följd av förlängningen av sjuklöneperiodenfrån 14 , , uppkombehov av ett förstärkt skydd för bl.a. personer medåterkommande längre sjukperioder.Genom införandet av ett utökat särskilthögriskskydd skapades ett skyddför personer med sjukdomar som medför en uppenbarrisk för en eller flera längre sjukperioder. Isamband med behandlingen av förslaget om ett utökatsärskilt högriskskydd uttalade utskottet att meddenna utformning av högriskskyddet torde enarbetsgivares eventuella tvekan att anställa enperson med en sådan sjukdom påtagligt minska (bet.1996/97:SfU12).I direktiven till den s.k. i juni1997 begärde regeringen även en översyn avförsäkringen mot kostnader för sjuklön i syfte attlösa problemen med och förbättra försäkringen. Ocksåkonsekvenserna av den förlängda sjuklöneperioden,framför allt för de mindre företagen, skullebedömas.AGRA-utredningens förslag i betänkande SOU 1997:142innebär att den nuvarande sjuklöneförsäkringenupphör och att ett högkostnadsskydd motsjuklönekostnader införs. Enligt utredningsförslagetskall små företag inte bära större kostnader försjuklön än vad som svarar mot det riksvärde somerhålls när samtliga arbetsgivares totalasjuklönekostnader ställs i relation till derassammanlagda årslönesumma. Ett litet företag somdrabbas av höga kostnader skall kunna ansöka hosförsäkringskassan om ersättning för kostnader somöverstiger "riksandelen".Sjuklöneperioden har sedan den 1 april 1998återgått men med bibehållande även avdet utökade särskilda högriskskyddet. mening innebär detta ett bra skydd förbl.a. personer med återkommande och längresjukperioder. Utskottet utgår emellertid frånatt regeringen återkommer med förslag om behov ansesföreligga att förändra reglerna om sjuklön ellerförsäkringen mot kostnader för sjuklön.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf225 yrkande 1 och 2, Sf243, Sf268 och Sf269yrkande 3. beträffande utredningsbehov m.m.att godkänner regeringens förslag till riktlinjersåvitt avser socialförsäkringens behov avutredningar, medicinsk rehabilitering ochkvalitetskrav,res. 1 (m) - motiv.2. beträffande huvudmannaskap ochfördelning av medelatt med avslag på motionerna 1998/99:Sf5 yrkande2, 1998/99:Sf6, 1998/99:Sf8 samt 1998/99:Sf9yrkandena 3 och 4 godkänner regeringens förslagtill riktlinjer såvitt avser ändrathuvudmannaskap och fördelning av medel,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd, c, fp) - delvis3. beträffande forskningatt med avslag på motion 1998/99:Sf4 godkännerregeringens förslag till riktlinjer såvitt avserforskning,res. 4 (m, kd, c, fp)4. beträffande bemyndigande ochgenomförandeatt med avslag på motionerna 1998/99:Sf5 yrkande 1och 1998/99:Sf7 bemyndigar regeringen att vidtade åtgärder som krävs för att genomföraomstruktureringen och utvecklingen avverksamheten vid RFV:s sjukhus,res. 2 (m) - delvisvillk.res. 3 (kd, c, fp) -delvis villk.5. beträffande folkpensioneringsfondenatt godkänner att en del av behållningen ifolkpensioneringsfonden får, om så erfordras,användas för att täcka kostnader i samband medbildandet av försäkringsmedicinska center,res. 2 (m) - delvisvillk.res. 3 (kd, c, fp) -delvis villk.6. beträffande lagförslagetatt antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,res. 2 (m) - delvisvillk.res. 3 (kd, c, fp) -delvis villk.7. beträffande samverkan irehabiliteringsarbetetatt avslår motion 1998/99:Sf9 yrkandena 1 och 2,res. 5 (m, kd, c, fp)8. beträffande rehabilitering ur ettgenderperspektivatt avslår motionerna 1998/99:Sf227 yrkandena1-3, 1998/99:Sf257, 1998/99:A808 yrkande 11och1998/99:So313 yrkande 7,res. 6 (kd, c, fp)res. 7 (v, mp)9. beträffande kunskaper om fibromyalgiatt avslår motion 1998/99:So313 yrkande 4,10. beträffande arbetsgivarensrehabiliteringsansvaratt avslår motion 1998/99:N326 yrkande 6,res. 8 (m, kd, c)11. beträffande företagare medrestarbetsförmågaatt avslår motion 1998/99:Fi210 yrkande 39,res. 9 (c)12. beträffande hörande avförsäkringsläkareatt avslår motion 1998/99:Sf248,13. beträffande portalparagraf i AFLatt avslår motion 1998/99:Sf254,14. beträffande sjuklönatt avslår motionerna 