bet · GN01BoU3 · 1999-12-14 00:00:00 — Det finns enligt utskottetsmening anledning att hysa farhågor förkonsekvenserna av den föreslagna ordningen.Motsvarande gör sig också gällande beträffande enordning som innebär att en hyresgäst visserligenskulle kunna avflytta från lägenheten utan vidareförpliktelser efter en kortare uppsägningstid men,om han bor kvar, skulle vara bunden till de avtaladehyresvillkoren under ett flertal år.Utskottet vill vad gäller den nu behandlade liksombeträffande andra frågor om ökat hyresgästinflytandepeka dels på de överväganden som 1997 årshyreslagstiftningsutredning nu gör beträffandeombyggnadsreglerna, dels på de överväganden som skerbeträffande utvecklingen av de allmännyttigabostadsföretagen (dir. 1999:33). De senareövervägandena skall avse olika vägar för attutveckla hyresrätten som boendeform. I direktivenanges bl.a. att de nya företagen bör präglas av ettväl utvecklat hyresgästinflytande.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /2000:Bo204 (c) yrkandena 16 och 17 omlägenhetsutformningen.AndrahandsuthyrningI motion 1999/2000:Bo415 (s) föreslås, såsomutskottet förstår den, att avtal omandrahandsupplåtelser som ingås utan hyresvärdenseller hyresnämndens samtycke respektive tillståndskall vara ogiltiga med följd att hyresgästen inteskall vara förpliktad att betala någon hyra.Motionären har som skäl för sitt förslag till att pådetta sätt motverka andrahandsuthyrningar anförtolika negativa konsekvenser som sådana upplåtelserför med sig. Därutöver har han pekat på att denföreslagna ordningen skulle ge enmöjlighet att utan vidare neka ekonomiskt biståndtill hyran när någon hyrt en lägenhet utanerforderligt godkännande. Bakgrunden till påpekandetförmodar utskottet vara att oriktiga andrahandsavtalhar åberopats vid bidragsbedrägerier.Visserligen kan lätt konstateras attandrahandsuthyrning som sker utan hyresvärdensgodkännande eller hyresnämndens tillstånd kanföranleda en hel del problem. En otillåten uthyrningär emellertid något som fastighetsägaren - ellerannan hyresvärd som hyr ut i första hand - bör ochkan ingripa emot. Hyreslagen ger honom ettkraftfullt instrument genom den bestämmelse sominnebär att hyresrätten kan förverkas i ett sådantfall. Enligt utskottets mening finns inte skäl avtillräcklig tyngd som motiverar att lagen dessutomskall göra avtalet mellan upplåtaren ochandrahandshyresgästen ogiltigt. Utskottet avstyrkerdärför motion 1999/2000:Bo415 (s) om otillåtnaandrahandshyresavtal.I motion 1999/2000:Bo411 (v) yrkande 3 lämnasförslag om införandet av skärpta regler kringbesittningsskyddet för innehavare av "soci-ala/kommunala" andrahandskontrakt där krav ställsupp som har med vård och tillsyn att göra. Enligtmotionärerna bör deras motion föranledatilläggsdirektiv till den boendesociala beredningen.Kommunen har rätt att utan hyresvärdens medgivandeeller hyresnämndens tillstånd i andra hand upplåtaen lägenhet den hyr. En andrahandshyresgäst har intenågot besittningsskydd om hyresförhållandet upphörinnan det varat i följd. Iakttar hyresvärdengällande hyres- och uppsägningstid är enandrahandshyresgäst i ett sådant fall skyldig attflytta, oavsett hyresvärdens skäl för uppsägningen.Vid längre hyresförhållanden kan hyresgästen haavstått från sitt besittningsskydd. Har hyresnämndengodkänt ett avstående till besittningsskyddföreligger inte något skydd vad gäller den situationsom föranlett avståendet.Även om ett andrahandsavtal är förenat medbesittningsskydd är det i allmänhet svagare än närdet gäller ett förstahandskontrakt. Det ligger såatt säga i sakens natur att andrahandsavtal inteskall gälla på samma sätt som avtal i förstahand. Enandrahandshyresgäst är utan rättigheter beträffandelägenheten i de fall kommunen säger upp kontraktetmed sin egen hyresvärd.Andrahandshyresgäster skyddas under de två förstaåren av hyresförhållandet i sin besittning endast avde regler som gäller om hyres- och uppsägningstider.