bet · GM01BoU11 · 1999-06-03 00:00:00 — - ordet är ditt!Bengt-Ola : Sätt upp mig på listan efterReepalu!Ordföranden: Då är det : Jag har en fråga till IlmarReepalu som kanske också kan fundera på. Dunämnde i ditt anförande att man ändrade på reglerna1992. Man likställde de allmännyttiga bolagen med deprivata. Då undrar jag över något. De bidrag sominnan 1992 riktades till de allmännyttiga bolagenvar ju bättre än de som kommit sedan. är det välså att det här allmänna försäljningsstoppet somkommer i högre grad rör bostäder som är byggda efter1992? Därför borde väl staten ha ett större intresseav dem. Har ni någon uppfattning om hur stortförsäljningstryck det är på bostäder som är byggdaföre jämfört med dem som är byggda ?Ilmar Reepalu: Jag tror inte att man kan dra gränsenpå det sättet. De bekymmer som man har i ,och andra kommuner som har detta gälleri väldigt stor utsträckning bostäder byggda före1992. Det handlar väldigt mycket ombefolkningsminskning och vikande arbetsmarknad.Ordföranden: Då går vi vidare till ,eller vill du också vänta ? Det går bra, manbehöver inte.Ulf : Det var ju den här frågan jag hade omEuropakonventionen när det gäller demokratioch självbestämmande. Det vore intressant att höra.I det här fallet handlar det om syn på demokratifrågorna ikommunerna. Gör man inte en begränsning här? Men jagväntar gärna.Ordföranden: vi inte vänta med den biten? Viförsöker klara av frågorna till Kommunförbundetförst. Då är det tur.Carina : Jag har kanske en lite abstrakt frågatill . Jag undrar om han har något att säga omdetta: pratade jag med ,som ju är finansborgarråd i ochmoderat. Han sade att hur vi än fattar beslut iriksdagen i den här frågan kommer man frånStockholms kommun att göra allt för att gå runt det.Jag undrar bara om som ordförande förKommunförbundet har någon kommentar till ett sådantsätt att se på den demokratiska processen.Ilmar Reepalu: Jag kan säga att jag själv har varitmed om liknande saker i min hemkommun när enmajoritet, som då höll på att lämna över till enannan majoritet, ville använda den kvardröjanderätten för att sälja ut allmännyttan. Nuförhindrades det genom att ett mindre parti hoppadeav i den situationen. sätt attargumentera får han faktiskt stå för själv. Men jagkan ju konstatera att det lagförslag som finns ipropositionen inte förhindrar någon att sälja ettenda hus. Det förhindrar bara att man flyttar överpengarna från bostadsföretaget till något annat.Ordföranden: Då har jag mig själv på listan. Jag haren fråga som gäller , som har varit uppetidigare, lite grann. Där finns ju ett kommunaltbolag, som väl sköts av någon stiftelse som liggerunder , antar jag. Jag har för mig att det är pådet sättet. Det är ju ett företag som statenalldeles uppenbart vill göra sig av med, och somkommunen inte vill överta. Då är det intressanta attdet här lagförslaget såvitt jag förstår kommer attgälla kommun då staten sertill att företaget blir sålt. Det blir ju en väldigtspeciell situation där staten å ena sida säger attså där får ni inte göra men å andra sidan gör detsjälv. Hur ser du på den typen av problem somuppstår för att staten själv är aktör på marknaden?Ilmar Reepalu: Det är en mycket lurig fråga som jaginte kan svara på.Ordföranden: Då kanske jag kan fråga Bengt-OweBirgersson. Han kanske inte tycker att den är sålurig.Bengt-Owe : Ja, det är besvärligt att taupp tiden för här, så jag kan gärna svara pådet om ordföranden vill det. Men jag harfaktiskt ett svar på frågan.Ordföranden: Det är jag övertygad om att du har.Ulla-Britt !Ulla-Britt : Jag har en annan fråga tillIlmar Reepalu. har ju idemokratifrågorna talat mycket om den subsidiäraprincipen, att statens uppgift är subsidiär, alltsåunderstödjande. Den skall stödja och underlättamedborgarnas egna initiativ och garantera derasrättigheter. Då undrar jag: Hur förhåller det sigmed principen om subsidiaritet i det här fallet, dåman går in och bestraffar en kommun på det härsättet?Ilmar Reepalu: Ja, om man tar subsidiariteten frångrunden är det självklart