bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Enligt utskottetkan inte anses inta en sådansärställning som för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna attden bör införlivas i svensk rätt genominkorporering. En inkorporering av barnkonventionenskulle innebära att tolkningsansvaret skulle läggaspå svenska domstolar och myndigheter.Konstitutionsutskottet hänvisar till vadBarnkommittén anfört om att barnkonventioneninnehåller många relativt vaga formuleringar och etticke obetydligt inslag av målsättningsartiklar somsiktar till ett gradvist genomförande och som ärsvåra att direkt tolka av domstolar ellermyndigheter. Utskottet anser att tolkningen avbarnkonventionen bör göras av för atträttigheterna i skall slå igenom påett sätt som ger barnen det bästa skyddet. MotionSo7 (v) yrkande 2 bör således avstyrkas.Lagutskottets yttrandeLagutskottet erinrar om att hänsynen till barnetsintressen har stått i förgrunden i den fortlöpandereformeringen av den svenska familjerätten sompågått . Syftet har varitatt ge barnet en starkare rättslig ställning ochdärvid markera barnets behov och de hänsyn som till barnets bästa. Enligt lagutskottets meningär det angeläget att åtgärder för att förverkligaoch genomföra FN:s konvention om barnets rättigheterkommer till stånd inte bara i samband medlagstiftning på familjerättens område utan också iandra sammanhang. Utskottet har från sinautgångspunkter inga erinringar mot vad som föreslåsi propositionens avsnitt 4 om strategin för attförverkliga FN:s konvention om barnets rättigheter.Lagutskottet delar regeringens bedömning att detinte finns något behov av lagstiftning när detgäller barns rätt att komma till tals idomstolsförfaranden och administrativa förfaranden.Utskottet motsätter sig dock inte en närmare analysav möjligheter att låta barnet kommatill tals i situationer när vårdnadshavarenmotsätter sig det. Enligt utskottets mening kan intenog understrykas angelägenheten av att man också idet fortsatta lagstiftningsarbetet på familjerättensområde, med barnets bästa för ögonen, vidtaråtgärder i syfte att ytterligare förverkligabarnkonventionen.Syftet med European Convention on the Exercise ofChildren´s Rights är att förbättra barns ställning ifamiljerättsprocesser. Konventionen är avsedd attvara ett komplement till ochskall hjälpa länderna att genomföra barnkonventionenpå ett riktigt sätt. Varje land skall i dennationella lagstiftningen välja ut minst tre områdenpå vilka konvention skall varatillämplig.Lagutskottet delar uppfattningen i motion So8 (c)yrkande 1 om att bör ratificeraEuroparådskonventionen om utövande av barnsrättigheter. Utskottet påpekar att det inomJustitiedepartementet - mot bakgrund av hur svenskarättsregler och svensk rättspraxis på familjerättensoch processrättens områden förhåller sig tillkonventionen - pågår överväganden vilkalagstiftningsåtgärder som bör vidtas för attkonventionen skall kunna ratificeras. Utskottetförutsätter att erforderliga lagförslag, eftersedvanligt beredningsförfarande, kan läggas framutan onödig tidsutdräkt och kan i vart fall förnärvarande inte finna skäl till något särskilttillkännagivande från sida. Lagutskottetförordar att socialutskottet avstyrker bifall tillmotionen.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet anser attbarnkonventionen är ett viktigt instrument för attbarns villkor skall förbättras och delar regeringensuppfattning att det är viktigt att ha en strategiför arbetet med att genomföra konventionen iSverige. konstaterar attbarns situation i hög grad kan påverkas av beslutinom utskottets hela beredningsområde, t.ex. genomutformningen av det ekonomiska stödet tillbarnfamiljer, socialförsäkringssystemet samtinvandrar- och invandringspolitiken.Socialförsäkringsutskottet anser sammanfattningsvisatt den av regeringen föreslagna strategin håller ensådan ambitionsnivå och har en sådan bredd att denbör utgöra ett gott verktyg i det viktiga arbetetmed att förverkliga . Utskottettillstyrker propositionen.Socialutskottets bedömningFN:s konvention om barnets rättigheter är ettviktigt instrument för att ta till vara barns ochungdomars rättigheter och intressen. Konventionenriktar uppmärksamheten på barnens situation, denutgör ett riktmärke i den allmänna diskussionen ochden sätter press på beslutsfattare på olika nivåer isamhället. har genom att ratificerabarnkonventionen förpliktat sig att följakonventionens bestämmelser. Staten har därigenomockså åtagit sig att vidta alla lämpliga åtgärderför att genomföra konventionen (artikel 4).Utskottet ställer sig bakom strategin för hurarbetet med att förverkliga iSverige skall gå till. Strategin innehåller en mängdolika typer av åtgärder och berör samhällsinstanserpå alla nivåer. delarsocialförsäkringsutskottets bedömning att denföreslagna strategin har en sådan ambitionsnivå ochen sådan bredd att den bör utgöra ett gott verktyg iarbetet med att förverkliga barnkonventionen.Socialutskottet anser det utomordentligt angelägetatt tillämpas och får genomslag påalla nivåer i samhället. Förutom att den svenskalagstiftningen skall stå i överensstämmelse medartiklarna i konventionen, skall tillämpningen samtde politiska besluten och de administrativaåtgärderna i största möjliga mån ske i konventionensanda och med barnets bästa för ögonen.Utskottet anser att bör bifallapropositionen och godkänna den av regeringenföreslagna strategin för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter i vidhåller, med hänvisning till deskäl som anfört, sininställning att inte börinkorporeras i svensk lagstiftning. anser socialutskottet atttolkningen av bör göras avriksdagen för att rättigheterna i konventionen skallslå igenom på ett sätt som ger barnen det bästaskyddet. Motion So7 (v) yrkande 2 och So380 (v)yrkande 11 delvis avstyrks därför.Strategin för att förverkliga iSverige innebär att konventionen skall vara ettaktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattandeinom som berör barn, att statligtanställda vars arbete har konsekvenser för barn ochungdomar skall erbjudas fortbildning för att stärkasin barnkompetens och sina kunskaper omkonventionen, att barnkonsekvensanalyser skall görasvid statliga beslut som rör barn samt attbarnperspektivet i lämplig omfattning skall finnasmed i utredningsdirektiv. Enligt utskottets meningär motionerna So7 (v) yrkande 4, So8 (c) yrkande 2och So382 (fp) yrkandena 1 och 5 i huvudsaktillgodosedda och avstyrks därför.I motion So7 (v) yrkande 1 begärs ett förtydligandeav när det är olämpligt med ett barnperspektiv. Ipropositionen anges att ett barnperspektiv börfinnas med när statliga utredningsdirektiv utformas.Utskottet delar denna bedömning. Utskottet anser attdet är viktigt att barns och ungdomars intressen iolika utredningar behandlas separat samt att dettydligt beskrivs om och på vilket sätt en utredningsförslag kan få effekter för barn och ungdomar.Motionen avstyrks därmed.När det gäller frågan om en barnbilaga tillbudgetpropositionen delar socialutskottetkonstitutionsutskottets bedömning i betänkandet1997/98:KU27 att särskilda bilagor tillbudgetpropositionen bör undvikas. Redogörelser ochsammanställningar i olika frågor bör i stället görasi form av skrivelser. I nu förevarande sammanhanganför regeringen för övrigt att det är särskiltviktigt att barnperspektivet finns med i detstatliga budgetarbetet. Utskottet anser mot bakgrundav det sagda att motion So8 (c) yrkande 4 böravslås.I motion So309 (mp) yrkande 1 begärs att en särskildbarnenhet skall inrättas inom föratt stärka barnperspektivet. Hur Regeringskanslietsinre organisation skall utformas är inte en frågaför . Utskottet noterar att organisationeninom ses över för att ännubättre kunna tillgodose barnperspektivet. Motionenavstyrks.Utskottet delar bedömningen att de för barn ochungdomar viktigaste besluten fattas på lokal nivå.Kommuner och landsting bör därför bygga upp sy-stemför att bevaka att barns och ungdomars intressenfinns