bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Den ökade spridningen av massförstörelsevapenoch den i vissa fall bristande kontrollen över dem ger i detta sammanhangockså anledning till oro.Förmågan att möta sådana angrepp måste också kunna anpassas efter detsäkerhetspolitiska läget genom variationer i beredskap och förmåga attomforma Försvarsmakten med hänsyn till de militära hot som kan uppkomma.Enligt regeringen måste det finnas en grundberedskap med förmåga tillunderrättelsetjänst och ledningvisst luftförsvar mot fjärrstridsmedel, bl.a. kryssningsrobotarskadeavhjälpande förmåga mot insatser av sådanaviss bevakning och skydd mot sabotageförmåga att möta mycket begränsade luftlandsättningarförmåga att övervaka territoriet och förmåga att avvisa kränkningar motdetta.Försvarsmakten skall ha förmåga att höja beredskapen för att möta de hotmot territoriella integritet som kan uppstå redan i närtid.Beredskap skall också finnas för att möta sådana hot som kan riktas motlandet i syfte att utöva påtryckning. Beredskapsökningarna skall kunnasäkerställa att fortsatta beredskapshöjningar och beslut omanpassningsåtgärder kan genomföras i tid.Regeringen anser att det skall finnas förmåga att skydda känslig civil ochmilitär infrastruktur i storstadsområdena. Vidare skall civilanyckelresurser och militära basområden kunna skyddas.Resurser och förberedelser skall på kort sikt, enstaka år, möjliggöra enhöjning av förmågan att möta angrepp med fjärrstridsmedel och begränsademilitära aktioner till sjöss. Sådana resurser och förberedelser skall ocksåskapa förmåga att verka med sammansatta förband mot luftburna insatsstyrkor.Resurser och förberedelser skall vidare finnas för att på medellång sikt,, ytterligare medge en väsentlig höjning av de angivnaförmågorna.På lång sikt, , finns behov av förmåga att kunna möta meromfattande militära operationer mot Sverige.MotionernaModerata samlingspartiet anför i sin partimotion Fö6 (m) av m.fl. att det är viktigt att de operativa förmågorna och kraven på beredskap ivid bemärkelse utformas på ett ändamålsenligt sätt och att de går attomforma till målsättningar och därmed blir mätbara. Motionärerna håller medregeringen i fråga om behovet att förändra de operativa förmågorna.Förändringen bör då tillföra ett ökat värde och förbättra sammanhangetmellan förmågor, målsättningar och mätbarhet. Enligt motionärerna utgörregeringens förslag inte någon nämnvärd förbättring i detta avseende. Detbör ankomma på regeringen att i samverkan med Försvarsmakten åstadkomma ettbättre genomarbetat förslag (yrkande 13). bör därför avslåregeringens förslag i fråga om operativa förmågor (yrkande 12).I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl.poängteras att måste ha en ständig beredskap för att kunna möta ochavvisa såväl kränkningar av territoriella integritet som sådanabegränsade hot som kan riktas mot landet i syfte att utöva påtryckningar påoss. Enligt motionärerna bör därför förmågan att hävda svensk territoriellintegritet ha följande lydelse:"alltid kunna upptäcka och ingripa mot varje form av kränkning avterritoriet. Förmågan skall, särskilt i , snabbt kunna ökasi anslutning till akuta kriser." (yrkande 7).I sexpartimotionen Fö14 med () som första namn hävdas attden svenska Försvarsmakten och kan bli betydande aktörer ikampen mot gömda minor i fattiga och krigshärjade länder. Enligtmotionärerna har det dock saknats både ekonomiska resurser och entillräcklig vilja att omprioritera till fördel för minröjning.Motionärerna anser att det finns en stark politisk vilja att utöka densvenska minröjningsförmågan. Försvarsmakten sägs också ha föreslagit hurminröjningsförmågan skulle kunna ökas och 1999. Det skullekosta per år.Statens räddningsverk sägs planera för att bygga upp en omfattandeminröjningskapacitet, vilket motionärerna välkomnar. Verket hemställde ijanuari 1999 om att få omfördela ur budget föratt på bästa sätt utöka sin minröjningsförmåga. Motionärerna förutsätteratt