bet · GN01KU10 · 1999-12-15 00:00:00 — Enligt utskottets meningfinns det skäl att ge särskild akt på attsamordningen och ansvarsfördelningen mellanregeringens ledamöter görs klar vid hanteringen avmål enligt Europakonventionen.Utskottet finner att granskningen av regeringensorganisation för handläggning av mål enligtEuropakonventionen och mål i EG:s domstolar inteföranleder något ytterligare uttalande av utskottet.9 Regeringens behandling avriksdagens skrivelserInledningSedan år 1961 lämnar regeringen redogörelser tillriksdagen för vilka åtgärder regeringen har vidtagitmed anledning av olika beslut.Redogörelsen är knuten till de skrivelser i vilkariksdagen meddelar regeringen sina beslut.Utöver själva redogörelsen förriskdagsskrivelsernas behandling har i de senasteårens skrivelser lämnats redovisningar avregelbeståndet och regelreformeringen samt enredogörelse för det pågående reformarbetet avseendereglers kvalitet, språkvård och information omregelverket.Årets redogörelseInom har upprättats en nyredogörelse för behandlingen av riksdagensskrivelser till regeringen, regeringens skrivelse1998/99:75. Den nu aktuella redogörelsen avserhuvudsakligen sådana åtgärder som vidtagits undertiden 31 december 1998. Föratt underlätta riksdagsutskottens möjligheter attvid sitt utvärderings- och uppföljningsarbete få enså aktuell bild som möjligt har redovisningen fåttomfatta även vissa regeringsbeslut från tiden efterden egentliga redovisningsperiodens utgång. Dettaförfarande har använts om riksdagsskrivelsernadärigenom har kunnat rapporteras som slutbehandlade.Redovisningen omfattar 396 riksdagsskrivelserställda till regeringen, varav 108 avgetts underriksmötet /99, 188 under /98, 27under /97 och 73 under tidigareriksmöten.Konstitutionsutskottets granskningKonstitutionsutskottet har anmodat övriga utskottatt yttra sig över regeringens skrivelse i de delarsom har samband med respektive utskottsberedningsområde. Yttranden har inkommit frånfinansutskottet, skatteutskottet, lagutskottet,utrikesutskottet, kulturutskottet,arbetsmarknadsutskottet och bostadsutskottet, sebilagorna 7.1-7.7 Övriga utskott har inte haft någotatt erinra mot regeringens redogörelse.Konstitutionsutskottet får inledningsvis för egendel anföra följande. Av det utskottsindeladeregistret framgår att redogörelsen omfattar 33riksdagsskrivelser om beslut på grundval avbetänkanden av . Av detkronologiska registret framgår emellertid attredogörelsen omfattar ytterligare femriksdagsskrivelser som gällerkonstitutionsutskottets betänkanden. Dessa femskrivelser redovisas som slutbehandlade.Av samtliga skrivelser om beslut på grundval avbetänkanden av var enligtregeringens redogörelse sju inte slutbehandlade närredogörelsen avlämnades, av dessa är två äldre och en härrör /97.Den äldsta inte slutbehandlade skrivelsen,1994/95:243, handlar om åtgärder motvåldsskildringar m.m. utfärdaderegeringen en lag om ändring i radio- och TV-lagen(1996:844) som antagit. Lagändringeninnebär bl.a. att TV-program med ingåendevåldsskildringar eller med pornografiska bilderskall föregås av en varningssignal. Den 22 december1998 beslutade regeringen om tilläggsdirektiv tillRådet mot skadliga våldsskildringar (U 1990:03).Rådet har fått i uppdrag att bl.a. informeraindustrin för audiovisuella tjänster ochinformationstjänster om innehållet i EU-rekommendationen (98/560/EG) om skydd av minderårigaoch den mänskliga värdigheten. Rådet skall följabranschernas självreglerande arbete med dessa frågoroch fungera som stöd och samtalspartner ombranscherna så önskar. Verksamheten vid Statensbiografbyrå behandlas inom ramen för en översyn avmyndighetsstrukturen på medieområdet. Övervägandenom regelverket när det gäller offentlig visning avfilm och videogram skall enligt regeringen görasunder 1999. Enligt vad konstitutionsutskottetinhämtat från bereds frågan.Riksdagsskrivelse 1995/96:84 handlar om ändraderelationer mellan staten och , moment2 om propositionens huvudsakliga riktlinjer, moment4 om vård av kulturhistoriskt värdefull