med i beslutsprocessen. Barn- ochungdomsplaner är viktiga instrument när det gälleratt beskriva den långsiktiga barn- ochungdomspolitiken men det är också nödvändigt att setill att planerna följs vid varje enskilt beslut ochatt verksamheterna utvärderas i efterhand för att seom riktlinjerna i planerna förverkligats. Utskottetdelar inställningen i propositionen att det inuläget inte bör införas någon lagstiftning medsyfte att stärka barnperspektivet i den kommunalabeslutsprocessen. Det är emellertid angeläget attpåverka och stödja de kommuner och landsting sominte kommit tillräckligt långt med genomförandet avbarnkonventionen. () har enviktig roll i detta sammanhang. BO har i uppdrag attmedverka till att arbetet med barn- ochungdomsplaner kommer i gång.Utskottet anser att det är av stor vikt att detarbete som pågår för att stärka barns och ungdomarsinflytande i den kommunala beslutsprocessenstimuleras och att de möjligheter som redan finnstas till vara av nämnderna.Barnombudsmannens uppdrag omfattar att rapporteratill regeringen hur arbetet i kommuner och landstingmed att genomföra framskrider.Något tillkännagivande till regeringen med anledningav motionerna So5 (kd) yrkande 6, So6 (s), So7 (v)yrkandena 3 och 9, So8 (c) yrkandena 5 och 6 ochSo380 (v) yrkande 11 delvis bör enligt utskottetsmening inte göras.Socialutskottet delar bedömningen att börratificera om utövande avbarns rättigheter. ser ingenanledning att frångå lagutskottets bedömning att deti vart fall saknas skäl till någotsärskilt tillkännagivande rörande ratificeringenfrån sida. avstyrkerdärmed motion So8 (c) yrkande 1.Slutligen delar socialutskottet regeringens ochlagutskottets bedömning att barnets rätt att kommatill tals i domstolsförfaranden och administrativaförfaranden som rör barnet i stort sett ärtillgodosett i svensk lagstiftning. I den föreslagnastrategin ingår en satsning på fortbildning ombarnkonventionen till statligt anställda vars arbetehar konsekvenser för barn och ungdomar. Regeringenframhåller vikten av att de yrkesgrupper inomrättsväsendet som kommer i kontakt med barn harkunskaper om barn och ett barnperspektiv i sinverksamhet. Utskottet förutsätter att Domstolsverketägnar frågan uppmärksamhet. Utskottet avstyrker meddet sagda motionerna So7 (v) yrkande 17 och So8 (c)yrkande 3.Barn med särskilda behovMotionernaI motion So5 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande till regeringen om ettåtgärdsprogram för att möta den psykiska ohälsan hosbarn (yrkande 3). Motionärerna hänvisar dels tillFolkhälsorapporten , dels till en nyligenpresenterad rapport från i vilkendet bl.a. framgår att anmälningar om barn som farilla ökar. Motionärerna anser mot bakgrund av dessarapporter att regeringen bör presentera ettåtgärdsprogram för att möta problemen som denpsykiska ohälsan hos barn orsakar.I motion So309 av m.fl. (mp)hemställs om ett tillkännagivande om att synliggörabarns behov och miljöer (yrkande 3 delvis). Enstörre andel av de offentliga medlen skall riktastill barn och barns miljöer oavsett den ekonomiskautvecklingen, anförs det. Det bör upprättas ennationell handlingsplan för funktionshindrade somäven tar upp barnens behov, ett nationelltköregister inom sjukvården där barns köande framgårsamt inte-grationsplaner och upprustningsplaner förskolan. De osynliga barnen till föräldrar som intemår bra måste också uppmärksammas, anförmotionärerna.I motion So382 av och () begärs tillkännagivanden om barns ochungdomars utsatta sociala miljöer (yrkande 2), omatt aktualisera barnperspektivet i fritid och skola(yrkande 3) och om att undervisning och hem- ochfritidsmiljöer bör stimulera barn till attsjälvständigt kunna bedöma och kritiskt granskasamhällets skiftande utbud inom kulturens ochnöjeslivets område (yrkande 4). Motionärerna påpekaratt många barn upplever en otrygghet i tillvaron medjäkt och högt tempo, stort våldsvideoutbud, gatuvåldoch grova tillmälen i skolmiljön. För att uppnå engod