bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Motionärerna anser att ungafunktionshindrade inte bör förtidspensioneras ionödan.Hans Stenberg m.fl. (s) begär i motion Sf236 etttillkännagivande om att äldre arbetslösa särskiltmåste uppmärksammas när ett nytt system förförtidspension utformas.Barbro m.fl. (s) begär i motion1998/99:Sf263 ett tillkännagivande om attmöjligheten för flyktingar att förtidspensionerasbör analyseras. Motionärerna anser att regeln om enbosättningstid före pensionstillfället förrätt till förtidspension bör ändras.Utskottets bedömningAnslaget A 2 FörtidspensionerUtskottet vill betona vikten av ett ekonomiskt skyddvid långvarigt nedsatt arbetsoförmåga. Människor somtill följd av varaktiga sjukdomar ellerfunktionshinder inte kan arbeta bör ha rätt till enlångsiktig trygghet i fråga om sin försörjning. Motdenna bakgrund tillstyrkte utskottet våren 1998riktlinjer för ett reformerat förtidspensionssystem.Som ett led i arbetet med att reformeraförtidspensionssystemet har regeringen lämnatförslag till nya regler om vilande förtidspension.Förslagen syftar till att stimulera återgång iarbetslivet och ett i övrigt aktivt liv, och innebäri korthet en stor frihet för förtidspensionerade attpröva arbete . Under det första åretpåverkas inte rätten till förtidspensionen.Utskottet har i betänkande 1999/2000:SfU5 tillstyrktförslagen. I budgetpropositionen anges att ettslutgiltigt förslag om ersättning vid varaktigarbets-oförmåga avses komma att redovisas under våren 2000.Såväl som ochFolkpartiet anser att utgifterna förförtidspensioner kan minska ytterligare genom ökadkontroll. Mot bakgrund av vad som anförts iföregående avsnitt A 1 Sjukpenning ochrehabilitering, m.m. utgår utskottet från attregeringen noga följer utvecklingen inomsocialförsäkringsadministrationen och att RFV ochförsäkringskassorna fortsatt utvecklar metoder föratt komma till rätta med fusk och missbruk aversättningar och bidrag. Utskottet anser attutgifterna under anslaget således redan harberäknats med denna utgångspunkt.Den kraftiga ökningen av de långa sjukfallen, somenligt vad som anges i propositionen kan komma attöka antalet förtidspensionärer, är enligt utskottetoroande. Utskottet förutsätter att regeringen nogaföljer utvecklingen inom området. Utskottet noteraräven att revisorer kommeratt, i en förstudie, granska orsakerna till attantalet förtidspensionerade på grund av psykiskafunktionshinder ökat under 1990-talet.Med det anförda har utskottet inte något att erinramot regeringens förslag till medelsanvisning vadgäller anslaget A 2, och utskottet avstyrkermotionerna Sf306 yrkandena 5 i denna del och 7,Sf277 yrkande 13 i denna del, Sf246 yrkande 6 idenna del och Fi212 yrkande 14 i denna del.Övriga motioner om förtidspensionerEnligt propositionen kommer ett förslag omersättning vid varaktig arbetsoförmåga, dvs.nuvarande förtidspension, samt det regelsystem somskall ersätta dagens sjukbidrag att redovisas i enpromemoria under våren 2000.Förtidspensionsutredningen avlämnade i augusti 1998betänkandet Unga i ohälsoförsäkringen - tid föraktivitet och utveckling (SOU 1998:106).Betänkandet, som bl.a. innehåller förslag om attförtidspension inte skall kunna beviljas , har remissbehandlats och ettställningstagande från regeringens sida kan väntastidigast under år 2000.Utskottet, som utgår från att bl.a. även gruppenäldre arbetslösa och flyktingar beaktas när det nyasystemet för förtidspension utformas, anser attberedningen inom bör avvaktas.Utskottet avstyrker därför motionerna Sf260 yrkande4, So490 yrkande 6, Sf236, 1998/99:Sf201 och1998/99:Sf263.A 3 HandikappersättningarPropositionenHandikappersättning utges enligt 9 kap. 2 § AFL tillförsäkrad som fyllt och som före ålderför avsevärd tid fått sin funktionsförmåga nedsatt isådan omfattning att han eller hon i sin dagligalivsföring behöver mera tidskrävande hjälp av annaneller behöver hjälp av annan för att förvärvsarbetaeller eljest får vidkännas