bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Här nämner regeringen att omfattande åtgärder har vidtagits ochplane- ras och att förhållandena på häktena förbättras successivt.Vad härefter gäller målet om en hög grad av säkerhet anser regeringen attverksamhetsmålen vad gäller rymningar och permissioner är uppfyllda. Ettpar uppmärksammade fall av permissionsmissbruk har dock inträffat detsenaste året. Kriminalvården måste därför enligt regeringen, i syfte attför- hindra missbruk, överväga tillämpningen av permissionsreglerna och ut-veckla förutsättningarna för att göra bättre risk- ochfarlighetsbedömningar.Arbetet inom kriminalvården att förbättra säkerheten inom anstalterna harunder prioriterats. Detta arbete fortsätter, bl.a. pågår ellerplaneras ett antal ombyggnadsåtgärder vid flera av anstalterna isäkerhetsklass I och II för att skapa möjligheter att sektioneraanstalterna i mindre enheter. Med hänsyn till att flera mord och andraallvarliga incidenter inträffat inne på anstalterna anserregeringen dock att förutsättningar skall skapas för att ytterligareutveckla säkerheten.Regeringens sammanfattande bedömning är att det omfattande utveck-lingsarbete som pågår inom kriminalvården skall fortsätta.Utskottet har tidigare kommenterat underlaget i budgetpropositionen ochbegärt att detta konkretiseras, särskilt vad gäller Kriminalvårdsstyrelsensunderlag för bedömningen av måluppfyllelsen (1998/99:JuU1 s. 38 f). I åretsbudgetproposition har regeringen utförligt redovisat vad kriminalvårdengjort i fråga om olika verksamhetsmål. För ett par av de redovisade målen,t.ex. i fråga om frigivningsförberedelserna, gäller emellertid alltjämt attdet är svårt att bilda sig en uppfattning i fråga om måluppfyllelsen.Underlaget bör i detta avseende ytterligare förbättras till nästa år.När det gäller de enskilda verksamhetsmålen vill utskottet framföra följan-de.Utskottet ser det som glädjande att kriminalvården har utvecklat fri-vårdspåföljderna och ökat förutsättningarna för ett mer konsekvent och tyd-ligt innehåll i dem.Vad gäller verkställighetsinnehållet ser utskottet i och för sig positivtpå att kvaliteten på de brotts- och missbruksrelaterade programmen höjtsoch att arbetet med kvalitetssäkring fortsätter. Utskottet är dock oroatöver den minskning som skett vad gäller deltagandet i programmen. Det ärenligt utskottet viktigt att fängelsetiden ges ett meningsfullt innehålloch att de intagna därvid erbjuds lämplig sysselsättning. De brotts- ochmissbruksrela- terade programmen har härvid en viktig roll.Utskottet konstaterar vidare att kriminalvården ännu inte kommit fullt tillrätta med de svårlösta problem som finns med att omhänderta psykiskt stördainom anstalterna. Stora ansträngningar görs dock, och det förefaller inteorealistiskt att räkna med en successiv förbättring.När det gäller frigivningsförberedelserna anser utskottet attkriminalvården under hela verkställigheten måste prioritera insatser sommedverkar till att underlätta den dömdes övergång från kriminalvård ianstalt till ett liv i frihet. Särskilt gäller detta de långtidsdömda.Detta är en av de viktigaste uppgifter- na för kriminalvården i framtidenoch ett väsentligt led i det brottsförebyg- gande arbetet. I dettasammanhang vill utskottet också framhålla att den intagnes möjligheter tillkontakt med exempelvis familjen är av mycket stor betydelse.Sammanfattningsvis har utskottet inte funnit något som talar mot de slut-satser regeringen dragit i fråga om olika verksamhetsmål. Utskottet delarregeringens bedömning att det omfattande utvecklingsarbete som pågår inomkriminalvården måste fortsätta. När det gäller verksamhetsmålet om be-kämpning av narkotika i anstalterna återkommer utskottet i det följande.Prioriteringar inför budgetåret 2000I fråga om prioriteringar inför nästa verksamhetsår anför regeringen attföl- jande områden skall prioriteras. Kriminalvårdens del i detbrottsförebyggan- de arbetet skall förstärkas. Vidare skall de intagnasgrundläggande kompe- tens