samhällsutveckling måste man enligt motionärernase till barns och ungdomars behov ur deras egetperspektiv. Hela vuxengenerationen behöver en nyattityd och ett nytt beteende gentemot barn ochungdomar. Enligt motionärerna måste de ungastimuleras att mobilisera en egen bedömningsförmågaoch motståndskraft i det mycket starktkommersialiserade utbudet, inte minst inom tobaks-och alkoholbranschen.I motion So434 av ()yrkas att hos regeringen begär att enparlamentarisk utredning tillsätts om barns ochungdomars aktuella situation sedd ur ett barn- ochungdomsperspektiv. Det är ur en samlad helhetsbildöver barns och ungdomars aktuella behov ochsituation som förståelsen, idéerna och förslagentill långsiktiga åtgärder kan födas, anförmotionären.Sju motioner handlar om misshandel av och sexuellaövergrepp mot barn.I motion So466 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen ger iuppdrag att starta utvecklingsarbete i frågor omövergrepp mot flickebarn (yrkande 4). Enligtmotionärerna utsätts flickor som en gång utsatts försexuella övergrepp ofta för nya övergrepp eftersomde inte lärt sig att ge riktiga signaler eller attvärdera sin egen kropp. Vidare kan missbrukandekvinnor som tvingats prostituera sig överföra ett"felaktigt" sexuellt beteende till sina döttrar.Enligt motionärerna bör därför få iuppdrag att leda ett utvecklingsarbete som går ut påatt flickor som utsatts för sexuella övergrepp ochdöttrar till missbrukande kvinnor skall känna värdetav sin kropp och sin rätt att säga nej.I motion So7 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändringav reglerna i 6 kap. 7 § (yrkande 5).Motionärerna påpekar att lagen tillåter att ungdomarmellan 15 och "frivilligt" utför stripteaseoch liknande aktiviteter på sexklubbar. Enligtmotionärerna bör nämnda paragraf ändras så att dessabarn får samma skydd som yngre barn mot attutnyttjas för posering och framställning avpornografiskt material. I motionen yrkas vidare attriksdagen hos regeringen begär att Socialstyrelsenfår i uppdrag att utarbeta riktlinjer fördödsfallsundersökningar (yrkande 6). Enligtmotionärerna bör riktlinjerna avse alla fall där ettbarn dött och där barnmisshandel misstänks. Syftetär att undersökningarna skall ge mer kunskap och attupprepad barnmisshandel i familjen därigenom skallkunna förhindras.I motion So5 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande av vad i motionen anförts ombarnmisshandel (yrkande 1). Enligt uppgifter frånBris är det endast två av tio vuxna som reagerar ochhandlar när ett barn i deras närhet utsätts förmisshandel. Motionärerna anser att den kommandeutredningen om barnmisshandel bör ha som enprioriterad uppgift att närmare analysera hur decivila krafterna skall stimuleras i arbetet för attförebygga och uppmärksamma när barn far illa.I motion So348 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om enaktionsplan för att bekämpa barnsexhandel ochbarnprostitution (yrkande 1). Enligt motionärenskall aktionsplanen i realistiska och konkretatermer beskriva vilka åtgärder som skall vidtas föratt bekämpa dessa företeelser. I motionen begärsvidare tillkännagivanden om vad i motionen anförtsom att barn som utsatts för sexualbrott skall fåpsykologhjälp och vård tillsammans medvårdnadshavaren efter förövandet(yrkande 2). Enligt motionären önskar mångaföräldrar att de fått behålla kontakten medsocialtjänst och andra hjälpinsatser under en längretid eftersom många av problemen inte uppkommerförrän när barnet kommer upp i tonåroch pubertet. Motionären hemställer vidare om etttillkännagivande om resurser för förebyggandeverksamheter där utsatta kan få hjälp att bearbetasina traumatiska upplevelser (yrkande 3). Kvinnoroch män som är förövare har oftast själva blivitutsatta för fysiska, psykiska eller sexuellakränkningar som barn, anförs det i motionen.Slutligen begär motionären att regeringen skall gestill känna vad i motionen anförts om att olikapersonalkategorier bör få kontinuerlig utbildningför att