bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Det vore nog bra att få lite mera kött påbenen beträffande lönsamheten och timpenningen. Detfinns ett spann mellan olika delar av näringen,kanske också regionalt och lokalt. Vad innebär dettaför den enskilde lantbrukaren i förhållande till enmetallarbetare, ett vårdbiträde eller en lärare? Varligger egentligen lönsamheten? Hur stor ärtimpenningen ?Sinikka : Jag lyssnade på Jordbruksverketsredovisning av läget och jag tycker att det ärbeklagligt att inte miljöstöden utnyttjas fullt ut.Under de senaste åren har vi försökt att klara denförhandlade ramen, och vi har lyckats med det.Förklaringen var att det som bromsar är de femårigaavtalen. Mina frågor till LRF, småbrukarna och deekologiska odlarna är:Ser ni någon annan förklaring till att man intefullt ut utnyttjar de stöd som man har tillgångtill? Har ni några funderingar kring vad som skullebehövas? Är det vi politiker som borde ändra pånågonting? Eller är det företagarna själva som skallagera på ett annat sätt för att fullt utkunna utnyttja de miljarder som finns?Hans Jonsson: Det var en konkret fråga omlönsamheten. Vi mäter den utifrån ett antal olikatypgårdar. Detta är verkligt utfall, dvs. det ärbokföringsmaterial från LRF Konsult.När det gäller växtodlingen är det fråga omkombinationsföretag med åker och beräknadarbetstid . Det är 2 300gårdar som ingår i underlaget. I fråga ommjölkproduktion är det 29 kor, och 2 500arbetstimmar, och underlaget utgörs av 6 000 gårdar.Beträffande griskött är det 40 modersuggor, 800slaktsvin, och , och detär 1 300 gårdar som ingår i det underlaget.Vad vi mäter är de pengar som bonden har kvar i sinplånbok för att betala sitt eget uppehälle, sin lön,och för att betala ränta på eget kapital, dvs. detkapital som han eller hon har satsat i företaget.Det gäller alltså inte bara ren lön.Som ni ser på siffermaterialet är nivåerna så lågasom de aldrig har varit under hela 1990-talet.Situationen är utomordentligt ansträngd. Det gällerväxtodlingen, mjölkproduktionen och fläskköttet.Det finns olika sätt att räkna genom olikasektorskalkyler. Men man kan ändå notera att viunder har legat betydligt undersektorskalkylerna vid en jämförelse med sådanakonkurrentländer som och . Detskiljer väldigt mycket. Vi har haft ett stortbekymmer med lönsamheten.Just nu sitter många lantbrukare hemma på sinagårdar och funderar över hur de skall utveckla sinaföretag. Det är därför som vi säger att . Det är hög tid för positiva signaler.Sinikka ställde en fråga om de olikamiljöstöden. Vi från LRF har vid ett flertaltillfällen pekat på olikamöjligheter att bättre utnyttja miljöersättningarna.Personligen har jag en känsla av att man har varitalltför försiktig. Vi har också sagt att vi inom LRFstår bakom ett utökande av t.ex. vallersättningaroch betesersättningar. Om det skulle visa sig att vikommer över de ramar som finns angivna av riksdagenstår vi också bakom en sänkning av ersättningarna,om det skulle bli nödvändigt.Enligt vår uppfattning handlar det om att plussa påde olika former av miljöersättningar som finns med ivårt avtal med Europeiska unionen.Slutligen finns det en ytterligare dimension idetta. kommer dessa miljöersättningar attförhandlas om. Det är en självklarhet att om vikommer till Europeiska unionen med stora hål i hurvi utnyttjar våra miljöersättningar, då kommer detatt bli utomordentligt besvärligt att ro hem ensådan förhandling.Jag vill också påpeka att det finns ett brett stödi för ett utnyttjande av de ramar som vihar när det gäller Europeiska unionen.Ingbritt Irhammar: För att vi från Jordbruksverketinte skall bli missuppfattade vill jag säga att detkunde vara en av orsakerna. Vi har försökt attanalysera detta själva, och vi har talat med olikabrukare. De pekar på krångligheten, att det finns såmånga olika stöd som är kopplade till varandra. Detgår inte att skilja dem åt. Stöden har byggts påefter hand.Miljöstödsutredningen arbetar just nu med frågan.Förhoppningsvis blir det enklare i framtiden.Sedan är det svårt att få UED-programmen genomfördafullt ut när det t.ex. gäller de pengar som ärutbetalda.Vi har också tittat på ersättningsnivåerna. Deligger kanske inte på rätt nivå.Ibland har vi också efterlyst ett ökat intressefrån böndernas sida.Skälen är alltså lite olika.