Är hyrestiden mycket kort betyder det atthyresgästen kan förlora sin lägenhet mycket snabbt.Hans möjligheter att få sina hyresvillkor ändradepåverkas på ett praktiskt plan av att han kan sägasupp utan att han har några lagliga möjligheter attfå sitt hyresavtal förlängt. Kontrakten utgörvanligen tillsammans med andra åtgärder ett led isamhällets insatser för att den enskilde skall fådet stöd, den vård eller annan hjälp han behöver.Hur samhällets insatser närmare skall utformas ärnaturligtvis individuellt. Enligt socialtjänstlagenskall den verksamhet som bedrivs som socialtjänst isamtliga fall bygga på respekt för människorssjälvbestämmanderätt och integritet. Vanligen tordehyresrättsliga överväganden av gängse slag inte utanvidare kunna appliceras på de hyreskontrakt det ärfråga om. reagerar en hyresgäst mot devillkor som gäller för hans fortsatta boende ellermot tillämpningen av dessa. Det har framgått att detofta saknas möjligheter för honom att enligthyreslagen ta strid i frågan. I övrigt tordehyresgästen i allt väsentligt endast genomRiksdagens ombudsmäns verksamhet och annan tillsynöver och annan myndighetsutövningkunna få till stånd ett ingripande mot sådanauppställda villkor för ett fortsatt boende som inteär godtagbara.Utskottet har erfarit att den nu behandladekontraktstypen är föremål för uppmärksamhet från denboendesociala beredningens sida. Resultatet avberedningens arbete bör avvaktas. Motion1999/2000:Bo411 (v) yrkande 3 om vissaandrahandshyresgästers besittningsskydd avstyrksdärför.Grund för uppsägningGenom partimotion 1999/2000:A819yrkande 27 väcks förslag som innebär att enhyresgäst som bedriver porrklubbsverksamhet i enlokal eller annan lägenhet skall kunna sägas upp ochavhysas. Motionärerna pekar på att en delhyresvärdar vid kontraktsskrivningen blir fördabakom ljuset om vilken verksamhet som kommer attbedrivas, vilket sedan drabbar hyresgästerna.Utskottet anser inte att det finns tillräckligaskäl att i hyreslagen införa en allmänt verkanderegel om att en porrklubbsverksamhet skall leda tillatt den hyresgäst som bedriver verksamheten skallkunna sägas upp och avhysas från den lägenhet därverksamheten bedrivs. Enligt gällande rätt kanhyresvärden ingripa mot vissa typer av sådanverksamhet. En hyresrätt kan förverkas om lägenhetenhelt eller till väsentlig del används förnäringsverksamhet eller liknande verksamhet som ärbrottslig eller där brottsligt förfarande ingår inte oväsentlig del. Förverkande kan också ske omlägenheten används för tillfälliga sexuellaförbindelser mot ersättning (42 § första stycket 9hyreslagen). En hyresvärd kan också ha rätt att sägaupp hyresgästen, om en ändamålsbeskrivningbeträffande en lokals användning tagits in ihyreskontraktet och lokalen används i strid med vadsom bestämts. En bostadslägenhet får i princip inteanvändas för annat ändamål än som bostad. Om enverksamhet orsakar störningar för andra hyresgästeri huset kan hyresvärden med stöd av hyreslagensregler ingripa mot den för störningarna ansvarigahyresgästen. De hyresgäster som blivit störda kangöra olika påföljder gällande mot hyresvärden,vilket kan fungera som påtryckningsmedel mot denneför att agera mot den för störningarna ansvarigahyresgästen. När en porrklubbsverksamhet beskrivssom problematisk består det egentliga problemet ivissa fall av att en mindre nogräknad hyresvärd inteönskar ingripa mot verksamheten beroende på att detfinns stora pengar att tjäna på uthyrningen. Den avmotionärerna önskade lagändringen löser inte dennatyp av problem. Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet förslaget i motion1999/2000:A819 (mp) yrkande 27 omporrklubbsverksamhet som grund för uppsägning.