bet · GM01LU14 · 1999-03-09 00:00:00 — Däremotskall uppfinningar som avser växter eller djur iprincip vara patenterbara, liksom uppfinningar somgrundar sig på mikrobiologiska förfaranden.Direktivet behandlar också ensamrättens omfattning,vilket har betydelse bl.a. för användningen avskördat material som utsäde inom jordbruket.Bestämmelserna om patentskyddets omfattning innebäratt det skydd som patentet ger för ett biologisktmaterial också skall omfatta sådant biologisktmaterial som framställs genom förökning av detskyddade materialet, om de egenskaper som är ettresultat av uppfinningen finns med också i den nyagenerationen. Genom ett s.k. jordbruksundantag(farmer´s privilege) får jordbrukare trots dettaanvända sin egen skörd som utsäde utanpatenthavarens samtycke. När det gäller avelsboskapskall lantbrukaren ha rätt att använda den skyddadeboskapen för jordbruksändamål, så länge det intehandlar om kommersiell avel.Enligt direktivet skall medlemsstaterna senast den30 ha genomfört de författningsändringarsom direktivet ger anledning till. Erforderligtlagstiftningsarbete med anledning av direktivet harnu påbörjats inom , och endepartementspromemoria är under utarbetande.I sammanhanget kan nämnas att det i EG-domstolenpågår ett mål med anledning av att Nederländernaväckt talan om ogiltigförklaring av EG-direktivet omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar.Nederländerna har hävdat bl.a. att direktivet utgörbrott mot flera internationella skyldigheter och motde grundläggande rättigheterna.Fem motioner innehåller yrkanden som riktar sig motmöjligheten att ta patent på livsformer. I motionL802 av m.fl. (mp) begärs förslagtill lagstiftning som förbjuder patent på liv(yrkande 1). Vidare anser motionärerna att Sverigebör följa exempel och överklaga EG-direktivet om rättsligt skydd för biotekniskauppfinningar. I motionen begärs ett tillkännagivandei enlighet härmed (yrkande 2). Slutligen begärmotionärerna ett tillkännagivande om att Sverigeskall verka för en internationell konvention somförbjuder patent på livsformer (yrkande 3).Även och (båda c) villi motion L804 ha ett förbud mot patent pålivsformer. Sådana patent innebär enligtmotionärerna ett hot mot viktiga delar av denbiologiska mångfalden och mot kulturarvet. Denationella reglerna bör ses över, och vidare börSverige aktivt verka för en internationellkonvention på området. Detta bör enligt motionärernages regeringen till känna (yrkande 5).I motion U509 av m.fl. (kd)begärs ett tillkännagivande om att i EU:sministerråd skall verka för att direktivet om patentpå biotekniska uppfinningar rivs upp (yrkande 11).Även m.fl. (kd) anser att börverka för att EG-direktivet om patent på biotekniskauppfinningar upphävs, och i motion MJ508 begärs etttillkännagivande om att patent på liv inte skallvara möjligt (yrkande 11).I motion MJ749 av m.fl. (c) yrkasett tillkännagivande om att regeringen inom EU,() och () aktivt bör arbeta för attmotverka patent på liv. Patentsystemet är, enligtmotionärernas mening, inte lämpat för det levandeområdet, eftersom det skapar osunda maktförhållandenoch riskerar att bli en hämsko för teknikenspositiva utveckling (yrkande 11).På utskottets hemställan avslog förravåren motioner med samma inriktning som de nuaktuella (bet. 1997/98:LU16). Utskottet konstateradedärvid sammanfattningsvis att innehållet i EG-direktivet kommer att vara bestämmande förutformningen av den svenska patenträtten påifrågavarande område, att då föreliggandedirektivförslag låg väl i linje med den gällandesvenska patenträtten, att den etiska gränsdragningendock måste förtydligas med mera konkretabestämmelser om vad som inte kan komma i fråga förpatentskydd samt att patentlagen måste kompletterasmed bl.a. bestämmelser om jordbruksundantag.Vad utskottet sålunda uttalade sedanäger alltjämt giltighet. När utskottet nu åter haratt ta ställning till motionsyrkanden om förbud motpatent på biotekniska uppfinningar bör framhållasatt utvecklingen inom biotekniken har gått mycketsnabbt och att det mesta talar föratt biotekniken även kommer att spela roll inom modern forskning och utveckling.Enligt kan det antas att, om nyainnovativa företag kan utnyttjaforskningsframstegen, detta kommer att få en kraftigverkan på den ekonomiska tillväxten ochsysselsättningen.Enligt