Åke : Det är precis som , att det är ganska komplicerat att få ut dessastöd. Därför är det många som avstår. Reglerna måstevara enklare. Det är inte alla bönder som har tidatt slå dikeskanterna med lie eller räkna och mätapå stenmurar, eller landskapselement som de kallasför i utredningen. Skall stöden kunna utnyttjas såmåste man nog se över regelverken.Peter : Vi fick en fråga om varförmiljöstöden inte utnyttjas. Jag vill bara förstpåpeka en liten sak som glömde att sägai sin redovisning av timlönen. Även sociala avgifterskall betalas ur den femtiolapp som bönderna har.Läget är alltså ännu värre än vad Hans påpekade.När det gäller miljöstöden kan vi till att börjamed notera att det stöd som verkligen utnyttjas välär stödet till ekologisk produktion. Prognosen äratt det kommer att vara fullt utnyttjat vidperiodens slut. Inför nästa period kommer detsannolikt att behövas ökad budget för att man skallkunna bibehålla det stödet. Det är vi väldigt gladaöver.De stöd som utnyttjas dåligt är framför allt stödentill åtgärder för miljöanpassning av denkonventionella produktionen, alltså framför alltREKO-stödet. Jag representerar de ekologiskalantbrukarna i den utredning som just nu arbetar medatt se över hur programmen skall se ut från 2001.Tillsammans med har vipresenterat ett förslag till hur man skulle kunnaöka utnyttjandet.Jag skall inte gå in på detaljer eftersomutskottets ledamöter har fått ta del avförslaget. Men grundtanken är att genom att skapaett slags modulsystem som är öppet både förkonventionella och för ekologiska bönder skulle mankunna öka möjligheterna kraftigt för konventionellalantbrukare att få ersättning för rejälamiljöåtgärder som man underlättarövergången från konventionell till ekologiskproduktion. Vi tror att det är ett sätt att lösa deanslutningsproblem som har funnits i och som vitror huvudsakligen beror på att miljökraven ärväldigt låga i det systemet. Därmed är ävenersättningen per hektar väldigt låg, och då blir detinte intressant för bönderna.Christer Wohlström: Jag vill ge ocksåträdgårdsnäringens svar på fråga.Jag skall bara lägga på en overheadbild.Vi från trädgårdsnäringen har haft anledning attfråga oss varför REKO- och EKO-stöden inte har enstörre tillämpning på trädgårdssidan. blirREKO-stödet till ett trädgårdsföretag -medelfrilandsföretaget - bara ,och vem söker ett sådant stöd med all denadministration och alla de åtaganden som detinnebär? Detta kan jämföras med det genomsnittligaspannmålsföretaget som från REKO-stödet kan få 7 875kr.Vi har alltså föreslagit ett differentierat bidragur REKO-stödet när det gäller trädgårdsområdet på per hektar nedtrappat till per hektar.Det skulle för frilandsodlingen totalt ge - om heladen svenska frilandsodlingen utnyttjar det maximalastödet - 19 miljoner kronor.Vi undrar också varför inte växthusodlingen kankomma i fråga för ett REKO-stöd med tanke på detstora arbete som pågår för att ersätta kemiskbekämpning med ekologisk bekämpning. Det finns i daginget REKO-stöd, och det finns inte heller någotEKO-stöd för övergång till ekologisk växthusodling.Vi föreslår ett REKO-stöd på per kvadratmeter.Det skulle ge en kostnad på ca avREKO-stödet. Totalt sett skulle trädgårdsnäringenvid ett maximalt utnyttjande på det sättet kunna få39 . Detta är en liten summa i detstora REKO-stödssammanhanget, men det är en viktigfråga för trädgårdsnäringen och ett sätt att ta pengar.Erland : Bara helt kort med anledning av denfråga som ställdes till om spridningeni lönsamheten osv. : Vi är också inblandade i dekalkyler som grundar sig på lite mera syntetisktmaterial. Vi ser alltså på de stöd som finns inomolika områden och på hur bl.a. produktionsstrukturenser ut. Dessa lönsamhetskalkyler ger i princip