bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Inom ramen för Europeiska socialfondensmål 3-projekt respektive projekt med finansieringfrån gemenskapsinitiativet Employment har nyametoder utvecklats för att förbereda start av egetföretag och för nätverksbyggande i syfte att stöttablivande och nya företagare. Likaså har utbildning ikooperativt företagande ägt rum. Utskottet vill härknyta an till vad som sägs i propositionen om viktenav att sprida goda exempel och peka på att denutvärderingsgrupp som tillsatts avövervakningskommittén för mål 3 sammanställt"Projekt att lära av" som bl.a. innefattar ett antalprojekt under samlingsnamnen entreprenörskap, nyanischer, växthus/företagsvagga liksomtillvaratagande av invandrares kunskaper för export.JämställdhetUtskottet vill starkt betona betydelsen av fortsattaåtgärder för att motverka könsuppdelning påarbetsmarknaden. Av förordningen om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten (1987:405)framgår att arbetsmarknadsmyndigheterna har iuppdrag att verka för kvinnors och mäns rätt tillarbete på lika villkor och att motverka enkönsuppdelad arbetsmarknad. Vidare anges det iArbetsmarknadsverkets regleringsbrev för budgetåret1999 att de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna skallanvändas så att de tillsammans med anvisningen avlämpliga sökande till de lediga platserna medverkartill att bryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden.AMS har under tilldelats särskildamedel för projektverksamhet med detta syfte samt förjämställdhetsutbildning för den egna personalen.Anslaget för detta ändmål uppgår budgetåret 1999till 22 miljoner kronor.Inom ett av huvudområdena för den s.k.brytverksamheten är syftet att öka teknikintressethos kvinnor. Projekten, som bedrivs i sju län,innefattar dels en vägledningskurs, dels praktik.Målgruppen är framför allt unga kvinnor i åldern20-30 år. Inom ett annat huvudområde bedrivs i fleralän försöksverksamhet för att rekrytera ungaarbetslösa män till grundskollärarutbildning vidlärarhögskola. Genom att delta i en ettårigpreparandutbildning garanteras deltagarenutbildningsplats vid . Andrahuvudområden för brytprojekten avserbl.a. tillämpning av s.k. mainstreaming vidarbetsförmedlingar och ,könsperspektiv i arbetsvägledningen samt rekryteringav fler män till Kunskapslyftet.Lönebildning och regelsystemNär det gäller motionsyrkanden om lönebildningen kanutskottet konstatera att regeringen ivårpropositionen (prop. 1998/99:100) redovisade attden avser att lägga fram enproposition om regelverket för lönebildningen.Beredningsarbetet pågår således iRegeringskansliet. Också när det gällerarbetslöshetsförsäkringen bereds frågan omeventuella förändringar i efteratt två olika utredningar har lagt fram förslag omförändringar (DELTA Utredningen om deltidsarbete,tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning, SOU1999:27, respektive Indexering av högsta och lägstadagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen, Ds1999:10). En arbetsgrupp har tillsatts inomNäringsdepartementet med uppgift att se överregeltillämpningen m.m. inom försäkringen. Översynenskall ta sikte på att förbättra försäkringenssamverkan med arbetsmarknadspolitiken i övrigt.Uppdraget skall redovisas under innevarande månad.Arbetsmarknadsutskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat frågan om regelförenklingar påarbetsmarknadspolitikens område. Här kan erinras omutskottets uttalande i betänkande 1998/99:AU1. Därvälkomnade utskottet visserligen de förenklingar somhade föreslagits i budgetpropositionen men betonadeatt ytterligare ansträngningar måste göras för atttillskapa ett regelverk som är lätt att överblickaoch tillämpa som det ger god effektiviteti insatserna.Också när det gäller frågan om förändringar iarbetsrätten vill utskottet hänvisa till sittuttalande i betänkande 1998/99:AU1 där utskottetgjorde bedömningen att det är angeläget att samlaerfarenheter av de nya arbetsrättsliga reglernarörande bl.a. överenskommen visstidsanställninginnan några ytterligare regeländringar övervägs.Ungdomsfrågor i delar regeringensuppfattning när det gäller vilka ungdomsfrågor somSverige bör koncentrera sina insatser på inom EU.Som också framhålls i handlingsplan försysselsättning kan åtgärderna motungdomsarbetslöshet sammanfattas på följande sätt:· Ungdomar ges en grundläggandeskolutbildning av god kvalitet.·· Arbetslösa ungdomar bistås med aktivaarbetsförmedlingsinsatser.