så att det är väldigtviktigt att hyresgästerna kan få utvecklahyresdemokrati. Där arbetar ju bl.a. deallmännyttiga företagen med att försöka utveckladenna hyresdemokrati. Så om vi börjar medsubsidiariteten tycker jag att vi skall börja där.Sedan kan vi se hur den kan begränsas längre upp.Ordföranden: Du nöjer dig med detta? Då lämnar jagordet till : Jag skulle vilja ställa en frågatill . Först vill jag bara konstateraatt vi inte riktigt har samma syn som på vilka kommuner det är som ihuvudsak säljer sina bostadsbolag. Vi har inte fåttuppfattningen att det framför allt är de skuldtyngdabolagen som säljs, utan det handlar framför allt omdem som går ganska bra och som kan ge ett bratillskott i kommunkassan. Jag kan ha en vissförståelse för resonemanget när det gäller deskuldtyngda kommunerna och deras bolag. FrånVänsterpartiets sida har vi försökt driva linjen attde här bolagen på grund av sina egna besvärlighetermåste få hjälp från staten för att rekonstrueras såatt det skapas förutsättningar för att de skallöverleva. Jag undrar vad harför uppfattning i den frågan.Ilmar Reepalu: Jag försökte redovisa att det storaproblemet och bekymret för Svenska Kommunförbundetjust är de kommuner som drabbats så hårt genomändrade regelsystem från statsmakternas sida. Deändrade reglerna har gjort att det kommunala ägandetav bolagen väldigt entydigt har drabbat de enskildakommunerna. Sedan kan jag i och för sig teoretisktse sådana här exempel, om man nu skulle försökatolka det som just nu gäller. Det kan ju vara så atten kommun själv medvetet eller omedvetet försättersig i en sådan situation att dess bolag skullebehöva hjälp av staten och den övriga kommunvärlden.Man säljer med andra ord den del av sitt företagsom är attraktiv, den del som det går bra att fåpengar för. Man flyttar över dessa pengar i annanverksamhet. har man ett kommunaltbostadsföretag som är svårt skuldtyngt. Då kräverman att någon går in och gör en sanering och att deandra kommunerna är med och betalar den saneringenmed pengar ur sina påsar. Det är självklart ensituation som jag inte vill skall kunna uppkomma.Det problemet har vi inte pratat om. Det är möjligtatt det är ett teoretiskt problem, men jag kanfaktiskt se att man väldigt lätt kan hamna i ensådan situation.Ordföranden: en fråga till IlmarReepalu? Varsågod!Anders Ygeman: Jag har t.o.m. två. Vi har i exempletNackahem sett att en utförsäljning av kommunalabostadsföretag har lett till kraftigahyreshöjningar. Min fråga är vad de hyreshöjningarnakommer att leda till i kommunernas ekonomi. Dettaslår ju mot kommunernas ekonomi i form av höjdasocialbidragskostnader och annat. Jag undrar om nihar räknat på det. Den andra frågan gäller det somman skulle kunna kalla socialt läckage, något somockså har hänt i . Folk som har haftsocialbidrag, folk som har haft en svagbetalningsförmåga, har tvingats bosätta sig i andrakommuner, och andra kommuner har tvingats ta ansvarför sociala problem. Jag undrar hur Kommunförbundetser på den problematiken.Ilmar Reepalu: har inte räknat pådet som din första fråga handlade om. Däremot vetjag att vi i arbetar medvetet med allmännyttanpå det sättet att vi håller nere hyrorna imiljonprogramsområdet. Allmännyttan köper aktivtfastigheter också i andra delar av staden, de litemer välmående delarna. Där tar vi ut lite högrehyror för att på det sättet göra livet lättare fördem som har små ekonomiska möjligheter. Så kanallmännyttan arbeta om man har ett differentieratägande för att på så sätt minskasocialbidragsberoendet och göra livet lite lättareför människor. Men har intediskuterat den distinkta fråga som du hade omNackahem.Ordföranden: vi någon ytterligare fråga? , varsågod!Carl-Erik Skårman: Herr ordförande! I det härlagförslaget finns det förslag om dispenser, dockutan angivande av riktlinjer för hur dispensernaskall ges. Det här med dispenser låter oftageneröst, för det tillåter avsteg. Å andra sidan gerdet också möjlighet för godtycke. I det här falletär det inte som kommer att påverkakommunerna, utan