bet · GN01UbU4 · 1999-10-14 00:00:00 — Antalet elevervid RGD/RGH och den Rh-anpassade utbildningenutgjorde /99 av det totala antaletelever i gymnasieskolan.Regeringen redogör i propositionen för debedömningar som görs i fråga om den riksrekryterandegymnasieutbildningen i för döva ochhörselskadade ungdomar.Det bör enligt regeringen klart framgå attutbildningen riktar sig dels till döva ochhörselskadade ungdomar som är beroende av enteckenspråkig miljö, dels till ungdomar medhörselskador som trots användningen av tekniskahjälpmedel och övriga stödinsatser inte kan följaundervisningen i en gymnasieskola i hemkommuneneller inom dess samverkansområde. Utbildningenriktar sig också till vissa dövblinda.Bestämmelserna i 9 kap. 1 § gymnasieförordningen(1992:394) bör förtydligas i enlighet härmed.Skolverket avses få i uppdrag att se övergymnasieutbildningen för dövblinda, bl.a. när detgäller målgrupp och utbildningens inriktning.Elever med grav språkstörning bör tills vidare tasemot vid gymnasieutbildningen för döva ochhörselskadade i . Styrelsen för utbildningen iÖrebro kommun bör även fortsatt ansvara förintagningen till den riksrekryterandegymnasieutbildningen för döva och hörselskadade.Nuvarande principer för finansiering av utbildning,boende och elevresor bör inte ändras.Som redan framgått finns riksrekryterandegymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeungdomar, s.k. Rh-anpassad utbildning, i fyrakommuner.Regeringen anför i propositionen att det är viktigtatt den Rh-anpassade utbildningen förbehålls svårtrörelsehindrade elever som har mycket stora behov avanpassning och habilitering i anslutning tillutbildningen och som kan tillgodogöra sig utbildningpå nationellt och - vilket nu föreslås införas -specialutformat progam. Bestämmelsen i 5 kap. 27 §skollagen om personkretsen för Rh-anpassadutbildning behöver enligt regeringen förtydligastill att avse elever som har ett svårt rörelsehindersom ensamt eller i kombination med annatfunktionshinder medför behov av Rh-anpassadgymnasieutbildning.Som nämnts föreslår regeringen att specialutformadeprogram skall få anordnas vid Rh-anpassadgymnasieutbildning. De behörighetsvillkor som gällerför intagning i gymnasieskolan skall i princip gällaäven för den Rh-anpassade gymnasieutbildningen.Regeringen skall dock enligt förslaget få meddelaföreskrifter om avvikelser från dessabehörighetsvillkor.Regeringen föreslår också att en ny bestämmelseskall införas i skollagen om skyldighet förhemkommuner och hemlandsting att erlägga ersättningför boende och omvårdnad i boende samt habilitering.Förslagen i detta avsnitt innebär ändringar iskollagen i 5 kap. 27-28 §§, 30 § och 31-33 §§ samtinförandet av en ny paragraf, 5 kap. 31 a §.Enligt motion 1998/99:Ub216 (m), som väcktes innandenna proposition lades fram, bör förslag att ta bort den s.k.rättighetslagen för Rh-anpassad gymnasieutbildninginte genomföras (yrk. 4).U t s k o t t e t noterar att regeringen inte förtfram förslag i denna del. Rättentill Rh-anpassad utbildning enligt 5 kap. 28 §skollagen behålls enligt propositionen.Motionsyrkandet är därmed tillgodosett.Utskottet som inte har något att erinra mot deföreslagna lagändringarna föreslår att medavslag på motion 1998/99:Ub216 yrkande 4 antardesamma.I två motioner, nämligen motionerna 1998/99:Ub20(kd) yrkande 7 och 1998/99:Ub24 (s), begärs attriksdagen uttalar sig för att eleverna i den Rh-anpassade gymnasieutbildningen också skall erbjudasindividuella program. I båda motionerna understryksatt eleverna självfallet bör ges samma möjlighetersom andra elever att studera på ett individuelltanpassat program.U t s k o t t e t hänvisar till vad som anförts idet föregående om personkretsen för Rh-anpassadutbildning, nämligen att eleverna vid inträdet igymnasieskolan måste ha de kunskaper som ärnödvändiga för att kunna följa undervisningen på ettnationellt eller specialutformat program. Om den Rh-anpassade utbildningen ges möjlighet att anordnaindividuella program finns det risk för att detursprungliga syftet med utbildningen förfelas.Utskottet har därvidlag samma uppfattning somregeringen. Utskottet vill peka på att det i stora möjligheter inom de nationella ochspecialutformade programmen att hjälpa elever somriskerar att inte klara utbildningen. Förutomstödundervisning, utökad studietid eller reduceratprogram finns också specialinriktad kursplan.