bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Denna samverkanhar utökats genom att kommun- ochlandstingsförbunden varit med i arbetet.Utskottet delar regeringens bedömning att det är avstor vikt att försöksverksamheten kan fullföljasunder sådana förutsättningar att de utvärderingarsom skall göras får sådan kvalitet att de kanfungera som underlag för framtida beslut inom bl.a.rehabiliteringsområdet. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag om att försöksverksamhetenmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst skall förlängastill utgången av . Utskottet tillstyrker ävenförslagen till vissa ändringar vad gäller utseendeav ledamöter i samtfastställande av budget och bokföringsskyldighet.Som framgått ovan har möjlighetatt träffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om samverkan för att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser(FRISAM). Denna möjlighet, som infördes den 1januari 1998, syftar till att fördjupa och utvecklarehabiliteringsarbetet genom en ökad samverkan.Genom denna samverkan mellan flera parter skapasmöjligheter att utifrån det individuellaperspektivet åstadkomma en lösning som tar hänsyntill helheten i individens situation. I samband medriksdagens behandling av förslaget om en sådanfriare samverkan mellan olika huvudmän (bet.1997/98:SfU1) avstyrkte utskottet motionsyrkanden omatt FINSAM-modellen skall införas i hela landet.Utskottet framhöll dock att det är angeläget attinsikterna om förbättrad metodutveckling ocheffektivare administration från FINSAM-försöken tastill vara och får genomslag i det nyasamverkansarbetet. Utskottet påtalade också viktenav att det fastställs ett gemensamt mål om samverkanför de berörda myndigheterna. Också i de av godkändabetänkandena /99:SfU1 och SfU8 vidhöll utskottetatt FINSAM-modellen inte borde införas i helalandet. Utskottet ansåg att det var rimligt att dennya möjligheten att samverka (FRISAM) fick tid attutvecklas och finna sina former.Socialstyrelsen har på regeringensuppdrag lämnat en lägesrapport om samverkan inomrehabiliteringsområdet (FRISAM). I rapportenredovisas bl.a. resultatet av en enkät till samtligalokala och regionala chefer i landet angående derasuppfattning om samverkan. De positiva effekterna avsamverkan anses överväga. Bland annat anges tydligtatt samverkan är positiv för individerna ochflertalet anser att samverkan tydliggör ansvar.Samverkan anses även ha skapat ett lärande hosspecialister och ökat kännedomen om de personer somberörs.Som ett led i utskottets arbete med att följasamverkansarbetet inom bl.a. rehabiliteringsområdethöll socialförsäkringsutskottet gemensamt medarbetsmarknadsutskottet enoffentlig utfrågning (utskrift från utfrågningenbifogas detta betänkande som bilaga 4). Vidutfrågningen, som avsåg att belysa samverkan mellanförsäkringskassa och arbetsmarknadsmyndighet,redogjordes för erfarenheterna av två lokalasamverkansarbeten - FRISAM-verksamheten Det finnsbruk för alla i och ett SOCSAM-försök iFinspång. Vidare redogjorde generaldirektör från RFV och direktör frånAMS för myndigheternas syn på samverkansarbetet.Under utfrågningen togs bl.a. frågan om skillnader ibegreppen arbetsför och anställbar upp. Cirka 9 000personer beräknas vara berörda av samverkan mellanförsäkringskassa och arbetsförmedling och ca25 000-30 000 personer uppskattas vara i behov avinsatser från fler än en myndighet.Utskottet vill här erinra om att utskottet redan isamband med behandlingen av förslag till nyakriterier för rätt till sjukpenning ochförtidspension (bet. 1996/97:SfU6) framhöll viktenav att socialförsäkringsadministrationen ocharbetsmarknadsmyndigheterna har en samsyn vad gälleratt bedöma om en person är att anse som arbetsför.Utskottet förutsatte också att ett samarbete mellanmyndigheterna såväl i enskilda fall som på centralnivå skulle ske. I fråga om bl.a. uppföljningframhöll utskottet att det finns anledning att nogafölja upp effekterna av förslagen och att det ärangeläget att undersöka vilka