sammabild som den som visade. Möjligen kannivån skilja sig lite åt.Vi har också några siffror som visar hur detskiljer sig mellan olika regioner.Jag ville bara nämna det. Vi har även en rapportfrån om utvecklingen inom jordbruket, och detkommer en uppdaterad version som jagtror innehåller en del intressant material på dettaområde.Göte : Tack för fina föredragningar. Jag villställa ett par tre frågor.Den första frågan gäller ekonomin. Innebörden ilivsmedelspolitiska utredningen är ju väl känd. Jagvill fråga LRF och trädgårdsnäringen: Om mangenomför förslagen till kostnadslättnader, vadskulle det innebära för enskilda företag beroende påvilken produktionsinriktning de har?Den andra frågan gäller EMU och den långsiktigasynen på jordbruket. Hur ser ni inom jordbruks- ochträdgårdsnäringen på EMU-frågan? Förlorar näringarnapå utanförskap?Den tredje frågan gäller de svenska intressena ianslutning till framför allt 2000-förhandlingarna.Hans Jonsson sade att konsumenterna är vinnare ochatt bönderna är förlorare. Menar du Hans och niövriga att svenska bönder är större förlorare änandra bönder när det gäller den här frågan? Duantydde att vissa komponenter i 2000-förslagetinnebär att svenska bönder speciellt diskrimineras.Vad är ert önskemål i första hand gentemotregeringen och bevakningen av de svenska intressena?Våra finländska vänner har i stort sett sammaproblem. Förekommer det några gemensammadiskussioner i fråga om att bevaka de nordiskaintressena i detta sammanhang?Det är ju känt att vi har krångliga regelverk påflera områden i , och det har ocksådiskuterats. Jag skulle gärna vilja ställa enföljdfråga till fråga: Hur ser desvenska regelverken ut med tanke pådetaljeringsgraden och styrningsgraden i förhållandetill regelverk i andra jämförbara länder inom EU?Jonas : Jag har en fråga som jag vill riktatill småbrukarna och de ekologiska brukarna. Denhandlar om Björks utredning och kravet på likvärdigavillkor. Vi är väl medvetna om vad LRF:s linje är.Men jag skulle gärna vilja att dessa tvåorganisationer utvecklade sin syn, dels principielltom vad ni tycker över huvud taget, dels hur erprioritering skulle se ut när det gäller vilkaskatter som skall sänkas och hur det skall gå till.Vilket system skulle ni förorda?Hans Jonsson: Jag börjar med lönsamheten och gårdärefter över till EMU och 2000-förhandlingarna ochFinland.Först vill jag säga att det i min delegation ingårrepresentanter för våra branscher, och jag vill attde kompletterar mig på de områden där jag eventuelltmissar någonting. Vi har också vår förhandlingschefLars-Erik med här för fördjupade analyser.Rent allmänt vill jag säga att - jag vill påpeka att det inte är vibönder som har lagt fram förslag - är regeringensegen utredning. Jag vill också påpeka att allt detmaterial som vi diskuterar inte är LRF:s material,utan det är och regeringens egetutredningsmaterial.I runda tal har vi en konkurrensnackdel gentemotvår skarpaste konkurrent på ca . Gentemot har vi enkonkurrensnackdel på ca 1,5 miljarder svenskakronor. Detta motsvarar vad vi svenska bönder harsom ytterligare kostnad. Då skall man beakta att visammantaget tjänar ca 3 miljarder i ersättning förränta på eget kapital, timlön och sociala avgifter.Det motsvarar alltså en tredjedel av allt det som vitjänar. Avgifterna på produktionsmedlen i Sverigejämfört med produktionsmedlen i är tiogånger högre än avgifterna i vårt närmastekonkurrentland.Jag kan bara som en passus nämna att det första somFinland gjorde när man gick med i Europeiska unionenvar att ta bort alla avgifter på handelsgödsel. Manvisste att man annars inte skulle klara dennakonkurrenssituation.Detta var några exempel på hur det här slår mot denenskilde bonden. Det innebär alltså att detta är vaden lantbrukare med en låg lön måste klara attbetala. Det slår mot de pengar som är kvar för enseget arbete. Jag noterar också att vi har väldigtsvårt att klara t.ex. avbytartjänsten. Bonden självdrar in på allt det som inte är absolut nödvändigt.Jag besökte ett lantbrukarpar