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.Förutsättningarna för ett riksgymnasium vidEkeskolan för synskadade ungdomar medflerfunktionshinder bör utredas. Det föreslås i delikalydande motionerna 1998/99:Ub17 (m) yrkande 5och 1998/99:Ub216 (m) yrkande 5 samt i motion1998/99:Ub21 (s, v) i denna del. Enligt densistnämnda motionen skulle en sådan gymnasiesärskolakunna byggas upp i en form som knyter an tillorganisationen för riksgymnasierna för döva ochhörselskadade och ta till vara de boenderesurser somfinns vid Ekeskolan.I motion 1998/99:Ub19 (fp) yrkande 2 föreslås attriksdagen hos regeringen begär en utredning om hurfolkhögskolornas roll i undervisningen för elevermed funktionshinder kan förbättras.U t s k o t t e t har förståelse för de synpunktersom framförs i motionerna om behovet av attunderlätta för funktionshindrade elever attfortsätta sina studier efter den obligatoriskaskolan.Frågan om en riksgymnasieverksamhet för synskadadeelever med flerfunktionshinder berörs ipropositionen. Regeringen anför att det inte äraktuellt att bygga upp en sådan särskildgymnasiesärskoleverksamhet. Det naturligaalternativet för dessa elever är den reguljäragymnasiesärskolan på hemorten eller inomsamverkansområdet. Enligt regeringen är det av storbetydelse att resurscentret vid riktarsina insatser mot barn och ungdomar t.o.m.gymnasieåldern. Det innebär att gymnasiesärskolanbör stödjas för att kunna möta behoven hos äldresynskadade elever med flerfunktionshinder.Utskottet ser det som positivt att den förändradeverksamheten vid , med möjlighet tillvisstidsplacering, avses komma även de äldreeleverna till del och att resurscenterverksamheten istörre utsträckning än kommer att ha ettansvar för att analysera behoven av och erbjudaspecialpedagogiskt stöd till gymnasiesärskolan.I sammanhanget vill utskottet påminna om attregeringen har gett i uppdragatt utreda situationen för studerande medfunktionshinder inom alla former av vuxenutbildning.Ansvarsfördelningen mellan stat, kommun, landstingoch den enskilde skall också kartläggas ochanalyseras. Uppdraget skall redovisas slutligt imars . Kommittén har i sitt delbetänkandeVuxenutbildning för alla? Andra året medkunskapslyftet (SOU 1999:39) bl.a. visat på behovenav läromedel och specialpedagogiskt stöd. Regeringenanmärker i budgetpropositionen för attförutsättningarna för studerande med funktionshinderoch deltagare med behov av särskilt stöd måstestärkas. Regeringen avser att återkomma med förslagtill åtgärder efter det att Kunskapslyftskommitténlämnat sitt slutbetänkande våren 2000.Riksdagen bör, mot bakgrund av vad utskottet nuanfört, avslå motionerna 1998/99:Ub17 yrkande 5,1998/99:Ub19 yrkande 2, 1998/99:Ub21 (delvis) och1998/99:Ub216 yrkande 5.12 Lagförslaget i övrigtU t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lag om ändring i skollageni övrigt, dvs. en ny bestämmelse i 15 kap. 7 § omSocialstyrelsens respektive länsstyrelsernas tillsynöver elevhemsboende m.m. samt övergångsbestämmelsertill skollagsändringarna.13 Övriga frågorKristdemokraterna betonar i motion 1998/99:Ub20vikten av en värdegrund som utgår från etikoch västerländsk humanism (yrk. Den innebär attvarje människa är unik och har ett absolut värde.Hon besitter därtill en förmåga att utvecklas igemenskap med andra människor.U t s k o t t e t påminner om att det i läroplanenför det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassenoch fritidshemmet (Lpo 94) hänvisas, när det gällerskolans värdegrund, till "den etik som förvaltas avkristen tradition och västerländsk humanism".Inom har under våren 1999tillsatts en projektgrupp med