kommunerna kommer i de aktuellafallen att bli beroende av regeringen. och på dennaytterligare inskränkning i den kommunalasjälvbestämmanderätten - från regeringenssida?Ilmar Reepalu: Min förhoppning är att den här typenav dispensregler i så fall arbetas fram i näradialog med så att vi harstor möjlighet att påverka dem. I så fall kan jagtycka att det här är acceptabelt. Om det sker på detandra sättet gillar vi förstås inte förslaget.Ordföranden: har ordet!Helena : Jag har en fråga somligger nära det som Skårman tog upp. Det gäller justdispenserna. Med den totala överblick som du, IlmarReepalu, och har över landetskommuner måste du också vara medveten om de härmöjligheterna till dispens för många av de kommunersom du tog upp, kommuner som verkligen har de härproblemen. Är det en framkomlig väg att utarbeta merdetaljerade regler för dispenserna så att alla äröverens om att det här är vad som kommer att gälla?Det kanske skulle förefalla mer aptitligt förKommunförbundet.Ilmar Reepalu: Återigen är det allra viktigastedialogen mellan regeringen och . Detser väldigt olika ut i Bergslagskommuner,storstadsförorter och andra delar. Vi måste hamöjlighet att faktiskt fånga upp den riktigaproblematiken och inte skapa problem som är störreän dem vi löser.Ordföranden: har jag , somegentligen inte tillhör utskottet. Men det kan ändåvara intressant att höra vad han har för fråga.Varsågod!Birger : Tack. Jag tycker att det varintressant med det här resonemanget om närhet,decentralisering och att besluten skall fattas sånära som möjligt. Det är kanske inte dumt atthyresgästerna får vara med, t.ex. med majoriteten påtvå tredjedelar. Den fråga jag har gäller att nifrån talar mycket om en väldigtviktig fråga, nämligen självstyrelsen. ärdet väl många av oss som känner att det behövs båderådrum och en viss tröghet i de här processerna såatt man inte kuppar igenom beslut. kunna tänka sig att man har kvar dehär besluten helt och hållet på nivå menatt man bygger in en tröghetsfaktor? Det kan t.ex.vara ungefär som när man skall ändra grundlagen,dvs. två tredjedels majoritet i kommunfullmäktigeeller två beslut i fullmäktige, ett före valet ochett efter. Det skulle gälla sådana här större sakersom egentligen inte går att ta tillbaka efter ettval.Ilmar Reepalu: har inte diskuteratden frågan, men själv har jag argumenterat för justen sådan princip som den som . Det har jag gjort just av den anledningenatt de här besluten är irreversibla. Det går liksominte att först göra sig av med och sedan återskapadet hela. Vi kan ju få en god erfarenhet genom attse hur allmännyttan i faktiskt på det härsättet skapade sig problem i en hel del av sinabostadsområden när man sålde av styckvis vidskiftande majoriteter och slog sönder förvaltningeni de här områdena ganska drastiskt. Jag gillar ochdelar själv uppfattningen om ett sådant härtröghetssystem i alla stora, dramatiskaförändringar. måste jag nog strax tänka på atthinna in i taxin.Ordföranden: har lovat att hålla på till 20 över.Nu är hon 18 över, så vi har hållit det ganska väl.Vi har några till som skulle vilja ställa frågor.Det visar att intresset är stort och att det varväldigt viktigt att du hade möjlighet att komma hit.Det sätter vi väldigt stort värde på. Tack för det.Sedan skall vi fortsätta med alla andra frågor, menskynda till planet! Då gör vi så att vi går tillbakatill listan. På den har jag : Herr ordförande! Jag har en frågatill företrädarna för . Det gällernaturligtvis Lagrådets yttrande. I det skriver manså här: Såsom bestämmelserna i regeringsformen ärutformade synes det dock ytterst vara somsätter gränser för det kommunala självbestämmandet.Man skriver också: Någon bestämd avgränsning mellanstatens och kommunernas verksamheter har inte varitavsedd eller ens ansetts som möjlig. De måste kunnaförändras under skiftande samhällsförhållanden.Trots det är frågan om den kommunala självstyrelsenen central bit i Lagrådets yttrande. Men det finnsju också den här grundlagsbestämmelsen om detallmännas