betydande merutgifter pågrund av sitt handikapp.Handikappersättning utbetalas med belopp som per årmotsvarar , eller av prisbasbeloppetalltefter hjälpbehovets omfattning ellermerutgifternas storlek. Ersättningen kan utgestillsammans med t.ex. förtidspension ellerålderspension, eller som självständig förmån.I propositionen föreslås att till anslaget A 3Handikappersättningar anvisar ett ramanslag på 1 036miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.A 4 ArbetsskadeersättningarPropositionenFrån arbetsskadeförsäkringen utbetalas vidarbetsskada bl.a. egenlivräntor ochefterlevandelivräntor. Inkomstförlust till följd avbestående nedsatt arbetsförmåga om minst enfemtondel ersätts. Med arbetsskada förstås skadatill följd av olycksfall eller annan skadliginverkan i arbetet. Med skadlig inverkan avsesinverkan av en faktor som med hög grad avsannolikhet kan ge upphov till en sådan skada somden försäkrade har. Skadan skall anses vara orsakadav den skadliga inverkan om övervägande skäl talarför det.Utgifter för arbetsskadeförsäkringen finansieradest.o.m. vid sidan av statsbudgeten.I propositionen anges att arbetsskadeförsäkringennyligen varit föremål för utredning. Utredningensförslag bereds inomRegeringskansliet.I propositionen föreslås att till anslaget A 4Arbetsskadeersättningar anvisar ett ramanslag pådrygt 7 189 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000ModeraternaI motion Sf306 av m.fl. (m) begärs iyrkande 9 att beslutar att för budgetåret2000 till anslaget A 4 anslå 271 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. I motionenanges att kostnaderna för anslaget minskar genom attarbetsskadeförsäkringen lyfts ur den offentligaförsäkringen.I motion Sf254 av m.fl. (m) yrkande13 anser motionärerna att från den offentligaförsäkringen bör arbetsolycksfallen och vissa striktavgränsade arbetsskador kunna brytas ut. Entvingande lagstiftning måste finnas som kräver attalla omfattas av en försäkring som ger ett visstminimiskydd. När arbetsgivaren betalar premienstärks också drivkrafterna för en säker arbetsmiljö.Försäkringen kan enligt motionärerna i konkurrenserbjudas av försäkringsbolag eller den allmännaförsäkringen på försäkringsmässiga villkor. Imotionen begärs ett tillkännagivande omarbetsolycksfall, arbetsskador och färdolycksfall.Utskottets bedömningArbetsskadeutredningen har överlämnatsitt betänkande Den framtida arbetsskadeförsäkringen(SOU 1998:37) till regeringen. I betänkandetföreslås bl.a. en rad åtgärder för att öka dearbetsskadades trygghet. Vidare redovisas, som ettalternativ till den nuvarande försäkringen, enlösning som innebär att ansvaret förarbetsskadeförsäkringen förs över påarbetsmarknadens parter i form av en obligatorisktilläggsförsäkring vid arbetsskada. Betänkandetbereds inom ochresultatet av denna beredning bör inte föregripas. Ipropositionen anges att regeringen har för avsiktatt återkomma med förslag till vissa förändringar iregelsy-stemet våren 2000.Utskottet, som inte har något att erinra motregeringens förslag till medelsanvisning, avstyrkermotionerna Sf254 yrkande 13 och Sf306 yrkande 9.A 5 Kostnader för sysselsättning av vissaförtidspensionärerPropositionenFrån anslaget, som infördes , skallenligt en särskild lag utbetalas ersättning tillarbetsgivare som avseende resterande arbetsförmågabereder förtidspensionärer med tre fjärdedelsförtidspension eller sjukbidrag en anställning medlönebidrag eller hos Samhall AB.Försäkringskassan skall enligt lagen ansvara föratt särskilda insatser kommer till stånd för attbereda personen en anställning motsvarande denåterstående arbetsförmågan. Förfarandet bör varasådant att lämnar uppgift tillarbetsförmedling eller omvilka personer som beviljats tre fjärdedelsförtidspension och som står till arbetsmarknadensförfogande med resterande en fjärdedelsarbetsförmåga. Arbetsförmedlingens ellerarbetsmarknadsinstitutets uppgift består i att placera en sådan förtidspensionär,eventuellt med hjälp