bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Därmed avstyrksmotionen.8 Nya arbetssätt i kemikaliepolitiken8.1 Riskvärdering och ytterligare riktlinjerPropositionenEnligt regeringens bedömning bör alltkemikaliesäkerhetsarbete utgå från riskvärderingar.Dagens arbetsmetoder bör kompletteras med ett mergenerellt angreppssätt som riktas mot kemiska ämnenmed dokumenterat hälsofarliga egenskaper samt motorganiska, av människan framställda ämnen som ärbioackumulerade och långlivade. Det nuvarande sättetatt arbeta, som baseras på utvärderingar av ettkemiskt ämne i taget, är otillräckligt och alltförlångsamt. Vissa ämnen är dessutom mycket svåra attriskbedöma. Detta gäller särskilt organiska, avmänniskan framställda ämnen som är bioackumulerbaraoch långlivade.Som ett led i strävandena att nå delmålet (se ovan)om att utsläpp och läckage av farliga ämnen tillÖstersjön och dess tillrinningsområde samt Nordsjönskall ha upphört bör följande riktlinjergälla:* Nyproducerade varor som introduceras på marknadenär i huvudsak- fria från organiska, av människan framställda,ämnen som är långlivade och bioackumulerbara samtämnen som ger upphov till dessa ämnen och- fria från av människan framställda ämnen som ärcancerframkallande, arvsmassepåverkande ochhormonstörande inklusive fortplantningsstörande. * Nyproducerade varor som introduceras på marknadenär i huvudsak fria från kvicksilver, kadmium, blyoch deras föreningar. * Metaller används i sådana tillämpningar attmetallerna inte kommer ut i miljön i en omfattningsom kan medföra att miljö och människors hälsa kankomma till skada. * Organiska, av människan framställda, ämnen som ärlånglivade och bioackumulerbara förekommer iproduktionsprocesser endast om företaget kan visaatt hälsa eller miljö inte kommer till skada.Tillstånd och villkor enligt ärutformade så att denna riktlinje kan säkerställas.Riktlinjerna bör vara vägledande för företagensproduktutveckling och tjäna som mål för deraskemikaliestrategier. görs storaansträngningar för att ta bort skadliga ämnen.Regeringen avser att verka för att dessa riktlinjerskall vara genomförda redan inom 10-15 år.Regeringen avser vidare att genomföra enöversyn av de kemikaliepolitiska målen ochstyrmedlen. Slutligen avser regeringen atttillsammans med andra länder inom EU driva frågan ommål för kemikaliepolitiken enligt dessa riktlinjer.MotionernaEnligt motion Jo75 (mp) vågar regeringen inte föraen offensiv kemikaliepolitik. Det är hög tid att gåvidare med förbud för de kemikalier som uppfyller dekriterier som anförs i regeringens förslag. Denfrivilliga vägen är för osäker. Ett förbud fårdessutom oftast fart på teknikutvecklingen (yrkande4). I motion MJ743 (mp) framhålls att storförsiktighet och framförhållning bör gälla vidtillverkningen av ett nytt kemiskt ämne. Ett kemisktämne skall endast få tillverkas om det frånsamhällets synpunkt kan anses nödvändigt ochtillverkaren kan bevisa att det är ofarligt (yrkande2). Enligt motion MJ782 (m) måste målet förkemikaliekontrollen vara att förhindra skada påmänniska och miljö. All riskbedömning skall varakunskapsbaserad och försiktighetsprincipen skallinte tillämpas på svaga indikationer och lösligtgrundade misstankar om farlighet. Bedömningen avämnen och varor skall bygga på generella kriterier(yrkande 17 delvis). Enligt motion MJ785 (mp) behövsdet kriterier för att bedöma riskerna med farligaämnen. En komplettering med s.k. stupstockskriterierär nödvändig. Sådana kriterier bygger på att deinneboende egenskaperna hos en kemikalie i sig ansestillräckliga för att meddela ett förbud. Vidare börpositiv listning genomföras vilket innebär attendast i förväg godkända substanser tillåts.Härigenom kommer försiktighetsprincipen till fulltuttryck. bör detta kombineras med urvalbaserat på kemisk struktur (yrkande 11). I motionenframhålls vidare att positiv listning inte kommeratt kunna tillämpas för stora grupper av mindrefarliga ämnen. Detta innebär att de flesta sådanaämnen kommer att kunna säljas och köpas