möjligheter som finnsatt undanröja problem som har sin grund i bristandeöverensstämmelse mellan olika trygghetssystem.Utskottet noterar att RFV framställt enrapport, Morgondagens rehabilitering - omförsäkringskassans uppdrag och gränssnitt motrehabiliteringsansvariga parter.Utskottet vill i detta sammanhang också peka på attdet i budgetpropositionen aviserats att en nationellhandlingsplan för utveckling och förnyelse avsjukvården skall presenteras . Vidarekommer vården att tillföras iform av extra statsbidrag till sjukvårdshuvudmännenunder åren 2001-2004.Regeringen har beslutat att tillsättasärskilda utredare med uppdrag att se översjukförsäkringen (dir. 1999:54) respektive denarbetslivsinriktade rehabiliteringen (dir. 1999:44).Utredarna skall bl.a. lämna förslag till konkretaåtgärder för att minska sjukfrånvaron respektiveklargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kanfördelas mellan olika aktörer samt behandla frågorsom rör målbeskrivningar och hur drivkrafterna kanförstärkas i rehabiliteringsarbetet. Enligtsistnämnda direktiv ingår i uppdraget även bl.a. attbestämma vilka medel som skall användas irehabiliteringsprocessen (metoder, lagstiftning,resursinsatser m.m.).RFV och har regeringens uppdrag attårligen rapportera hur SOCSAM-försöken fungerar.Vidare gäller, trots föreslagen förlängning avförsöksverksamheten, att en slutlig rapport skalllämnas till regeringen . Idenna slutliga rapport bör emellertid tydligtredogöras för vilka frågeställningar som återståratt utvärdera senast den 1 juli 2003.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attdet är angeläget att resultatet av samverkansarbetetsystematiskt följs upp och utvärderas. mening bör också förslagen från detillsatta utredningarna om sjukförsäkringen och denarbetslivsinriktade rehabiliteringen avvaktas.Utskottet vill framhålla att åtgärder förarbetslösa är ett viktigt inslag iförsöksverksamheten. Samverkan har ocksåformaliserats genom att ledningsorganet förförsöksverksamheten i sju av de åtta försöksområdenahar tecknat samverkansavtal med länsarbetsnämnden.Ett gemensamt mål för AMS, Arbetarskyddsstyrelsen,RFV och är att inomrehabiliteringsområdet samverka för att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga medel i syfteatt underlätta för den enskilde att försörja siggenom arbete.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attfinansiell samordning av FINSAM- eller SOCSAM-modellinte bör införas generellt . Med detanförda avstyrker utskottet också motionerna Sf225,Sf245, Sf277 yrkande 2, Sf239 och Sf223.Som nämnts ovan har regeringensuppdrag att i samverkan med AMS,Arbetarskyddsstyrelsen och RFV utvärdera effekternaav samverkan inom rehabiliteringsområdet. Utskottetförutsätter att utvärderingarna görs med hänsyn tillgenus och etnicitet. Motionerna Sf304 yrkande 10 ochSf264 får därmed anses tillgodosedda och avstyrks.Angående förslag rörande medelsanvisningenåterkommer utskottet härtill senare i detta avsnitt.RehabiliteringI och med den s.k. rehabiliteringsreformen 1992infördes begreppet arbetslivsinriktad rehabiliteringvilken omfattar de åtgärder som i första handarbetsgivare och försäkringskassa ansvarar för ochsom en person behöver för att återfå eller behållasin arbetsförmåga. fick detövergripande ansvaret för samordningen av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen.Tre större uppföljningar/utredningar som rör denarbetslivsinriktade rehabiliteringen har genomförtsunder : Perspektiv pårehabilitering (Statskontoret 1997:27),Försäkringskassornas handläggning avohälsoförsäkringarna (RFV Anser 1998:4) samtArbetsgivarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104).Dessa utredningar visar samtliga på allvarligabrister i tillämpningen av lagstiftningen hosrehabiliteringsarbetets centrala aktörer,arbetsgivare och försäkringskassan.Enligt vad som anges i budgetpropositionen är detbetydligt fler faktorer än diagnos som avgör vem somfår en viss rehabiliteringsåtgärd, t.ex. individensmotivation, yrke, ålder, medborgarskap