öka kunskaperna om hur barn som blivitutsatta för sexuella övergrepp och deras föräldrarreagerar (yrkande 4). Motionärerna anför attförhållandevis få anmälningar om sexuella övergreppkommer från dagis, fritids och skolan.I motion Ju905 av () yrkas etttillkännagivande om att regeringen bör ge förslagtill åtgärder så att anmälningsplikten skall fungeranär det gäller barn som far illa (yrkande 3). Imotionen begärs vidare ett tillkännagivande om attden personal som har att göra med barn i svårasituationer bör utbildas för uppgiften (yrkande 4).Motionären betonar vikten av kunskaper inomrättsväsendet och andra instanser om hurbrottsberättelser från barn skall tolkas ochhanteras och om hur barn som är offer för sexuellaövergrepp skall bemötas och omhändertas. Enligtmotionärerna bör personal vid barnavårdscentralernaså fort som möjligt få ökad utbildning i hur manundersöker och upptäcker barn som misshandlasinklusive utsätts för incest. De måste också kunnauppmärksamma symptom på psykiska problem hos bådebarnen och föräldrarna. Motionären begär slutligenett tillkännagivande om att landstingen börrekommenderas att tillsätta barnombudsmän påregional nivå (yrkande 5).I motion So8 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omvåld mot barn (yrkande 7). Motionärerna anser attdet är angeläget att öka forskningsinsatserna ochatt göra en samlad analys och gemensamma insatserför att hjälpa utsatta barn. Det är också nödvändigtatt alla som arbetar med och kommer i kontakt medbarn får goda kunskaper såväl om hur man upptäckeratt ett barn far illa som om anmälningsskyldigheten.Detta måste ingå i både grundutbildning ochfortbildning, sägs det i motionen.I motion So309 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om att förstärka barnens rätt i samhället(yrkande 2). Enligt motionärerna har varje barn rättatt leva i ett samhälle där kränkningar av barn inteaccepteras i någon form. Barn skall inte utsättasför sexuell exploatering eller riskera att utnyttjassexuellt genom t.ex. striptease och prostitution.Ungdomar i åldern skall ha samma skydd somyngre barn mot att utnyttjas för posering ochframställning av pornografiskt material, anförs det.Utnyttjande och exploatering av barn i reklam måstekontrolleras. Motionärerna anser vidare attriktlinjer skyndsamt måste utarbetas för attundersöka de dödsfall som inträffat och där manmisstänker barnmisshandel.I tre motioner begärs att en utredning skall få iuppgift att analysera situationen för särskiltutsatta barn och att ange förslag till en strategiför hur arbetet i skall bedrivas för att gedessa barn en mer gynnsam utveckling. I motion So240av m.fl. (v) yrkas att hosregeringen begär att den planerade utredningen ombarnmisshandel ges direktiv i enlighet härmed. Imotionerna So303 av m.fl. (kd) ochSo273 av () anförs attsärskilda utredningar med detta uppdrag börtillsättas.I motion So285 av m.fl. (v) yrkasatt hos regeringen begär att den planeradeutredningen om barnmisshandel även skall behandlasituationen för barn till missbrukare.Sex motioner rör barn till missbrukare.I motion So258 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden om barn i missbrukarfamiljer(yrkande 9) och om behovet av stöd till barn tillmissbrukare (yrkande 10). Enligt motionärerna måstelandsting och kommuner bedriva en aktiv, uppsökandeverksamhet och ge särskilt stöd till barn tillmissbrukare. Alla insatser för barn i en utsattsituation måste vara avgiftsfria, anförs det.Motionärerna anser vidare att relevant utbildningbehövs för att arbeta med dessa utsatta barn. En välbeprövad metod för att hjälpa barn till missbrukareär enligt motionärerna CAPT, Children are peopletoo. Metoden bygger på att barnen får träffa andrabarn i samma situation och under ledning lära sigatt prata, visa känslor och kanske börja lita påandra människor.I motion So449 av () begärs etttillkännagivande om nödvändigheten av extra resurseri kommunerna för att rehabiliterande verksamhetriktad till barn till alkoholmissbrukande föräldrarskall genomföras. Behandlingsforskning måsteprioriteras och missbruksvård, socialtjänst,psykiatri, skola m.fl. måste i samverkan utvecklaeffektiva behandlingsprogram som kan förhindra attbarnen själva hamnar i en missbrukarsituation,anförs det.