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att 1997års hyreslagstiftningsutredning (dir. 1999:16)behandlar frågan om snabba beslut om avflyttning ide fall hyresrätten förverkats. Som ett exempelanges i direktiven allvarliga ordningsstörningar vidgrava avvikelser från det avtalade ändamålet förförhyrningen såsom då en lokal i strid med vad somavtalats används som porrklubb. Det finns också skälatt erinra om de överväganden som görs iRegeringskansliet angående sådana situationer därdet till följd av förhållanden som är hänförligatill en hyresgäst finns fara för liv eller hälsa förden som vistas i fastigheten eller dess närhet. Enav de situationer som föranlett övervägandena är deangrepp som förekommit mot lokaler där porrklubbarbedrivit sin verksamhet.SjälvförvaltningI motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 13 imotsvarande del lämnas förslag om att i synnerhetsjälvförvaltning bör stimuleras för att de boende,och då särskilt de unga, skall ta del i ochmedverka i utformningen och skötseln av sinnärmiljö. I motion 1999/2000:A230 (fp) yrkande 24föreslås en ändring av hyresförhandlingslagen isyfte att öka möjligheterna för mindre grupper avhyresgäster till självförvaltning.Den 1 juli 1997 infördes i hyresförhandlingslagenbestämmelser som möjliggör kollektiva avtal om öppnasystem för självförvaltning. gjordes vissmindre ersättning till hyresgästerna för derasdeltagande skattefri (prop. 1996/97:119, yttr.1996/97:BoU8y).Utredningen om utvecklingen av de allmännyttigabostadsföretagen (dir. 1999:33) omfattar frågor omatt hyresgästinflytandet skall stärkas. Utredarenskall lägga fram förslag som stimulerar en övergångtill de nya former för ägande och inflytande förhyresgästerna som utredaren väljer att föreslå. Iutredningsdirektiven uppmärksammas bl.a. denkooperativa hyresrätten. I sammanhanget skallutredaren särskilt redovisa förslag till åtgärdersom stimulerar ökad självförvaltning.Under förra (bet. 1998/99:BoU2) gavriksdagen regeringen till känna att kooperativhyresrätt bör införas som ny upplåtelseform.Hyresmodellen (tidigare kallad arrendemodellen)innebär att praktiskt taget helafastighetsförvaltningen kan föras över frånfastighetsägaren till hyresgästerna. Ägarmodelleninnebär att också äganderätten förs över. Denutredning som blivit resultatet av riksdagenstillkännagivande skall vara färdig senast den 1november 2000 (dir. 1999:88).Utskottet ser gärna att självförvaltning somförvaltningsform utvecklas. Ett stort ansvar fördetta ankommer på hyresmarknadens parter. Dessa kangenom överenskommelser anpassasjälvförvaltningsverksamheten så att den tillgodoserönskemålen hos de boende i olika bostadsområdeneller hus. Utskottet är inte berett att nu förordaytterligare utredningsinsatser i fråga omsjälvförvaltning. Det finns i stället skäl attavvakta resultatet av de utredningsinsatser som nugörs. Utskottet avstyrker med hänvisning till detsagda motionerna 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 13 imotsvarande del och 1999/2000:A230 (fp) yrkande 24om självförvaltning m.m.Lokalhyresgästernas besittningsskyddI motion 1999/2000:Bo417 (s) argumenteras för attlokalhyresgästernas besittningsskydd behöverstärkas. Särskild uppmärksamhet ägnas frågorna iförhållande till småföretagare. Enligt motionärernamedför bristen på ett direkt besittningsskydd attlokalhyrorna omotiverat drivs upp till en nivå övermarknadshyran. I motionen görs invändningar mot attde till lokalhyresgästerna utgående skadestånden ärför små och framhålls att hyresgästen måste få rättatt stanna kvar i hyresförhållandet i avvaktan på enslutlig prövning av de tvistefrågor som en vägradavtalsförlängning kan leda till.En lokalhyresgäst har endast ett indirekt verkandebesittningsskydd. Hyresgästen får lämna lokalen vidhyrestidens utgång om parterna inte kommer överensom en förlängning. Har hyresvärden för enförlängning krävt villkor som inte är skäliga blirhyresvärden skyldig att ersätta hyresgästen för denförlust som följer av att hyresavtalet upphört.Detsamma gäller om hyresvärden utan befogadanledning vägrar att förlänga hyresavtalet.Motsvarande gäller om hyresgästen säger upp avtaletför villkorsändring och parterna inte kan enas om defortsatta villkoren.En hyra är inte att anse som skälig om den liggeröver marknadshyra. När marknadshyra bestäms skallman främst beakta hyran för närmast jämförligalokaler på orten. I första hand görs enjämförelseprövning, i andra hand enskälighetsbedömning. Ett skadestånd skall enligt enschablonregel bestämmas till en årshyra, maximaltfyra