och kön.Rehabiliteringsinsatserna sker ofta för sentsamtidigt som arbetsgivarna inte fullgör sinaskyldigheter när det gällerrehabiliteringsutredningarna. Det går inte helleratt dra några djupgående slutsatser om resultatenoch effekterna av de senaste årensrehabiliteringssatsningar. Enligt RFV har inteförsäkringskassorna lyckats möta den ökadesjukfrånvaron med ökad aktivitet inomrehabiliteringsområdet. Det är tvärtom en mindreandel av de långtidssjukskrivna som har varitaktuella för samordnad rehabilitering. Dessutom ärdet ett färre antal långtidssjukskrivna som eftergenomförd samordnad rehabilitering återfårarbetsförmåga helt eller delvis. Det är också enligtRFV relativt sett färre kvinnor än män som eftergenomförd samordnad rehabilitering uppnår ökadarbetsförmåga. Slutligen är det svårt att finnasamband mellan andelen långtidssjukskrivna somgenomgår samordnad rehabilitering och andelenlångtidssjukskrivna som återfår arbetsförmåga.Mot bakgrund av det anförda har regeringen iår utsett en särskild utredare med uppdrag att seöver den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Iuppdraget ingå bl.a. att kartlägga denarbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen, attutforma en plattform för prioriteringar samt attklargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kanfördelas mellan olika aktörer irehabiliteringsarbetet.Riksdagen har beslutat om omstrukturering ochutveckling av verksamheten med försäkringsmedicinskautredningar och arbetslivsinriktaderehabiliteringsutredningar (prop. 1998/99:76, bet.1998/99:SfU8, rskr. 1998/99:232).Verksamhetsansvaret överförs frånRFV:s sjukhus i och tillÖstergötlands läns allmänna försäkringskassa.Avsikten är att de försäkringsmedicinska centrenskall tillhandahålla kvalificeradebedömningsunderlag för vissa försäkrade medsammansatta och svårbedömda besvär. Regeringen haruppdragit åt RFV att bl.a. utveckla kvalitetskravenavseende dessa utredningar.Som ett led i arbetet med uppföljning inomrehabiliteringsområdet bjöd utskottet intill information om och utfrågning av HUR-projektet- Hälsoekonomisk Utvärdering av Rehabilitering(utskrift från utfrågningen bifogas detta betänkandesom bilaga 3). Vid den offentliga utfrågningenredogjorde professor för tankarna bakomHUR-projektet: med en tidig och korrekt diagnos ochbehandling samt individuellt anpassad rehabiliteringgår det att förkorta sjukskrivningstiderna ochminska antalet förtidspensioner. Vidare redovisadesresultatet av forskningen inom de olika delprojektenNacke/rygg, Kranskärlssjukdomar och Astma. Vidutfrågningen pekade de inbjudna bl.a. på attrehabiliteringen inte fungerar tillfredsställande, iförsta hand beroende på att det saknas kunskap omvem som behöver rehabilitering och vilkenrehabilitering som behövs.Enligt utskottets uppfattning har många braåtgärder initierats inom rehabiliteringsområdet,inte minst när det gäller samverkansarbetet.Utskottet ser emellertid också problemet med att detsaknas kunskap om prioriteringar, ansvar ochmålbeskrivningar, dvs. vem behöver rehabiliteringoch vilken rehabilitering behöver han eller hon.Vidare kan utskottet konstatera att vissaförsäkringskassor framfört att de särskilda medelsom kassorna förfogar över för köp av bl.a.arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster inte ärtillräckliga för . Detta kan bl.a. bero på enökad aktivitet på rehabiliteringsområdet. Som nämntstidigare ingår i uppdraget till utredningen om denarbetslivsinriktade rehabiliteringen att också tittapå om de rehabiliteringsåtgärder som kassorna köperleder till önskvärt resultat.Utskottet anser, mot bakgrund av det anförda, attförslagen från den tillsatta utredningen om denarbetslivsinriktade rehabiliteringen bör avvaktas.Motionerna Sf254 yrkandena 11 och 12, So484 yrkande7, Sf210 yrkande 1, Sf279 yrkandena 1 och 2 ochSf304 yrkandena 1-5 avstyrks.