skyldigheter vad gäller bostadssocialamål. Den berör Lagrådet inte alls. Jag tycker attdet är anmärkningsvärt, och jag skulle vilja attnågon från tänkte högt om detta.John Hirschfeldt: Det är domstolen som i så fallskulle tänka högt, för vi har inte bett att få kommahit som privatpersoner. Domstolen skall inte tänkahögt om ett lagrådsyttrande i det här läget, så jagvill väldigt gärna passa på den frågan om jag får.Ordföranden: har ju Lagrådets yttrande.Bengt-Ola : Men det är ändå liteanmärkningsvärt att det är två grundlagsbestämmelsersom är ömsesidigt beroende och ändå är det bara denena som behandlas. Det måste väl ändå leda tillnågot frågetecken även från den icke högttänkandehovrätten?John Hirschfeldt: Jag kommer att fortsätta envisasoch hänvisa till en grundlagsbestämmelse som stårredan i 1 § som säger att den offentliga maktenutövas under lagarna. Jag var inne på det i mininledning, att domstolens huvuduppgift enligtregeringsform och lagar är att syssla med dömandeverksamhet. Det är inte domstolens uppgift i det härläget att vid sittande bord recensera ettlagrådsyttrande. Jag måste alltså fortsätta attpassa.Ordföranden: Då går vi vidare, och då är det OweHellberg.Owe : Jag har en fråga till både Birgerssonoch Dannemann. Det gäller det som har varit uppe omde skuldtyngda bolagen och kommuner med dåligekonomi. Det är ju föremål för hantering avBostadsdelegationen och dess arbete. Två och en halvmiljarder kronor finns avsatta för jobbet. Jagskulle vilja veta hur ni ser på de uppgörelser somär gjorda nu och på det regelsystem som tillämpas.Man ställer väldigt stora krav på ägaren, kommunen,när det gäller rekonstruktioner. Statens andel ärungefär en tredjedel och kommunens andel tvåtredjedelar av den ekonomiska belastningen. Vad ärbedömningen av vilka belopp som behöver tillförasför att det skall ordna sig för de här kommunerna?Hur ser ni på regelsystemen och på de uppgörelsersom redan är gjorda?Jan Dannemann: Vår uppfattning är att staten bordege samma rekonstruktionsmöjligheter till de härföretagen som man har för företag som inte harkommunal borgen. Man borde alltså lyfta avlånebördan och skapa förutsättningar för att drivaverksamheten på ett rimligt sätt. Dessutom är det juså att om man skulle genomföra neutrala villkor iförhållande till framför allt villaboendet skulledet också innebära en avsevärd avlastning av deekonomiska problemen i sammanhanget. I situationenmed det reformerade skattesystemet och dessutomsaneringen av statsfinanserna har hyresrättentotalt sett fått bära ökade bördor. Jag tycker attdet är hög tid att staten tar ett större ansvar förde företag som är särskilt drabbade.Owe : Jag skulle gärna vilja höra vadBirgersson har för synpunkter också. Jag tycker attdet är viktigt.Bengt-Owe : Ja, jag tryckte just påknappen. Jag tycker att den här frågan är väldigtbesvärlig att svara på. Jag borde ju somverkställande direktör på säga ungefär somJanne; att det är klart att staten rakt av bordevara mer generös i de här frågorna. Det är liksomden traditionella intresseorganisationsrollen. Menvi har varit väldigt lojala kan man säga, på ialla fall, i samband med densanering av statsfinanserna som har pågått. Vi hargjort bedömningen att det har varit nödvändigt attalla ställer upp och hjälper till för att skapa enekonomisk situation med låga räntor, något somkommer att ge en väldigt positiv effekt för våramedlemmar. Det gäller , men framför alltgäller det när alla räntebidrag ärborta. Kan vi hålla i utvecklingen och ha lågaräntor så har det varit värt de ansträngningar somhar gjorts.Sedan kan jag också tycka, efter att ha följt någraav de här fallen lite närmare, att det visst ärklart att man sätter kommunen under en väldigt pressi de här förhandlingarna. Jag kan förstås ocksåtycka att man kanske skulle kunna vara lite mergenerös och lite mer anständig i vissa frågor. Menskall man ha lite bredare perspektiv tror jag inteatt man kan vara alltför generellt generös heller isådana här fall om man skall hushålla med deresurser