denna hemställan bifalls av regeringen och att ocksåfortsättningsvis ges stöd i sin strävan att bli en betydande svenskminröjningsaktör.Som följd av det anförda föreslår motionärerna attregeringen antingen öronmärker avFörsvarsmaktens budget till minröjningsverksamhet, eller mer i detaljreglerar vad Försvarsmakten skall göra för att utöka den svenskaminröjningskapaciteten (yrkande 1)som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom vikten av att ges stöd i sin strävan att bli enbetydande svensk minröjningsaktör (yrkande 2).Med ett i stora delar likartat resonemang förordar ikommittémotion Fö8 (v) av m.fl. att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att iförsvarsbudgeten öka anslaget till minröjning från nuvarande 70 miljonerkronor till 200 miljoner (yrkande 2).UtskottetUtskottet delar regeringens uppfattning att grunden för det militäraförsvaret är förmågan till väpnad strid. Försvarsmakten skall kunnaförsvara Sverige.I framtiden kommer det att bli allt viktigare att kunna hantera helaskalan av väpnade hot och angrepp med enklare vapensystem till etthögteknologiskt krig med resurser som från långa avstånd kan slå ut vitalasamhällsfunktioner och militära enheter.Riksdagen beslutade (bet. 1998/99:FöU1 s. 45 f., rskr. 1998/99:74) hösten1998 att Försvarsmakten skall ha vissa definierade operativa förmågor ianslutning till de fem huvuduppgifterna för Försvarsmakten, nämligen att:kunna försvara landet mot väpnat angrepp,kunna hävda vår territoriella integritet,kunna genomföra internationella insatser,kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred,kunna genomföra anpassning till förändrade krav och förutsättningar.Syftet med de operativa förmågorna är att de skall kunna tas tillutgångspunkt för krav på olika typer av förband eller försvarsfunktioner.Förmågorna skall också kunna användas som en referens vid återrapporteringav genomförd verksamhet och upprätthållen beredskap. Det är viktigt att deoperativa förmågorna är tydliga för att de skall kunna fylla sin uppgift istyr- och uppföljningssammanhang.Regeringen föreslår nu i propositionen att 16 skilda operativa förmågorskall ersätta dem som beslutade om . Förslaget idenna del grundas på Försvarsberedningens rapport (Ds 1999:2 s. 163-166).I partimotion Fö6 (m) av m.fl. kritiseras regeringen för att deföreslagna operativa förmågorna inte nämnvärt tillför något nytt. Ettbättre och mer genomarbetat förslag efterlyses.Kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl. föreslår en ändring när detgäller förmågan att hävda den territoriella integriteten.Utskottet har erfarit att Försvarsmakten kommer att föreslå regeringenvissa preciseringar av de operativa förmågorna.Eftersom de operativa förmågorna skall användas för styrning ochuppföljning är det enligt utskottet naturligt med skilda förslag om ändradeformuleringar. Utskottet anser emellertid att de politiska värderingar ochställningstaganden som gjorts i Försvarsberedningen leder fram tillde nu aktuella formuleringarna. Visar tillämpningen eller ändradeförutsättningar på behov av förändringar får regeringen återkomma tillriksdagen med förslag. Utskottet anser därmed sammanfattningsvis attriksdagen skallgodkänna regeringens förslag i fråga om operativa förmågor för det militäraförsvaret,avslå motionerna Fö6 (m) yrkandena 12 och 13 samt Fö9 (kd) yrkande 7.I sexpartimotion Fö14 med () som första namn förordas i tvåyrkanden dels att ökade resurser avsätts för minröjningsverksamhet iFörsvarsmaktens budget, dels att stöds att bli enbetydande svensk minröjningsaktör. I kommittémotion Fö8 (v) av BeritJóhannesson m.fl. förordas också ökade resurser för minröjning.Utskottet har haft anledning att behandla frågor medanknytning till de utomordentligt svåra problemen med gömda personminor ifattiga och krigshärjade länder. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt det finns en politisk vilja att utöka den svenska minröjningsförmågan.Den kommer också till uttryck i den föreliggande propositionen (prop. 1998/99:74). Sålunda föreslår regeringen (s. 101) att Försvarsmakten skall haoperativ förmåga att kunna medverka i global fredsfrämjande och humanitärverksamhet med bl.a. minröjningskapacitet samt att minröjningsförmågan börutvecklas ytterligare (s. 114).Regeringen har gett Försvarsmakten tydliga direktiv i denna fråga, vilketockså motionärerna påpekar. Regeringen styr verksamheten genom att ange måloch förmåga. Utskottet har erfarit att regeringen inte funnit detnödvändigt att ge detaljerade anvisningar om finansiering. Utskottet göringen annan bedömning.Utskottet har vidare erfarit att regeringen på tilläggsbudget för (prop. 1998/99:100 s. 93) föreslagit att beslutar omfördela 5miljoner kronor för att möjliggöra ytterligare satsningar påminröjningskapacitet vid . Om det finns behov avytterligare åtgärder på detta område avser regeringen att återkomma tillriksdagen.Mot bakgrund av det anförda ser utskottet för dagen inte anledning attföreslå några åtgärder i frågan. Följaktligen bör motion Fö14 (mp m.fl.) yrkandena 1 och 2 samt kommittémotion Fö8 (v) yrkande 2 intebifallas av riksdagen.Krigsorganisationens utvecklingRegeringenRegeringens förslag och bedömningRegeringen föreslår att Försvarsmakten skall utvecklas till eninsatsorganisation som kan lösa de uppgifter som beslutar.Insatsorganisationen skall bestå främst av krigsförband och dimensionerasför att försvara landet mot väpnade angrepp, för att hävda territoriellintegritet samt för att kunna delta i internationell verksamhet.För att säkerställa möjligheten till anpassning skall Försvarsmaktenorganiseras så att den kan växa eller i övrigtförändras med hänsyn till den militärstrategiska utvecklingen i närområdet.Kompetenser skall finnas som omfattar samtliga de operativa förmågor somerfordras för att i ett längre perspektiv kunna möta andra former avväpnade angrepp.Regeringen bedömer att möjligheterna för samverkan medFörsvarsmakten och utnyttjande av Försvarsmaktens resurser måste förbättras, liksom samordningen av ledningsresurserna.Regeringen hemställer att godkänner regeringens förslag tillutveckling av Försvarsmaktens krigsorganisation.Regeringen anför att det med hänsyn till det förändrade omvärldsläget finnsskäl att det närmaste decenniet anpassa ambitionen för totalförsvaretsförmåga att möta väpnat angrepp till mer begränsade fall . Detmilitära försvaret måste dock kunna anpassas till nya typer av angreppshotsom kan uppstå på lång sikt.Regeringen anser vidare, av samma skäl samt med hänsyn till den nyaorganisationens förändrade behov, att materielanskaffningen kan reduceras.En fortsatt utveckling och materielförnyelse kommer, trots begränsningarnai invasionsförsvaret, ändå att erfordras. Den behövs för de internationellainsatserna, för att vi skall kunna följa med i den militärtekniskautvecklingen och för den framtida handlingsfriheten.Regeringen ser behov av förbättringar i samverkan och samutnyttjande avKustbevakningens och Försvarsmaktens resurser. Regeringen kommer därför attuppdra åt de båda myndigheterna att föreslå förändringar.Långsiktig inriktningRegeringen anför att redan gjorda åtaganden i försvarsplaneringen begränsarmöjligheterna för snabba förändringar. En omedelbar omställning skullesålunda medföra svåra konsekvenser. Övergången till en ny organisation avdet militära försvaret bör därför omfatta den resterande tiden avinnevarande försvarsbeslutsperiod. Uppbyggnaden av nya krigsförband iinsatsorganisationen kan dock ta längre tid.Den förändrade Försvarsmakten skall, enligt regeringen, organiseras med enkärna som har förmåga att lösa de uppgifter som beslutar. Kärnanskall bestå av högt prioriterade krigsförband, en s.k. insatsorganisation,och de kompetenser som tillgodoser förmågan att redan i grundberedskap lösaprioriterade försvarsuppgifter. Krigsförbanden i insatsorganisationenbestår inledningsvis av kvalificerade enheter som finns i dagenskrigsorganisation, t.ex. mekaniserade