av lönebidrag, på den ordinariearbetsmarknaden. Om detta inte kan ske skallförtidspensionären beredas en anställning inomSamhall AB.Om anställning sker med hjälp av lönebidrag ellergenom Samhall AB:s försorg, skall berördaarbetsgivare och efter framställning tillförsäkringskassan erhålla ersättning från denna.Ersättningen utbetalas i efterhand.Regeringen föreslår att för budgetåret2000 till anslaget A 5 Kostnader för sysselsättningav vissa förtidspensionärer anvisar ett ramanslag på25 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.A 6 Ersättning för kroppsskadorPropositionenFrån anslaget bekostas ersättningar enligt lagen(1977:265) om statligt personskadeskydd i de fall enskada inträffar under militär verksamhet. Anslagetvar t.o.m. uppfört underutgiftsområde 6 Totalförsvaret.I propositionen föreslås att till anslaget A 6 Ersättning förkroppsskador anvisar ett ramanslag på 65 miljonerkronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.B 1 och B 2 AllmännaförsäkringskassorPropositionenSocialförsäkringens administration utgörs avRiksförsäkringsverket och de allmännaförsäkringskassorna. utöva tillsyn över de allmännaförsäkringskassorna, vara ansvarig systemägare förde gemensamma IT-systemen, utarbeta normer förregeltillämpning samt svara för ekonomistyrningeninom verksamheten. Försäkringskassorna har ansvarför handläggning och utbetalning avsocialförsäkringsersättningar och bidrag samt haratt förebygga och minska ohälsa.Från har antaletförsäkringskassor anpassats till länsindelningen ochuppgår därmed till 21 stycken.I propositionen föreslås att till anslagetB 1 anvisar ett ramanslag på717 miljoner kronor.Det föreslås vidare att regeringen bemyndigas attunder , i fråga om ramanslaget B 1Riksförsäkringsverket, åta sig ekonomiskaförpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter om högst efter år2000. I budgetpropositionen anges att RFV skall gesutrymme för satsningar för att initiera forskningeninom socialförsäkringens område.I propositionen föreslås vidare att tillanslaget B 2 De allmänna försäkringskassorna anvisarett ramanslag på 4 765 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000ModeraternaI motion Sf306 av m.fl. (m) begärs iyrkande 10 att beslutar att för budgetåret2000 till anslaget B 1 anvisa 400 miljoner kronormer än vad regeringen föreslagit så attförsäkringskassorna skall kunna öka arbetsinsatsernaför rehabilitering och samordning.KristdemokraternaI motion Sf277 av m.fl.(kd) begärs i yrkande 13 i denna del dels attriksdagen beslutar att för tillanslaget B 1 anvisa mindre än vadregeringen föreslagit, dels att beslutaratt till anslaget B 2 anvisa merän vad regeringen förslagit. Motionärerna föreslårett sparbeting för RFV på , vilket ger enbesparing på . Enresursförstärkning för försäkringskassorna krävs föratt garantera effektivitet, rättssäkerhet ochkompetens vid ärendebehandling. I yrkandena 3-5begärs också tillkännagivanden om behovet av ökaderesurser till , om kvalitetshöjningi besluten och förbättrad kontroll avsjukpenningutbetalningar och förtidspension samt omprioritering av kompetenshöjande åtgärder.CenterpartietI motion Sf292 av m.fl. (c) begärsi yrkande 1 i denna del att beslutar atttill anslaget B 2 anvisa mer änvad regeringen förslagit. Motionärerna anser att enresursförstärkning krävs för en ökad satsning pårehabilitering.FolkpartietI motionerna Sf246 yrkande 6 i denna del och Fi212yrkande 14 i denna del av m.fl. (fp)begärs att beslutar att till anslaget B 2anslå mer än vad regeringenförslagit. Medlen behövs för att skärpa kampen motfusk och överutnyttjande i systemen.