bet · GM01JuU26 · 1999-04-22 00:00:00 — För övervakning avplatser dit allmänheten inte har tillträde gällerden allmänna regeln i lagen att den som bedriverövervakningen skall lämna upplysning om det genomtydlig skyltning eller på något annat verksamt sätt.Om ljud kan avlyssnas eller tas upp vidövervakningen skall särskild upplysning lämnas omdetta.Länsstyrelsen utövar tillsyn över allmänkameraövervakning av en plats dit allmänheten hartillträde.Den som bryter mot bestämmelsen om upplysningspliktkan dömas till böter eller fängelse i högst ett år.Övervakningsutrustning som använts vid brott motlagen om allmän kameraövervakning skall förklarasförverkad, om det inte är oskäligt.Utskottet konstaterar att lagen om allmänkameraövervakning innehåller bestämmelser omupplysningsplikt och om straff för den som inteiakttar den. Utskottet kan inte finna annat än attreglerna fått en ändamålsenlig utformning. beträffande domares bisyssloratt avslår motionerna 1998/99:Ju408 och1998/99:Ju806,2. beträffande specialdomstolaratt avslår motion 1998/99:Ju412 yrkandena 2 och 3,res. 1 (m)3. beträffande kroppsbesiktningatt avslår motionerna 1998/99:Ju803, 1998/99:Ju903yrkande 6 och 1998/99:Ju904 yrkande 14,res. 2 (m)4. beträffande buggningatt avslår motionerna 1998/99:Ju802,1998/99:Ju807, 1998/99:Ju903 yrkande 7 och1998/99:Ju904 yrkande 16,res. 3 (m, kd, fp)res. 4 (mp)5. beträffande behandlingen avfrihetsberövade personeratt avslår motionerna 1998/99:Ju508 yrkandena1-3 samt 1998/99:Ju907 yrkandena 3 och 4,res. 5 (v)6. beträffande häktningsberedskapenatt avslår motion 1998/99:Ju801,res. 6 (m)7. beträffande satellit- ochdataövervakning av transittrafikatt avslår motion 1998/99:Ju222,8. beträffande distribution av vissahandlingaratt avslår motion 1998/99:Ju811,res. 7 (c)9. beträffande medborgarvittnenatt avslår motion 1998/99:Ju918 yrkande 7,10. beträffande forumreglerna itvistemålatt avslår motion 1998/99:Ju804,res. 8 (v)11. beträffande bemötande av vittnen ochmålsägande i domstolatt avslår motionerna 1998/99:Ju402, 1998/99:Ju404yrkandena 1-5, 1998/99:Ju910 yrkande 7,1998/99:Ju916 yrkande 6 och 1998/99:Sf608yrkande 5,res. 9 (m, kd, c, fp)12. beträffande psykologer inomrättsväsendetatt avslår motion 1998/99:Ju403,13. beträffande barn som offer för brottatt avslår motion 1998/99:Ju905 yrkandena 1 och 2,res. 10 (kd)14. beträffande elektroniskaanslagstavloratt avslår motionerna 1998/99:K231 yrkande 4,1998/99:K282 yrkande 2, 1998/99:T809 yrkande 1och 1998/99:T818 yrkande 8,res. 11 (m, c, fp)15. beträffande tillståndskravet förallmän kameraövervakningatt avslår motion 1998/99:Ju805.Stockholm den 22 april 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), IngvarJohnsson (s), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (), (), (), (),(), (), KiaAndreasson (mp), (), (), () och (). Specialdomstolar (mom. 2)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi står fast vid det principiella synsätt i fråga omspecialdomstolarna som utskottet gav uttryck förunder /94, nämligen attspecialdomstolarna i möjligaste mån bör avskaffas.Enligt vår uppfattning bör deras uppgifter övertasav de allmänna domstolarna. Vid en sådan överföringär det givetvis av stor vikt att man tar till varaden kompetens som utvecklats vid specialdomstolarna.Särskilt angeläget är det att avskaffaMarknadsdomstolen som till höga kostnader avgör ettbegränsat antal mål och ärenden.Regeringen bör alltså få i uppdrag att tillriksdagen återkomma med ett förslag om hur deåterstående specialdomstolarna skall kunna avvecklasoch deras uppgifter överföras till de allmännadomstolarna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande specialdomstolaratt med anledning av motion 1998/99:Ju412yrkandena 2 och 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts i reservation 1.2. Kroppsbesiktning (mom. 3)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi anser att det är av största vikt att polisenförfogar över så effektiva medel som möjligt ikampen mot den illegala narkotikahanteringen. Ett påsenare tid uppmärksammat problem rör den nya formenav heroinförsäljning som utvecklats. Denna innebäratt heroinet säljs i