vi har.Ordföranden: Då går vi till : Då vill jag ställa en fråga tillBengt-Owe och . Det gäller t.ex.möjligheter för bostadsbolag att lämna avkastningtill kommunerna. Man har talat om en skäligavkastning. Man räknar på . Man säger attdet handlar om grundkapitalet, så att säga. Mansäger ingenting om de aktieägartillskott som kan haskett . Det kan ofta vara ett avsevärtkapital. Hur är inställningen till det? Varförgäller det bara det ursprungliga grundkapitalet -som ju trots allt ofta är en väldigt liten del?Bengt-Owe : Svaret på det från min sida äratt det här är en temporär lagstiftning somföreslås. Den skall gälla . Jagvar med om att införa en definition avvad som är skälig avkastning. I ettsjälvkostnadsföretag kan man ju säga att skäligavkastning är att kapitalet skall vara oförändrat.Det är väl rimligt. Vi fastställde då räntan på defemåriga bostadsobligationerna som kriteriet för dethär. Jag kanske kan tycka att man kan lägga på 1 %också som ett slags riskkompensation i detta.Det är klart att om man skulle ha en permanentlagstiftning av det här slaget finns det välanledning att fundera lite närmare över var den häravgränsningen skall gå när det gäller kapital. Mendet är väldigt svårt, det lärde vi oss i samband medatt vi införde det här tidigare kriteriet, för dåkommer det in sådana frågor som kapital tillfört viafondemission. Kommunerna och de kommunala bolagenhar väldigt många ekonomiska transaktionersinsemellan, så jag tror att det är mycketkomplicerat att hitta ett hållbart system om maninte väljer ett väldigt tydligt kriterium. För tror jag att en temporär lagstiftning av det härslaget går att tillämpa bra om man gör på det härviset. Det har som sagt både gjorts utdelningar ochskickats in pengar genom årens lopp i de härföretagen. Därför är det nog inte praktiskt möjligtatt komma fram till någon annan slutsats än detförslag som finns i propositionen.Ulf : Sedan hade jag ju den här frågan somdet hade varit intressant att höra om som gäller denkommunala självstyrelsen och vårt förhållande tillden europeiska konvention som vi har undertecknatsom faktiskt handlar om att stärka kommunernassjälvbestämmande. Då är väl det här ändå ett ingreppsom leder till motsatsen?Bengt-Owe : Får jag kommentera det också?Det ligger ju lite vid sidan om kan man säga,men har man varit föredragande ikonstitutionsutskottet då den nyaförfattningen antogs, 1973, kan det inte hjälpas har lite synpunkter på sådant här också. Jagmåste säga något om den kommunala självstyrelsen. Vii ligger långt före resten av när detgäller satsning på den kommunala nivån.Jag var i och träffadenågra politiker där. Då frågade jag hur man iöverhuset från den nya regeringens sida iStorbritannien såg på den kommunala självstyrelsen.Jag fick till svar att om kommunerna kan vara med imoderniseringen av samhället, som man anser att manhåller på med, har de en roll att spela. Men i annatfall får vi väl satsa på andra organisationer ellerandra lösningar. Det var en utomordentligtpragmatisk inställning som man där hade till denkommunala självstyrelsen - som jag naturligtvis intedelar.Jag saknar något i Lagrådets yttrande. Jag är intedomstol så jag kan väl ändå få reflektera lite utanskyddsnät. Jag vågar inte ha någon uppfattning omvad man hade kommit fram till om man hade haft detmed. Men det är ju faktiskt så att när grundlagenskrevs , i praktiken ,hade vi ett system där en betydande del av destatliga bidragen till kommunerna kom viaspecialdestinerade statsbidrag. De kunde varagenerella i den meningen att man fick ett antalkronor per barn i skolan och så. Men en betydandedel av dem hade karaktären av, som vi skrev iläroböcker på de tiden, stimulansbidrag. Det varalltså bidrag som kommunen fick om den startade enverksamhet. Det var frivilligt för kommunen atthålla på med det, men valde man att göra det såfanns det ett bidrag. Jag vet att vi brukade skämtapå statskunskapsinstitutionen om att ville man hanågot utfört skulle man langa upp en krona. Det var liksom innebördenav