bet · GN01FiU9 · 1999-11-04 00:00:00 — Yrkesregister m.m. (prop. 1999/2000:8) Utskottet behandlar i detta betänkande de iproposition 1999/2000:8 framlagda förslagen tilländringar i lagen (1995:1536) om provverksamhetavseende hushålls- och bostadsuppgifter(provverksamhetslagen) och lagen (1992:889) om denofficiella statistiken (statistiklagen). Vidarebehandlar utskottet två motioner som väckts medanledning av propositionen.I propositionen föreslås lagstiftning som gör detmöjligt att fortsätta förberedelserna inför enregisterbaserad folk- och bostadsräkning. Regeringenföreslår vissa ändringar i statistiklagen för attmöjliggöra inrättandet av ett yrkesregister.Uppgiftsskyldigheten för näringsidkare samtstiftelser och sammanslutningar som inte bedrivernäringsverksamhet kompletteras och ändras så attuppgiftsskyldigheten kommer att gälla antaletanställda samt deras löner, sysselsättning ochyrken. Ändringen föreslås träda i kraft den1 . Provverksamhetslagen reglerar denprovverksamhet som genomförts för att bl.a. prövamöjligheterna att bygga upp ett landsomfattandelägenhetsregister och införa folkbokföring pålägenheter. Lagen upphör att gälla den dagregeringen bestämmer, dock senast vid utgången av år1999. Uppgifter i de personregister som inrättatsmed stöd av lagen skall gallras senast när lagenupphör att gälla. I propositionen anförs attuppgifterna i registren behövs för att bygga upp ettlägenhetsregister på riksnivå och att uppgifternadärför måste bevaras även . Regeringenföreslår att den tidpunkt då provverksamhetslagensenast upphör att gälla flyttas fram till utgångenav september 2001.Utskottet tillstyrker regeringens förslag. Tillbetänkandet har fogats två reservationer. I proposition 1999/2000:8 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1995:1536) omprovverksamhet avseendehushålls- och bostadsuppgifter,2. lag om ändring i lagen (1992:889) om denofficiella statistiken.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. 1999/2000:Fi1 av m.fl. (m) vari yrkasatt avslår proposition 1999/2000:8Yrkesregister m.m. i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:Fi2 av Per m.fl. (kd) vari yrkasatt avslår regeringens förslag till lag omändring i lagen (1992:889) om den officiellastatistiken. BakgrundDen grundläggande regleringen av den officiellastatistiken finns i lagen (1992:889) om denofficiella statistiken (statistiklagen). Lagentillämpas när statliga myndigheter under regeringenframställer officiell statistik. I 1 § andra stycketföreskrivs att officiell statistik är sådanstatistik för samhällsplanering, forskning, allmäninformation och internationell rapportering som enmyndighet framställer enligt föreskrifter somregeringen meddelar. Föreskrifter omuppgiftsskyldighet för näringsidkare, stiftelserm.fl. finns i3-8 §§. Uppgiftsskyldigheten är förenad med vissatvångsmedel som regleras i 11-13 §§.Riksdagen beslutade att det skallgenomföras registerbaserade folk- ochbostadsräkningar, (prop. 1995/96:90, bet.1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117). Samtidigtbeslutades att en provverksamhet skulle genomföras iGävle kommun och i Stockholmskommun för att närmare pröva möjligheterna att byggaupp ett landsomfattande lägenhetsregister, införafolkbokföring på lägenheter, testastatistikkvaliteten och precisera kostnaderna fördetta. antog i detta sammanhang bl.a.lagen (1995:1536) om provverksamhet avseendehushålls- och bostadsuppgifter(provverksamhetslagen). Vid registerbaserade folk-och bostadsräkningar används uppgifter i befintligaregister. En förutsättning för en registerbaseradfolk- och bostadsräkning är ett lägenhetsregistermed vissa uppgifter om varje lägenhet. Det krävs attenskilda personer i flerbostadshus folkbokförs pålägenhet. Då kan man knyta uppgifter om ett enskilthushåll till en lägenhet. En annan förutsättning fören registerbaserad folk- och bostadsräkning är attdet finns ett yrkesregister.Den ovan beskrivna försöksverksamheten hargenomförts och utvärderats. Utvärderingen visar attuppläggningen av lägenhetsregistret iförsöksområdena fungerade tillfredsställande