Även motionerna N273 yrkande 4, Sf219 och Sf304yrkandena 6 och 8 om arbetsgivarensrehabiliteringsansvar avstyrks.Enligt utskottets mening är ett syfte med attutveckla rehabiliteringsarbetet bl.a. att höja denfaktiska pensionsåldern. Med vad utskottet ovanuttalat, angående utredningen om denarbetslivsinriktade rehabiliteringen, tillgodosesmotion So326 yrkande 2 om förslag till handlingsplanför att höja den faktiska pensionsåldern. Motionenavstyrks.Utskottet vill i detta sammanhang poängtera att RFVsom generellt mål har att tillsammans med deallmänna försäkringskassorna integrera kunskaper ombåde kvinnors och mäns olika förutsättningar ochbehov i hela verksamheten. Av propositionen framgåratt denna process har påbörjats genom att RFVsystematiskt arbetar med frågorna enligt enfastställd handlingsplan. Arbetet för att ökamedvetenheten om kvinnors och mäns olikaförutsättningar är emellertid en långsiktig processsom kräver tid och kunskaper.Vad gäller företagshälsovårdens roll irehabiliteringsarbetet kan utskottet konstatera attriksdagen antagit förslag som bl.a.syftar till att förtydliga arbetsgivarens ansvar atttillhandahålla företagshälsovård, till att renodlaföretagshälsovårdens uppgifter och till att enutökad samverkan mellan företagshälsovården och denoffentligt finansierade sjukvården kommer till stånd(prop. 1998/99:120, bet. 1999/2000:AU2, rskr.1999/2000:8).Enligt utskottets uppfattning är det inte rimligtatt, utöver vad som redan beaktats i regeringensförslag, räkna med att genom rehabiliteringsåtgärderåstadkomma ytterligare utgiftsminskningar inomsjukförsäkringen . Angående förslagrörande medelsanvisningen återkommer utskottethärtill senare i detta avsnitt.Kvalitetssäkring och kontrollUtskottet konstaterar att försäkringskassorna frånoktober 1997 fått förbättrade utrednings- ochkontrollmöjligheter genom ändringar i AFL (prop.1996/97:121, bet. 1996/97:SfU10, rskr. 1996/97:231).Bland annat får göra förfrågan hosden försäkrade eller annan som kan antas kunna lämnanödvändiga uppgifter samt besöka den försäkrade.Uppgifter som den enskilde lämnar om faktiskaförhållanden skall vidare lämnas på heder ochsamvete. Av budgetpropositionen framgår att arbetetmed att utveckla och förbättra rutinerna förkvalitetssäkring och kontroll vid kassorna hargenomförts. I propositionen görs också denbedömningen att det nya IT-stödet kommer attförbättra kvaliteten i besluten. Ett effektivtärendehanteringssystem för handläggning avsocialförsäkringsärenden är enligt utskottets meningav central betydelse för att man skall kunna kommatill rätta med de brister som finns . När detgäller verksamhetsgrenen Handläggning ochutbetalning av ersättningar anges som ettverksamhetsmål i regleringsbrev för budgetåret 1999för försäkringskassorna att fusk och missbruk skallminimeras. Utskottet vill här påpeka vikten av attförsäkringskassan i detta arbete behandlar individenmed respekt. Försäkringskassorna skall redovisa desärskilda insatser som genomförts för attmotverka att ersättningar och bidrag utges felaktigtsamt för att motverka fusk och missbruk. Dessutomskall bl.a. produktivitet, styckkostnader,genomströmningstider, andel fel i handläggningensamt den försäkrades uppfattning om kassornaskundbemötande redovisas.I det av godkända betänkandet1998/99:SfU7 revisorers förslag omsocialförsäkringens administration tillstyrkteutskottet revisorernas förslag tilltillkännagivanden om handläggningen avförsäkringsärenden och regionala skillnader.Revisorerna angav bl.a. att förutom en radaktiviteter på försäkringskassorna för att förbättrakvaliteten i ärendehandläggningen bedrivs ett antalaktiviteter som syftar till att motverka attersättningar och bidrag utges felaktigt samt tillatt beivra fusk och missbruk.Riksrevisionsverket () har tillregeringen och berörda myndigheter överlämnatrapporten inom välfärdssystem ochinkomstbeskattning (RRV 1999:39). Syftet med studienhar varit att ge en bred erfarenhetsdokumentationsom underlag för åtgärder med att utvecklakontrollen inom främst arbetslöshetsförsäkringen,socialförsäkringen och studiestödet. Även om fusketinom välfärdsområdet inte är så omfattande är felenoch mörkertalen