förstärkas i syfte att minska risken för återfalli kriminalitet. I samma syfte skall programverksamheten vidareutvecklas,följas upp och utvärderas. Möjligheterna för de intagna att upprätthållakontakten med sina familjer skall förbättras, t.ex. genom att inrättaytterligare besökslägenheter. Vidare måste samarbetet mellan kriminalvårdenoch andra myndigheter förbättras för att de intagna skall vara bättreförberedda inför frigivningen. Härvid skall även frågan om särskildutslussning för långtidsdömda övervägas. Kriminal- vården skall ocksåutveckla alternativen till fängelse inom ramen för den lagstiftning somträdde i kraft . Slutligen skall arbetet inomkriminalvården med att bekämpa narkotikamissbruket bedrivas med ökadintensitet.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört.AnslagetUnder var kriminalvårdens anslagsförbrukning lägre änanvisade medel, vilket innebar att kriminalvården byggde upp ett stort an-slagssparande. De främsta orsakerna till det höga anslagssparandet var enlägre beläggning vid anstalter och häkten. Behovet av häktes- och an-staltsplatser minskade alltså. Minskningen berodde främst på attverkställig- hetsformen intensivövervakning med elektronisk kontrollutvidgades, men också på att antalet fängelsedomar minskade. Mot dennabakgrund sänktes kriminalvårdens anslagsram med underbudgetåren 1997-1998. Vidare beslutades att avkriminalvårdens medel skulle omfördelas inom rättsväsendet genomtillfälliga anslagsminsk- ningar under budgetåren 1997-2000.Vid utgången av uppgick anslagssparandet till 243 miljo-ner kronor. Dessa medel behövs bl.a. för att klara av det resterandesparkra- vet.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att till kriminalvårdenanvisar ett ramanslag på . På grund av tidigarebeslut om tillfälliga minskningar av ramen görs härvid en engångsvisindrag- ning om samt läggs de återsom till- fälligt drogs in budget. För särskilda insatser medhänsyn till Soci- alstyrelsens och med frihetsberövade föräldrar höjs anslaget engångsvis med 3miljoner kronor. Vidare har till följd av ändrade utgifter vissa tekniskajusteringar gjorts av anslaget.I motion Ju911 (m) begärs en höjning av anslaget med 200 miljoner kronoratt bl.a. användas till utbildningsinsatser för kriminalvårdens personaloch för en ökad narkotikabekämpning i anstalterna. I motion Ju907 (kd)begärs en höjning av anslaget med . Beloppet skallanvändas för att nyanställa personal, utveckla den brotts- ochmissbruksrelaterade program- verksamheten, öka narkotikabekämpningen inomanstalterna och förbättra möjligheterna för barn att upprätthålla kontaktenmed sina föräldrar på an- stalt. Slutligen begärs i motionerna Ju905 ochJu909 (båda c) en höjning av anslaget med för attförbättra programverksamheten.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Drogfria anstalterFlera motioner tar upp frågan om narkotikasituationen i anstalterna. Imotio- nerna Ju908 och Ju911 (båda m) begärs att narkotikabekämpningen påan- stalterna skall intensifieras genom bl.a. ökade kontrollinsatser.Vidare föror- das, som ett första steg, att minst en drogfri anstalt skallinrättas i varje kri- minalvårdsregion. I motion Ju907 (kd) begärs att detinförs generella regler om övervakade besök för personer dömda förnarkotikabrott till korta fängel- sestraff.Kriminalvården bekämpar narkotikamissbruket i anstalterna genom att dif-ferentiera de intagna, tillhandahålla missbruksrelaterad programverksamhet,genomföra kontroller, dvs. urinprovstagningar och visitationer, samt drivasärskilda projekt. Även i häktena erbjuds de intagna missbruksrelateradprogramverksamhet och genomförs visitationer.Regeringen anför att arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket under år1998 har bedrivits med minskad intensitet. Omfattningen av kontrollåtgär-der i anstalter och häkten i form av grundliga visitationer ochurinprovstag- ningar har minskat. Också deltagandet i olikabehandlingsåtgärder mot nar- kotika - placering på motivationsavdelningar,deltagande i annan