Övriga motioner om socialförsäkringsadministrationenUlla-Britt () anser i Sf210 yrkande 2 attdet finns anledning att undersöka hur RFV:stillsynsroll fungerar och hur samspelet mellan RFVoch försäkringskassorna skall kunna förbättras vadavser t.ex. rehabiliteringsområdet. Motionären begärett tillkännagivande om detta.I motion Sf221 av de ochHenrik S Järrel (m) begärs ett tillkännagivande ombehov av ändrad lagstiftning i syfte att förenklaavlämnandet av delårsrapport.Motionärerna anser att det uppstår praktiska problemoch kostnader då delårsrapporten skall undertecknasoch avlämnas mitt under semestertiden.I motion Sf254 av m.fl. (m) yrkande5 begärs ett tillkännagivande om ökad rättssäkerhet.I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande om en nyförsäkringsläkarorganisation. Enligt motionärernabör denna organisation vara självständig ochrikstäckande samt ha en hög medicinsk och juridiskkompetens. Motionärerna anser att utredningen omsjukförsäkringen bör ges tilläggsdirektiv i enlighetmed vad som anförts om rättssäkerhet ochförsäkringsläkarorganisationen.I motion Sf304 av m.fl. (v)begärs i yrkande 14 ett tillkännagivande om attbehovet av utbildning i försäkringsmedicin förläkare som regelbundet utfärdar intyg bör utredas.I motion Sf207 av () begärs etttillkännagivande om en utredning om provision tillförtroendeläkarna.Göte () anser att arbetet med att hittaframtida lösningar för verksamheten vid AB TranåsKuranstalt måste fortsätta och att staten bör tasitt ansvar när det gäller att skapa bästa möjligaförutsättningar. Den tid som ges föromstruktureringen är för kort. I motion Sf228 begärsett tillkännagivande om förutsättningarna attbedriva fortsatt verksamhet.Eva och () begär i motionSf301 ett tillkännagivande om vikten av att ta tillvara kompetensen vid RFV:s sjukhus så attöverviktiga får ett fortsatt bra stöd.Utskottets bedömningAnslag för socialförsäkringsadministrationenSocialförsäkringsadministrationen handhar omfattandeoch för den enskilda individen liksom för samhälletviktiga transfereringar. Enligt utskottets mening ären väl fungerande socialförsäkringsadministrationdärför av stor vikt. En effektivare handläggning aversättnings- och bidragsärenden och ett effektivarerehabiliteringsarbete uppnås bäst med en tydligansvarsfördelning och ett utvecklat kvalitetsarbete.Administrationens resurser måste också varatillräckliga och fördelas på ett långsiktigt och brasätt.Administrationen har befunnitsig i en omvälvande period där försäkringskassornahaft till uppgift att klara befintlig verksamhetsamtidigt som ett stort antal regelförändringar hargenomförts. Förstärkningar för administrationenbeslutades därför både och (bet. 1997/98:SfU1, rskr. 1997/98:111, 1998/99:SfU1,rskr. 1998/99:101).Riksdagen har också beslutat om nya regler i syfteatt stärka och tydliggöra försäkringskassornas ochRFV:s roller inom socialförsäkringsadministrationen.Bland annat klargjordes RFV:s ledningsroll ochtillsynsansvar (prop. 1997/98:41, bet. 1997/98:SfU8,rskr. 1997/98:153).Av budgetpropositionen framgår att av RFV:sresurser under användes inom IT-området och resterande för centralamyndighetsuppgifter, bl.a. normering, tillsyn,utvärdering, mål- och resultatstyrning ochstatistikansvar. De stora satsningarna påförberedelser inför det nya pensionssystemet och2000-säkringen har medfört att andra uppgifter fåttstå tillbaka. Av vad som framgår av propositionenhar detta medfört att RFV:s mål att säkerställarättssäkerhet, likformighet och kvalitet inomförsäkringstillämpningen inte har uppfyllts. Inteheller har målet om samverkan mellan de olikarehabiliteringsaktörerna uppfyllts. För att uppnåbättre måluppfyllelse har emellertidenligt propositionen ett tillsynsprogram tagitsfram, samverkansformerna utvecklats och leveranserav nya IT-stöd genomförts.I det av godkända betänkandet1998/99:SfU7 revisorers förslag omsocialförsäkringens administration tillstyrkteutskottet revisorernas förslag tilltillkännagivanden om handläggningen avförsäkringsärenden och regionala skillnader.Utskottet konstaterade i betänkandet att RFV ochförsäkringskassorna påbörjat och planerade för enrad åtgärder i syfte att förbättra kvaliteten iärendehandläggningen. Vidare uttalade utskottet attde förslag revisorerna lämnat i samband med singranskning om t.ex. utbildning