i Rickardås utanförUppsala i går. För att klara denna situation hademan just dragit in på ledigheten, och det är precisdet som sker.När det gäller dessa tre olika typgårdar skulle detgöra - nu talar vi om en situation dåskatten på dieselolja sänks till samma nivå somskatten på eldningsolja och att man slopar avgiftenpå kvävegödsel. Detta är alltså steg 2, enligtBjörks förslag. Det gör förmjölkproduktionen, för svinproduktionenoch för spannmålsproduktionen. Detta äralltså den totala bilden. Man ser väldigt tydligthur hårt dieseloljeskatten slår på de enskildaföretagen. Men det som jag nu har sagt kan säkertkompletteras av mina kamrater.Låt mig då gå över till den andra frågan somhandlade om EMU och 2000-förhandlingarna. Det finnstvå dimensioner i detta. EMU skapar en betydandeosäkerhet för en långsiktigt kapitalintensiv näring.Vi har haft ett grönt s.k. agrimonetärt system varsdetaljer jag inte vill trötta utskottets ledamötermed. Systemet kommer att finnas kvar ytterligare treår för de länder som står utanför. Vi känner ingenstörre oro för , eftersom denförhandlingen gick bra. Vi tycker att vårjordbruksminister där har gjort ett bra arbete. OmSverige fortsatt står utanför EMU år 2 och år 3skapas en betydande osäkerhet för hur vi skallhantera en sådan situation.Den andra delen som är minst lika viktig, ochkanske viktigare för oss bönder, är att Sverigeshela inställning till EMU-frågan riskerar medföraatt tappar inflytande. Det är alltså entrovärdighetsfråga. Det handlar om att delta iEuropeiska unionens samarbete och om att den svenskarösten skall vara tillräckligt tung. Vi märker hären direkt påverkan. Vi har som bekant omfattandekontakter både med parlamentet och med . Det är ganska jobbigt att inleda varjeargumentation med att försöka att förklara densvenska positionen när det gäller EMU, och det ärklart att det inverkar på vår möjlighet att påverkaEuropeiska unionens utveckling.Kommer vi att drabbas värre? Ja, det beror väldigtmycket på hur vår jordbruksminister ochJordbruksdepartementet sköter den förhandling som viär mitt uppe i. Vid sidan av de andra länderna harvi mycket speciella frågeställningar där vi klartkan se i de förslag som har lagts fram av att vi är förfördelade jämfört medandra länder. Ett sådant exempel är majsensilage.Ett annat exempel är extensifieringspremier. Dethänger samman med att man inte tar hänsyn tillklimatförhållandena i norra vi skall ha möjlighet att ta hem detta krävs enomfattande insats, och framför allt ettalliansskapande med andra nationer. Det land som dåligger oss nära är . Vi från LRF har haft ettmycket omfattande samarbete, dels med den finskabonderörelsen, dels med jordbruksministeroch jordbruksdepartement. Vi har presenterat ettomfattande material om t.ex. majsensilage. Vi harockså presenterat detta material i kommissionen, ochvi har noterat att det finns stora likheter ipositionerna mellan och LRF.Det skulle självfallet gynna saken om vi hade ennärhet i positionerna och arbetet. När det gäller desamtal som vi har haft med vår jordbruksministerkänner jag förtroende för att jordbruksministernsambition är mycket tydlig, nämligen att klara hem demycket komplicerade förhandlingarna till fördel förSverige. Jordbruksministern är inte här , menjag utgår ifrån att i denna ambition måste ocksåingå ett nära samarbete med vårt broderland Finland.Jan Hveem: Vi börjar med frilandsföretaget sombelastas med olika skatter och avgifter. Då ser niskillnaden mellan ett svenskt och ett holländskteller danskt företag. Om ni undrar över siffrornakan jag säga att säsongsarbetskraften gällerarbetsgivaravgifter på den säsongsarbetskraft som vihar i . Småföretagarstödet är den 5-procentiga nedsättningen som gäller för samtligasmåföretag i . Det stödet kan oftastutnyttjas bara i begränsad omfattning av vårafrilandsföretag, eftersom de har en väldigt kortperiod med mycket höga lönesummor, vilket gör att dehar svårt att utnyttja stödet fullt ut. Men om deskulle göra det handlar det om dessa pengar.När