·· Arbetslösa ungdomar mellan gesförbättrade möjligheter på den lokalaarbetsmarknaden genom det kommunala programmetför ungdomar.·· Ungdomar mellan ges en aktiverandeoch utvecklande insats på heltid.·Skolans arbetsmiljöNär det gäller arbetsmiljön i skolan liksomelevinflytande över skolans arbetsmiljö som tas uppi ett par motioner vill utskottet peka på att enparlamentariskt sammansatt kommitté har tillsattsför att göra en översyn av skollagen, m.m. (dir.1999:15). I kommitténs uppdrag ingår att göra enöversyn, och vid behov föreslå förändringar avregler för att stärka barns, ungdomars och vuxnassäkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten, särskilt avseende bl.a.arbetsmiljölagstiftningen. Även frågor kringkränkande behandling skall ingå i utredningsarbetet.Kommitténs arbete skall vara slutfört senast den 1maj 2001.Sammanfattande bedömningUtskottet kan mot denna bakgrund konstatera att defrågor som tas upp i motionerna är uppmärksammadeoch att förslag i flera fall bereds iRegeringskansliet. Med det anförda förordarutskottet sammanfattningsvis att regeringens förslagtill mål för den nationella ungdomspolitikentillstyrks (punkt 1) samt att motionerna Kr30yrkandena 3 och 10 (kd), Kr31 yrkandena 3-5 (m),Kr32 yrkande 5 (c), Kr33 yrkandena 1-3 (fp) och Kr35yrkande 2 (fp) avstyrks.Göteborg den 9 september 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (),(), (), StefanAttefall (kd), (), (),(), (), KristinaZakrisson (s), (), ChristelAnderberg (m), (), (), () och ().Avvikande meningar1. Arbetsmarknaden och ungdomarnaMikael , , ochChristel (alla m) anser att utskottetsställningstagande bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att någon särskildungdomspolitik är nödvändig utan att generellaåtgärder behövs för att minska ungdomsarbetslöshetenoch arbetslösheten i övrigt. Kampen motungdomsarbetslöshet bör ha högsta prioritet. Såvälungdomsarbetslösheten som annan arbetslöshet har singrund i ett dåligt företagsklimat. Därför måste enrad åtgärder vidtas för att förbättra villkoren förföretagande.Arbetsmarknadslagarna måste moderniseras.Utgångspunkten skall vara att reglerna påarbetsmarknaden medger individualisering och attarbetets rättigheter skall tillfalla den enskildeoch inte organisationerna på arbetsmarknaden.Grundläggande rättigheter skall regleras i lag, mendärutöver skall den enskilde kunna bestämma över sinarbetstid och förhandla om sin lön. En mer flexibellönesättning medverkar till att fler unga kanerbjudas meningsfulla arbeten. Turordningsreglernautgör fortfarande ett problem för ungdomarna påarbetsmarknaden.Utskottet förordar en reformering avarbetslöshetsförsäkringen. Incitamentet att arbetamåste stärkas. Arbetslöshetsförsäkringen skall varaen omställningsförsäkring som skyddar den arbetslösemot inkomstbortfall han eller honsöker nytt arbete eller omskolar sig. Försäkringenbör utformas så att den uppmuntrar arbetslösa attäven ta deltidsarbete och korttidsanställningar.Effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken måsteförbättras. En av huvuduppgifterna skall vara attbidra till ungdomars inträde på arbetsmarknaden.Insatserna bör koncentreras på två åtgärder. För detförsta bör alla arbetslösa ungdomar mellan 20 och 25år erbjudas lärlingsutbildning. Systemet medlärlingsutbildning bör utformas i samarbete medföretagen och erbjudas alla ungdomar efter 100dagars arbetslöshet. För det andra börarbetsmarknadsutbildningen inriktas på definieradekompletteringar av arbetslösas kompetens. Här ingårockså stöd till arbetshandikappade.Utskottet förordar att vad som här anförts gesregeringen till känna och att motion Kr31 yrkandena3-5 (m) tillstryks.2. Arbetsmarknaden och ungdomarnaStefan Attefall och (båda kd) anseratt utskottets ställningstagande från det styckeunder rubriken som börjar med "Enligtett av" bort ha följande lydelse:Socialdemokraterna utlovade i samband med 1994 årsval att ungdomars arbetslöshet skulle få omfattahögst . , först , är dettalöfte på väg att infrias.Utvecklingsgarantin bör ses som komplement tillandra åtgärder och inte, vilket verkar varafallet, som en dominerande åtgärd för att minskalångtidsarbetslösheten bland ungdomar. Det finnsenligt utskottets uppfattning starka skäl att göraen betydligt bredare och mer offensiv satsning föratt skapa riktiga arbeten för ungdomar.Ett modernt lärlingssystem, skattelättnader inomtjänstesektorn, flexiblare