basbelopp. Hyresgästen skall med vissa undantagi skälig omfattning ersättas en förlust somöverstiger nämnda belopp.Vissa frågor om det indirekta besittningsskyddetbehandlas av hyreslagstiftningsutredning(dir. 1997:97). Utredningen skall undersöka hurjämförelseprövningen vid hyresbestämningen går tilloch överväga om lagen bör ändras på grundval av denkritik som riktats mot att skälighetsprövningar skeri för stor utsträckning. Övervägandena skall ocksåavse storleken av den ersättning som skall utgå ifall av förlängningsvägran. Vidare skall utredningenöverväga ändringar som föranleds av en eventuelltförändrad hyres-process.Det finns med anledning av motionen också skäl atterinra om de regler i hyreslagen som gerhyresnämnden möjlighet att medge skäligt uppskov medavflyttningen från hyrestidensutgång. Hyresgästen har enligt samma lag möjlighetatt få förskott i avräkning på den ersättninghyresvärden skall utge.Lokalhyresreglerna gäller lika för en hyresgästoavsett om denne är en ensamföretagare eller ettstort företag. Dessa företagare har väsentligt olikaförutsättningar att ta till vara sina intressen iförhållande till i vart fall de stora ochprofessionella fastighetsägarna. Utskottet delar denomtanke motionärerna ger uttryck för beträffande demindre näringsidkarnas situation. En viktig frågasom tas upp gäller den ersättning hyresgästen harrätt till. Kritik har framförts mot attersättningarna ofta inte täcker all den skada somhyresgästen drabbas av vid en förlängningsvägran.Som ovan framgått pågår övervägandenav vissa frågor inom lokalhyresområdet. Utskottetanser att resultatet av dessa överväganden böravvaktas innan närmare tar ställning tillde olika frågor som motionen aktualiserar. Medhänvisning till detta avstyrker utskottet motion1999/2000:Bo417 (s) om lokalhyresreglerna.Ombildning av hyresrätt till bostadsrättMajoritetsreglernaI bostadsrättslagen (1991:614) reglerasförutsättningarna för en bostadsrättsföreningsbeslut om att förvärva ett hus för ombildning avhyresrätt till bostadsrätt. Beslutet är giltigt omhyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrdalägenheterna som omfattas av förvärvet har gått medpå beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmari föreningen. Innan beslutet fattas skall enekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig förmedlemmarna. Ett beslut som fattats i strid medlagens bestämmelser är ogiltigt (9 kap. 19-21 §§bostadsrättslagen). skallbeakta ogiltighetspåföljden vid prövningen avföreningens ansökan om lagfart. En ansökan skallavslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt(20 kap. 6 § 10 jordabalken).Hyresgästerna har före andra köpare rätt attförvärva den fastighet de bebor för ombildning tillbostadsrätt. En förutsättning för att hyresgästernaskall kunna utnyttja sin rätt är att de har bildaten bostadsrättsförening och att föreningen har gjorten intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten föranteckning i fastighetsboken(inskrivningsregistret). En sådan intresseanmälankan göras om hyresgästerna i minst två tredjedelarav de uthyrda lägenheterna skriftligen har förklaratsig intresserade av en ombildning. Så länge en sådananmälan gäller får fastighetsägaren normalt inteöverlåta fastigheten till någon annan köpare, ominte föreningen genom ett hembud först har erbjuditsatt förvärva fastigheten (lagen, 1982:352, om rätttill fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt - den s.k. ombildningslagen).Den hyresgäst som inte vill delta i ombildningenskyddas på olika sätt. Hyresgästen får bo kvar ilägenheten med bostadsrättsföreningen som nyhyresvärd. Föreningen kan inte upplåta bostadsrätttill lägenheten så länge hyresförhållandet består(förbudet mot dubbelupplåtelse). Hyresgästensbesittningsskydd består liksom dennes rätt attanvända lägenheten för att genom byte få en annanbostad. Också i övrigt har hyresgästen sammarättigheter gentemot bostadsrättsföreningen somvilken hyresgäst som helst.De regler som föreskriver ett krav på enkvalificerad majoritet för ombildning har