ochkompetensutveckling borde tas i beaktande i detfortsatta arbetet.Regeringen har i samband med regleringsbrevet förår 1999 utarbetat mål och uppdrag som bör kunnamedföra förbättringar inom området. Inom en radområden har det initierats en utveckling som syftartill en bättre måluppfyllelse bl.a. genom uppdragoch återrapporteringskrav samt en löpande dialog medRFV. Detta avser bl.a. IT-området,tillsynsverksamheten och tillförlitligheten i RFV:smät- och analysmetoder.Av vad som framgår av propositionen har RFV inomsina ansvarsområden bl.a. gjort en total genomgångav samtliga författningar samt också påbörjatarbetet med att ge ut allmänna råd om tillämpningenav förvaltningslagen vid kassorna. Arbetet med attutveckla och förbättra rutinerna förkvalitetssäkring och kontroll vid kassorna hargenomförts. Vidare framgår att RFV, enligt egenbedömning, inte har varit tillräckligt aktivt inomtillsynsområdet. Verket kommer dock att ökatillsynen i enlighet med sitt tillsynsprogram.Utskottet noterar att det i propositionen framhållsatt ett flertal insatser för likformighet ochrättssäkerhet samt kvalitet har genomförts och attregeringen förutsätter att arbetet ytterligareutvecklas. Regeringen avser också att geStatskontoret i uppdrag, som ett stöd för framtidaställningstaganden, att granska utvecklingsarbetetoch redovisa sina iakttagelser och bedömningar tillregeringen. Vidare framgår av propositionen att RFVoch försäkringskassorna i samband medbudgetunderlaget presenterat ettgemensamt åtagande att i grunden moderniserasocialförsäkringens administration under periodenfram . Generaldirektör harockså vid utskottets sammanträde i årinformerat om hur arbetet med det nya teknikstödetfortskrider.Utskottet ser med tillfredsställelse att ett aktivtförändrings- och omställningsarbete nu pågår inomsocialförsäkringsadministrationen, inte minst i formav en modernisering av teknikstödet för handläggningoch utvecklingen av en helt ny teknisk plattform.Mot bakgrund av det anförda bedömer utskottet attföreslagna resurser under anslagen är tillräckligaför att också målen försocialförsäkringsadministrationen, att säkerställarättssäkerhet, likformighet och kvalitet samtsamverka inom rehabiliteringsområdet, skall kunnauppnås.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning. Utskottet biträderregeringens förslag och avstyrker motionerna Sf306yrkande 10, Sf277 yrkandena 3-5 och 13 i denna del,Sf292 yrkande 1 i denna del, Sf246 yrkande 6 i dennadel och Fi212 yrkande 14 i denna del.Övriga motioner om socialförsäkringensadministrationMot bakgrund av vad som anförts ovan angåendetillsynsansvar och tydliga roller inomadministrationen och vad utskottet tidigare uttalatunder avsnittet A 1 Sjukpenning, rehabilitering,m.m. anser utskottet att RFV och försäkringskassornahar förutsättningar att möta de ökade kraven påinsatser inom rehabiliteringsområdet och att kommatill rätta med bristande kvalitet i handläggningenbl.a. genom kompetenshöjande åtgärder. Utskottetavstyrker motion Sf210 yrkande 2.I en motion anförs att avlämnandet avförsäkringskassornas delårsrapporter bör förenklas.I det av godkända betänkandet 1997/98:SfU8Socialförsäkringens administration tillstyrkteutskottet förslag om att styrelseskall upprätta förutom årsredovisning även bl.a.delårsrapport. Handlingarna skall lämnas till RFV.Årsredovisningen och delårsrapporten skall enligt 18kap. 20 och 21 §§ AFL upprättas på ett överskådligtsätt, i enlighet med god redovisningssed, ochskrivas under av samtliga styrelseledamöter och avdirektören. Bland annat för att RFV skall kunna fåin de olika underlagen och redovisningarna pålämpligt sätt och gavs regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer möjlighet attmeddela närmare föreskrifter om redovisningen.Reglerna trädde i kraft . Av (RFFS 1998:20) framgår attdelårsrapport skall inges varjeår.Ett av syftena med förslagen till förändringar avsocialförsäkringsadministrationen var, som nämntsovan, att stärka