utskottets mening har möjligheterna att fåpatent på en uppfinning givetvis stor betydelse förden fortsatta utvecklingen även på det biotekniskaområdet. För företagen är nämligen patent, såsomtidigare framhållits, ett av flera sätt att försäkrasig om att resultatet av satsningar på forskning ochutveckling kan tillgodogöras och vidmakthållas. Ettgenerellt förbud mot patent på biotekniskauppfinningar kan enligt utskottet mot den nu angivnabakgrunden inte komma i fråga. villutskottet som sin mening understryka att etttydliggörande av de etiska principerna givetvis ärav största betydelse när det gäller ett område somdet nu aktuella. Den konkretisering och uppstramningav regelverket i detta hänseende som torde bliföljden av EG-direktivets införlivande med svenskrätt är därför, enligt utskottets mening, angelägen.Några bärande skäl för att motverka ett genomförandeav direktivet föreligger således inte. Däremot finnsenligt utskottets mening givetvis anledning attockså fortsättningsvis noga följa utvecklingen pådetta område.I sammanhanget vill utskottet också nämna attregeringen tillsatt en kommitté som enligtsina direktiv skall analysera den modernabioteknikens möjligheter och risker. bedöma långsiktiga förändringseffekter avden moderna biotekniken samt lämna förslag till enövergripande politik för området i ettinternationellt perspektiv. Kommittén skall ocksågenom ett öppet och utåtriktat arbetssätt främjadebatt och diskussion om frågor som rör den modernabiotekniken och dess konsekvenser för individen sompatient, konsument, arbetstagare och företagare.Vidare skall kommittén utifrån ettframtidsperspektiv identifiera de frågor som kräveren vidareutvecklad konsekvensbedömning och enfördjupad etisk diskussion samt bedöma möjligheteroch identifiera hinder för svensk industriellutveckling inom bioteknikområdet. Uppdraget skallredovisas (dir. 1997:120).Mot bakgrund av vad som sålunda anförts avstyrkerutskottet bifall till motionerna L802 yrkandena 1-3,L804 yrkande 5, U509 yrkande 11, MJ508 yrkande 11och MJ749 yrkande 11.VäxtförädlarrättEn ny lag (1997:306) om växtförädlarrätt trädde ikraft . Genom den nya lagen harensamrätten till nya växtsorter förstärkts, och enanpassning har skett till den moderna bioteknikensmöjligheter. Enligt lagen skall fler åtgärder sominnebär utnyttjanden av en skyddad växtsort än vadsom var fallet omfattas av kravet påtillstånd från ensamrättshavaren. I lagen finnsockså bestämmelser om undantag från ensamrätten, dets.k. Undantaget innebär attjordbrukare tillåts att använda sådant växtmaterialsom de skördat på den jord de själva brukar tillnytt utsäde inom den egna brukningsenheten. I frågaom den närmare regleringen hänvisar lagen till denomfattning och de villkor som gäller för sorter somomfattas av EG:s växtförädlarrätt.I motion L804 tar och () upp en fråga angående utformningen avjordbruksundantaget i den nya lagen. Motionärernaframhåller att undantaget omfattar en rätt förbonden att bearbeta eller låta någon annan bearbetautsädet, och det förekommer i stor utsträckning attbönder legorensar åt varandra. Enligt motionärernasmening måste utgångspunkten vara att även den somutför rensning och betning av säd som omfattas avjordbruksundantaget skall vara undantagen. Den nyalagen tar dock inte ställning till vad som gäller iförhållandet mellan sortägare och rensare. I ställethar i lagens förarbeten hänvisats till vad kan komma att tycka om frågan aktualiserasdär, och detta är enligt motionärerna intetillfredsställande. Motionärerna efterlyser istället tydliga lagförarbeten och begär etttillkännagivande om ändring i växtförädlarrättslagen(yrkande 4).Våren 1997 behandlade utskottet regeringensproposition /97:128 med förslag till nyväxtförädlarrättslag. I det ärendet hade utskottetatt ta ställning till ett motionsyrkande med sammainriktning som det nu aktuella (se bet.1996/97:LU20). Utskottet uttryckte i detsammanhanget en viss förståelse för motionärernasuppfattning att det är otillfredsställande att detav lagförslaget inte framgick vad som skall gälla iförhållandet mellan å ena sidan förädlare och åandra sidan legorensare och andra som på odlarnasuppdrag tar befattning med det utsäde som omfattasav jordbruksundantaget. Som regeringen framhöllfanns det enligt utskottet anledning