strukture- rad verksamhet i anstalterna eller vistelseenligt 34 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt (KvaL) - har minskati förhållande . Bland annat har antalet motivations- ochbehandlingsplatser för narkotikamissbru- kare minskat på grund avombyggnationer och att en anstalt lagts ned. Enligt Kriminalvårdsstyrelsenhar också vissa platser vid tillsyn och genomförd kvalitetsgranskning inteansetts motsvara kraven som skall ställas på motiva- tions- ellerbehandlingsplatser.Regeringen anför att situationen med narkotikahantering i anstalterna un-der hållits på en oförändrad nivå, trots att insatserna för attbekämpa narkotikamissbruket har minskat på i det närmaste alla områden. Attinsat- serna minskat kan enligt regeringen delvis förklaras av attkriminalvården omorganiserats , vilket inneburit omställningaroch en viss effekti- vitetsförlust. Mot bakgrund av detta betraktarregeringen insatsminskningen som tillfällig. Regeringen anser ändå attutvecklingen att insatserna minskat är oroande, särskilt som uppgiften attbekämpa narkotikamissbruket är en av kriminalvårdens viktigaste. En stordel av dem som är föremål för kriminal- vård är missbrukare.Kriminalvårdens insatser på området kan därför ha en stor betydelse när detgäller att förebygga brott. Kriminalvården måste alltså enligt regeringenvända utvecklingen och bedriva arbetet med att bekämpa narkotikamissbruketmed ökad intensitet. Att bekämpa narkotikamissbruket skall vara enprioriterad uppgift i kriminalvårdens verksamhet.Kriminalvården har i rapporten för översyn av risk-, skydds- och säker-hetsarbete vid kriminalvårdsanstalterna , Kumla och , den s.k.RSS-rapporten, presenterat ett antal förslag för att förbättra säkerhetenoch förebygga hot och våld för såväl personal som intagna. Rapporteninnehåller också förslag till hur man skall kunna effektiviseranarkotikabekämpningen inom anstalterna.En grupp bestående av representanter från de olika regionmyndigheterna ochfrån har följt upp rapporten och i två samman-ställningar av respektive redovisathur olika förslag skall kunna omsättas i praktisk handling. Förslagen skallnu genomföras på olika enheter hos . Arbetet skallav- rapporteras fortlöpande; första gången år 2000.En del av de förslag som lämnats i anledning av har redangenomförts. Det har t.ex. blivit möjligt för anstalterna att efter ansökanhos införa system med kontantlös handel.Andra förslag är under beredning. Bland annat föreslås att lokala hand-lingsplaner för narkotikabekämpning upprättas för anstalterna och att encentral ledningsgrupp inrättas. Vidare föreslås att en lagändring skallbegäras innebärande att kriminalvården skall ges en generell möjlighet attkroppsvi- sitera besökare till intagen i anstalt och häkte. Det finns ocksåförslag som går ut på att förbättra möjligheterna att användanarkotikahundar inom kri- minalvården samt att begränsa de intagnasdeltagande i olika aktiviteter om de är drogpåverkade.Det s.k. som påbörjades för att kartlägganarkotikaproblemet i den slutna kriminalvården har resulterat i en särskildredovisning av drogsituationen inom kriminalvården (KROD). Re- dovisningensammanfattar de uppgifter kriminalvården har tillgång till vad gällerantalet missbrukande klienter, drogmissbrukets omfattning, före- komsten avdroger vid kriminalvårdens anstalter och häkten, omfattningen av kontroll-och behandlingsinsatser m.m. Redovisningen avses bli en årlig publikation.