medanfolkbokföringen innebar vissa problem genom att enmindre del av befolkningen inte kunde folkbokföraspå lägenheter.I 1999 års ekonomiska vårproposition gjorderegeringen bedömningen att fortsatta investeringarför att möjliggöra registerbaserade folk- ochbostadsräkningar är det bästa alternativet. Dettaalternativ är en långsiktig investering som läggergrund för framtida folk- och bostadsräkningar.Regeringen gjorde vidare bedömningen att problemen ifolkbokföringen var av övergående karaktär och attde kunde lösas bl.a. genom stabilalägenhetsbeteckningar. På grund av förseningarnabedömdes en registerbaserad folk- och bostadsräkningkunna genomföras först eller 2005. Riksdagengodkände vad regeringen anfört om inriktningen avregisterbaserad folk- och bostadsräkning. Ivårpropositionen redovisade regeringen också att denanser att ett yrkesregister bör byggas upp ienlighet med ett förslag från StatistiskaCentralbyrån (SCB) som innebär att befintligayrkesuppgifter i lönestatistiken utnyttjas ochkompletteras med en enkätinsamling av yrkesuppgifterfrån de småföretag som inte ingår i lönestatistiken.Regeringen föreslog att anvisadespå tilläggsbudget för för att SCB skullekunna påbörja uppbyggnaden av ett yrkesregister.Regeringen informerade om att den avsåg attåterkomma till med förslag om denlagstiftning som krävs för att inrätta ettyrkesregister. godkände regeringensförslag till medelsanvisning (prop. 1998/99:100,bet. FiU27, rskr. 249).Regeringen har gett Statistikregelgruppen i uppdragatt redovisa förslag tilländringar i författningarna på statistikens område.Statistikregelgruppen skall senast den 1 mars 2000redovisa författningsförslag om uppbyggnad avlägenhetsregister, folkbokföring på lägenheter ochregisterbaserade folk- och bostadsräkningar.Regeringen avser att senare återkomma till riksdageni dessa frågor.PropositionenFörlängd giltighetstid för provverksamhetslagenProvverksamhetslagen upphör att gälla den dagregeringen bestämmer, dock senast vid utgången av år1999. Enligt 5 § skall uppgifter i de personregistersom inrättats med stöd av lagen gallras senast närlagen upphör att gälla.I propositionen anförs att de uppgifter som ingår iregistren behövs för att bygga upp ettlägenhetsregister på riksnivå. Eftersom detta arbeteinte kan avslutas före utgången av måsteuppgifterna därför bevaras även efter år 1999.Regeringen föreslår därför att den tidpunkt dåprovverksamhetslagen senast upphör att gälla flyttasfram.Personuppgiftslagen (1998:204) trädde i kraft den24 . upphävdes datalagen(1973:289). Enligt punkt 2 avövergångsbestämmelserna till personuppgiftslagengäller dock datalagen t.o.m. den 30 september 2001för sådan behandling av personuppgifter sompåbörjats före . Med hänsynhärtill och till det pågående lagstiftningsarbetetbeträffande den registerbaserade folk- ochbostadsräkningen, som kommer att innebära enanpassning till personuppgiftslagen, föreslårregeringen att den tidpunkt då provverksamhetslagensenast upphör att gälla flyttas fram till utgångenav september 2001.YrkesregisterSyftet med ett yrkesregister är att ersätta deninsamling av yrkesuppgifter som tidigare skett frånenskilda i samband med folk- och bostadsräkningarna.Dessa uppgifter finns inte i något befintligtregister. Insamlingen måste därför ske på någotannat sätt. Ett yrkesregister skall tillgodose bl.a.myndigheters, organisationers och forskningens kravpå relevanta data. Det övergripande målet meduppgifterna i ett yrkesregister är att bildaunderlag för framställning av officiell statistik.Uppgifter i registret kan användas tillsammans medandra uppgifter för officiell statistik.SCB redovisade en särskildkonsekvensanalys enligt förordningen om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor. SCB konstaterar i sin analys attanvändbarheten av ett yrkesregister minskarväsentligt om man helt avstår från att samla inuppgifter från de små företag som inte ingår ilönestatistiken. En allmän bedömning är att nyaarbetstillfällen i första hand kommer att skapas imindre och medelstora företag. Den yrkesmässigaexponeringen kan också vara annorlunda