enligt RRV många. När det gällerkontrollen av socialförsäkringen konstateras att RFVunder har tagit ett mer samlat grepp påkontrollfrågorna. Ett omfattande utvecklingsprogramför socialförsäkringsadministrationen har inlettsmed fokus på kvalitetssäkring och intern kontrollsamt uppbyggnad av ett helt nytt IT-system till år2005. RRV anser attsocialförsäkringsadministrationen därigenompåtagligt bör kunna förbättra kontrollen. Störstamöjliga kraft bör läggas på att få ett mer avanceratIT-stöd fram . I ett andra steg bör manockså arbeta med att uppnå ökad enhetlighet iförsäkringskassornas praxis och regeltillämpningsamt vad gäller beslutsunderlag för statsmakten omregeländringar. RRV anger vidare att RFV skall utövaden strategiska lednings- och utvecklingsrollen ochhärvid i samspel med försäkringskassorna skapaförutsättningar för god kontroll och effektivitet.RRV tror att ett större mått av koncerntänkande inomsocialförsäkringsadministrationen, i kombination medett modernt ledarskap, kan främja en utveckling motsamsyn och kvalitet i verksamheten. Regeringen börnoga följa utvecklingen inomsocialförsäkringsadministrationen samt skapaförutsättningar för en mer enhetligregeltillämpning.Utskottet utgår, mot bakgrund av det anförda, frånatt regeringen noga följer utvecklingen inomsocialförsäkringsadministrationen och att RFV ochförsäkringskassorna fortsatt utvecklar långsiktigametoder för att komma till rätta med fusk ochmissbruk av ersättningar och bidrag. Utskottet anserinte att man bör räkna med att genomkontrollåtgärder åstadkomma mer besparingar inomanslaget under år 2000.Angående förslag rörande medelsanvisningenåterkommer utskottet härtill senare i detta avsnitt.NärståendepenningUtskottet har tidigare avstyrkt krav om att förlängarätten till närståendepenning och den därtillkopplade rätten till ledighet från nuvarande 60 till120 dagar. Utskottet finner inte nu skäl att göraannan bedömning. Utskottet avstyrker också förslagom en förlängning av rätten till närståendepenningtill efter . Motionerna Sf285 och So262yrkande 9 avstyrks.Angående förslag rörande medelsanvisningenåterkommer utskottet härtill senare i detta avsnitt.Förslag rörande medelsanvisningen till anslaget A 1Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Beträffande regeringens förslag till medelsanvisningnoterar utskottet att regeringen gör bedömningen attden kraftigt ökade sjukfrånvaron kommer att beståäven . Utskottet har iyttranden till finansutskottet (1999/2000:SfU1y och1999/2000:SfU3y) närmare redovisat sin syn påkostnadsutvecklingen och dess orsaker. RFV hardärefter i sin prognos föranslag inom RFV:s ansvarsområde för budgetåren 1999och 2000 bl.a. angett att i den prognos som lämnadesi antogs en lägre ökningstakt avsjukpenningutgifterna än vad som senare skulle visasig vara fallet. Prognosen för för helaanslaget A 1 beräknas emellertid komma attunderstiga det föreslagna anslagsbeloppet.Utskottet känner således stark oro inför denredovisade utvecklingen av kostnaderna försjukpenningförsäkringen. Utskottet utgår emellertidfrån att de utredningar som tillsatts för attfördjupa analysen av kostnadsutvecklingen försjukförsäkringen och kartläggningen av denarbetslivsinriktade rehabiliteringen kan redovisaett underlag som möjliggör för regeringen att bedömabehovet av åtgärder. Utredningarna skall redovisasina uppdrag respektive den 1 juli 2000.Utredningen om sjukförsäkringen skall dessutom redanden lämna en delrapport tillregeringen.Med hänsyn till det anförda, och då utskottet intekan ställa sig bakom förslagen i motionerna,biträder utskottet regeringens förslag. Utskottetavstyrker motionerna Sf306 yrkandena 1, 2, 4, 5 idenna del och 6, Sf254 yrkandena 1-3, 6-9, Sf277yrkandena 1, 6, 7, 9, 11 och 13 i denna del, Sf292yrkande 1 i denna del, Sf260 yrkande 5, Sf246yrkande 6 i denna del, Fi212 yrkandena 14 i dennadel och 22, So322 yrkande 21 och Sf226 yrkandena 1och 5.A 2 FörtidspensionerGällande ordningFrån anslaget A 2 bekostas utgifter förtilläggspension och