det gäller merskatten på per hektarhar vi ett stort kapitalbehov i våra företag. Ettfrilandsföretag skulle då haytterligare . Detta skulle kunnakapitaliseras och ge investeringar på i förbättrande åtgärder såsomrationaliseringar, miljöförbättringar och annat somskulle komma både konsumenter och företagare tilldel.Från växthusodlingen lyfter vi ut en siffra, ochdet är naturligtvis energibeskattningen. Jag haringen overheadbild på det, men jag kan beskriva detändå. Vi kan ta ett normalstort gurk- ellertomatföretag i som exempel. Detbetalar in en koldioxidskatt på ca perår. Det skulle alltså den enskilde företagaren kunnaspara in. Detta skulle kunna ge upphov till ganskastora investeringar när det gäller förbättringar ifråga om växthus, t.ex. energibesparande åtgärdernär det gäller uppvärmningen.Det här tycker vi är oerhört viktigt eftersom våraföretag är för små. Om vi skall komma framåt måstevi få större möjligheter att investera. Ettborttagande av särskatter skulle betyda mycket,framför allt när det gäller investeringsviljan.EMU-frågan har inte behandlats särskilt inomträdgårdsnäringen. Efter lång diskussion tog vipositiv ställning till EU-medlemskapet som sådant,trots att vi som kollektiv näring förlorade radikaltpå det medlemskapet, åtminstone på kort sikt. harvi förhoppningsvis en längre horisont än så.Personligen tror jag att EMU är någonting somkommer, eftersom vi är med i unionen och vi på någotsätt måste fortsätta att vara med i den om vi inteskall gå ur. Troligen skulle svensk trädgårdsnäringpå mycket kort sikt tjäna på att stå utanför. Pålängre sikt handlar det mycket om vårakapitalanskaffningsmöjligheter och andra möjligheternär det gäller att investera för att kunna drivaproduktionen vidare. Därför tror jag att även svenskträdgårdsnäring på lite ställer sigpositiv till ett EMU-medlemskap.Ordföranden: Det finns ytterligare tre svarande.Sedan tänkte jag att vi skulle ta en litenfruktpaus.Åke : ställde frågor tillmig om hur vi prioriterar. Det gällde skatter ochregelverk.Småbrukarna har haft en diskussion om vad vi villprioritera. Vi har sagt att vi inte går ut ochagerar för att de här skatterna skall sänkas. Vi hartittat lite på hur det slår. Det visar sig att våramedlemmar är förlorarna. Vinnarna är de storaanvändarna av konstgödsel, bekämpningsmedel osv.Därför har vi sagt att vi inte skall gå ut och drivaden frågan.Vad är det då som vi tycker är viktigt? Jo, det ärregelverken när det gäller småskaligheten. Vi tyckeratt det är på den punkten som vi har vår chans attkämpa för att behålla hemmamarknaden. Det tror jagär mycket viktigt.Hans Jonsson sade att ingen kan tänka sig hur detser ut med och den här globaliseringen. Det kanman inte göra fullt ut, men jag har försökt tänkalite och se trender. Det här skrämmer migfruktansvärt. Jag tror inte på att vi här i Sverigekan rädda svenskt jordbruk genom att erövramarknader ute i . Problemet är ju de storaöverskotten. Om vi går utanför och ser hurdet ser ut i infinner sig direkt frågan:Vad kommer dessa GATT-förhandlingar att leda till?Det kanske inte är dansken som är hotet i framtiden.Det kanske är amerikanerna som är det.Jag tror att det allra viktigaste är att behålladen svenska marknaden. På den punkten får vi inte geoss en tum. Och jag tror att vi har en jättechansatt göra det om vi också får i gång den härsmåskaligheten. Vi skall inte lägga ned det somfinns, men vi måste få i gång småskaligheten också.Detta är inte bara ett producentintresse. Det är iallra högsta grad ett konsumentintresse. Det är jufaktiskt så det ser ut framöver. För att konsumentenskall kunna vara riktigt säker på vad det är hanstoppar i munnen är det viktigt att det kommer frånen lokal producent som han känner. Jag tycker attden här medvetenheten ökar bland konsumenterna.Vad ser vi då för hinder när det gällerregelverket? är det ju skapat för den härstorskaligheten. Vi kan titta på ett stort slakteri.Där finns det utrymme för att anställa enbesiktningsveterinär. Men det blir ganska storakostnader