gälltsedan den 1 juli 1999. hade under någraår gällt ett mindre långtgående majoritetskrav sominnebar att mer än hälften av hyresgästerna i deuthyrda lägenheterna måste stå bakom ombildningen(enkel majoritet).I flera motioner lämnas förslag som går ut på attde före gällande reglerna, som innebarkrav på enkel majoritet, skall återinföras. Detgäller Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Bo206 yrkande 14 samt motionerna1999/2000:Bo201 (m) yrkande 3, 1999/2000:Bo233 (kd)yrkande 12 i motsvarande del och 1999/2000:Bo231 (c)yrkande 13.Vid sin behandling av propositionen om de nyareglerna med krav på en kvalificerad majoritetställde sig utskottet bakom propositionenslagförslag. Förslaget antogs slutligen av riksdageni enlighet med utskottets förslag (bet.1998/99:BoU10 och 1998/99:KU27).Eftersom utformningen av ombildningsreglerna vilarpå överväganden av bl.a. boendedemokratisk natur böri detta sammanhang uppmärksammas att den utredaresom skall överväga olika frågor om utvecklingen avde allmännyttiga bostadsföretagen (dir. 1999:33)skall lägga de förslag som stimulerar en övergångtill de nya former för ägande och inflytande förhyresgästerna som utredaren väljer att föreslå.Regeringen har dessutom givit en särskildutredare i uppdrag att lägga fram förslag om enpermanentning av den kooperativa hyresrätten somupplåtelseform omfattande både den s.k. ägarmodellenoch hyresmodellen (tidigare kallad arrendemodellen).Majoritetsfrågorna avseende ombildning tillbostadsrätt behandlades i kammare så sentsom . Utskottet har utförligt redovisatsina skäl för att tillstyrka de förslag som dåantogs som lag (bet. 1998/99:BoU10). Det saknasanledning för utskottet att nu inta en annanställning. Utskottet avstyrker därför motionerna1999/2000:Bo206 (m) yrkande 14, 1999/2000:Bo201 (m)yrkande 3, 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 imotsvarande del och 1999/2000:Bo231 (c) yrkande 13om majoritetskravet vid ombildning till bostadsrätt.Förbudet mot dubbelupplåtelseI Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Bo206 yrkande 13 i motsvarande delföreslås att förbudet mot dubbelupplåtelse börslopas i de fall en kommun eller ett kommunalt bolagombildar huset till bostadsrätt. Förslaget syftartill att ombildning skall underlättas. Enligtmotionärerna är en ökad ombildning till bostadsrättsärskilt angelägen i ensidigt sammansattabostadsområden, vilka ofta är dominerade avkommunalt ägda hyreshus.Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär attbostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhet somär upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 §bostadsrättslagen). Bostadsrätt kan dock upplåtastill en hyresgäst som vill att lägenheten skallomvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissafall försvåra ombildningen till bostadsrätt.Förbudet har behandlats vid många olika tillfällen.Bl.a. skedde det i en departementspromemoria om s.k.bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Ipromemorian bedömdes att förbudet inte skulle tasbort eftersom detta skulle kunna innebära oklarheteroch missförstånd som i sin tur skulle kunna ledatill rättsförluster för hyresgäster ibostadsrättslägenheter. Bakgrunden till denbedömningen är att hyreslagen i vissa avseendensärreglerar uthyrning av bostadsrättslägenheter,bl.a. vad gäller hyresgästens besittningsskydd.Utskottet har tidigare avstyrktmotsvarande motionsyrkande (senast i bet.1998/99:BoU3). Utskottet har då ansett att negativaeffekter skulle uppstå om förbudet togs bort helteller delvis. Det befarades att risken föroklarheter och missförstånd skulle kunna leda tillrättsförluster för hyresgästerna ibostadsrättslägenheter. Ett partiellt förbud skulledessutom, för att skydda hyresgästerna, behövamedföra ett förbud för kommunen eller dess bolag attöverlåta bostadsrätten.Utskottet finner inte anledning att ändrauppfattning i frågan. Utskottet avstyrker motion1999/2000:Bo206 (m) yrkande 13 i motsvarande del omett partiellt upphävande av förbudet motdubbelupplåtelse.Kvarvarande hyresgästers rätt