fritt. Härkrävs en successiv anpassning för att minskaanvändningen. Förutom miljömärkning kanmiljöavgifter, stöd och skattelättnader användas merutbrett. Det krävs således strängare styrmedel isamverkan med nu nämnda urvalsmetoder (yrkande 12).Vidare yrkas att arbetet med genomförandet av den såkallade 29-listan och tidigare solnedgångsprojektåterupptas (yrkande 14).Enligt motion Jo64 (kd) yrkande 7 är det av storbetydelse att staten i sina olika skepnader(myndigheter, företag, verk etc.) inte bara leverupp till givna målsättningar och regler påkemikalieområdet utan även går före och är ettföredöme. I motion MJ735 (mp) yrkas att riksdagenhos regeringen begär förslag på gränsvärden förkadmium i rötslam. Vidare bör regeringen utarbetaett förslag till hur en skatt skall kunna tas ut påkadmium i rötslam. Syftet med ett sådant förslag äratt styra bort det giftiga slammet från åkrarna(yrkande 1).Utskottets övervägandenSom regeringen framhåller har stora framgångarkunnat noteras i arbetet med att minska riskerna vidanvändningen av kemikalier. Framgångarna har bl.a.åstadkommits med bättre produktinformation om riskeroch skyddsåtgärder, utfasning av särskilt farligakemikalier samt tillståndsprövning för användning avbekämpningsmedel. Bättre kunskap har utvecklats omkemikaliers egenskaper, inte minst frånmiljösynpunkt. Detta har kunnat uppnås genom enkombination av myndighetsarbete och industrins egnainsatser.Utskottet delar regeringens och Kemikommitténsbedömning att det pågående arbetet med att minskariskerna för miljö och hälsa från kemikalier börpåskyndas. Varken i eller i EU i övrigtfinns resurser att pröva alla nya ämnen somsläpps ut på marknaden. De befintliga ämnena, isåväl gamla som nya applikationer, utgör ocksåfortfarande ett svårlösligt problem. Ett annatgrundläggande problem är att produktutvecklingen gårsnabbare än den takt i vilken riskbedömningar avämnen i de nya produkterna görs. Att utvärdera ettämne i taget kräver stora resurser som förnärvarande saknas. Dessutom kan konstateras attgenomförandet av bl.a. Esbjergdeklarationen (seovan) innebär att kraven på kemikaliepolitikenökar. Deklarationen innehåller bl.a. detövergripande målet att utsläppen av farliga ämnentill skall ha upphört . Det slutligamålet är enligt deklarationen att halterna i miljönav farliga ämnen skall vara nära nollnivån och avnaturliga ämnen nära de naturligt förekommandehalterna. För att kunna påskynda arbetet och möta denya krav som följer av Esbjergdeklarationens målbehövs nya angreppssätt i kemikaliearbetet.Utskottet delar därmed regeringens uppfattning attallt kemikaliesäkerhetsarbete bör utgå frånriskvärderingar. Det är nödvändigt att hitta ettarbetssätt som är riktat generellt mot de farligasteämnena och som inte hämmas av att kunskapsläget påkemikalieområdet är otillräckligt.De i propositionen föreslagna riktlinjerna är envägledning till var och en som hanterar kemikalier.Kemikaliepolitiken skall inriktas mot det nationellamiljökvalitetsmålet Giftfri miljö (se ovan), sominnebär att ämnen och metaller som skapats i ellerutvunnits av samhället inte får hota människorshälsa eller den biologiska mångfalden. Riktlinjernasyftar i första hand till att vara en vägledning fördet arbete som utförs av företagen och bör tjänasom utgångspunkt och mål för de strategier dessaupprättar. Företagen bör inrikta sittutvecklingsarbete mot att avveckla användningen avde ämnen som kan komma att omfattas av riktlinjerna.Dessutom blir riktlinjerna ett stöd förmyndigheternas arbete och för tillämpningen avmiljöbalken. Utskottet instämmer i regeringensbedömning att nya varor, som introduceras påmarknaden, måste vara friafrån ämnen som är eller skulle kunna utgöra ett hotmot människors hälsa eller miljön omEsbjergdeklarationens mål skall kunna nås. Förslagettill riktlinjer gäller just utsläppande på marknadenav nya varor och är därmed ett nödvändigt steg påvägen för att nå det mål som fastställts iEsbjergdeklarationen och som uttrycks i nämndamiljökvalitetsmål.Som