lönesättning samt enmodern och anpassningsbar arbetsrätt underlättar förungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden ochskapar en stor mängd ordinarie arbetstillfällen.En samlad arbetsmarknads- och näringspolitik börutformas där ungdomars intresse och engagemang kantas till vara och där de uppmuntras att starta egnaföretag. Skolan kan spela en viktig roll för att geeleverna förståelse för företagandets roll ochbetydelse i samhället. Vidare anser utskottet attarbetsmarknadspolitiken i ökad utsträckning böruppmuntra till eget företagande.Vad som här anförts bör enligt utskottet gesregeringen till känna. Motion Kr30 yrkandena 3 och10 (kd) tillstyrks därmed.3. Arbetsmarknaden och ungdomarnaMargareta () anser att utskottetsställningstagande under rubriken ochregelsystem som börjar med "Arbetsmarknadsutskottethar vid" och slutar med "effektivitet i insatserna"bort ha följande lydelse:Möjligheten att försörja sig genom eget arbeteutgör grund för den egna tryggheten. Det är därföroroväckande att stora ungdomsgrupper fortfarande harsvårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Det finnsenligt utskottet skäl att misstänka ett sambandmellan utformningen av regelverken påarbetsmarknaden och ungdomars svårigheter att fåarbete. Utskottet anser därför att regeringen börinitiera en översyn av arbetsmarknadens regelverk isyfte att underlätta för ungdomar att få fotfäste påarbetsmarknaden. Utskottet förordar att detta gesregeringen till känna och att motion Kr32 yrkande 5(c) tillstyrks.4. Arbetsmarknaden och ungdomarnaElver () anser att utskottetsställningstagande bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste politikenutformas så att den gynnar företagsklimatet, ger nyaarbeten och leder till att ungdomar kommer in påarbetsmarknaden. Arbetsrätten behöver revideras tillföljd av nya arbetsformer i det postindustriellasamhället.Utskottet anser i likhet med företrädare för flerapartier att en modern och flexibellärlingsutbildning bör utformas där ansvaret delasmellan skolan och näringslivet. Förslagsvis kanlärlingsutbildningen omfatta , dock medmöjlighet till varierande längd. Eleverna börtillbringa en del av tiden i skolan och en del iarbetslivet. Här bör en anpassning ske bl.a. tillelevernas behov. Det finns klara fördelar med ettersättningssystem liknande det som tillämpas iNorge. Lärlingsutbildningen bör avslutas medgesällprov och leda till ett yrkesdiplom eller enyrkesexamen.Det råder fortfarande stora skillnader i unga mänsoch unga kvinnors utbildningsval. Detta medför attarbetslivet kommer att förbli könssegregerat underöverskådlig tid. Utskottet finner det angeläget medytterligare åtgärder för att bryta könsbundnamönster i yrkesval. Detta bör ske genomattitydpåverkan och stimulans.Arbetsmiljön i skolan måste enligt utskottet ägnasökad uppmärksamhet. Det gäller både den fysiskamiljön, såsom exempelvis dålig ventilation ocholämpliga byggnadsmaterial, och den psykosocialamiljön, exempelvis mobbning och våld. Det är enligtutskottets uppfattning rimligt att elevernasinflytande över arbetsmiljön i skolan stärks.Utskottet förordar att vad som här anförts bör gesregeringen till känna och att motionerna Kr33yrkandena 1-3 (fp) och Kr35 yrkande 2 (fp)tillstryks.Särskilt yttrandeStefan Attefall och (båda kd) anför:Kristdemokraterna anser att ett rätt uppbyggtlärlingssystem kan minska svårigheterna dels förföretag att hitta medarbetare med lämpligutbildning, dels för ungdomar att finna ett arbete.Ett modernt lärlingssystem bör enligt våruppfattning kännetecknas bl.a. av att utbildningensker i nära samarbete med det lokala näringslivet.Vi anser att en ny gymnasial lärlingsutbildning börutformas som ett eget program inom gymnasieskolansram. Det är angeläget att utbildningen får enflexibel utformning med få centrala regler, att denger en gedigen yrkesutbildning och att den är näraknuten till det lokala näringslivet. Praktik börvarvas med teori redan från första terminen.Eleverna skall själva kunna välja om de teoretiskastudierna skall vara högskoleförberedande.I dagsläget finns det också behov avlärlingsutbildning som en arbetsmarknadspolitiskåtgärd. Även denna form av lärlingsutbildning skallge gedigen yrkeskompetens och utformas i närasamarbete med det lokala näringslivet. Utbildningensom mestadels bör vara förlagd till ett företagskall leda till arbete, antingen genom anställningeller genom start av eget företag.