till ombildningI motion 1999/2000:Bo406 (fp) föreslås ett skydd förde hyresgäster som ansluter sig i efterhand tillbostadsrättsombildningar. Enligt motionären skallföreningen i sådana fall vara skyldig att sälja tilli huvudsak samma pris som tagits ut av dehyresgäster som ursprungligen ombildade sinalägenheter.En bostadsrättsförening är skyldig att upplåtabostadsrätt till en bostadshyresgäst som är medlem iföreningen. En hyresgäst som var hyresgäst vidföreningens förvärv av huset har en principiell rättatt bli medlem intill efter föreningensförvärv av huset (2 kap. 8 § bostadsrättslagen).Vid en tillkommande ombildning av en hyresrätt tillbostadsrätt kan föreningen vid upplåtelsen förutominsats ta ut en upplåtelseavgift. En hög avgift kaninnebära att hyresgästen får betala lika mycket sombostadsrätten skulle betinga vid en vanligförsäljning. Möjligheterna att ta utupplåtelseavgift är dock begränsad avbostadsrättslagens bestämmelser. Sådan avgift fårinte tas ut förrän från den dagföreningen erbjudit hyresgästen att få lägenhetenupplåten med bostadsrätt. Intill dess sex månadergått får avgiften högst motsvara ränta på insatsen(7 kap. 14 § bostadsrättslagen). Ett erbjudandetorde föreningen kunna göra först sedan hyresgästenblivit medlem. en medlem inteett givet erbjudande anses denne ha utträtt urföreningen (2 kap. 12 § bostadsrättslagen). Därefterhar hyresgästen inte någon rätt till ombildning.Det ligger i en ombildande bostadsrättsföreningsintresse att de hyresgäster som av olika anledningarinte har gått med i bostadsrättsföreningen redanföre fastighetsförvärvet bestämmer sig så snart sommöjligt om de vill bli medlemmar, och att detdärefter avgörs om hyresgästenslägenhet skall ombildas med bostadsrätt. Dessafrågor avgörs genom bostadsrättslagens regler omrätt till medlemskap och om föreningens skyldighetatt upplåta bostadsrätt till sina medlemmar.Bostadsrättslagen innebär också - främst genomreglerna om upplåtelseavgift - en i tiden begränsadreglering av avgifterna för en upplåtelse. Enhyresgäst som väntar med sitt beslut om han skalldelta i ombildningen kan således komma i ett lägedär han måste betala mer än de ursprungligabostadsrättshavarna eller där han t.o.m. saknar rättatt förvärva sin lägenhet med bostadsrätt.Enligt utskottets mening kan det inte anses rimligtatt en hyresgäst skall kunnaavvakta för att se om ombildningen ekonomiskt slårväl ut och så att säga med facit i hand ha rätt attdelta på i allt väsentligt samma villkor som gälltför de ursprungliga bostadsrättshavarna. Dessa harju bestämt sig i ett läge när osäkerheten varitstörre och utgjort grunden för att en ombildningöver huvud taget kommit till stånd.Bostadsrättslagen bör därför inte ändras för atttillgodose motionärens önskemål. Motion1999/2000:Bo406 (fp) om kvarvarande hyresgästersrätt till ombildning avstyrks därför.BostadsrättPersonligt låneansvar för bostadsrättshavarenI motion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 imotsvarande del föreslås att varjebostadsrättshavare skall ansvara för sin del av helabostadsrättsföreningens belåning.Bostadsrättshavaren skulle därmed kunna tillgodogörasig privatpersonens rätt att dra av räntekostnader iinkomstdeklarationen.Det föreligger inte något hinder enligtbostadsrättslagen för en bostadsrättsförening attordna det så att medlemmarna i stället förföreningen tar upp lån för en ny- eller ombyggnad avföreningens hus. Vid föreningsbildningen kan t.ex.insatserna sättas så att föreningen inte behöverlåna upp något kapital. I departementspromemorianFörstärkt bostadsrätt (Ds 1994:59) föreslogs attmöjligheter skulle införas för en ny typ avbostadsrättsförening i vilken bostadsrättshavarnaskulle svara för lånen och att föreningen skulleförbjudas att ta lån och inteckna fastigheten.Regeringen har inte funnit skäl att föra frampromemorieförslaget till riksdagen.Den sittande bostadsrättsutredningen skallanalysera vilka problem ett system meddifferentierade insatser kan innebära och om ettsådant system närmare bör regleras i lagen (dir.1996:10 och 1997:116).