framhålls i propositionen är de egenskaper ocheffekter som enligt riktlinjerna kännetecknar ämnensom skall fasas ut inte definierade. För attriktlinjerna skall kunna tillämpas fullt ut krävsatt sådana definitioner utarbetas. Dessa äravgörande för hur många ämnen som berörs och därmedför vilka konsekvenser de föreslagna riktlinjernamedför. I vissa fall kommer det inte att varamöjligt att helt fasa ut användningen av de ämnensom riktlinjerna omfattar. För några viktigaanvändningsområden kan t.ex. sådana ämnen vara svåraatt ersätta med andra mindre farliga ämnen ellermetoder. Detta kan särskilt komma att gälla varorsom importeras i betydande omfattning därimportörerna i praktiken har liten, om ens någon,möjlighet att påverka tillverkarnas utformning avvarorna. Som regeringen framhåller är det i dessafall av största betydelse att användningen av deaktuella ämnena sker under former som är acceptablafrån risksynpunkt. Samhällets regler och redskapmåste därför vara så utformade att de ämnen somomfattas av de föreslagna riktlinjerna om ca 10-15år kan användas på ett sådant sätt att miljön ellermänniskors hälsa inte äventyras. Användningen avsådana ämnen bör dessutom vara föremål för ensärskild kontroll från samhällets sida. Dettainnebär att även skärpt lagstiftning kan visa sigbehövas framgent.Den 15 oktober 1998 beslutade regeringen tillkallaen särskild utredare med uppdrag att bl.a. föreslånärmare definitioner i form av gränser m.m. för deegenskaper och effekter som avses i de ovanföreslagna riktlinjerna. Vidare skall utredarenanalysera om det behövs, och i så fall lämna förslagtill, ytterligare styrmedel för att åstadkomma enskärpt kontroll (tillståndsprövning och förbud) avämnen som omfattas av riktlinjerna. Uppdraget skall utgå från enbedömning av risker för hälsa och miljö samtsamhällsekonomiska aspekter (dir. 1998:91).Sammanfattningsvis konstaterar utskottet attsamhällets kemikaliekontroll och regelsystemvisserligen har stor betydelse, men det huvudsakligaansvaret för att riktlinjerna skall uppfyllas liggerändå hos dem som tillverkar, köper in respektivekonsumerar varor som innehåller kemikalier. Ettsärskilt ansvar i alla dessa funktioner innehar denkemibaserade industrin. I detta sammanhang börframhållas att man vid lämpliga tillfällen måstegöra utvärderingar av hur riktlinjerna efterlevs ochav hur effektiva styrmedlen på kemikalieområdet är.Regeringen har också för avsikt att år 2003genomföra en sådan översyn och utvärdering av dekemikaliepolitiska målen och styrmedlen. Översynenskall inte bara gälla hur riktlinjerna efterlevsutan också innefatta en analys av konsekvenser förmiljö samt ekonomi och samhällsutveckling. bedömning är syftet med motionerna Jo75(mp) yrkande 4, MJ743 (mp) yrkande 2, MJ782 (m)yrkande 17 delvis och MJ785 (mp) yrkandena 11, 12och 14 med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenytterligare åtgärd.I sin uppföljning av arbetet med att föra Sverigemot en ekologisk hållbarhet (regeringens skrivelse1998/99:5) redovisas bl.a. den fortsattautvecklingen av miljöledningssystem i statligamyndigheter. Totalt 66 statliga myndigheter arbetarför närvarande med att införa miljöledningssystemsom ett verktyg för att integrera miljöhänsyn. Sågott som alla har gjort en miljöutredning av sininterna och externa verksamhet, flertalet har tagitfram miljöpolicy och handlingsplan för det fortsattaarbetet. Fler myndigheter kommer att utses för attår påbörja införandet av miljöledningssystem.Med det anförda avstyrks motion Jo64 (kd) yrkande 7i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Ovan redovisade riktlinjer innebär att kadmium intebör förekomma i varor. För att detta skall kunnauppnås i fråga om handelsgödsel krävs dock attprocesser för att rena fosfat från kadmium utvecklasoch tas i bruk. kan inte åstadkomma detta påegen hand. Som framgår av propositionen pågår ettutvecklingsarbete, delvis finansierat med EU-medel,som visar att det går att rena fosfatet till enrimlig