egendom ochmoment 5 om regeringens förslag i övrigt. Den 26november utfärdade regeringen de lagar riksdagenantagit. Resterande frågor behandlas enligtregeringen i proposition 1998/99:38. Riksdagenbehandlade propositionen under våren 1999.Skrivelsen borde därför kunna redovisas somslutbehandlad i kommande redogörelse frånregeringen.Riksdagsskrivelse 1996/97:171 om kommunalakompetensfrågor gäller ett tillkännagivande tillriksdagen beträffande utvidgning avförsöksverksamhet med näringsverksamhet(mom. 2). Utredningen om utvidgad affärsverksamhetmed uppdragsverksamhet överlämnade iseptember 1998 betänkandet Kommunaluppdragsverksamhet 1998 (SOU 1998:119). Utredningenkonstaterade att det saknas förutsättningar att,inom ramen för en försöksverksamhet, vidga denkommunala kompetensen att bedriva uppdragsverksamhetinom ett eller flera särskilt avgränsadeverksamhetsområden. Utredningen ifrågasatteemellertid om kommunerna och landstingen till fulloutnyttjar de möjligheter att samverka som defaktiskt har enligt gällande rätt och föreslog attInrikesdepartementet samt bör verka för ökadekunskaper om dessa möjligheter. Vidare påpekadeutredaren att hon tidigare i en skrivelse tillInrikesdepartementet anfört att frågan om engenerell reglering för kommuner och landsting att imindre omfattning bedriva uppdragsverksamhet åtandra kommuner och landsting inom den kommunalakompetensen även bör prövas. Det låg dock inte inomramen för utredningsuppdraget att lägga fram ettsådant förslag. Betänkandet har remissbehandlats.Regeringen beslutade atttillkalla en särskild utredare för att göra enuppföljning och utvärdering av den pågåendeförsöksverksamheten. Enligt vadkonstitutionsutskottet inhämtat frånJustitiedepartementet redovisades uppdraget den 20oktober 1999 i betänkandet Kommunaluppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken -utvärdering av försöksverksamheten (SOU 1999:118).Regeringen kommer efter att betänkandetremissbehandlats att ta ställning till ärendetsfortsatta beredning.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1997/98:KU31 statlig förvaltningspolitik. Utskottethemställde i betänkandet under ett antal moment attriksdagen som sin mening skulle ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört. följdeutskottet (rskr. 1997/98:294 och 1997/98:295).Regeringen har redovisat riksdagsskrivelserna såsomslutbehandlade. Sex av de aktuellatillkännagivandena har emellertid inte redovisats iregeringens redogörelse, nämligen momenten 27,30-32, 34 och 36. Enligt vad konstitutionsutskottetinhämtat från ochFinansdepartementet beror den felaktigaredovisningen på den omorganisation som pågått inomRegeringskansliet. utgår frånatt regeringen i kommande redogörelse åter tar uppriksdagsskrivelserna och redogör för vidtagnaåtgärder och huruvida riksdagsskrivelserna kan ansessom slutredovisade.Finansutskottet, bilaga 7.1, anför bl.a. följande.Finansutskottets bedömning är att beslutinom utskottets ansvarsområde i allt väsentligtfullföljts på det sätt som avsåg vidbeslutstillfället och genomförts i rimlig tid.Finansutskottet vill göra ett generellt påpekandebeträffande regeringens återrapportering tillriksdagen. I regeringens skrivelse redovisas enriksdagsskrivelse som ännu inte slutbehandlad sålänge som inte vidtagna åtgärder för samtliga momentåterrapporterats till . Utskottensuppföljningsarbete skulle underlättas om det avredogörelsen också framgick vilka moment som ännuinte är slutbehandlade. redovisasdenna uppgift bara för den aktuellariksdagsskrivelsen i dess helhet. Antalet moment ärsannolikt en bättre mätare på den uteståendeärendemängden än antalet riksdagsskrivelser.Finansutskottet anser det därför önskvärt attredogörelsen kompletteras på denna punkt.När det gäller riksdagsskrivelse 1998/99:15angående höjning av insats iInternationella valutafonden, m.m. anförfinansutskottet följande. I proposition 1997/98:162föreslog regeringen en höjning av insatseller kvot i . Ibetänkande 1998/99:FiU8 tillstyrkte finansutskottetregeringens förslag