folkpension i form avförtidspension samt pensionstillskott ochbarntillägg till förtidspension samt statligålderspensionsavgift.Enligt 7 kap. 1 § AFL utges förtidspension tillförsäkrad som fyllt för tid före den månad dåhan/hon fyller om arbetsförmågan på grund avsjukdom eller annan nedsättning av den fysiska ellerpsykiska prestationsförmågan är nedsatt med minst enfjärdedel och nedsättningen kan anses varaktig. Kannedsättningen av arbetsförmågan inte anses varavaraktig men antas bli bestående för avsevärd tidhar den försäkrade rätt till ett tidsbegränsatsjukbidrag. Förtidspension/sjukbidrag utges som hel,tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån,alltefter graden av nedsättningen av arbetsförmågan.Motsvarande regler finns i 13 kap. AFL i fråga omförtidspension från ATP.PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget A 2 Förtidspensioneranvisar ett ramanslag på 47 171 miljoner kronor.I propositionen anges att det inomSocialdepartementet pågår ett arbete med attreformera beräkningen av förtidspensionen. Som ettförsta led i detta arbete har regeringen överlämnatproposition 1999/2000:4 Vilande förtidspension. Deföreslagna reglerna om vilande förtidspensionberäknas minska kostnaderna för förtidspensionernamed ca per år.För att kompensera höjningen av högkostnadsskyddethar pensionstillskottet för ekonomiskt utsattagrupper höjts. Detta ger ökade utgifter förförtidspensionerna med ca år2000.I budgetpropositionen anges vidare att ettslutgiltigt förslag om ersättning vid varaktigarbetsoförmåga, dvs. nuvarande förtidspension, samtdet regelsystem som skall ersätta dagens sjukbidragavses komma att redovisas i en promemoria undervåren 2000. En särskild frågeställning i dettasammanhang är hur systemet för unga personer som avmedicinska skäl saknar förmåga att försörja sigskall utformas i framtiden.Förtidspensionsutredningen avlämnade i augusti 1998betänkandet Unga i ohälsoförsäkringen - tid föraktivitet och utveckling (SOU 1998:106). Betänkandethar remissbehandlats och ett ställningstagande frånregeringens sida kan väntas tidigast under år 2000.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000ModeraternaI motion Sf306 av m.fl. (m) begärs iyrkande 7 att beslutar att för budgetåret2000 till anslaget A 2 anvisa 4 000 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. Genom ökadkontroll är det möjligt att minska kostnaderna förfusk och överutnyttjande, och i samma motion,yrkande 5 i denna del, begärs ett tillkännagivandeom ökad kontroll av förtidspensionen.KristdemokraternaI motion Sf277 av m.fl.(kd) begärs i yrkande 13 i denna del att riksdagenbeslutar att för till anslaget A 2anvisa mindre än vad regeringenföreslagit. Motionärerna anser att en effektivarerehabilitering och ökad kontroll leder till minskadeutgifter.FolkpartietI motionerna Sf246 yrkande 6 i denna del och Fi212yrkande 14 i denna del av m.fl. (fp)begärs att beslutar att för budgetåret2000 till anslaget A 2 anvisa 700 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. Genom atttilldela försäkringskassorna förkampen mot fusk och överutnyttjande minskarkostnaderna för förtidspensioner.Övriga motioner om förtidspensionerMarietta de () begär i motion1998/99:Sf201 förslag om att beslut omförtidspension inte skall få fattas underfängelsetid eller rättspsykiatrisk vårdtid.Motionären anser att ett beslut om förtidspension idessa situationer inte ger rätt signaler till denenskilde vad gäller möjligheterna att klara sigunder normala förhållanden ute i samhället.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf260yrkande 4 förslag till 30-års åldersgräns förförtidspensionering. Motionärerna anser attsocialförsäkringen måste utformas så att systemetstimulerar och skapar incitament till arbete.Förtidspensionen bör ersättas med ett system förersättning vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga.I motion So490 av m.fl. (v) begärs iyrkande 6 en utredning som ser över vilkakonsekvenser en höjd gräns från 16 till förförtidspension kan få.