1998/99:Sf225,1998/99:Sf243, 1998/99:Sf268 och 1998/99:Sf269yrkande 3.res. 10 (m, kd, c, fp)res. 11 (v, mp)den 4 maj 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (), (), (), LennartKlockare (s), (), Carlinge Wisberg(v), (), (), (), (), CeciliaMagnusson (m) och (). Utredningsbehov m.m. (mom. 1,motiveringen), , ochCecilia (alla m) anser att utskottetsbedömning under avsnittet Verksamhetsinriktning bortha följande lydelse:Utskottet föreslog attregeringen borde utreda frågan om den fortsattaverksamhetsinriktningen för ochsjukhusens roll inom socialförsäkringssystemet.I propositionen anges att utgångspunkten förregeringens förslag främst är en strävan attgarantera de försäkrade försäkringsmedicinskautredningar och arbetslivsinriktaderehabiliteringsutredningar av hög och jämn kvalitet.Utgångspunkten bör enligt regeringen även vara attden allmänna hälso- och sjukvården ansvarar förmedicinsk vård, behandling och rehabilitering samtde medicinska utlåtanden som behövs för attsocialförsäkringssystemet skall fungera på avsettsätt.Utskottet delar denna uppfattning men vill, ilikhet med vad som framgår av motion Sf9, framhållaatt en verksamhet som bedrivs i privat regi bättreskulle tillgodose önskemålen att garantera deförsäkrade försäkringsmässiga utredningar och denkombination av medicinska och arbetslivsinriktadeutredningar och åtgärder som erfordras. Även om denallmänna hälso- och sjukvården har en domineranderoll när det gäller ansvaret för medicinsk vård,behandling och rehabilitering samt medicinskautredningar erfordras kompletterande vård- ochutredningsresurser, ofta med specialinriktning, föratt socialförsäkringssystemet skall fungeraeffektivt.Den nuvarande medicinska rehabiliteringen vid RFV:ssjukhus ges i huvudsak till speciella grupper avpatienter, t.ex. överviktiga och vidhjärtrehabilitering. Vårdresurserna på dessa områdenär dåligt utbyggda och det är därförviktigt att bibehålla den kunskap, erfarenhet ochkapacitet som RFV:s sjukhus utvecklat under desenaste åren.Mot bakgrund av vad utskottet anfört tillstyrksförslaget om den framtida verksamheten.2. Huvudmannaskap och fördelning av medel(mom. 2 och 4-6), , ochCecilia (alla m) anserdels att utskottets bedömning under avsnittenHuvudmannaskap, Genomförande och ekonomiskakonsekvenser samt Lagförslaget bort ha följandelydelse:I samband med remissbehandlingen av den s.k. förslag förordade Riksrevisionsverketatt skulle köparehabiliteringskompetens av den offentliga ellerprivata vården för att på så sätt om möjligt minskakostnaderna och uppnå ett bättre resultat.Utskottet, som delar denna uppfattning, anser attRFV:s sjukhus bör bli föremål för utförsäljning ochdärmed ges möjlighet att konkurrera om bl.a.rehabiliteringsinsatser. Det finns mycket godaerfarenheter från olika landsting när det gällerprivatisering av sjukhus. Enligt utskottets meningbör staten dra nytta av dessa erfarenheter.Utskottet anser att propositionen i denna del böravslås samt att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till huvudmannaskapsförändringi enlighet med vad utskottet sålunda anfört.Till följd härav bör regeringens bemyndigande attvidta åtgärder för bl.a. omstruktureringen avverksamheten vid RFV:s sjukhus endast avse deåtgärder som krävs för att genomföra den förändradeverksamhetsinriktningen.Det blir då inte heller aktuellt att använda medelur folkpensioneringsfonden för att genomföra enändring av huvudmannaskapet.dels att utskottets hemställan under 2 och 4-6 bortha följande lydelse:2. beträffande huvudmannaskap och fördelningav medelatt med bifall till motion 1998/99:Sf9 yrkandena 3och 4 samt med anledning av motionerna1998/99:Sf6 yrkande 1 och 1998/99:Sf8 och medavslag på motionerna 1998/99:Sf5 yrkande 2 och1998/99:Sf6 yrkande 2dels avslår propositionens förslag såvitt avsergodkännande av riktlinjer för ett ändrathuvudmannaskap och fördelning av medel,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Under förutsättning av bifall till reservation2 mom. 24. beträffande bemyndigande och genomförandeatt riksdagendels avslår motionerna 1998/99:Sf5 yrkande 