Även i motion So459 av () begärsett tillkännagivande till regeringen om särskildaåtgärder för barn från familjer med missbruksproblem(yrkande 6).I motion So8 (c) begärs ett tillkännagivande ombehovet av stöd till frivillig-organisationerna föratt hjälpa barn till föräldrar med missbruksproblemoch med psykisk ohälsa (yrkande 8). Motionärernaanser att frivilligorganisationernas roll behöverstärkas. Vidare bör kunskaps- och erfarenhetsutbytetliksom metoderna i behandlingsarbetet utvecklas,sägs det i motionen.I motion So306 av m.fl. (mp) yrkas attregeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om behovet av resurser till anhöriga tillmissbrukare (yrkande 21). Motionärerna betonarvikten av att det finns beredskap att upptäcka ochta hand om barnen i familjer med missbruksproblem.I motion So353 av och ()begärs ett tillkännagivande om att någon form avgodmanskap för barn till missbrukande föräldrarskyndsamt bör utredas och inrättas inomsocialtjänsten. Enligt motionärerna vore detvärdefullt, som ett komplement till andra åtgärder,om vuxna tog ansvar för att skydda och hjälpa barntill missbrukare genom något slags godmanskap.Exempelvis kan hemtjänstpersonal gå in och hjälpatill, såsom sker i särskilda boendeformer och hosäldre personer som inte heller kan klara sig själva,anförs det i motionen.Barn vars föräldrar är intagna ikriminalvårdsanstalt berörs i tre motioner.I motion So7 (v) begärs ett tillkännagivande om vadi motionen anförts om barnanpassade besöksrum påkriminalvårdsanstalterna (yrkande 7). Motionärernaframhåller att barn behöver båda sina föräldrar ochatt en människa som begår brott inte behöver varadiskvalificerad som förälder. Enligt motionärernabör samtliga kriminalvårdsanstalter inrättabesöksavdelningar som är utformade för barnbesök.I motion So5 (kd) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om situationen för barn vars föräldrarvistas i fängelse (yrkande 2). Enligt motionärernaär de åtgärder som vidtagits för att förbättrasituationen för dessa barn, t.ex. attbesökslägenheter och barnanpassade besöksrum harinrättats vid några kriminalvårdsanstalter, intetillräckliga. Motionärerna hänvisar till vad somanfördes i motion 1996/97:Ju506 om barnkonventionensintentioner för barn vars föräldrar vistas påanstalt, behovet av anpassning av anstalterna,barnpsykologisk expertis m.m.I motion Ju509 av m.fl. (kd, s, m, v,c, fp, mp) begärs ett tillkännagivande om attbarnpsykologisk expertis måste få medverka dåsocialförvaltningen fattar beslut om barnensbehandling när en förälder tas in på anstalt(yrkande 4). Enligt motionärerna fattarsocialsekreterarna oftast beslut omfosterhemsplacering utan att höra barnpsykolog medkunskaper om barnets behov och utveckling. Imotionen begärs även ett tillkännagivande tillregeringen om att föräldrar och barn bör få stöd ochhjälp efter frigivandet från anstalten så attförutsättningar för en normal livssituation kanskapas (yrkande 6). För samhället är det en godinvestering att satsa på familjen, inte att splittraden, anförs det.Fyra motioner handlar om barn med doldafunktionsstörningar, t.ex. ADHD/DAMP.I motion So376 av m.fl. (kd) yrkasatt hos regeringen begär förslag till ennationell handlingsplan för att öka stödet till barnmed dolda funktionsnedsättningar såsom DAMP, dyslexioch närliggande diagnoser (yrkande 2). Motionärernaefterlyser ett ökat samarbete mellan ansvarigahuvudmän, t.ex. mellan hälso- och sjukvården ochskola/förskola, för att bl.a. ge barn och föräldrarbättre tillgång till stöd, utredning ochexpertkunskap.I motion So243 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om att ett samlatåtgärdsprogram bör utarbetas för funktionsstörningenADHD/DAMP.