för ett småskaligt slakteri. Vi harfaktiskt fått i gång ett par - ett i ochett i - så vi har lite erfarenhet av dethär. Vi efterlyser en mer samlad kompetens. När jagpratar om småskalighet kanske jag menar ettgårdsslakteri, med bara den egna produktionen somminsta gemensamma nämnare. Sedan kan det finnasgrupper av lantbrukare som slår sig samman, frågarvad närmarknaden vill ha och producerar det. I dethär avseendet skulle vi vilja ha lite hjälp.Sedan är det en sak som den här småskalighetenfaller på. Jag är mycket glad åt att en avgåendelänsveterinär i tog upp reglerna förslaktavfallet; när man avgår brukar man ju säga somdet är. I skall vi t.ex. frakta riskavfall- t.ex. en gris som har dött - till , och detbesiktigade slaktavfallet skall köras till Finland.I får man väl köra till . Detfinns en regel som säger att om en liten gris somväger dör skall den ligga. Sedan kommer manoch hämtar den. Det kostar att bli av medden. En ko kostar . Det här måste ni ta tagi. Jag vädjar till er. Det här sätter nämligen stoppför all småskalighet. Jag eller någon annan som harett litet slakteri - jag kanske slaktar tio djur denhär veckan - kan ju inte leja en bil och köra allttill . Det faller ju på det. Det handlar omsådant som är biologiskt nedbrytbart, därför måstedet kunna hanteras på gårdsnivå. Som jämförelse kanni tänka på att man skjuter hundratusen älgar ochhundratusen rådjur och kronhjortar. Det avfalletlägger man ute i skogen så tas det omhand. Det är inget problem.Man säger att vi på grund av smittorisken skallfrakta avfallet hit och dit, men om det blir mul-och klövsjuka på gården säger man att det skallgrävas ner på gården på grund av smittorisken. Detär lite motsägelsefullt.Jag vädjar till er att ta tag i detta så att denhär småskaligheten kan komma i gång. Det tycker viär absolut nödvändigt.Tack!Harald : tog i sin avslutandefråga upp detaljeringsgraden på det svenskaregelverket jämfört med läget i andra länder. Jagutgår från att frågan avser jordbrukarstödssidan.Sammanfattningsvis kan vi säga att det, när detgäller de generella direktstöden, dvs. arealstöd ochdjurbidrag, nog inte finns anledning att tro att detär någon skillnad i detaljeringsgraden.Sedan kan jag gå över till regionalstöden. ISverige har vi en konstruktion med dels en EU-finansierad del, dels i norra en nationelltfinansierad del. Detta ger förstås anledning att troatt det finns en något högre detaljeringsgrad iSverige.När det gäller den tredje stödformen, miljöstöden,bör man lägga märke till att det svenskamiljöprogrammet är förhållandevis stort i relationtill jordbruken i andra länder. Vidare harrevisorerna vid ett revisionsbesök från kommissionenpekat på att regelverket i är komplext,alltså det regelverk som vi har lämnat in och fåttgodkänt. Å andra sidan framhåller man också att detsjälvfallet är upp till svenska myndigheter attföreslå den typ av miljöprogram som man önskar.Tack!Peter : Herr ordförande! Vi fick en frågafrån om hur vi ställer oss tillförslagen i Björks utredning och även till LRF:ssynpunkter på dessa s.k. ryggsäcksfrågor.Jag skall ta upp detta mycket kort och enkelt. Jagskall nämna tre punkter. Den första är självklar,nämligen att vi har en gemensam europeiskjordbrukspolitik. Vi har en gemensam europeiskmarknad. Detta kräver i huvudsak lika villkor.Annars straffas vi både i förhållande tilljordbrukspolitiken och i förhållande till marknaden.I den principiella frågan har vi inte någon annanuppfattning än Björks utredning och LRF.Punkt två: Vi tycker inte att den nödvändigakompensationen får ske på bekostnad av deexisterande ekonomiska miljöstyrmedlen, utan denmåste ske i andra former.Den tredje punkten, som jag skulle vilja ta upp ochsom är märkligt frånvarande i den här diskussionen,är att vi inte får glömma att det stora långsiktigaproblemet för det svenska jordbrukets lönsamhetfaktiskt är de politiskt beslutade prissänkningarsom har skett . Som flera talare harvisat har priserna på jordbruksprodukterna ståttstilla i nominella kronor .