1 och1998/99:Sf7,dels med anledning av propositionen bemyndigarregeringen att vidta de åtgärder som krävs föratt genomföra den förändradeverksamhetsinriktningen vid RFV:s sjukhus,Under förutsättning av bifall till reservation2 mom. 25. beträffande folkpensioneringsfondenatt avslår propositionen såvitt avser förslaget omatt en del av behållningen ifolkpensioneringsfonden får, om så erfordras,användas för att täcka kostnader i samband medbildandet av försäkringsmedicinska center,Under förutsättning av bifall till reservation2 mom. 26. beträffande lagförslagetatt avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,3. Huvudmannaskap och fördelning av medel(mom. 2 och 4-6)(), (), FannyRizell (kd) och () anserdels att utskottets bedömning under avsnittenHuvudmannaskap, Genomförande och ekonomiskakonsekvenser samt Lagförslaget bort ha följandelydelse:I propositionen föreslår regeringen attverksamhetsansvaret för de försäkringsmedicinskautredningarna och arbetslivsinriktaderehabiliteringsutredningarna vid RFV:s sjukhus försöver till en av de allmänna försäkringskass-orna ochatt verksamheten där skall drivas som en egenresultatenhet samt att de bolag som för närvarandedriver sjukhusen avvecklas.Den s.k. föreslog attverksamheten vid RFV:s sjukhus i ochTranås skulle överföras till ett av staten helägtaktiebolag under medledningsfunktionerna lokaliserade till . Fleraremissinstanser uttryckte sitt stöd för utredningensförslag.Enligt utskottets mening är en förändring ihuvudmannaskapet nödvändig. Utskottet anseremellertid, bl.a. mot bakgrund av att regeringensförslag inte är remissbehandlat, att det är bättreatt fortsätta nuvarande huvudmannaskap tills vidare.Förslaget om att föra över huvudmannaskapet till enav de allmänna försäkringskassorna kan inte helleranses vara tillräckligt utrett. Den redan föreslagnastrukturförändringen är så pass omfattande att flerförändringar av verksamheten inte bör göras förnärvarande. Utskottet anser därför atthuvudmannaskapet bör bestämmas vid ett senaretillfälle. Detta bör föregås av en ny remissomgång.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attpropositionen bör avslås såvitt avser förslaget omändrat huvudmannaskap.Till följd härav bör regeringens bemyndigande attvidta åtgärder för bl.a. omstruktureringen avverksamheten vid RFV:s sjukhus endast avse deåtgärder som krävs för att genomföra den förändradeverksamhetsinriktningen vid RFV:s sjukhus.Det blir då inte heller aktuellt att använda medelur folkpensioneringsfonden för att genomföra enändring av huvudmannaskapet.dels att utskottets hemställan under 2 och 4-6 bortha följande lydelse:2. beträffande huvudmannaskap och fördelningav medelatt med bifall till motionerna 1998/99:Sf6 yrkande 1och 1998/99:Sf8 samt med anledning av motionerna1998/99:Sf6 yrkande 2 och 1998/99:Sf9 yrkandena3 och 4 och med avslag på motion 1998/99:Sf5yrkande 2dels avslår propositionens förslag såvitt avsergodkännande av riktlinjer för ett ändrathuvudmannaskap och fördelning av medel,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Under förutsättning av bifall till reservation3 mom. 24. beträffande bemyndigande och genomförandeatt riksdagendels avslår motionerna 1998/99:Sf5 yrkande 1 och1998/99:Sf7,dels med anledning av propositionen bemyndigarregeringen att vidta de åtgärder som krävs föratt genomföra den förändradeverksamhetsinriktningen vid RFV:s sjukhus,Under förutsättning av bifall till reservation3 mom. 25. beträffande folkpensioneringsfondenatt avslår propositionen såvitt avser förslaget omatt en del av behållningen ifolkpensioneringsfonden får, om så erfordras,användas för att täcka kostnader i samband medbildandet av försäkringsmedicinska center,Under förutsättning av bifall till reservation3 mom. 26. beträffande lagförslagetatt avslår regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1962:381) om allmän försäkring,4. Forskning (mom. 3)(), (), Rose-MarieFrebran (kd), (), (), (), () ochCecilia () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Forskning börjar med "Utskottet har" ochslutar med "motion Sf4" bort ha