uppgift att utvecklavärdegrundsarbetet i skolorna. Gruppen skall, medutgångspunkt i läroplanernas formuleringar omvärdegrunden, stödja det lokala arbetet med atttillämpa värdegrunden. skallprojektgruppen presentera sina slutsatser ochförslag. Också inom pågår ett omfattandearbete med värdegrundsfrågorna.Utskottet kan inte finna annat än attmotionsyrkandet är tillgodosett med vad som nuanförts. Yrkandet bör alltså avslås.Kommunernas information om stöd tillfunktionshindrade elever tas upp till behandling imotionerna 1998/99:Ub17 (m) yrkande 10 och1998/99:Ub216 (m) yrkande 7. Motionären anmärker attmånga barn med funktionshinder hindras attvälja skola på grund av bristande information,alltför få alternativ och rena kommunalaavslagsbeslut.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena.Utskottet utgår från att den planeradeorganisationen för stöd i specialpedagogiska frågormed sin regionala och lokala förankring kommer attkunna svara för både information och rådgivning.I motion 1998/99:So376 (kd) begärs att Skolverketfår i uppdrag att analysera hur kommunernasschablonersättning till skolorna har påverkatmöjligheterna för funktionshindrade elever att påsamma villkor som andra kunna välja skola (yrk. 1).U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten påatt genomfört en nationellkvalitetsgranskning av undervisningen av elever ibehov av särskilt stöd. Bland annat har granskatsenligt vilka prioriterings-principer de medel somfinns tillgängliga fördelas, både i den kommunalaresurshanteringen och i skolans interna budget.Därvid konstaterades att det är nödvändigt attskolans huvudman tar ett större ansvar föruppföljningen och utvärderingen av hur resurseranvänds. Detta gäller också principerna för hurresurser fördelas.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.En utvärdering efterfrågas i motion 1998/99:Ub17 (m)angående erfarenheterna av förändrat huvudmannaskapför tidigare specialskolor (yrk. 6).U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Enligt vad utskottet erfarit har det inte tidigareskett någon förändring av huvudmannaskapet förspecialskolan. Utskottet vill i likhet medregeringen betona vikten av att en uppföljning ochutvärdering av de förändringar som föreslås ipropositionen kontinuerligt genomförs. Detta bör skesåväl utifrån ett elevperspektiv - för att tillseatt alla de barn som har funktionshinder får sinabehov tillgodosedda på ett betryggande sätt - somutifrån ett organisatoriskt, verksamhetsmässigtrespektive ekonomiskt perspektiv. beträffande lagregel om elevers behovav stödatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100), såvitt avser 1 kap. 2 §andra stycket,2. beträffande kunskap och kompetens hosskolans personal i fråga om olika behov av stöd,m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub17 yrkande 7,1998/99:Ub212, 1998/99:Ub227 yrkande 8, 1998/99:Ub231,1998/99:Ub246 yrkande 5, 1998/99:Ub257 yrkande1, 1998/99:Ub268 yrkande 16, 1998/99:Ub801yrkandena 1, 7, 8 och 9, 1998/99:So212 yrkande1, 1998/99:So455 yrkande 7 samt 1998/99:So464yrkandena 4 och 5,3. beträffande organisation för stöd ispecialpedagogiska frågor, m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub18 yrkande 7,1998/99:Ub19 yrkande 5 och 1998/99:Ub20 yrkande 6,res. 1 (m) - delvisres. 2 (kd, fp)4. beträffande förändring avspecialskolans målgrupp, m.m.att med avslag på motionerna 1998/99:Ub17yrkandena 3 och 9, 1998/99:Ub18 yrkandena 1 och5, 1998/99:Ub19 yrkande 1 (delvis), 1998/99:Ub20yrkande 3, 1998/99:Ub22, 1998/99:Ub216 yrkandena3 och 6, 1998/99:Ub227 yrkande 19, 1998/99:Ub255samt 1998/99:Ub263 yrkande 1 antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen, såvittavser 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §, 6 kap. 7 §, 7 kap.1, 6 och 8 §§ samt punkterna 2, 3 och 8 iövergångsbestämmelserna,res. 3 (m, kd, c) - delvisres. 