till kritik motden lösning som valts inom EG-rätten. Utformningenav rättigheter och skyldigheter mellansortinnehavare och jordbrukare är i många avseendenkomplicerad, byråkratisk och svåröverskådlig. Andralösningar skulle ligga närmare till hands enligtsvensk rättstradition. Trots de invändningar somkunde resas mot utformningen av EG-rätten i nudiskuterat avseende delade utskottet regeringensbedömning att intresset av en samordning av denationella reglerna med de bestämmelser som redangäller på gemenskapsnivå borde vara utslagsgivande.Utskottet delade också regeringens bedömning attEG-rätten inte medger någon säker slutsats om vadsom skall anses gälla i förhållandet mellanlegorensare och sortinnehavare. Att i förarbetenatill den nya lagstiftningen uttala att den aktuellabestämmelsen skall tillämpas på visst sätt bordedock enligt utskottets mening inte komma i fråga.Risken är nämligen uppenbar, anförde utskottet, attden svenska rättstillämpningen då kunde ledas i enriktning som sedermera visar sig vara oförenlig medEG-rätten. En sådan situation skulle enligtutskottet sannolikt innebära komplikationer avallvarligare slag än vad den tills vidare rådandeosäkerheten kunde antas förorsaka. Utskottet utgickfrån att representanter för de berörda parterna iden rådande situationen skulle komma att träffaavtal om vilka villkor som, i avvaktan på vägledandeavgöranden, skall tillämpas.När utskottet i betänkande 1997/98:LU16återigen hade att ta ställning till ett likalydandemotionsyrkande vidhöll utskottet sin tidigareuppfattning i frågan och avstyrkte bifall till dendå aktuella motionen.Efter det att utskottet gjort den redovisadebedömningen såväl som sedanhar inget framkommit som föranleder utskottet attändra inställning till ifrågavarande spörsmål.Utskottet avstyrker därför bifall till motion L804yrkande 4. beträffande förenklade patentatt avslår motionerna 1998/99:L804 yrkandena 1-3,1998/99:N326 yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:N330yrkande 10,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande patent på biotekniskauppfinningaratt avslår motionerna 1998/99:L802 yrkandena 1-3,1998/99:L804 yrkande 5, 1998/99:U509 yrkande 11,1998/99:MJ508 yrkande 11 och 1998/99:MJ749yrkande 11,res. 2 (v, kd, c)3. beträffande växtförädlarrättatt avslår motion 1998/99:L804 yrkande 4.res. 3 (v, c)den 9 mars 1999På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), StigRindborg (m), (),(), (m), (),(), ChristinaNenes (s), (),(), BeritAdolfsson (m), (),(), () och (). Förenklade patent (mom. 1)(), (), (), (), (), (), () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "När utskottet" och på s. 8 slutar med"yrkande 10" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör villkoren föruppfinnare allmänt sett förbättras. Villkoren fördem som arbetat upp de betydande värden som detimmaterialrättsliga skyddet representerar stårnämligen inte i proportion till den samhällsnyttaoch betydelse för sysselsättningen somuppfinningarna representerar. Om det är alltförkrångligt och byråkratiskt att söka och få patent,verkar detta hämmande på företagsamheten. Det ärockså i hög grad otillfredsställande att kostnadernaför att ansöka om patentskydd är så höga att deinnebär problem för enskilda uppfinnare ochsmåföretagare.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att i en grönbok tagit uppfrågan om en sänkning av patentavgifterna och om detkan vara ändamålsenligt att införa förmånligareavgifter för små och medelstora företag. förefaller det nödvändigt att införa ensärskild status för patentskydd inom EU som innebärenklare förfaranden och lägre kostnader.Även om detta spörsmål nu är föremål föröverväganden i olika sammanhang, är det enligtutskottet angeläget att åtgärder vidtas skyndsamtför att komma till rätta med problemen. En modellsom, enligt utskottet, bör övervägas är att införanågon form av differentierade avgifter, innebärandeen anpassning till de enskilda uppfinnarnas och demindre företagens förhållandevis begränsademöjligheter att bära nuvarande kostnader. Vidare börRiksrevisionsverket, på sätt som föreslagits avSmåföretagsdelegationen i betänkandet (SOU 1997:186)Bättre och enklare regler, ges i uppdrag att granskahandläggningstiderna hos PRV och undersöka omkostnaderna för att erhålla och