om en höjning av Sverigeskapitalinsats i Valutafonden (mom. 1). Samtidigttillstyrktes regeringens begäran om ett bemyndigandeatt godkänna en ändring av Valutafondens stadgagällande en extraordinär tilldelning av särskildadragningsrätter (mom. 2). noteraratt regeringen i sin redogörelse anmäler denaktuella riksdagsskrivelsen som slutbehandlad. Avredogörelsen framgår emellertid inte de åtgärder somregeringen vidtagit när det gäller att genomförariksdagens beslut beträffande ändringen avValutafondens stadga (mom. 2). mening bör regeringen därföråterkomma med en redovisning i denna del.När det gäller riksdagsskrivelse 1998/99:85 anförfinansutskottet angående moment 5 utvecklingen avfördelningsstatistiken: I samband med behandlingenhösten av budgetpropositionen för år 1999utgiftsområde 2 beslutade utskottet om etttillkännagivande till regeringen omutvecklingsarbetet med fördelningsstatistiken. Detskedde med anledning av motioner från (s), (v) och(mp). anförde att det är angelägetatt analyserna av fördelningen av den ekonomiskavälfärden successivt breddas och fördjupas.Utskottet ansåg därför att regeringen vid lämpligttillfälle, t.ex. i en kommande budgetproposition,borde redovisa hur detta arbete fortskrider. Iregeringens nu aktuella skrivelse som beslutades avregeringen anges att regeringen ibudgetpropositionen för skall redovisa hurarbetet fortskrider med SCB:s undersökning vadgäller utvecklingen av fördelningsstatistiken.Finansutskottet kan konstatera att regeringen ibilaga 4 till budgetpropositionen redovisaren studie över vilka som gynnas av de offentligasubventionerna av barnomsorg, utbildning, hälso- ochsjukvård samt äldreomsorg. Däremot saknas denredovisning som regeringen aviserade i våras.Regeringen bör enligt finansutskottet återkomma medden begärda redovisningen senast i samband medbudgetpropositionen för år 2001.Skatteutskottet, bilaga 7.2, anför i yttrandet attFinansdepartementets ärende 1 gäller etttillkännagivande som gjordes tillregeringen om införande av en avdragsrätt vidarvsbeskattningen för kostnader för vård avgravplats. Utskottet har tidigare i yttranden tillkonstitutionsutskottet påtalat regeringens brist pååtgärder avseende denna fråga under den långa tidsom förflutit sedan tillkännagivandet gjordes.Enligt vad skatteutskottet har erfarit är arbetetinom nu inriktat på att vidtanödvändiga åtgärder så attfrågan kommer att behandlas under innevaranderiksmöte. förutsätter att dessaintentioner fullföljs och finner därför ingenanledning till något uttalande av . Iövrigt föranleder regeringens redogörelse ingaytterligare kommentarer från skatteutskottets sida.Lagutskottet, bilaga 7.3, anför bl.a: När det gällerutformningen av redogörelserna vill lagutskottetväcka frågan om man från regeringens sida iframtiden inte kunde göra ifrågavarande skrivelsermer överblickbara för riksdagsutskotten. Omregeringen ställde upp redogörelserna utskottsvis istället för departementsvis skulle utskotten intebehöva gå omvägen via det utskottsindelade registretför att finna de för varje utskott aktuellaskrivelserna. En sådan uppställning skulle dessutomgöra skrivelserna mer lättillgängliga och användbarai utskottens uppföljningsarbete.Vid granskningen har lagutskottet särskilt noteratatt det äldsta inte slutbehandlade ärendet är enskrivelse (bet. LU 1985/86:32, rskr.293) som gäller producentskydd för sceniska verk. Iförra årets redogörelse hänvisades till att frågandisktueras vid överläggningar med ansvarigadepartement i övriga nordiska länder och kommer attövervägas ytterligare. I årets redogörelse anges attfrågan kommer att behandlas i samband med en översynav upphovsrättslagen som påbörjas under år 1999.Lagutskottet förutsätter att skrivelsen därvidkommer att slutbehandlas inom en snar framtid.Utrikesutskottet, bilaga 7.4, anför bl.a. attregeringens skrivelse i allt väsentligt ger en godbild av regeringens åtgärder inom utskottetsberedningsområde. har funnit attregeringen vidtagit åtgärder i enlighet medriksdagens beslut och att ärendena - såvittutskottet kan bedöma - har beretts på etttillfredsställande sätt.Kulturutskottet, bilaga 7.5, har funnit anledningatt framföra synpunkter endast i ett fall, nämligendå det gäller regeringens handläggning med anledningav ett tillkännagivande från omorganisation m.m. vid den nya myndighet, nämligenStatens museer för världskultur, som inrättades den1 , och som har sitt säte i (bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Kulturutskottet anför bl.a:Hösten 1996 beslutade att staten fr.o.m.den 1 januari 1999 skulle överta huvudmannaskapetför i och att museetvid samma tidpunkt skulle sammanföras med Folkensmuseum - , ochÖstasiatiska museet, samtliga tre i , tillett samlat etnografiskt centralmuseum samt att dennya myndigheten skulle få sitt säte i 1998 anförde kulturutskottet i sittbudgetbetänkande 1998/99:KrU1 bl.a. följande ommuseets organisation m.m. anser attde fyra museerna skall ingå i en ny myndighet ienlighet med beslut hösten 1996.I den nya myndigheten skall ingå den verksamhet somvid utgången av bedrivs vid Etnografiskamuseet i samt -, ochMedelhavsmuseet i . Organisationskommitténhar föreslagit ett gemensamt myndighetskansli iGöteborg. vill slå fast att denverksamhet som bedrivs vid de fyra enheter som skallingå i den nya myndigheten skall ges likvärdigaförutsättningar i vad avser personal,utvecklingsmöjligheter för personalen, utställningarm.m.Kulturutskottets överväganden mynnade ut i ettförslag att som sin mening skulle geregeringen till känna vad utskottet anfört ommuseets organisation, styrelse, personal m.m.Riksdagen följde kulturutskottet.Regeringen utfärdade därefter förordningen(1998:1714) med instruktion för Statens museer förvärldskultur. har noterat att det avinstruktionen inte framgår att det i myndighetenskall ingå fyra enheter. harinhämtat att regeringen i stället valt att fokuseraden verksamhet som bedrivs vid iGöteborg samt vid tre i belägna museerna,nämligen - , Östasiatiskamuseet och , vilket framgår avinstruktionens 2 §. konstaterar attregeringen inte fullföljt beslut ochklart angett i myndighetens instruktion att vart ochett av de fyra museerna skall utgöra en enhet. Dennya museimyndighetens instruktion har således fåtten annan utformning än den som avsett.Kulturutskottet finner att regeringens sätt attbereda ärendet är anmärkningsvärt.Arbetsmarknadsutskottet, bilaga 7.6, anser bl.a.följande när det gäller riksdagsskrivelse1993/94:257 om JO:s och JK:s roller. Det aktuellamomentet om JO.s och JK:s roller återfanns ibetänkande 1993/94:AU16 Ändrad lagstiftning förstatsanställda m.fl. Arbetsmarknadsutskottetföreslog där ett tillkännagivande om att regeringenskulle återkomma med överväganden och förslag närdet gäller JO:s och JK:s roll vid avskedande av enstatsanställd. förutsatteatt regeringen skyndsamt skulle överväga frågan ochåterkomma till med förslag. Regeringen hari redogörelserna /95 bl.a. anfört attärendet bereds samt att regeringen avser attåterkomma till med förslag i frågan. Iskrivelse 1997/98:75 uppgav regeringen att det visatsig nödvändigt att avvakta riksdagsbehandlingen avproposition 1997/98:136 Statlig förvaltning imedborgarnas tjänst. Såvitt arbetsmarknadsutskottetkan finna berördes inte den i tillkännagivandetupptagna frågan i denna proposition. Enligt vadarbetsmarknadsutskottet under hand erfor frånFinansdepartementet i samband med behandlingen av1997 års redogörelse beräknades en utredning blitillsatt /99 där frågan skullebehandlas. I anslutning till genomgången av 1998 årsredogörelse har under handuppgivit att det av tidsskäl inte varit möjligt attutarbeta kommittédirektiv för en utredning som skallbehandla bl.a. den aktuella frågan.Arbetsmarknadsutskottet kan med detta konstatera attregeringen ännu inte efter atttillkännagivandet gjordes har slutbehandlatriksdagsskrivelsen eller mer utförligt redovisatskälen till dröjsmålet med detta.Arbetsmarknadsutskottet finner detta mycketanmärkningsvärt och förutsätter att regeringen inästa års redogörelse - såvida skrivelsen inteheller då