kostnad. Reningsanläggningar i kommersielldrift är en förutsättning för att riktlinjen i frågaom kadmium skall vara möjlig att nå förhandelsgödsel. I den handelsgödsel som används iSverige är halten av kadmium relativt låg, vilketberor på att industrin till följd av skatten påkadmium väljer råvaror från fyndigheter med lågkadmiumhalt. Enligt lagen (1984:409) om skatt pågödselmedel skall en miljöskatt betalas för varjehelt gram kadmium i gödselmedlet, till den delkadmiuminnehållet överstiger per tonfosfor. Med det anförda föreslår utskottet attmotion MJ735 (mp) yrkande 1 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.8.2 Arbetet med att minska riskerna vid hantering avkemikalierPropositionenNär det gäller utgångspunkter för det framtidaarbetet framhåller regeringen att de pågåendearbetet med att begränsa eller avveckla vissasärskilt farliga kemikalier måste fortgå. Det behövsäven fortsättningsvis stora insatser för att ökakunskaperna om kemiska ämnens hälso- ochmiljöfarliga egenskaper samt om deras förekomst ochanvändning. En skärpt kontroll kommer att riktasmot de ämnen som omfattas av riktlinjerna.Enligt regeringens bedömning bör samverkan mellanmyndigheter och industrin öka. Myndigheterna börsträva efter arbetsformer som involverar dem som ärviktiga att nå i kemikaliearbetet. Denna samverkanbör ske på alla nivåer, såväl inom landet som ifråga om agerande inom EU och i andrainternationella sammanhang.Vidare bör informationen om företagens användningav farliga kemiska ämnen bli mer lättillgänglig förallmänheten.Arbetet med en internationell överenskommelse omharmonisering av klassificering och märkning avkemiska produkter bör prioriteras. bör inriktas mot utveckling avmetoder för testning och bedömning av kemikalierinklusive harmoniserade kriterier för klassificeringoch märkning.Kunskaperna bör öka om förekomst, upplagring ochflöden av farliga ämnen i samhället och om hurmänniska och miljö exponeras för dessa. Regeringenhar för avsikt att ge Kemikalieinspektionen ochNaturvårdsverket i uppdrag att genomföra enöversiktlig studie av denna inlagring och redovisahur den kan kartläggas.Vidare bör verka för en gemensamkemikaliepolicy i EU och för att användningen ivaror av de ämnen som omfattas av riktlinjernaavvecklas inom hela EU-området.När det gäller global samverkan för att uppnå denationella miljökvalitetsmålen framhåller regeringenatt aktivt bör delta i arbetet med attutarbeta en global konvention om begränsadanvändning och utsläpp av långlivade organiska ämnen(POPs) liksom aktivt verka för att en globalkonvention om gränsöverskridande handel med farligaämnen (Prior Informed Consent) träder ikraft. bör stödja och driva på utvecklingenmot en sammanhållen kemikaliekontroll globalt bl.a.genom arbetet i det Internationella forumet förkemikaliesäkerhet (IFCS). bör verka för enökad samordning mellan olika internationella ochregionala organisationer som arbetar medkemikaliesäkerhet. bör stödja samarbetemellan regeringar, industri, forskning och ideellaorganisationer.MotionernaI motion Jo62 (m) framhålls betydelsen av samsyn medandra EU-länder när det gäller kemikaliepolitiken(yrkande 7). Enligt motion Jo75 (mp) yrkande 2 ärdet nödvändigt att en gemensam kemikaliepolicy inomEU ställer minimikrav. Vidare måste det vara möjligtför ett medlemsland att kunna gå före. I motionMJ719 (m) yrkas att ett nytt avgiftssystem utreds.Enligt motionärerna upplevs nuvarande förordning omkemikalieavgift av mindre företag som orättvis.Avgiften bör stå i proportion till omsättningen. Ettsådant förenklat system innebär också lägreadministrationskostnader. I motion MJ725 (s)framhålls att nickel är ett starktallergiframkallande grundämne. Trots det finns ingenlagstiftning som reglerar nickelförekomsten ikosmetika. Då antalet nickelallergiker ärmycket stort är det väsentligt att bl.a. hudnäraprodukter inte innehåller nickel. En reglering avförekomsten av nickel i kosmetika är därförnödvändig. Enligt motion MJ782 (m) bör företagensavgifter till KEMI