brigader, JAS 39-förband, demodernaste fartygsförbanden m.m. Därutöver måste det finnas kompetenser förtillkommande uppgifter, t.ex. beredskapshöjningar eller förändringar somställer krav på nya operativa förmågor.Regeringen anser det viktigast att upprätthålla och utveckla denpersonella kompetensen. Dessutom krävs utvecklings- ochproduktionskompetens inom industrin, liksom en bred forskning. Den nämndakärnan utgör grund för den långsiktiga anpassningsförmågan.För att utforma den framtida insatsorganisationen avser regeringentillämpa en modell som i olika steg beskriver behovet av operativ förmågaoch vilka krigsförband som erfordras för att lösa uppgifterna.Regeringen har uppdragit åt Försvarsmakten att redovisa förslag till vilkakrigsförband som insatsorganisationen bör innehålla, vilka kompetenser sombehövs för den långsiktiga anpassningsförmågan, vilka ytterligareberedskapssänkningar som kan ske samt hur grundorganisationen bördimensioneras.Regeringen anser att beredskapssänkningar även bör kunna omfatta förslagtill vakantsättning av vissa förband. Regeringen antyder avsikten att fattabeslut om beredskapssänkningar och vakantsättning av vissa förband i juni1999. Regeringen anser sig ha fått denna möjlighet genom beslutvåren om ändringen av målet för Försvarsmaktens beredskap (prop. 1997/98:84, bet. 1997/98:FöU11, rskr. 1997/98:268). avserregeringen förelägga förslag om när krigsförband kan utgå ur dennuvarande krigsorganisationen.De i insatsorganisationen ingående förbanden bör enligt regeringenorganiseras som krigsförband och ges en komplett utbildning som svarar motuppgifterna. Dessa förband skall kunna upprätthålla aktuell beredskap, haförmåga att upprätthålla territoriell integritet och kunna lösa deinternationella uppgifterna. Antalet krigsförband i insatsorganisationenbör begränsas jämfört med dagens organisation.De krigsförbandstyper som enbart har till uppgift att möta en störreinvasion skall utgå eller begränsas till ett sådant antal att kompetensenkan bevaras. Försvarsmaktens organisation skall vid behov, och som längstinom , kunna höja beredskapen för att var som helst i landet kunnamöta de begränsade väpnade angrepp som trots allt kan insättas i rådandeomvärlds-läge.Insatsorganisationens krigsförband skall efter en veckasmobiliseringsförberedelser kunna genomföra mobilisering . Deinternationella insatserna kräver andra beredskapstider.För att säkerställa möjligheterna till anpassning skallinsatsorganisationen utformas så att den kan växaeller i övrigt anpassas till den militärstrategiska utvecklingen inärområdet.Regeringen anser att tillväxt skall ske genom att befintliga krigsförbandökar i storlek, genom ny eller kompletterad utbildning, genom förtätningmed kvalificerad förrådsställd eller nyanskaffad materiel samt genom attnya krigsförband tillkommer.Regeringen bedömer det vara tveksamt att från grunden skapa störrekrigsförband . Detta bör heller inte vara en planeringsgrund. Enhög personell kompetens, god materiell kvalitet, tillräckligproduktionskapacitet i grundorganisationen och hög ledningsförmåga utgörtillsammans med en försvarsmaterielförsörjning grunden för tillväxtförmågan. Den i insatsorgani-sationen utbildade värnpliktiga personalen bör, enligtregeringen, kvarstå för att utgöra en grund för såvältillväxtförmågan som för territorialförsvaret.Om den militärpolitiska situationen ytterligare förbättras skall detmilitära försvaret kunna dimensioneras för en minskad resurstilldelning ochsänkt grundberedskap. Vid en sådan anpassning mot lägre försvarsförmågaskall de för tillväxten av försvarsförmågan nödvändiga kompetensernabevaras.Insatsorganisationen skall på lång sikt kunna ges förmåga att kunna mötaett mer omfattande väpnat angrepp som berör landet. Detta förutsätter enförsvarsplanering som på ett betryggande sätt identifierar gränssättanderesurser och kontinuerligt analyserar omvärldsutvecklingen. Vidare skallFörsvarsmaktens operativa förmågor fortlöpande värderas.Framtidens