skulle vara slutbehandlad - redovisarskälen till fördröjningen.När det gäller riksdagsskrivelse 1994/95:364 omförläggning av föräldraledighet anförarbetsmarknadsutskottet bl.a. följande. Regeringenanger i redogörelsen att frågan har behandlats av1995 års vars betänkande (SOU1996:145) har remissbehandlats. Vidare uppgerregeringen att vissa arbetstidsfrågor nu bereds aven arbetsgrupp i med representaterför Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet. Av redogörelse framgår inteom frågan om förläggning av föräldraledighet underdagen skall behandlas av arbetsgruppen förarbetstidsfrågor. Inte heller framgår det av deriktlinjer för arbetsgruppen som utfärdats inomRegeringskansliet om fråganskall behandlas i gruppen. Arbetsmarknadsutskottetfinner redovisningen i redogörelsenotillfredsställande och förutsätter att regeringen,om skrivelsen inte heller slutbehandlas under år1999, i nästa års redogörelse mer utförligtredovisar skälen till fördröjningen.Utskottens genomgång av redogörelsen underlättasav att det i anslutning till respektive punktframgår inte bara vilken riksdagskrivelse irespektive utskottsbetänkande som avses utan ocksåvilket moment och i förekommande fall delmoment somavses. När det gäller riksdagsskrivelse 1998/99:106har detta inte angivits. Arbetsmarknadsutskottetförutsätter att mom 49 delmoment o i det aktuellabetänkandet avses. Om så är fallet hararbetsmarknadsutskottet ingen invändning mot attskrivelsen redovisas som slutbehandlad.Bostadsutskottet, bilaga 7.7, påpekar följande isitt yttrande när det gäller riksdagsskrivelse1995/96:229 (1995/96:BoU11 mom. 14). I åretsredogörelse från regeringen har moment 14uteslutits. Momentet innehåller bl.a. etttillkännagivande angående direktutbetalning avbostadsbidrag. gav i anslutning härtilläven till känna att en redaktionell översyn avbostadsbidragslagen borde göras. Frågan omdirektutbetalning har av regeringen redovisats somslutbehandlad i förra årets redogörelse (skr.1997/98:75). I årets redogörelse behandlas inte denkvarstående frågan angående en redaktionell översynav bostadsbidragslagen. Utvärderingen har redovisatstill regeringen . mening kan ärendet inte ansesslutbehandlat. anser därför att nunämnda ärende åter bör föras upp på förteckningenöver ärenden som ännu inte har slutbehandlats.Regeringen bör alltså redovisa sinaåtgärder i nämnda ärende i den årliga skrivelsentill med redogörelse för regeringensåtgärder med anledning av skrivelser.Bostadsutskottet har slutligen noterat attregeringen beträffande de skrivelser om vilka detinte finns något nytt att rapportera endast hänvisartill tidigare års redogörelser (rskr. 1992/93:350och 1996/97:143). En ordning där det även för sådanaskrivelser uttryckligen redovisas vilka åtgärder somhar vidtagits skulle göra att på ettenkelt sätt kunde få en aktuell bild av samtligaskrivelsers behandling. Även om en sådan redovisningskulle öka omfattningen av regeringens redovisningtill ligger det enligt bostadsutskottetsmening ett stort värde i att få informationensamlad.Utskottets bedömningRegeringens skrivelse med en redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen fyller en viktig funktion i riksdagensuppföljnings- och utvärderingsarbete. Den nuaktuella skrivelsen från regeringen omfattar ca 400skrivelser.Regeringens redogörelse är uppställddepartementsvis. De departementsvisa avsnittenkompletteras med två register. Ett är kronologisktuppställt och innehåller hänvisningar om var iredogörelsen varje riksdagsskrivelse finns, uppgiftom vilket riksdagsutskott som berett ärendet och omregeringen har slutbehandlat skrivelsen eller ej. Idet andra registret, som skall innehålla sammasakuppgifter, är riksdagsskrivelserna grupperadeefter de utskott i vilka ärendena beretts. påpekat ovan saknar detutskottsindelade registret uppgifter om vissariksdagsskrivelser. Detta är beklagligt eftersomutskotten i sitt arbete främst utnyttjar dettaregister. utgår emellertidfrån att detta kommer att rättas till i kommanderedogörelser. När det