4 (fp) - delvis5. beträffande avveckling av de fastaskoldelarna vid och Hällsboskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub17 yrkandena 1, 2och 8, 1998/99:Ub18 yrkandena 2 och 4,1998/99:Ub19 yrkande 1 (delvis), 1998/99:Ub20yrkande 2, 1998/99:Ub21 (delvis), 1998/99:Ub216yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:Ub263 yrkande 2,res. 3 (m, kd, c) -delvisres. 4 (fp) - delvis6. beträffande fullgörande av skolpliktvid resurscenter, m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen, såvitt avser 10 kap. 3 a §,7. beträffande lokalisering ochorganisation av resurscenter för synskadade barnoch ungdomar, m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Ub17yrkande 4 och 1998/99:Ub21 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. beträffande rätt till personligassistans i skolanatt avslår motion 1998/99:Ub19 yrkande 3,res.4 (fp) - delvis9. beträffande lokaliseringsort för västraregionens specialskola för döva ochhörselskadade eleveratt avslår motionerna 1998/99:Ub208 och1998/99:Ub221,10. beträffande statligt stöd till visskommunal undervisning av döva elever påteckenspråkatt avslår motion 1998/99:Ub23,11. beträffande en ny gemensam myndighetför specialskolornaatt med avslag på motion 1998/99:Ub20 yrkande 4antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen, såvitt avser 7 kap. 5 § förstastycket,res. 5 (kd) - delvis12. beträffande utbildning ispecialskoleklasser förlagda till grundskolanatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen, såvitt avser att 7 kap. 5 § andrastycket skall utgå,13. beträffande teckenspråkskunnigpersonal i specialskolornaatt avslår motion 1998/99:So376 yrkande 3,res. 5 (kd) - delvis14. beträffande godkännande av friståendeskolor som motsvarar specialskolanatt med avslag på motionerna 1998/99:Ub18yrkandena 3 och 6, 1998/99:Ub19 yrkande 4 och1998/99:Ub20 yrkande 5 antar regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen, såvitt avser 9kap. 1 § tredje stycket,res. 6 (m, kd, fp)15. beträffande riksrekryterandegymnasieutbildning för svårt rörelsehindradeungdomaratt med avslag på motion 1998/99:Ub216 yrkande 4antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen, såvitt avser 5 kap. 27, 28, 30, 31,31 a, 32 och 33 §§,16. beträffande individuella program inomden Rh-anpassade gymnasieutbildningenatt avslår motionerna 1998/99:Ub20 yrkande 7 och1998/99:Ub24,res. 5 (kd) - delvis17. beträffande utredning om riksgymnasiumför synskadade ungdomar, m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub17 yrkande 5,1998/99:Ub19 yrkande 2, 1998/99:Ub21 (delvis) och1998/99:Ub216 yrkande 5,18. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen i den mån det inte har behandlatsunder föregående moment,19. beträffande en värdegrund som utgårfrån etik och västerländsk humanismatt avslår motion 1998/99:Ub20 yrkande 1,res. 5 (kd) - delvis20. beträffande kommunernas information omstöd till funktionshindrade eleveratt avslår motionerna 1998/99:Ub17 yrkande 10 och1998/99:Ub216 yrkande 7,res. 1 (m) - delvis21. beträffande funktionshindrade eleversmöjlighet att välja skolaatt avslår motion 1998/99:So376 yrkande 1,res. 5 (kd) - delvis22. beträffande viss utvärdering avförändrat huvudmannaskapatt avslår motion 1998/99:Ub17 yrkande 6.Stockholm den 14 oktober 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), (),(), (),(), (), (), (), (), AgnetaLundberg (s) och (). ispecialpedagogiska frågor, m.m. (mom. 3 och20) - mBeatrice (), (), () och () anför:Vi förordar att och förhandikappfrågor i skolan () slås samman.Propositionens förslag om en ny organisation församordning av stöd i specialpedagogiska frågor går idenna riktning, och gör såvitt vi kan bedöma tvåmyndigheter än mer onödiga. Den dubblamyndighetsstrukturen inom skolväsendet skapar enligtvår mening risker för att viktiga frågor som röreleverna hamnar mellan stolarna, som denytterligare komplicerar det samarbete mellan olikamyndigheter och nivåer som krävs för många aveleverna med funktionshinder. viden sådan sammanslagen myndighet bör givetvis ocksåbeakta skolornas behov av stöd till elever med olikafunktionshinder. Vad vi nu anfört