Övriga frågor inom KARTNARK kommer att drivas vidare i den fortsattabehandlingen av de förslag som lämnats i anledning av RSS- rapporten.I sammanhanget bör också nämnas att den av regeringen tillkallade , se nedan, kommer att utvärdera kriminalvårdens arbetemot narkotika.Utskottet har tidigare tagit ställning tillmotionsyrkanden rörande narkotikan i anstalterna. Senast skedde det isamband med budget- betänkandet för (1998/99:JuU1 s. 41 f).Utskottet betonade därvid vikten av att fängelserna är och skall varadrogfria. Denna målsättning har betydelse inte bara för de intagna som harmissbruksproblem utan även för dem som inte är missbrukare.Utskottet vill inledningsvis konstatera att det krävs stora insatser avkrimi- nalvården på detta område. Det kan t.ex. inte accepteras att enperson börjar missbruka narkotika under en anstaltsvistelse. Det är därförmed stor oro som utskottet konstaterar att kriminalvårdens insatser för attbekämpa narkotika- missbruket minskat . Detta är inteacceptabelt, även om det i och för sig ännu inte synes ha medfört någonpåtaglig ökning av användningen av narkotika på anstalterna. Att denintagne blir fri från sitt narkotikamiss- bruk är en förutsättning för atthan eller hon skall kunna leva ett liv utan kriminalitet efterfrigivningen. Narkotikamissbruket är också en bidragande orsak till att detförekommer våld mellan de intagna. Utskottet anser därför i likhet medregeringen att kriminalvårdens arbete med att bekämpa narkoti- kamissbruketmåste bedrivas med ökad intensitet. Utskottet kan även kon- statera att detinom kriminalvården pågår ett arbete som syftar till att förbätt- ramöjligheterna att bekämpa narkotikan, samt att vissa förslag till åtgärderredan genomförts. Utskottet vill emellertid inte uttala sig om vilkaåtgärder som kan vara lämpliga utan detta bör den bearbetning som pågår fåutvisa. Dock måste utskottet understryka att det inte är tillräckligt meden narkotik- afri anstalt i varje region. Målet är självklart attanvändning av narkotika över huvud taget inte skall förekomma påanstalterna. Utskottet utgår från att regeringen följer det pågåendearbetet noga samt att regeringen fortlöpande överväger vilka ytterligareåtgärder som krävs för att effektivisera bekämp- ningen avnarkotikamissbruket på anstalterna.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Ju907, Ju908 och Ju911 i häraktuella delar.Behandlingsinsatser inom kriminalvården m.m.I motion Ju505 (v) begärs en samlad utredning av behandlingsinsatserna inomkriminalvården och vad som kan göras för att stimulera till fler be-handlingsinsatser. I uppdraget bör enligt motionärerna även ingå att utredahur samarbetet mellan olika myndighetsaktörer kan förbättras. I motionJu907 (kd) framhålls att det är viktigt att den som är intagen i anstaltmotive- ras till behandling mot alkohol- och narkotikamissbruk.I maj månad 1998 beslutade regeringen att tillsätta en narkotikakommis-sion för översyn och förstärkning av narkotikapolitiken (dir. 1998:18).Nar- fick i uppdrag att göra en utvärdering avsamhällets insatser och med utgångspunkt fråndenna lägga förslag till sådana effektiviseringar av narkotikapolitiken somkommissionen finner möjliga. Översynen skall omfatta lagstiftningen inomområdet samt insatser för att förebygga missbruk och rehabiliteranarkotikamissbrukare. Den skall vidare omfatta insatser för att begränsatillgången på narkotika. Kommissionen skall i sitt arbete utgå från denrestriktiva grundsyn som präglar svensk narkotikapolitik. Arbetet skallockså utgå från att alla åtgärder mot narkotika skall bygga på en balansmellan insatser ägnade att dämpa efterfrågan och insatser som begränsartillgången på narkotika. Målet att skapa ett narkotikafrittsamhälle skall ligga fast. Kommissionen skall i sitt arbete uppmärksammavikten av samarbete och samspel mellan olika sektorer, nivåer och aktörer isamhället. Med dessa utgångspunkter skall kommissionen särskilt ha tilluppgift att bl.a. analysera utvecklingen av missbrukarvårdens ochkriminalvårdens behandlingsprogram, värdera dess resultat och effekter iförhållande till insatta resurser samt föreslå åtgärder för att stärkarehabiliteringen av missbrukare, bl.a. genom samverkan mellan olikahuvudmän och aktörer. I detta sammanhang skall kommissionen också se överfinansieringsfrågor som gäller samarbetet mellan kriminalvården ochkommunerna vid kontraktsvård och vistelse utanför enligt34 § KvaL.Utskottet anser i likhet med motionärerna att det är viktigt att de intagnaunder fängelsetiden och i samband med frigivningen erbjuds lämplig be-handling mot sitt