gäller redogörelsensutformning är inteberett att föreslå någon förändring.Finansutskottet och arbetsmarknadsutskottet harframfört önskemål om att det av regeringensredogörelse skall framgå inte enbart vilkenriksdagsskrivelse som avses utan även vilket momentoch i förekommande fall delmoment som avses.Konstitutionsutskottet har tidigare uttalat,betänkande 1995/96:KU30, att det när det gällermomentindelade utskottsbetänkanden är viktigt attdet av regeringens redogörelse framgår vilka momentsom har föranlett eller skall föranleda åtgärderfrån regeringens sida. villåter understryka vikten av att redovisa även momentoch i förekommande fall delmoment.Med anledning av bostadsutskottets påpekande villkonstitutionsutskottet instämma i att det avredogörelsen bör framgå vilka åtgärder regeringenhar tagit och avser att ta när det gäller deriksdagsskrivelser som ännu inte kan ansesslutbehandlade. Att, såsom förekommit i vissa fall,enbart hänvisa till tidigare års redogörelser ärenligt inte tillfyllest.Konstitutionsutskottet, finansutskottet ochbostadsutskottet har påpekat att vissariksdagsskrivelser, som regeringen redovisat somslutbehandlade, saknar redovisning med anledning avtillkännagivanden som gjort. kan dessa riksdagsskrivelserej anses slutbehandlade. Konstitutionsutskottetutgår från att regeringen åter för upp de aktuellaskrivelserna som ej slutbehandlade i kommanderedogörelse samt redovisar huruvida skrivelserna dåkan anses slutbehandlade.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar med anledningav riksdagsskrivelse 1993/94:257 att regeringen ännuinte, efter att tillkännagivandetgjordes, har slutbehandlat riksdagsskrivelsen ellermer utförligt redovisat skälen till dröjsmålet meddetta. finner detta mycketanmärkningsvärt. sominstämmer i denna kritik och vill starkt understrykavikten av att regeringen utan ytterligare dröjsmålhar att slutbehandla skrivelsen. Utskottet villvidare, när det gäller gamlariksdagsskrivelser som inte har slutbehandlats,påminna om att tidigareanfört, senast i betänkande 1995/96:KU30, attorsakerna till att regeringen inte vidtagit någonåtgärd borde redovisas för med uppgift omnär åtgärderna beräknas vidtas.Konstitutionsutskottet anser att en redovisning avplanerade åtgärder fyller ett angeläget behov iutskottens uppföljnings- och utvärderingsarbete ochvill därför återigen understryka att uppgift om näråtgärder beräknas vidtas bör redovisas för de äldreskrivelserna.Ett enigt kulturutskott har funnit anledning attframföra synpunkter då det gäller regeringenshandläggning med anledning av ett tillkännagivandefrån om organisation m.m. vid den nyamyndigheten museer för världskultur, sominrättades (rskr. 1998/99:55).Kulturutskottet konstaterar att regeringen intefullföljt beslut och klart angett imyndighetens instruktion att vart och ett av de fyramuseerna skall utgöra en enhet. Kulturutskottetfinner att regeringens sätt att bereda ärendet äranmärkningsvärt. anser attregeringen, som ännu inte redovisat den aktuellariksdagsskrivelsen som slutbehandlad, bör vidta deåtgärder som krävs för att kulturutskottetstillkännagivande skall anses tillgodosett.Vad i övrigt gäller de ej slutbehandlade ärendensom utskotten kommenterat i sina yttranden finnerkonstitutionsutskottet - som för egen del inteföretagit någon närmare granskning av dessa ärenden- inte anledning att göra någon annan bedömning änden som respektive utskott gjort.Granskningen i denna del föranlederinte något annat uttalande frånkonstitutionsutskottets sida.Regeringens skrivelse 1998/99:75bör läggas till handlingarna.Utskottets anmälan Resultatet av den i det föregående redovisadegranskningen av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning samt av regeringensskrivelse /99:75 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser tillregeringen m.m. får utskottet härmed för riksdagenanmäla.Stockholm den 15 december 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), IngerRené (m), (),von der Esch (kd), (),Per (), (), HelenaBargholtz (fp) och ().