inlindade kapslar som förvarasi munnen. Vid ett polisingripande mot den sominnehar heroinet kan denne sväljakapslarna. Nuvarande regler om kroppsbesiktninginnebär att polisen inte har någon effektiv metodför att säkra bevisning om narkotikainnehavet. Föratt råda bot på denna brist anser vi att det börvara möjligt för polisen att i den nu beskrivnasituationen låta sjukvårdspersonal ge den misstänktekräkmedel. Visserligen kan en tvångsmedicinering avdetta slag vara diskutabel från etisk synpunkt, mendet bör framhållas att narkotikalangarnasystematiskt utnyttjar polisensutredningssvårigheter.Frågan om användning av kräkmedel som etttvångsmedel har utretts och beretts iRegeringskansliet . Mot den bakgrunden kanvi inte finna att det är rimligt att avvaktaresultatet av ytterligare ett påbörjatutredningsarbete. Det bör ankomma på regeringen attsnarast till återkomma med ett förslag ienlighet med vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3bort ha följande lydelse:3. beträffande kroppsbesiktningatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju803,1998/99: Ju903 yrkande 6 och 1998/99:Ju904yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 2.3. Buggning (mom. 4)(), (), (), (), (), () och () anför:Brottsligheten har blivit grövre, mergränsöverskridande och svårutredd, vilket ställernya krav på polisens arbetsmetoder ochspaningsarbete. Det är naturligtvis av centralbetydelse för det framtida förtroendet förrättsstaten att polisen kan hävda sig gentemot såvälinternationella, välorganiserade brottslingar sommot den nationella kvalificerade brottsligheten.Senare års datorisering och IT-utveckling harutnyttjats av brottslingar men också visat sig varavärdefulla hjälpmedel i polisens arbete, på sammasätt som det internationella polissamarbetet som ärunder uppbyggnad inom ramen för Schengensamarbetetoch EU. Ytterligare satsningar måste nu till för attpolisen i större utsträckning än skallkunna utnyttja den nya tekniken på ett än mereffektivt sätt. Det handlar bl.a. om att försepolisväsendet med fler moderna datorer och att ökaIT-medvetenheten inom polisen genom vidareutbildningoch andra kompetenshöjande åtgärder.Ett sätt att ytterligare höja effektiviteten ibrottsbekämpningsarbetet är att fullt ut utnyttja demöjligheter som polisen har att eftertillstånd av domstol använda tvångsmedel som hemligtelefonavlyssning, hemlig teleövervakning och hemligkameraövervakning. Härtill kommer de - om änomstridda - möjligheter som införts att upprättadataregister inom polisen, tullen ochskattekriminalen över misstänkta och icke misstänktapersoner.Inom bereds för närvarandeBuggningsutredningens (SOU 1998:46) förslag om attinföra buggning som ett nytt straffprocessuellttvångsmedel att använda vid förundersökning angåendebrott som har ett minimistraff fängelse,grovt narkotikabrott och grov varusmuggling avseendenarkotika samt vid försök, förberedelse ochstämpling till nu nämnda brott.De förhållanden som rådde när utredningen kom framtill sina förslag är i viss mån annorlunda . Nyoch alltmer omfattande dataregisterlagstiftning harinförts på det nationella planet i Europa.Europolsamarbetet går snart in i ett operativtskede, och EU kommer snart att anta en konvention omrättshjälp mellan medlemsstaterna, där hemligteleavlyssning är en komponent. I vårt land förs enviktig och engagerad debatt om åsiktskontroll ochregistrering av enskilda, vilket bl.a. resulterat ibeslutet att tillsätta en granskningskommission.Mot denna bakgrund framstår det som nödvändigt attbeslut om buggning föregås av ytterst omsorgsfullaöverväganden. Bland annat behöver klargöras hur manbäst skall förfara för att undvika kränkning avoskyldigas integritet och hur man skall handskas medinhämtat material som inte är av primärt intresseför den aktuella undersökningen.Buggningsutredningens förslag är frånbrottsbekämpningssynpunkt vällovliga men innebärofrånkomligen ett stort intrång i den personligaintegriteten och kan som förslaget nu ser ut ledatill att många personer oavsiktligt kommer attavlyssnas. Handhavandet av denna"överskottsinformation" kräver enligt vår meningytterligare överväganden. Vidare kan