i små företagän i stora, vilket skulle försvåra analysen avhälsorisker. Enligt SCB är det emellertid möjligtatt utesluta en insamling av yrkesuppgifter frånföretag med en anställd. SCB:s förslag innebär attca 110 000 företag får en enkät . Meddet rullande schema som föreslås innebär det att enenkät skickas till drygt 20 000 företag . SCBkommer av yrkesregistretatt ha fortsatt kontakt med företagarnasorganisationer i fråga om åtgärder för attunderlätta uppgiftslämnandet för företagen.I personuppgiftslagen (1998:204) finns allmännabestämmelser om behandling av personuppgifter.Syftet med lagen är att skydda människor mot attderas personliga integritet kränks genom behandlingav personuppgifter. Lagen innehåller inte någrabestämmelser om när behandling av personregister börregleras i en särförfattning. Allmänt kan sägas atten särreglering kan vara motiverad t.ex. närbehandlingen omfattar personuppgifter om helabefolkningen eller en stor del av denna eller närdet rör sig om känsliga personuppgifter.Som framgått ovan kommer Statistikregelgruppen attlämna förslag till en samlad författningsregleringav den officiella statistiken. Med hänsyn till detnu nämnda arbetet och med beaktande av karaktären avde personuppgifter som behandlingen kommer att avseanser regeringen att det inte finns skäl att nuföreslå särregler för behandlingen utöverpersonuppgiftslagens regler.Regeringen föreslår således attuppgiftsskyldigheten i 4 och 5 §§ statistiklagen förnäringsidkare samt för stiftelser ochsammanslutningar som inte bedriver näringsverksamhetkompletteras och ändras så att uppgiftsskyldighetenkommer att gälla antalet anställda samt deras löner,sysselsättning och yrken. Den föreslagna ändringenskall gälla från . Kostnaderna föryrkesregistret beräknas till perår.MotionernaI motion Fi1 av m.fl. (m) avvisasförslaget om införande av ett yrkesregister.Registret kommer snabbt att bli föråldrat, inteminst som en följd av den stora föränderligheten påarbetsmarknaden. Motionärerna anser således attpropositionen skall avstyrkas.I motion Fi2 av Per m.fl. (kd) avvisas deföreslagna ändringarna i statistiklagen.Motionärerna anser inte att småföretagen bör tyngasmed den föreslagna uppgiftsplikten. Motionärernaanser i stället att uppgifterna bör inhämtas tilllägsta möjliga kostnad från andra källor.Småföretagens livskraft och bärighet är viktigare ändetaljeringsgraden på ett register som ändå löperrisken att snabbt föråldras beroende på den alltrörligare arbetsmarknaden.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser, i motsats till motionärerna imotion Fi1 (m), att det är angeläget att detinrättas ett yrkesregister som kan ersätta deninsamling av yrkesuppgifter som tidigare skett isamband med folk- och bostadsräkningarna. Härigenomkan bl.a. myndigheters, organisationers ochforskningens krav på relevanta data tillgodoses.Beträffande vad som anförs om småföretagen i motionFi2 (kd) vill utskottet framhålla att användbarhetenav ett yrkesregister väsentligt minskar om man heltavstår från att samla in uppgifter från de småföretag som inte ingår i lönestatistiken. Somredovisats i propositionen kommer insamlingen avyrkesuppgifter att beröra ca 110 000 företag som fåren enkät . Med det rullande schema somföreslås innebär förslaget att en enkät skickas tilldrygt 20 000 företag . SCB kommer underuppbyggnadsperioden att ha kontakt med företagarnasorganisationer i fråga om åtgärder för attunderlätta uppgiftslämnandet för företagen.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag. Motionerna Fi1 (m) och Fi2 (kd) avstyrks. Utskottet hemställerbeträffande yrkesregister m.m.att med bifall till proposition 1999/2000:8 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi1 och1999/2000:Fi2 antar de av regeringen framlagdaförslagen tilldels lag om ändring i lagen (1995:1536) omprovverksamhet avseendehushålls- och bostadsuppgifter,dels lag om ändring i lagen (1992:889) om denofficiella statistiken.res. 1 (m, c, fp)res. 2 (kd)den 4 november 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: JanBergqvist (s), (),(), LisbetCalner (s), (),(), FredrikReinfeldt (m), (), PerLandgren (kd), (),(), (),(), KjellNordström (s), (),() och (). Yrkesregister m.m. (m, c, fp)(), (), AnnaÅkerhielm (m), (), () ochGunnar () anserdels att finansutskottets ställningstagande bort haföljande lydelse:Finansutskottet motsätter sig inrättandet av ettyrkesregister. Liksom motionärerna i motion Fi1 (m)anser utskottet att ett yrkesregister snabbt kommeratt bli föråldrat, inte minst som en följd av denstora föränderligheten på arbetsmarknaden.Registerbaserade folk- och bostadsräkningar byggerpå uppfattningen att individen efter genomgångenyrkesutbildning förblir inom samma område resten avsitt yrkesverksamma liv. Utskottet anser att ensådan uppfattning bygger på ett ålderdomligt ochstatiskt synsätt. I stället är det så att nyayrkesroller uppstår och andra försvinner.Benämningar har ingen relevans i ett längreperspektiv. Som exempel på förgängliga data kannämnas städare, lokalvårdare, kamrer och sättare.Mot bakgrund av det anförda och med bifall tillmotion Fi1 (m) avslår utskottet propositionensförslag och motion Fi2 (kd).dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande yrkesregister m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Fi1 avslårmotion 1999/2000:Fi2 samt de i proposition1999/2000:8 framlagda förslagen,2. Yrkesregister m.m. (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande bort haföljande lydelse:Utskottet anser att statistik över olikasamhällsförhållanden är en viktig kunskapskälla förplanering och politiska beslut.Lagstiftningsinstrumentet bör dock, såsom påpekas imotion Fi2 (kd), användas med försiktighet.Skyldigheter för företag att inkomma med statistiskauppgifter får inte oskäligt tynga eller äventyraföretagens egen verksamhet.Utskottet anser att det är positivt att regeringenföreslår att befintliga uppgifter i lönestatistikenanvänds. Propositionens förslag ger dock en felaktigsignal genom att förslaget ytterligare tyngersmåföretagen med en uppgiftsplikt. Liksommotionärerna i motion Fi2 (kd) anser utskottet attyrkesuppgifter i stället bör inhämtas från denofficiella lönestatistiken och att kompletterandeuppgifter bör inhämtas från andra SCB-register.Uppgifter om yrke bör således inhämtas till lägstamöjliga kostnad från andra källor. Småföretagenslivskraft och bärighet är viktigare ändetaljeringsgraden på ett register som ändå löperrisken att snabbt föråldras beroende på den alltrörligare arbetsmarknaden.Utskottet anser att företagens totalauppgiftslämnande måste minska och bli enklare.Grunddatabasutredningens förslag kan utgöra enviktig utgångspunkt (SOU 1997:146 Grunddata - isamhällets tjänst). Förslaget innebär kortfattat atten registerbank med vissa ständigt förekommandeföretagsuppgifter, grunddata, upprättas som kanhämtas från myndigheter. Utskottet vill också erinraom nationella handlingsplan försysselsättning inom det europeiska samarbetet. En avpunkterna handlar om utvecklad företagaranda bl.a.genom minskad administrativ börda för småföretagen.På grund av det anförda och med bifall till motionFi2 (kd) anser utskottet att propositionens förslagsåvitt avser ändringar i statistiklagen bör avslås.Motion Fi1 (m) avstyrks. I sammanhanget villutskottet uppmärksamma att SCB redan har skickat utenkäter beträffande yrkesregistret till ett stortantal företagare och att svarstiden går ut den 8november 1999. SCB har således skickat ut en enkätutan något formellt lagstöd.dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande yrkesregister m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Fi2 och medavslag på motion 1999/2000:Fi1dels antar det i proposition 1999/2000:8framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1995:1536) om provverksamhet avseende hushålls-och bostadsuppgifter,dels avslår det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1992:889) om denofficiella statistiken.Propositionens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen(1995:1536) om provverksamhet avseendehushålls- och bostadsuppgifter2 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:889) omden officiella statistiken