om sammanslagningav och bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub18 yrkande 7 som sin mening geregeringen till känna.Det är enligt vår mening betydelsefullt attfunktionshindrade elever och deras föräldrar fårnödvändig information från kommunen om vilkamöjligheter som finns när det gäller hjälp, stöd ochval av skola för olika funktionshinder. Detta börriksdagen med bifall till motionerna 1998/99:Ub17yrkande 10 och 1998/99:Ub216 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 3 och 20 bort hemställa3. beträffande organisation för stöd ispecialpedagogiska frågor, m.m.att med bifall till motion 1998/99:Ub18 yrkande 7samt med avslag på motionerna 1998/99:Ub19yrkande 5 och 1998/99:Ub20 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,20. beträffande kommunernas information omstöd till funktionshindrade eleveratt med bifall till motionerna 1998/99:Ub17yrkande 10 och 1998/99:Ub216 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. ispecialpedagogiska frågor, m.m. (mom. 3) -kd, fpYvonne (), () och UlfNilsson (fp) anför:Vid utformningen av den nya organisationen för stödi specialpedagogiska frågor är det enligt vår meningviktigt att ett individperspektiv finns med. Ettsätt att säkerställa detta är att erbjudabrukarorganisationerna inflytande istödorganisationen. Olika handikappgrupper måstekunna komma till tals. Det är också angeläget attorganisationen ger kommunerna det stöd de behövernär det gäller att bygga upp specialpedagogiskkompetens. Vi ställer oss bakom motionerna1998/99:Ub19 yrkande 5 och 1998/99:Ub20 yrkande 6och anser att utskottet borde ha tillstyrkt desamma.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 3 bort hemställa3. beträffande organisation för stöd ispecialpedagogiska frågor, m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:Ub19yrkande 5 och 1998/99:Ub20 yrkande 6 samt medavslag på motion 1998/99:Ub18 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,3. Förändring av specialskolans målgrupp,m.m. (mom. 4 och 5) - m, kd, cBeatrice (), (), LarsHjertén (m), ErlingWälivaara (kd), (), () och () anför:Riksdagen bör enligt vår bestämda uppfattning avslåregeringens förslag om att synskadade och talskadadeelever inte längre skall tillhöra specialskolansmålgrupp. De elever som ingår i målgruppenbehöver nämligen en särställning, något som inte fårtolkas så att de inte skall kunna erbjudasundervisning i andra skolformer än specialskolan.Specialskolan har bl.a. till uppgift att medpersonalens kompetens som resurs ge eleverna dentrygghet och det innanförskap som de saknar i denordinarie skolan. En ökad valfrihet förfunktionshindrade elever och deras föräldrar måsteinnefatta ett förtydligat kommunalt ansvar, menockså innebära att möjligheten, för dem som såönskar, att utnyttja specialskolan skall finnaskvar. Vi föreslår alltså att med bifalltill våra motionsyrkanden i ärendet avslårregeringens förslag till ändringar i skollagen i nuberörd del och som sin mening ger regeringen tillkänna vad vi nu anfört.Vi anser att specialskolorna ochHällsboskolan behövs och avvisar en avveckling.Föräldrarnas och barnens önskemål måste väga tungt.Vi vill lyfta fram att det finns klara fördelar medatt behålla de fasta skoldelarna vid ochHällsboskolan som bas och stimulans för pedagogiskutveckling vid den resurscenterverksamhet som avsesbyggas ut vid skolorna. Detta bör medbifall till våra motionsyrkanden i frågan som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 4 och 5 bort hemställa4. beträffande förändring avspecialskolans målgrupp, m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:Ub17yrkande 3, 1998/99:Ub18 yrkandena 1 och 5,1998/99:Ub20 yrkande 3, 1998/99:Ub22,1998/99:Ub216 yrkande 6, 1998/99:Ub227 yrkande19 och 1998/99:Ub263 yrkande 1 samt medanledning av motionerna 1998/99:Ub17 yrkande 9,1998/99:Ub19 yrkande 1 (delvis), 1998/99:Ub216yrkande 3 och 1998/99:Ub255 dels avslårregeringens förslag till lag om ändring iskollagen, såvitt avser 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §,6 