och tydliggöra styrelsens ansvarför verksamheten. Med anledning av attförsäkringskassorna helt finansieras med statligamedel föreslog regeringen att redovisningen skullestyras enligt samma principer som gäller förstatliga myndigheter. I det av godkändabetänkandet /98:SfU8 tillstyrkte utskottetförslagen. Utskottet finner inte skäl att nu göra enannan bedömning. Utskottet anser att andra problemav praktisk natur rörande delårsrapporten får lösasinom socialförsäkringsadministrationen. Utskottetavstyrker motion Sf221.Enligt 18 kap. 15 § AFL skall det i enförsäkringskassa finnas en eller fleraförsäkringsläkare. De skall biträda kassan i frågorsom kräver medicinsk sakkunskap samt verka för gottsamarbete mellan kassan och de läkare och tandläkaresom är verksamma inom kassans område.I utskottets betänkande 1996/97:SfU12 Samverkan,socialförsäkringens ersättningsnivåer ochadministration lämnas en utförlig redogörelse förbl.a. försäkringsläkarnas arbete och roll (s.65-67).Utskottet anförde bl.a. att försäkringsläkaren somanställd tjänsteman i i flertaletfall har en anställning uppgående från några timmarper vecka till halvtidstjänstgöring. Resterande tidär i övervägande fall försäkringsläkarna verksammasom praktiserande läkare. Som försäkringsläkare harhan eller hon att agera som rådgivare tillhandläggarna i medicinska frågor och fattar intebeslut i frågor om rätt till ersättning. Beslutenhärvidlag fattas av kassans tjänstemän eller av ensocialförsäkringsnämnd. Försäkringsläkarensbedömning grundar sig på behandlande läkaresuppgifter i intyg och utlåtanden, ochförsäkringsläkaren skall inte i något fall självundersöka den försäkrade.Utskottet hänvisade även till att RFV i rapporten(RFV anser 1997:3) Försäkringsläkares medverkan isjukpenningärenden på uppdrag av regeringen harutvärderat försäkringsläkarnas medverkan isjukpenningärenden enligt 3 kap. 8 a § AFL samtförsäkringskassas möjlighet att införskaffakompletterande utredning enligt samma bestämmelse.Av rapporten framgår bl.a. att försäkringsläkaren ide flesta ärenden hörs men att dokumentationen iärendena i många fall är bristfällig. Utskottetförutsatte bl.a. att RFV noggrant följer uppkassornas hantering i dessa avseenden.Motioner om försäkringsläkare behandlades också ibetänkande 1997/98:SfU8 Socialförsäkringensadministration. Utskottet utgick därvid från attsåväl RFV som försäkringskassorna gör vad på demankommer för att öka kunskapen och informationen omförsäkringsläkarnas roll samt öka förståelsen för deåtgärder som försäkringskassorna vidtar och debeslut som fattas. Utskottet förutsatte också attvikten av vidareutbildning och kompetens hosförsäkringsläkarna beaktas av RFV ochförsäkringskassorna. Utskottet avstyrkte motionermed krav på tillkännagivanden om bl.a. kompetenskravoch vikten av vidareutbildning förförsäkringsläkarna samt information omförsäkringsläkarnas arbete. Utskottet vidhåller sininställning men vill erinra om att enligt direktiventill den särskilda utredare som fått i uppdrag attgöra en analys av sjukförsäkringen skall bl.a. densjukskrivande läkarens och försäkringsläkarens rollgranskas.Med det anförda avstyrker utskottet motionernaSf304 yrkande 14 om utbildning i försäkringsmedicinoch Sf254 yrkandena 4 och 5 om en nyförsäkringsläkarorganisation. Även motion Sf207avstyrks.Två motioner rör verksamheten vid RFV:s sjukhus. Denena rör förutsättningarna att bedriva fortsattverksamhet och den andra vikten av att ta tillvarakompetensen vid sjukhusen så att överviktiga får ettfortsatt bra stöd.Riksdagen har beslutat om förändringar avverksamheten vid RFV:s sjukhus (prop. 1998/99:76,bet. 1998/99:SfU8, rskr. 1998/99:232).Verksamhetsansvaret för försäkringsmedicinskautredningar och arbetslivsinriktaderehabiliteringsutredningar överförs fr.o.m. år 2000till läns allmänna försäkringskassa.Patienter inom den medicinska rehabiliteringen som bedrivs vid RFV:s sjukhus skall behandlas inomden allmänna hälso- och sjukvården.