de här stimulansbidragen. Det är klart att dethar varit ett stort framsteg att man sedan, under de20 år som har gått sedan författningen skrevs, iprincip har avvecklat det och i stället har lagtihop alltsammans i den här påsen. Det innebär ju enbetydande förstärkning, kan man säga, av kommunernashandlingsfrihet och en tyngdpunktsförskjutning motden kommunala nivån. Men det innebär attnär ett nationellt intresse är berört har stateninte längre på det sätt man hade när författningenskrevs möjligheter att stimulera fram en utveckling.Det enda som finns kvar är möjligheten att justera ipåsen, det som diskuteras , och det finns olikauppfattningar om det är lämpligt att göra det ellerinte. När man skall tolka regeringsformensformuleringar kring den kommunala självstyrelsenvore det kanske inte helt fel, tycker jag, att förain ett resonemang om den här förändrade synen på denkommunala självstyrelsen. Då tror jag att man kanskekunde ha kommit till en annan slutsats än den somLagrådet kom till. Men som sagt var, Lagrådetsslutsats gäller ju, och den kan man inteifrågasätta. Man kan bara fundera lite grann kringden.Jag tycker alltså att vi befinner oss på väldigtlångt avstånd från problem med Europakonventionennär det gäller självstyrelse i iett europeiskt perspektiv. Kommunerna spelar enmycket större roll i vårt land än vad de gör i stortsett i alla andra länder i , vilketnaturligtvis är väldigt bra. Det är ett uttryck föratt vi lever efter den subsidiaritetsprincip som jagändå tror att de allra flesta uppskattar.Anders Ygeman: Jag har två frågor tillHyresgästernas . Det här är en tillfälligrådrumslagstiftning för att kunna utreda deallmännyttiga bostadsföretagen. Min första frågablir då: Om den här lagstiftningen inte skulle kommatill stånd och vi skulle få 10-15 kommuner utanallmännyttiga bostadsföretag eller med en väldigtliten andel allmännyttiga bostadsföretag, hur ser nidå på hyresutvecklingen? Vilka trender kan man se på5, 10, om vi får en mängd kommuner utanallmännyttiga bostadsföretag?Den andra frågan rör karaktären avrådrumslagstiftningen. Den är ju gjord så att det ärfritt fram för alla kommuner, precis som IlmarReepalu tidigare sade, att sälja hur många hus manvill. Den enda begränsningen är när kommunen tar utpengar ur det kommunala bostadsbolaget. Det härskulle ju kunna leda till väldigt storakapitalansamlingar i de kommunala bostadsföretagen.Jag undrar hur ni ser på det. Jag undrar om nitycker att det behövs åtgärder mot det förhållandet.Jan Dannemann: Jag tar den sista frågan först. Vitycker inte att förslaget i den delen är fulländatpå något sätt. Vi har accepterat det i den form dethar. Vi hade önskat att det hade varit strängareregler. kan jag inte på rak arm föreslå strängareregler. Men jag skulle gärna fundera över den saken.Det är klart att det inte är någon bra ordning kan fortsätta att sälja ut om man bara låterpengarna stanna i företaget. Det skulle naturligtvisi ett senare skede sannolikt vara frestande förkommunerna att också ta hand om de medlen.När det gäller hyresutvecklingen vet vi interiktigt vad som händer i en situation därallmännyttan som grund för bruksvärdessystemet rycksundan. Vi har all anledning att tro att det skulleleda till högre hyror. När man införde det nuvarandebruksvärdessystemet kunde man jämföra också medprivatägda hus, vilket fick till följd, framför allti , att de privatafastighetsägarna saxade upp hyrorna och jämförde medvarandras fastigheter, och det ledde till enogynnsam hyresutveckling.Då kan man ta i beaktande att en stor andel av deprivata fastighetsägarna, som också är köpare i denhär situationen, uttalar att de ser framför sigkraftigt höjda hyror. har ju varit tydligoch sagt att han räknar med hundraprocentigahyreshöjningar i och Göteborgsinnerstadsområden. Om vi i ett sådant läge inte haren allmännyttig hyresrätt att jämföra med kommer detatt innebära en stark press uppåt på hyrorna. Det ärsvårt att bedöma hur de dömande myndigheterna kommeratt ställa sig i det sammanhanget.