konflikter ställer även nya krav på ledningsförmågan.Regeringen kommer därför att ge Försvarsmakten och Överstyrelsen för civilberedskap i uppdrag att se över ledningsorganisationen.Stridskrafterna skall ha förmåga att uppträda i flexiblakrigsförbandsstrukturer, organiserade efter situationens behov. De skallenligt regeringen ha hög taktisk och operativ rörlighet för att kunna förastrid över stort djup. Insatser skall kunna genomföras i samordnadeoperationer med alla typer av stridskrafter.Territorialförsvaret skall enligt regeringen bestå av behovssammansattakrigsförband med förmåga att skydda befolkningen och infrastrukturen. Detskall också kunna stödja de operativa krigsförbanden på svenskt territorium. De skall kunna lösa uppgifter med varierande krav på eldkraft, rörlighetoch skydd. Ett ökat behov av krigsförband för strid i tätbebyggda områdenskall kunna tillgodoses. Hemvärnet ingår i territorialförsvaret och får enallt större betydelse. Hemvärnets uppgifter kommer sålunda att vidgas ochbehovet av tillförsel av modern materiel att öka. Utbildningsmetoder ochsamträning i krigsförband måste utvecklas för att hemvärnet skall kunnaanpassas, såväl vad avser uppgifter som volym, till behoven av operativaförmågor.Civila resurser bör i högre grad utnyttjas för t.ex.förnödenhetsförsörjning. Skyddet mot verkningarna av nukleära, biologiskaoch kemiska stridsmedel samt mot informationskrigföring skallvidareutvecklas.Inriktning för de närmaste årenRegeringen anför att den framtida insatsorganisationen kommer att varamindre än dagens krigsorganisation. Den skall svara mot de höga krav somkommer att ställas både i det korta och det långa perspektivet. Det ärdärför av stor vikt att rätt kompetenser bevaras i de närtidaförändringarna. Regeringen pekar särskilt på vikten att fullfölja detinternationella materielsamarbetet.Regeringen anför vidare att Försvarsmaktens uppgifter i de olika tidsper-spektiven måste analyseras i förhållande till redan beslutadeberedskapssänkningar, aktuellt omvärldsläge och den föreslagna inriktningen. Den operativa planeringen och beredskapen måste förändras för att svaramot den föreslagna inriktningen. Regeringen anser att det finns möjlighetertill ytterligare beredskapssänkningar för sjö- och luftstridskrafterna.Regeringen kan besluta om sådana beredskapssänkningar inom ramen för detnämnda riksdagsbeslutet om ändring av målet för Försvarsmaktensberedskap.Regeringen framhåller behov av ökad satsning på internationellfredsfrämjande verksamhet. Så snart det är möjligt bör den samlade förmågantill internationell verksamhet med totalförsvarsresurser stärkas.Inriktning för fortsatt materielanskaffningRegeringen anmäler att Försvarsmakten kommer att redovisa engenomarbetad materielplan som skall utgå från den nya inriktningen för detmilitära försvaret och de ekonomiska ramar som har beslutat.Regeringen avser att i budgetpropositionen för redovisainnehållet i denna materielplan och vilka materielobjekt som bör styras meds.k. objektramar.Regeringen anför att det i löpande materielkontrakt finns betydande beloppbundna i redan gjorda materielbeställningar. Försvarsmakten skall somutgångspunkt för materielplanen utgå från följande inriktning.Samtliga planerade och pågående materielbeställningar skall omprövas motbakgrund av den nya organisationen, gällande ekonomiska förutsättningar,krav på internationellt samarbete, exportstödjande verksamhet och behovetatt bevara prioriterad kompetens inom landet.Leveranstakten av materiel i nu liggande beställningar bör omprövas föratt kunna frigöra medel i närtid.MotionernaEnligt Moderata samlingspartiets partimotion Fö6 (m) av m.fl.måste försvaret inriktas mot hög flexibilitet och allsidighet. Denerforderliga insatsorganisationen kan vara relativt liten, somberedskapen - men också förmågan - paradoxalt måste vara högre än i dag.Detta sägs särskilt gälla för markstridskrafterna.Dessutom erfordras ett territorialförsvar och en kompetensorganisation.Den