kap. 7 §, 7 kap. 1, 6 och 8 §§ samt punkterna2, 3 och 8 i övergångsbestämmelserna, dels somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. beträffande avveckling av de fastaskoldelarna vid och Hällsboskolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub17yrkandena 1, 2 och 8, 1998/99:Ub18 yrkandena 2och 4, 1998/99:Ub20 yrkande 2, 1998/99:Ub216yrkandena 1 och 2 och 1998/99:Ub263 yrkande 2samt med anledning av motionerna 1998/99:Ub19yrkande 1 (delvis) och 1998/99:Ub21 (delvis) somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. Förändring av specialskolans målgrupp,m.m. (mom. 4, 5 och 8) - fpUlf () anför:Jag anser att regeringens förslag om en förändringav specialskolans målgrupp är ett steg i rättriktning mot en integrering av elever medfunktionshinder i den ordinarie skolan. Detföreligger emellertid en risk för att en avvecklingav den fasta skoldelen vid respektiveHällsboskolan kan få en del negativa konsekvenser,bl.a. genom att friheten för elever och derasföräldrar att välja skolform begränsas. Enligt minmening skall staten därför ha ansvaret för den lillagruppen av funktionshindrade elever som förslagen ipropositionen berör. En statlig handikappeng börinföras för elever med funktionsnedsättning.Därigenom garanteras de ett stöd som inte behövervariera mellan kommunerna beroende på kommunernasengagemang i frågan. En statlig handikappeng är enförutsättning för att skall stödjaförslaget om förändring av specialskolans målgrupp.Detta bör med bifall till motion1998/99:Ub19 yrkande 1 i denna del som sin mening geregeringen till känna.Införandet av en statlig handikappeng, i enlighetmed motion 1998/99:Ub19 yrkande 1, är också ett villkor för attFolkpartiet skall acceptera en avveckling av defasta skoldelarna vid och Hällsboskolan.Om regeringens förslag inte skall innebära enförsämring för elever med funktionsnedsättning närde integreras i den ordinarie skolan, krävs detenligt min mening att rätten till personligassistans vid vistelse i skola eller annan dagligverksamhet i kommunen återinförs. Med enrättighetslagstiftning, som den ursprungligen varutformad, bör de funktionshindrade elevernas behovkunna tillgodoses även lokalt i hemkommunens skola.Riksdagen bör bifalla motion 1998/99:Ub19 yrkande 3.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 4, 5 och 8 bort hemställa4. beträffande förändring avspecialskolans målgrupp, m.m.att med bifall till motion 1998/99:Ub19 yrkande 1(delvis) samt med anledning av motionerna1998/99:Ub17 yrkandena 3 och 9, 1998/99:Ub18yrkandena 1 och 5, 1998/99:Ub20 yrkande 3,1998/99:Ub22, 1998/99:Ub216 yrkandena 3 och 6,1998/99:Ub227 yrkande 19, 1998/99:Ub255 och1998/99:Ub263 yrkande 1 dels antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen, såvittavser 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §, 6 kap. 7 § , 7kap. 1, 6 och 8 §§ samt punkterna 2, 3 och 8 iövergångsbestämmelserna, dels som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande avveckling av de fastaskoldelarna vid och Hällsboskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub19 yrkande 1(delvis) samt med anledning av motionerna1998/99:Ub17 yrkandena 1, 2 och 8, 1998/99:Ub18yrkandena 2 och 4, 1998/99:Ub20 yrkande 2,1998/99:Ub21 (delvis), 1998/99:Ub216 yrkandena 1och 2 och 1998/99:Ub263 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande rätt till personligassistans i skolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub19yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,5. En ny gemensam myndighet förspecialskolorna, m.m. (mom. 11, 13, 16, 19och 21) - kdYvonne () och ()anför:Vi motsätter oss att nuvarande styrelser för deregionala specialskolorna och Åsbackaskolanavvecklas och att skolorna framöver organiseras i enny och gemensam myndighet. Detta strider enligt vårmening mot subsidiaritetsprincipen. Deverksamhetsnära myndigheter som finns är välrustade för att ta emot elever med funktionshinder,utifrån dessas specifika förutsättningar.