ses över. Även behovet av tydligaregler för produktinformation om farliga kemikalierbör bli föremål för en översyn. Vidare framhållsbetydelsen av att kemikaliepolitiken sätts in i ettinternationellt sammanhang. Kunskap skall finnas omämnenas och produkternas inverkan på hälsa ochmiljö, vilket ger ökad möjlighet att välja de minstskadliga alternativen. Försiktighetsprincipen skallinte tillämpas på allt för svaga indikationer(yrkande 17 delvis). När det gäller Sverigesståndpunkt i fråga om nationellkemikalielagstiftning framhålls i motion MJ785 (mp)att det tidigare i vissa sammanhang bl.a. hävdatsatt artikel 100a i , den s.k.miljögarantin, innebar att skulle kunnabehålla sina nationella regler efter den fyraårigaövergångsperioden slut. Detta även om EU:s reglervid den tidpunkten inte motsvarade de strängaresvenska. Denna attityd till användningen avmiljögarantin och möjligheten att föra en progressivnationell miljöpolitik har regeringen sagtsig stå bakom. I nuvarande uttalanden nationellt ochi EU-förhandlingar är denna attityd som bortblåst.Motionärerna kräver en mer självsäker hållning frånden sida i dessa frågor (yrkande1). Enligt yrkande 3 skall en på vetenskaplig grundförmodad större risk medföra att utbytesregelntillämpas om inte hanteraren kan bevisa attbedömningen är felaktig. Det är av stor betydelseatt regeringen framhärdar när det gäller vikten avatt behålla substitutionsprincipen, med dentillämpning den har enligt gällande nationell rätt,i EU och i andra internationella sammanhang. Enligtmotionärerna måste den ge berördamyndigheter betydligt mer långtgående mandat än vadKemikommittén föreslår. Samverkan mellan myndigheteroch industri är tillräckligt stor redan. Med EU-medlemskapet har det progressivalagstiftningsarbetet upphört. behöver medhjälp av den fackkunskap som finns hävda sinatidigare idéer på området (yrkande 6). När detgäller att införa genomförandeinstrument av olikaslag kommer inte med några förslagtill lösningar som kan antas leda till en avgiftningav samhället (yrkande 7). Beträffande frågan omnationell kemikalielagstiftning i ettfederationsliknande system anförs i motionen att deti , som är en äkta federation, går alldelesutmärkt att ha olika kemikalieregler i olika stater.Att EU skulle stå och falla med denna fråga kaningen hävda. EU måste förr eller senare ta sig anfrågan om kommissionens förhållningssätt som kväveroch motarbetar nödvändig utveckling och innovation.En utveckling måste till för att ett avgiftatsamhälle skall kunna bli verklighet. måsteverka för att nödvändiga förändringar kommer tillstånd (yrkande 8). Utgångspunkt för en svenskpolitik i EU bör vara ett bibehållet nationelltmiljöarbete och en tydlig och självklar rätt att gåföre när det gäller lagstiftning på miljöområdet.Gemensamma EG-regler bör alltid baseras på denationella regler som har den högsta miljö- ochhälsoskyddsnivån (yrkande 13). Enligt motion MJ791(mp) yrkande 3 bör substitutionsprincipen gälla föranvändningen av kemikalier vid lädertillverkning. Imotion So374 (kd) framhålls att en viktigförutsättning för att den enskilde, det allmännaoch företag skall kunna välja bort allergener är attprodukter och varor märks. Konsumenter måste kunnalita på att de produkter de köper inte innehållerallergiframkallande ämnen. Produktinformationenmåste förbättras genom att allergiframkallande ämnenalltid deklareras på produkten på ett lättbegripligtsätt. Detta gäller både för kemikalier i stort samtbl.a. hushållskemikalier, kläder och läkemedel(yrkande 9). Enligt motion U508 (mp) skall enprioriterad fråga för vara att inom EU fåbort farliga kemikalier från marknaden (yrkande 21).Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen kommer samverkan mellanindustrin och myndigheter att få en ökad betydelse iden framtida kemikaliepolitiken. Utgångspunkten äratt kemikaliepolitikens mål framför allt skalluppnås genom insatser från dem som producerar,importerar och använder kemikalier. I dennasamverkan har industrins branschorganisationer enviktig roll. Utskottet delar regeringens uppfattningatt myndigheter och industrin bör öka sitt samarbetenär det gäller EU:s kemikalielagstiftning. Det ärockså viktigt att miljöorganisationer,konsumentorganisationer och fackliga organisationerdeltar i EU-arbetet. Dessa organisationer har storamöjligheter att framföra synpunkter som ligger ilinje med svenska intressen eftersom samsynen oftaär stor i frågor som är väsentliga för . Medökad samverkan kan den svenska slagkraften stärkaspåtagligt. Mycket kan även på annat sätt vinnasgenom samverkan mellan myndigheter och företag. Ettviktigt inslag i denna samverkan kan i framtidenvara frivilliga åtaganden av olika slag. Av storbetydelse för företagens framtida kemikaliearbete ärockså utvecklingen av olika kvalitets- ochmiljöledningssystem såsom EMAS, ISO 9 000 och ISO14 000. Den kemiska industrins handlingsprogramAnsvar & Omsorg är ett annat exempel på system föratt förbättra både kunskaperna och rutinerna. Vidareär det angeläget att de frivilligamiljöledningssystemen utnyttjas för att höja nivånpå kemikaliesäkerheten. Som regeringen framhållerbör Kemikalieinspektionen (KEMI) utveckla verktygsom underlättar för företagen att välja mindreskadliga kemikalier i enlighet medproduktvalsprincipen i . Vidare anserutskottet att framtagande av listor, t.ex.observationslistan (200 ämnen som kräver särskilduppmärksamhet) samt begränsningslistan (ett 70-talämnen eller ämnesgrupper vars användning ärinskränkt eller förbjuden) och andra verktyg somunderlättar företagens arbete, är en självklar del imyndighetens verksamhet. Vidare bör betydelsen avbåde lokalt och regionalt arbete för att minskariskerna från kemikalier uppmärksammas och attsystemtillsynen och egenkontrollen ökar. Motbakgrund av det anförda är utskottet inte berett attföreslå något uttalande från sida medanledning av motion MJ785 (mp) yrkandena 6 och 7.Motionen avstyrks i berörda delar.Utskottet är i detta sammanhang inte heller berettatt föreslå något uttalande från sida medanledning av de i motionerna MJ719 (m) och MJ782 (m)yrkande 17 (delvis) framförda yrkandena omkemikalieavgifter. Motionerna avstyrks.När det gäller den i motion MJ785 (mp)uppmärksammade möjligheten att ha olika regler förkemikalier i medlemsländerna vill utskottet anföraföljande. När det är motiverat skall hanteringen avämnen förbjudas eller begränsas. Som framhålls ipropositionen kommer i sådana fall attfrämst utnyttja de möjligheter EU-medlemskapet geratt genom förbud eller begränsningar på EU-nivå fåett brett genomslag för åtgärderna. Detta bör dockinte hindra från att vidta nationellaåtgärder när det finns bl.a. starka vetenskapligtunderbyggda skäl för detta. Vidare måste Sverigeinternationellt verka för att användning och utsläppav farliga kemikalier avvecklas eller begränsasgenom bindande konventioner. Med det anfördaavstyrks motion MJ785 (mp) yrkande 8 i den mån deninte kan anses tillgodosedd.Utskottet delar regeringens bedömning att Sverigeinom kemika-liearbete bör prioritera undersöknings- ochbedömningsmetoder för kemikalier, inklusive arbetetmed harmoniserade kriterier för klassificering ochmärkning. Klassificering och märkning av kemiskaprodukter utifrån deras egenskaper är ett viktigtmedel för att minska riskerna för hälsa och miljö. sker klassificering och märkning av kemiskaprodukter i stort sett uteslutande på basis avinternationellt utarbetade kriterier. Ett viktigtfortlöpande och krävande arbete med klassificeringav kemiska ämnen görs inom EU:s kommittéer ocharbetsgrupper till vilka alla medlemsstater bidrarmed underlag. I detta sammanhang bör även hänvisastill ett förslag till modernisering av direktiv379/88 om klassificering och märkning av kemiskaberedningar (preparat) som är föremålför behandling inom EU. Förslaget innebär att kravenpå märkning avseende innehåll av allergiframkallandeämnen skärps. Vidare följer av förslaget till nyaregler att betydligt lägre koncentration avallergiframkallande ämnen måste deklareras.