följande lydelse:I propositionen föreslås att forskning ochutveckling inom det försäkringsmedicinska områdetbör ges förutsättningar för en fortsatt verksamhet.Ett program för framtida satsningar bör utarbetasoch anslag sökas från bl.a. olikaforskningsfinansieringsinstitut samtRiksförsäkringsverkets anslag för att stödjaforskning.Utskottet är positivt till förslaget om att ettprogram för framtida forskning bör utarbetas.Regeringens förslag är dock enligt utskottets meninginte tillräckligt långtgående. För att garanteraforskning och utveckling inom detförsäkringsmedicinska området behövs, utöverutvecklingen av ett forskningsprogram en basresursför forskning, i enlighet med NYTRA-utredningensförslag. Finansieringen bör kunna ske genomanvändande av medel från folkpensioneringsfonden.Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande forskningatt med bifall till motion 1998/99:Sf4 och medanledning av propositionens förslag såvitt avserriktlinjer för forskning som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Samverkan i rehabiliteringsarbetet(mom. 7)(), (), Rose-MarieFrebran (kd), (), (), (), () ochCecilia () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Samverkan i rehabiliteringsarbetet börjarmed "Utskottet har" och slutar med "yrkande 2" bortha följande lydelse:Resultaten av FINSAM-försöken har varit positiva.Resurserna har använts maximalt och utvärderingarvisar att det inte skett en omfördelning mellanolika trygghetssystem. Enligt utskottets mening bördärför , kommunerna, landstingenoch arbetsförmedlingen ges möjlighet att fortsättaarbeta enligt mönster från FINSAM-projekten. Dettainnebär bl.a. att skall kunna köpatjänster såväl för medicinsk som förarbetslivsinriktad rehabilitering och såväl frånoffentlig som privat verksamhet.Utskottet anser att en alternativ lösning skullekunna vara att försäkringskassorna ges ett samlatfinansiellt ansvar för rehabiliteringen. Ett sådantsamlat huvudmannaskaps för- och nackdelar bör enligtutskottets mening utredas. Regeringen bör återkommatill med förslag tillrehabiliteringspolicy.Utskottet vill i detta sammanhang också understrykaföretagshälsovårdens roll i det finansiellasamarbetet.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande samverkan irehabiliteringsarbetetatt med bifall till motion 1998/99:Sf9 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. Rehabilitering ur ett genderperspektiv(mom. 8)(), (), FannyRizell (kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Rehabilitering i ett genderperspektivbörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande7" bort ha följande lydelse:Forskningen kring kvinnor och rehabilitering harvisat att långtidssjukskrivna kvinnor fårrehabilitering till lägre kostnader än vad män fåroch att kvinnor får ordinarie åtgärder, medan män istörre utsträckning får speciella insatser. Insatseroch åtgärder sätts dessutom in tidigare på män än påkvinnor. Enligt utskottets mening är detta inteacceptabelt. En självklar utgångspunkt är attkvinnor får samma möjligheter och hjälp tillrehabilitering för att kunna komma tillbaka tillarbetslivet som männen och att insatserna fördelasjämställt och utifrån behov av rehabilitering.Det anförda bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande rehabilitering ur ettgenderperspektivatt med bifall till motion 1998/99:A808 yrkande 11och med anledning av motionerna 1998/99:Sf227yrkandena 1-3, 1998/99: Sf257 samt 1998/99:So313yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,7. Rehabilitering ur ett genderperspektiv(mom. 8)(), Carlinge Wisberg (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Rehabilitering i ett genderperspektivbörjar med "Utskottet har" och slutar med "yrkande7" bort ha följande lydelse:Kvinnor är betydligt mer långtidssjukskrivna änmän. har dessutom nyligenredovisat att antalet långvariga sjukfall ökar samtatt denna ökning är större när det gäller kvinnor ännär det gäller män.En studie vid visar att 33 %av 3 825 intervjuade personer uppgivit att de ettflertal gånger har gått tillarbetet trots att de varit sjuka. Undersökningenvisar