ifrågasättas omdet kommer att vara möjligt att över huvud tagetbortse från sådan "extra" information.Tekniken är ett viktigt kompletterande instrumentför polisen men den förutsätter också att det finnstillräckligt med personal som kan avsättas för attbearbeta materialet på ett rättssäkert sätt. Enpåtagligt försvagad poliskår, som den nuvarande, ären dålig garant för att de tekniska landvinningarnatas till vara på bästa sätt.Som framgått ovan anser vi att den moderna teknikenskall utnyttjas effektivt i det brottsbekämpandearbetet. Men statsmakternas önskemål om en effektivbrottsbekämpning måste emellertid alltid vägas motden enskildes motstående intresse av skydd för denpersonliga integriteten. Även om frågor rörandeskyddet för den personliga integriteten hardiskuterats i har det knappast förekommitnågon generell diskussion av mer ingående slag omgrunderna för detta skydd eller var tyngdpunktenskall ligga när två motstående intressen väger istort sett jämt. I lagstiftningen har denna frågahittills lösts från fall till fall och då i regelmed resultatet att statsmakternas intresse av eneffektiv brottsbekämpning har ansetts väga tyngst.Den förhärskande uppfattningen är emellertid att detnuvarande integritetsskyddet inte är tillräckligtstarkt. En viktig anledning till detta är att det iSverige fortfarande saknas en generell personrätts-eller integritetsskyddslagstiftning. Bestämmelser avbetydelse för integritetsskyddet återfinns i ställeti internationella konventioner som haranslutit sig till, i regeringsformen och iskyddsregler i vanlig lag.Vad som krävs innan ytterligare steg tas iriktning mot vad som på mer eller mindre godagrunder skulle kunna uppfattas som ettövervakningssamhälle är att regeringen inom ramenför en särskild utredning tar ett samlat grepp omintegritetsfrågorna och väger dessa mot kraven påeffektivitet i brottsbekämpningen. bör geregeringen i uppdrag att tillsätta enutredning med denna inriktning. Det sagda innebäratt vi ställer oss bakom motionerna Ju807, Ju903 ochJu904 i här aktuella delar. Motion Ju802 bör däremotinte föranleda någon åtgärd från sida.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande buggningatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju807,1998/99: Ju903 yrkande 7 och 1998/99:Ju904yrkande 16 samt med avslag på motion1998/99:Ju802 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 3.4. Buggning (mom. 4)() anför:Jag anser att det inte går att förena ett system somtillåter buggning med ett starkt skydd för denpersonliga integriteten. Här tänker jag särskilt påde problem som uppkommer när det gäller hanteringenav överskottsinformation och det intrång i hus ochrum som buggningen förutsätter. Jag anser därför attBuggningsutredningens förslag inte bör läggas tillgrund för lagstiftning. Beredningen av ärendet iRegeringskansliet bör avbrytas.Jag anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande buggningatt riksdagendels avslår motionerna 1998/99:Ju802,1998/99:Ju807, 1998/99:Ju903 yrkande 7 och1998/99:Ju904 yrkande 16,dels som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i reservation 4.5. Behandlingen av frihetsberövade personer(mom. 5)() och ()anför:Vi anser att det krävs en rad förändringar för attförbättra situationen för dem som frihetsberövats.Så fort någon blivit berövad friheten bör han ellerhon ha rätt att ta vissa kontakter med omvärlden. Vihåller med om att densvenska lagstiftningen bör göras klarare på någrapunkter i detta avseende. För Sverigesinternationella anseende är det viktigt att viföljer de rekommendationer som tortyrkommitténlämnat. Vad som behövs är en lagreglering av rättenatt kontakta anhöriga, att låta sig biträdas avadvokat samt att kunna kontakta den läkare man självvill. Utgångspunkten för en sådan lagreglering börvara att rätten att kontakta anhöriga m.fl. inträderomedelbart vid gripandet.Vi noterar att regeringen aviserat ettberedningsarbete som tar sikte på rätten attkontakta anhöriga och att företrädas av advokat. Medtanke på att redan tidigare fått kritik avtortyrkommittén framstår det som mycket angelägetatt åtgärder kommer till stånd snabbt. Det pågåendeberedningsarbetet bör därför skyndas på. Vidare börarbetet kompletteras med överväganden i fråga omrätten att kontakta läkare.Vad härefter gäller personer som häktas anser viatt kraftfulla åtgärder måste sättas in för attvända utvecklingen med alltfler självmord i häktena.Rutinerna i häktena bör ändras så att de intagna ihögre utsträckning blir medvetna om att de kan fåläkarvård.Verksamheten i häktena bör också utvecklas så tar vara på möjligheterna att påbörja insatserför att motivera den häktade att leva ett liv utandroger.Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder medanledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5bort ha följande lydelse:5. beträffande behandlingen avfrihetsberövade personeratt med anledning av motionerna 1998/99:Ju508yrkandena 1-3 samt 1998/99:Ju907 yrkandena 3 och4 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 5.6. Häktningsberedskapen (mom. 6)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Det nuvarande regelverket för prövning avhäktningsfrågor innebär att kriminalvården tvingasatt transportera misstänkta tillhäktningsförhandlingar vid olika domstolar i ett ochsamma beredskapsområde, ofta med kort varsel. Dettamedför stora belastningar på personalresurserna inomkriminalvårdens transportverksamhet. Vi anser attdetta problem bör lösas så att den samordning förprövningen av häktningsfrågor som skerunder helgerna bör utsträckas till att även avsevardagar. Vidare anser vi att häktningsförhandlingaralltid bör hållas på den ort där häktet finns. Ävendetta skulle innebära rationaliseringsvinster.Vi anser att det beskrivna problemet behöver ensnar lösning. Regeringen bör därför se överfrågan och återkomma till med förslag tilllagändringar.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6bort ha följande lydelse:6. beträffande häktningsberedskapenatt med anledning av motion 1998/99:Ju801 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 6.7. Distribution av vissa handlingar (mom.8)() anför:Jag anser att det är otillfredsställande att detinte finns några klara regler om att handlingar sominnehåller känsliga uppgifter, exempelvis ensjukjournal, skall sändas med rekommenderat brev.För att minimera risken för att sådana försändelserförsvinner vid posthanteringen och kommer i orättahänder bör de sändas i rekommenderade brev.Det bör ankomma på regeringen att vidta lämpligaåtgärder med anledning av det anförda och vid behovåterkomma till med ett lagförslag.Jag anser att utskottets hemställan under moment 8bort ha följande lydelse:8. beträffande distribution av vissahandlingaratt med anledning av motion 1998/99:Ju811 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 7.8. Forumreglerna i tvistemål (mom. 10)() och ()anför:För offren för krigsförbrytelser och andra grovakränkningar av mänskliga rättigheter är det viktigtatt rättvisa skipas och att de drabbade gesupprättelse. Det är naturligtvis av störstabetydelse att de ansvariga ställs inför rätta ochdöms för sina brott. För att offren skall kunnagottgöras är det också viktigt att det finnsmöjligheter att driva en skadeståndsprocess motförövarna.Vi ifrågasätter om de svenska reglerna om forum itvistemål är tillräckliga i detta avseende. Fråganom en utvidgning av möjligheterna att föra enskadeståndstalan här i de aktuella fallen bör därförutredas.Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder medanledning av det anförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10bort ha följande lydelse:10. beträffande forumreglerna i tvistemålatt med anledning av motion 1998/99:Ju804 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 8.9. Bemötande av vittnen och målsägande idomstol (mom. 11)(), (), (), (), (), (), () ochMargareta () anför:Vi anser att det är angeläget att åtgärder vidtassnabbt för att åstadkomma ett bättre bemötande avvittnen och målsägande i domstol. Vår omsorg avserfrämst de vittnen som av olika skäl är särskiltutsatta. För dem är det viktigt att kraftfullaåtgärder sätts in. En sådan åtgärd vore att införaen möjlighet för domstolarna att förordna särskildastödpersoner för dem. I denna del finns redanförslag som skulle kunna