upprätthålla patentkan nedbringas.Vidare anser utskottet, mot bakgrund av att detredan finns någon form av bruksmodellskydd i deflesta av länder, att det - som framhålls iflera motioner - bör övervägas att, medtanke främst på småföretagarnas villkor, införa denskyddsformen även i . I enlighet medförslaget till EG-direktiv på området skall desärskilda kännetecknen för bruksmodellskyddet varaen snabb och enkel registrering, lägreskyddsvillkor, en låg kostnad och möjlighet tillpreliminärt skydd i avvaktan på att ett patentmeddelas. Den snabba registreringen kan förstärkaden konkurrensmässiga ställningen, främst för småoch medelstora företag, och möjliggöra ett snabbtekonomiskt utnyttjande av uppfinningen. mening bör regeringen skyndsamt agera isyfte att få till stånd bestämmelser ombruksmodellskydd också i Sverige.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motionerna L804 yrkandena 1-3, N326 yrkandena 1och 2 samt N330 yrkande 10, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande förenklade patentatt med bifall till motionerna 1998/99:L804yrkandena 1-3, 1998/99:N326 yrkandena 1 och 2samt 1998/99:N330 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.2. Patent på biotekniska uppfinningar(mom. 2)(), (), TassoStafilidis (v), () och ViviannGerdin (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "På utskottets" och på s. 11 slutar med"yrkande 11" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening finns det på goda grunderskäl att ifrågasätta rätten att patentera och ägalivsformer. Det är i grunden en fråga om etik och ompraktiskt ansvar. Patentsystemet är inte lämpat fördet levande området, eftersom det skapar osundamaktförhållanden och riskerar att bli en hämsko förteknikens positiva utveckling. En ordning med rätttill patent på livsformer innebär också, enligtutskottets mening, ett hot mot viktiga delar av denbiologiska mångfalden och mot kulturarvet. Denationella reglerna och de internationellaöverenskommelserna på området bör därför ses övermed inriktningen att det inte skall vara möjligt attta patent på och äga livsformer.I enlighet härmed bör verka för attdirektivet om patent på biotekniska uppfinningarrivs upp, t.ex. genom att följa Nederländernasexempel och överklaga direktivet till EG-domstolen.Vidare bör verka internationellt, såväl inomEU som inom () ochEuropeiska patentorganisationen (EPO), för attmotverka patent på livsformer. Det finns också allanledning att försöka få till stånd en konventionsom förbjuder patenträtt på livsformer.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motionerna L802, L804 yrkande 5, U509 yrkande11, MJ508 yrkande 11 och MJ749 yrkande 11, som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande patent på biotekniskauppfinningaratt med bifall till motionerna 1998/99:L802yrkandena 1-3, 1998/99:L804 yrkande 5,1998/99:U509 yrkande 11, 1998/99:MJ508 yrkande11 och 1998/99:MJ749 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. Växtförädlarrätt (mom. 3)(), () ochViviann () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "" och på s. 12 slutar med"yrkande 4" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär otillfredsställande att det av den nyaväxtförädlarrättslagen inte framgår vad som skallgälla i förhållandet mellan å ena sidan förädlareoch å andra sidan legorensare och andra som påodlarnas uppdrag tar befattning med det utsäde somomfattas av jordbruksundantaget. Eftersom det igrunden är själva användningen av det uppförökadematerialet till utsäde som motiverar kompensationentill sortinnehavaren, bör enligt utskottets meningrensning och andra åtgärder med förökningsmaterialetfalla utanför den ersättningspliktiga hanteringen. Ilinje med detta synsätt bör den enda rimligatolkningen av EG-reglerna enligt utskottets meningvara att sortinnehavare inte skall ha rätt tillersättning av legorensare för det utsäde somomfattas av jordbruksundantaget.Utskottet förordar mot den bakgrunden attriksdagen, med bifall till motion L804 yrkande 4, avregeringen begär förslag till förtydliganden ienlighet med vad utskottet sålunda anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande växtförädlarrättatt med bifall till motion 1998/99:L804yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.InnehållsförteckningElanders Gotab, 1999