missbruk. Som framgår ovan omfattar Narkotikakommis-sionens uppdrag i huvudsak de frågor som avses i motionen. Utskottet anseremellertid att regeringen bör precisera uppdrag ivissa delar. bör således i tilläggsdirektiv få i upp-drag att i sitt arbete lägga särskild vikt vid vilka åtgärder som kanvidtas inom kriminalvården för att stimulera till fler behandlingsinsatsersamt hur man kan förbättra samarbetet mellan kriminalvården och andraaktörer.Vad utskottet nu anfört med anledning av motionerna Ju505 och Ju907 börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.I motion Ju907 (kd) begärs vidare att ett försöksprojekt skall inledas medsyfte att förbättra kvaliteten på de individuella handlingsplaner som skallupprättas för de intagna. Enligt motionärerna skall handlingsplanerna utar-betas i samarbete mellan den intagne och särskilt utbildad kvalificeradper- sonal och innehålla konkreta realistiska deletapper och mål.Enligt 6 § förordningen (1974:248) om kriminalvård i anstalt (KvaF) skallför varje intagen upprättas en behandlingsplan. Planen skall, underhänsyns- tagande till anstaltstidens längd och övriga omständigheter,inriktas på åtgär- der som är ägnade att främja den intagnes anpassning isamhället och som förbereder honom för tillvaron utanför anstalten. Tillledning för upprättan- det av behandlingsplan skall behandlingsundersökningutföras, i den mån erforderlig utredning inte redan finns tillgänglig. Denärmare föreskrifterna om behandlingsplanering m.m. meddelas enligt 8 §KvaF av Kriminalvårds- styrelsen.Av anstaltsföreskrifter (KVVFS 1998:8) följer attbehandlingsplanen skall upprättas från intagningen. Be-handlingsplanen prövas och fastställs av anstaltens behandlingskollegium.Utskottet konstaterar att regeringen i KvaF delegerat tillKriminalvårdssty- relsen att besluta om den närmare utformningen avbehandlingsplaneringen. Utskottet utgår från att Kriminalvårdsstyrelsenhärvid vägt olika för- och nackdelar mot varandra för att åstadkomma enändamålsenlig utformning. Utskottet utgår också från attKriminalvårdsstyrelsen följer upp och ser till att regleringen fungerar påett ändamålsenligt sätt. Mot bakgrund härav och då det enligt utskottetsmening knappast är lämpligt att går in och i detalj reglerar hurbehandlingsplaneringen skall gå till avstyrker utskottet motion Ju907 idenna del.Kvinnor inom kriminalvårdenAndelen kvinnor som är inskrivna i anstalt har mer än fördubblats . utgör kvinnorna av anstalts-populationen. Inom frivården utgör kvinnorna . De brott somkvinnor oftast gör sig skyldiga till är rattfylleri, tillgrepps- ochnarkotikabrott samt andra förmögenhetsbrott.I motion Ju502 (v) tas frågan upp om att utarbeta en nationell handlings-plan för att erbjuda kvinnor inom kriminalvården adekvat behandling. Vidareanser motionärerna att ytterligare resurser bör tillföras anstalter medkvinnli- ga fängelsedömda för att ge dessa kvinnor tillgång till terapi,psykologer etc. I motion Ju512 (s) begärs att en försöksverksamhet skallinledas med stöd- personer för kvinnor intagna i anstalt.Kriminalvårdsstyrelsen har utfärdat särskilda riktlinjer för fängelsedömdakvinnor. Dessa gäller sedan den 1 juni 1998.I riktlinjerna behandlas bl.a. frågan om verkställighetsinnehållet förkvin- nor i anstalt. Härav följer att programmen för kvinnor i likhet medverksam- heten för män skall omfatta arbete, utbildning och speciellaprogram som syftar till att bearbeta kriminalitet och drogproblematik, s.k.brotts- och missbruksrelaterade program. Programmen skall uppfylla de kravoch rikt- linjer som gäller inom respektive område. För kvinnorna skalldessutom programmen anpassas till kvinnors särskilda behov;arbete-utbildning, för- äldraskap, ett oberoende liv och hälsa. Bland annatskall särskilda föräldra- program erbjudas intagna kvinnor. För att stärkakvinnornas självkänsla och identitet i kvinnorollen skall de vidareerbjudas brottsrelaterade program inriktade på bl.a. könsroller,jämställdhet och konflikthantering.Av riktlinjerna följer också att den personal som arbetar med intagna kvin-nor skall ha särskild kompetens. Den skall bl.a. ha kunskaper om kvinnorssärskilda behov och krav i ett biologiskt, socialt och psykologisktperspektiv, rollen som kvinna och mor, kvinnors drogmissbruk ochkriminalitet och kvinnan som offer vid sexuellt, psykiskt och fysiskt våld.