också att fler kvinnor än män, och flerlågavlönade än högavlönade, går till arbetet fastände är sjuka.Enligt utskottets mening är dessa siffroralarmerande ur såväl folkhälso- ochjämställdhetsperspektiv som ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv. Orsakerna till dennegativa utvecklingen är bl.a. kraftiganedskärningar i, och försämrade arbetsvillkor inom,den offentliga sektorn. Arbetet inom vården, skolanoch omsorgen skiljer sig från många andra arbeten,bl.a. därför att den som vet att en medmänniska blirhårt drabbad när man är frånvarande - att ingenvikarie kommer i ens ställe - i det längsta undvikeratt sjukskriva sig.Utskottet anser att en analys av skillnaden mellankönen i långtidssjukskrivningar bör ges högstaprioritet. I analysen bör man särskilt uppmärksammakarensdagen och nedskärningarna inom den offentligasektorn.Utskottet är av den uppfattningen att det krävsomfattande informationsinsatser om vikten av attinte arbeta när man är sjuk. bör gesdetta uppdrag och informationen bör vara utformad såatt den i första hand når kvinnor i vård, omsorg ochskola.Vad utskottet sålunda anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande rehabilitering ur ettgenderperspektivatt med bifall till motion 1998/99:Sf227 yrkandena 1och 2 samt med anledning av motionerna1998/99:Sf227 yrkande 3, 1998/99:Sf257,1998/99:A808 yrkande 11 och 1998/99:So313yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8. Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar(mom. 10)(), (), UlfKristersson (m), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Arbetsgivarens rehabiliteringsansvarbörjar med "Genom den" och slutar med "yrkande 6"bort ha följande lydelse:Arbetsgivarna har givits ett långtgående åtgärds-och kostnadsansvar för rehabilitering av anställda.En arbetsgivare har större förutsättningar änförsäkringskassan att upptäcka tecken på ohälsa hosde anställda och kan också enklare se vilkaförändringar som kan genomföras på arbetsplatsen föratt underlätta den anställdes situation.Utskottet kan emellertid konstatera att kompetenseni rehabiliteringsfrågor, som i hög grad dessutom ären resursfråga, är mycket ojämn bland arbetsgivarna.Det är framför allt de mindre företagen som harsvårt att inom företaget upprätthålla underlag försärskilda tjänster som handhar dessa frågor. mening bör därför de mindre företagensbegränsade möjligheter att hålla sig med särskildkompetens i rehabiliteringsfrågor uppmärksammas.Utskottet anser dessutom attrehabiliteringsansvaret bör definieras på ett sådantsätt att det upplevs som rättvist och skaparincitament, snarare än ger ett godtyckligt utfall.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande arbetsgivarensrehabiliteringsansvaratt med bifall till motion 1998/99:N326 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Företagare med restarbetsförmåga(mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Företagare med restarbetsförmåga börjarmed "I samband" och slutar med "yrkande 39" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att företagare medrestarbetsförmåga så långt som möjligt börjämställas med arbetstagare vid prövning avarbetsförmåga och rehabiliteringsbehov. Iutredningen med restarbetsförmåga (SOU1998:34) föreslås en ändring inom socialförsäkringenvad gäller arbetsförmågebedömningen för företagare.Utredningen föreslår att företagares arbetsförmågaskall prövas, inte enbart mot nuvarandearbetsuppgifter utan även mot möjligheten atterhålla andra uppgifter i den egnanäringsverksamheten innan bedömning görs mot annatpå arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. förslag genomförs blir resultatet attföretagare och arbetstagare likställs fullt ut vidprövning av rätt till sjukpenning ochförtidspension. Enligt utskottets mening börregeringen återkomma med förslag till lagändringar ienlighet med utredningens förslag. Det anförda börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande företagare medrestarbetsförmågaatt med bifall till motion 1998/99:Fi210 yrkande 39som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10.