föreläggas riksdagen.Regeringen bör återkomma med ett sådant.För de vittnen och målsägande som är särskiltutsatta är det också viktigt att deras förstakontakt med domstolen inte avskräcker dem från attinställa sig till förhandlingen. De upplysningaravseende vite m.m. som finns i kallelserna uppfattasav många som obehagliga. Här krävs alltså enöversyn. Vid en sådan översyn bör även frågan ominformation om själva rättegångsförfarandet tas upp.Regeringen bör snabba på den översyn somDomstolsverket inlett i fråga om kallelserna.Det anförda innebär att vi ställer oss bakommotionerna Ju404, Ju916 och Sf608 i nu berördadelar. Motion Ju404 i övrigt liksom motionerna Ju402och Ju910 i här aktuella delar bör emellertid inteföranleda någon åtgärd från sida.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11bort ha följande lydelse:11. beträffande bemötande av vittnen ochmålsägande i domstolatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju404yrkande 2, 1998/99:Ju916 yrkande 6 och1998/99:Sf608 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 1998/99:Ju402, 1998/99:Ju404yrkandena 1 och 3-5 samt 1998/99:Ju910 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 9.10. Barn som offer för brott (mom. 13)() och ()anför:Vi anser att barn som utsatts för brott befinner sigi en särskilt utsatt position. De kan inte självahävda sin rätt utan är beroende av vuxna. Omförövaren finns i den krets av vuxna som barnet ärberoende av accentueras problemen. Förutom att debrottsliga övergreppen kan fortsätta kan den vuxneofta försvåra brottsutredningen.Mot den angivna bakgrunden är det mycket angelägetatt stödet till barn som utsatts för brottförbättras. Här handlar det inte bara omlagstiftningsåtgärder; även på myndighetsnivå behövsförändringar. Det bör ankomma på regeringen attpåskynda det pågående arbetet och återkommatill med erforderliga förslag.Det anförda innebär att vi ställer oss bakom motionJu905 i denna del. I övrigt bör motionen inteföranleda någon åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13bort ha följande lydelse:13. beträffande barn som offer för brottatt med anledning av motion 1998/99:Ju905 yrkande1 och med avslag på motion 1998/99:Ju905 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 10.11. Elektroniska anslagstavlor (mom. 14)(), (m), MaudEkendahl (m), (), ()och () anför:Vi anser inte att det är rimligt att entillhandahållare av en elektronisk anslagstavlaskall kontrollera de meddelanden som skickas in tillden. De mängder av meddelanden som strömmar in låtersig i praktiken knappast kontrolleras. Härtillkommer att kommunikation via en elektronisk anslags-tavla liknar kommunikation via telefon. Attinföra en särskild reglering av denna form avkommunikation bara för att den utnyttjardatatekniken innebär en onödig särlagstiftning.Problemen med elektroniska anslagstavlor bör istället lösas inom ramen för de straffrättsligaregler som redan finns.Ytterligare ett argument är att lagen inte kanantas bli särskilt effektiv eftersom den bara gällerelektroniska anslagstavlor som tillhandahålls iSverige. Som vi ser det finns det en risk att desvenska reglerna medverkar till att drivaInternetleverantörer ur landet.Vi ställer oss alltså bakom motionerna K231, K282och T818 i här aktuella delar. Motion T809 i den delsom är aktuell här bör däremot inte föranleda någonåtgärd.Regeringen bör återkomma till med ettlagförslag som tillgodoser vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 14bort ha följande lydelse:14. beträffande elektroniska anslagstavloratt med anledning av motionerna 1998/99:K231yrkande 4, 1998/99:K282 yrkande 2 och1998/99:T818 yrkande 8 samt med avslag på motion1998/99:T809 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 11.Särskilt yttrandeMedborgarvittnen (mom. 9)() anför:Jag anser att systemet med medborgarvittnen kanleda till att misstron mot polisen kan minskas. Jagvill särskilt framhålla att erfarenheterna frånGöteborg visar att olika konfliktsituationer harkunnat förebyggas. Eftersom det är upp till varjeenskild kommun att fatta beslut i frågan ommedborgarvittnen skall utses eller inte har jag valtatt inte reservera mig.