Återkommande kompetensutveckling bör ges personalen inom dessa områden.Riktlinjerna tar också upp frågan om samverkan med andra myndigheter ochbehovet av frigivningsförberedelser. Eftersom kvinnor som blir intagna ifängelse normalt sett är mer utslagna än män vad beträffar drogmissbruk,arbete, bostad och relationer är det enligt riktlinjerna viktigt attkriminalvår- den tidigt under verkställigheten tillsammans med andramyndigheter, sär- skilt de sociala myndigheterna, bygger upp ett nätverkrunt kvinnan.Enligt vad utskottet inhämtat avser under inneva-rande år att följa upp och utvärdera hur riktlinjerna tillämpas påanstalterna.I sammanhanget bör också nämnas att det av kriminalvårdens verksam-hetsplanering för följer att programverksamheten för kvinnor skallfortsätta att utvecklas i enlighet med riktlinjerna. Bland annat kommermöj- ligheterna till föräldrautbildning att utökas.För kvinnor inom frivården finns inte några motsvarande riktlinjer. Enligtvad utskottet inhämtat bedrivs dock även inom frivården program specielltinriktade på kvinnor och deras särskilda behov.Vid pågår ett projekt att upprätta nationellabrotts- och missbruksrelaterade program. Projektet kommer att pågå underlängre tid och syftar till att utveckla ett antal program som skallanvändas över hela landet. För varje program som tas fram ingår kursplan,kravspecifikation, utbildning av personal och uppföljning. Enligt uppgiftfrån Kriminalvårdssty- relsen kommer projektet även att överväga frågan omnationella program anpassade till kvinnors särskilda behov.Utskottet har tidigare uttalat sig i frågor rörandekvin- nors inom kriminalvården situation, senast (1998/99:JuU27 s. 9 f). Utskottet framhöll därvid vikten av att kvinnorssärskilda behov till- godoses under verkställigheten och välkomnade deriktlinjer som utfärdats av för fängelsedömdakvinnor.Utskottet vidhåller sina tidigare uttalanden. Eftersom kvinnor som blir in-tagna i anstalt ofta har dålig självkänsla och befinner sig i en utsattposition är det viktigt att deras behov av stöd och behandling tillgodoses.Numera är kvinnor dock en uppmärksammad grupp inom kriminalvården. Somframgått ovan arbetar kriminalvården med frågor om hur bl.a.verkställighetsinnehål- let kan förbättras för denna grupp. Detta ärnaturligtvis ett mycket angeläget arbete och utskottet vill understrykavikten av att det fullföljs. Utskottet vill vidare understryka att detbehövs behandlingsriktlinjer även inom frivården. Enligt utskottets meningfinns det emellertid inte skäl för att göra någotsärskilt uttalande i frågan. Motionerna Ju502 och Ju512 avstyrks i nubehandlade delar.I motion Ju502 (v) begärs vidare att inrättandet av besökslägenheter på an-stalterna Hinseberg och Färingsö skall prioriteras så att fängelsedömdakvin- nor ges möjlighet att upprätthålla kontakten med sina barn.Regeringen anför i budgetpropositionen att de intagna måste få bättre möj-ligheter att upprätthålla kontakten med sina familjer. För att den intagneefter avtjänat straff skall kunna återanpassas till ett liv utankriminalitet är det viktigt att de sociala kontakterna med familj ochvänner upprätthålls. Också för barnens skull är det angeläget att kontaktenmed den intagne föräldern underlättas. Regeringen anser därför att arbetetmed att förbättra de intagnas kontakt med sin familj är angeläget och börprioriteras, t.ex. genom att inrätta särskilda besökslägenheter.Enligt vad utskottet inhämtat har för avsikt att på-börja inrättandet av besökslägenheter vid anstalterna Hinseberg ochFäringsö redan under kommande budgetår.Motionsönskemålet i Ju502 får genom de prioriteringar Kriminalvårdssty-relsen givit uttryck för anses tillgodosett.