senare sägs utgöra grund för att stärka och/eller förändra försvaretnär omvärldsförutsättningarna så kräver.Ur insatsorganisationen hämtas styrkor som helst direkt kan användas vidinternationella insatser. Målet bör vara att inga förband skräddarsys förinternationella uppgifter utan att alla är en del av det reguljäraförsvaret. Hela försvaret bör, om än i olika takt, ges förmåga tillsamverkan (interoperabilitet).Motionärerna anser att dagens arméorganisation bör omprövas från ettmobiliserande invasionsförsvars till en insats- och kompetensorganisation.I stället för en relativt stor men kvalitetsmässigt begränsad armé bör ettrenodlat kvalitetskoncept väljas. Ett av de alternativ som åtminstone börprövas är att omorganisera armén i riktning mot mindre men mer aktivaförband, t.ex. i bataljonsstridsgrupper, kompletterade med förberedelserför ett större antal brigader. En utgångspunkt är att levererad ochbeställd materiel räcker till cirka nio i huvudsak mekaniserade brigader.Vidare anser motionärerna att dagens organisation av flygstridskrafternai tolv divisioner bör omprövas. Divisionskonceptet bör göras om genom attantingen organisera ett antal reservdivisioner eller genom att integrera re- servenheter i den aktiva insatsorganisationen. En möjlighet som därvidbör prövas är att den mindre insatsorganisationen försörjs med relativtunga flygförare som senare kan krigsplaceras som reservförare med årligtjänstgöringsskyldighet. På så sätt skapas utrymme för en långsammareleveranstakt av Gripensystemet vars utveckling bör fokuseras på beväpningoch annan utrustning för förbanden.Motionärerna menar att de nuvarande stridskrafterna till storadelar redan är anpassade till konceptet med en insats- respektivekompetensorganisation. Marinens fartyg och amfibieförband - som ärkonstruerade för flexibelt utnyttjande vilket ger stora möjligheter till ensituationsanpassad förbandssammansättning - svarar också väl upp motuppgifter som övervakning, sjöräddning och understöd vid miljökatastrofer.Nya stridsfartyg bör efterhand tillföras som ersättning. Uthållighet ochförmåga att klara många och olika uppgifter bör ges företräde vid denframtida förbandsutvecklingen.Med utgångspunkt i det anförda föreslår motionärernadels att avslår regeringens förslag till utveckling av Försvars-maktens krigsorganisation (yrkande 14),dels att som sin mening ger regeringen till känna vad som imotionen anförts om försvarspolitikens inriktning och krigsorganisationensutveckling (yrkande 10 i denna del).I samma motion noteras att regeringen kan komma att fatta beslut omvakantsättning av vissa krigsförband. Enligt motionärerna ankommer det påriksdagen att fatta sådana beslut, varför regeringen bör återkomma medeventuella förslag (yrkande 15).Folkpartiet står fast vid den i samband med försvarsbeslutformulerade inriktningen mot ett "smalare men vassare" militärt försvar. Ipartimotion Fö7 (fp) av m.fl. anförs att behovet av tekniskförnyelse med sikte på ökad rörlighet och insatsförmåga snarare har ökat.Det gäller också för förmågan att delta i internationella insatser. Enligtmotionärerna finns det anledning att överväga om brigadorganisationen ärden mest ändamålsenliga. Olika mindre enheter, vilka kan kombinerasberoende på uppdragets utformning, sägs med all sannolikhet komma att blihuvudinriktningen framöver. Motionärerna framhåller vidare att även omdimensioneringen sex brigader kan vara rimlig för det framtida försvaret såkan formuleringen därför lätt leda fel när det gäller utformningen. Det ärangeläget att omstruktureringen påskyndas. Vad som i motionen anförts ominriktning av För- svarsmakten bör som sin mening ge regeringentill känna (yrkande 5).I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl. framförsyrkanden med anknytning till krigsorganisationen.Utvecklingen inom informations- och ledningsområdena samt inom vapen- ochammunitionsområdena går snabbt och det sägs därför vara viktigt att vikontinuerligt inhämtar kunskap.