bet · GM01TU6 · 1999-03-09 00:00:00 — skullebli den enda färja i hela som underhögsäsong skattesubventioneras, säger motionärerna.Om monopolet slopades, skulle denna utökade trafikmed stor sannolikhet kunna drivas av annan operatörutan kostnad för staten.I motion T614 av m.fl. (v)betonas vikten av att har samma villkor somandra regioner för gods- och persontransporter.Transportvillkoren är mycket viktiga för jordbruketsöverlevnad och utveckling men har också avgörandebetydelse för att bevara industrisektorn ochutveckla turism och andra framtidsnäringar. Systemetmed Gotlandstillägget har inte fungerat helttillfredssällande, och vilken form det framtidastödet till person- och godstransporter bör få stårinte helt klart , säger motionärerna. Däremotkan och bör man slå fast vissa principer för detframtida stödet enligt följande: Det skall vara långsiktigt hållbart. Det skall vara konkurrensneutralt. Det skall leda till att kostnaderna förtransport av gods mellan och en ort påfastlandet inte är högre än för transportmotsvarande sträcka på fastlandet. Både gods- och persontransporternas speciellabehov måste tillgodoses. Snabbfärjan bör användas i regelbunden, helstdaglig, trafik året runt.I motion T625 av m.fl. (s) framhållsatt en ny höghastighetsfärja kommer att sättas itrafik . För att kostnaderna förtrafiken skall rymmas inom det statliga anslagettill trafiken, kommer höghastighetsfärjan attanvändas i begränsad omfattning och kommer enligtfastställd turlista att vara i trafik endast framtill . Den begränsadeanvändningen av höghastighetsfärjan är negativ förgotlänningarna och näringsliv, betonarmotionärerna. Kostnaden för att låtahöghastighetsfärjan gå i trafik året runt haruppskattats till . Den tekniskautvecklingen har gjort att snabba färjor kan gå itrafik året runt. En satsning på utvecklingen iGotlandstrafiken ger bättre underlag för utvecklingoch tillväxt likvärdiga dem i andra regioner.Motionärerna vill ha en översyn av den ekonomiskaramen för Gotlandstrafiken med hänsyn till de nyaförhållanden som blir möjliga under år 1999.Gotland utvecklas år på ett dynamiskt sätt,framhåller och (bådamp) i motion T610. Allt från högskolan ochkonferenscenter till tankar på Östersjöcentrum ochmodern ekologiskt anpassad odling vittnar om dennautveckling, säger motionärerna. Dåligakommunikationer, orimliga turlistor och höga priserär en kombination som regering och riksdag kananvända för att slå tillbaka utvecklingen. Vill mannågot annat måste man se till att kommunikationernamed såväl vanlig färja som höghastighetsfärja ochflyg fungerar året runt, betonar motionärerna.I motion T605 av () framhålls attåtgärder bör vidtas så att daglig trafik mellanGotland och fastlandet kan upprätthållas året runt.Motion T624 av () gäller utbyggnadav hamn. Motionären framhåller att nuvarandehamn byggdes , med statligainvesteringar. Färjetrafiken har ökat ca50 %, och den expanderande trafiken medför atthamnterminalen är tillräcklig. Tillföljd av den nya snabbfärjan, som kommer 1999, ökar passagerarantalet ytterligare.Hamnen måste därför byggas ut och anpassas till dennya trafiksituationen. Vidare måste hamnterminalenanpassas till existerande och kommande behov.Statligt ekonomiskt stöd behövs, understrykermotionären, för anpassningen av hamnen ochhamnterminalen.I motion T618 framhåller () och RoyHansson (m) att har goda förutsättningarför att kunna bygga upp en effektiv kontroll ochövervakning av . Genom att lokalisera enövervakningscentral till skulle manunderlätta samordning av sjöräddning,miljöräddningstjänst, fiskeövervakning,havsforskning, övervakning av smuggling avflyktingar, narkotika och andra farliga ämnen samtden ökande fartygs- och turisttrafiken.5.4 Utskottets ställningstagandeKonkurrens i färjetrafiken på GotlandSom framhålls i motion T220 (m) innebär nuvarandeförfattningsreglering av färjetrafiken på Gotlandatt den som enligt avtal med staten utövar trafikenpraktiskt taget har ensamrätt till den. En sådanordning har också på det hela taget oförändradgällt , då den nuupphävda lagen om linjesjöfart på , liksomtransportstödet för , infördes. Den ipraktiken gällande ensamrätten skall ses motbakgrund av bl.a. trafikens speciella struktur, somkännetecknas av starka variationer iresandeunderlaget mellan lågsäsong och den kortahögsäsongen . Statsmakternas strävanatt åstadkomma en tillfredsställandetrafikförsörjning för medför att trafikenmåste bedrivas även då resandeunderlagetär så litet att den inte kan bli lönsam. Denensamrätt som nuvarande trafikutövare kan sägas haär förenad med en skyldighet att bedriva regelbundentrafik även under lågsäsong. Det intresse som andrarederier kan ha av att etablera en konkurrerandetrafik torde endast gälla högsäsongen. Genom ensådan trafik minskar resandeunderlaget i den avstaten upphandlade och subventionerade trafiken.Därigenom minskar denna trafiks intäkter och ökarbehovet av statsbidrag. Utskottet vill understrykaatt det självfallet inte har någon erinran mot enkonkurrens om trafiken som inte undergräver statensmöjligheter att till en rimlig kostnad trygga entillfredsställande trafikförsörjning för Gotland.Det är därför också av stor betydelse att trafikenupphandlas i konkurrens. Upphandlingen av trafikenenligt det nu gällande avtalet har skett enligtlagen (1992:1528) om offentlig upphandling.Med det sagda avstyrker utskottet motion T220 (m)yrkande 36 om konkurrens i färjetrafiken på Gotland.Principer för det framtida stödet till person- ochgodstransporter till och från GotlandEnligt det nämnda avtalet förutsätts - harutskottet inhämtat - linjetrafiken omfatta 1204 enkelturer på norra linjen och 990 enkelturerpå södra linjen, dvs. totalt 2 194 enkelturer. Denfastställda tidtabellen för omfattar drygt 2500 enkelturer, dvs. en avsevärd ökning av utbudetjämfört med det som anges i avtalet. Riksdagensbeslut att höja anslaget Transportstöd för Gotlandmed för gör detmöjligt att förstärka transportkapaciteten genomatt sätts in under tre sommarmånader förgodstransporter och därmed avlastar ochM/S . De båda sistnämnda fartygen får därmeden ökad kapacitet för personbilar. Turutbudet i1999 års tidtabell har dimensionerats för 1 200 000passagerare, dvs. 150 000 fler än som beräknades iavtalet.Inom den av godkända kostnadsnivån på 190miljoner ryms enligt vad utskottet erfarit ca 640enkelturer med den i gällande avtal förutskickadehöghastighetsfärjan den 1 april-den19 . Ytterligare 300 enkelturer skullekrävas om färjan skulle gå i trafik även under tidenden 20 september-den 31 december 1999. Kostnadernaför dessa ytterligare turer beräknas till 21miljoner. Ytterligare kostnader skulle bli följdenom höghastighetsfärjan skulle gå i trafik även undertiden den 1 januari-den 31 mars.Mot bakgrund av beslut i december 1998att uppskjuta avvecklingen av Gotlandstilläggetutreder frågan om godstransportstödetför . Utgångspunkter för verkets arbete äratt det framtida stödet skall vara långsiktigthållbart och konkurrensneutralt. Avbudgetpropositionen för framgår attregeringen avser att återkomma till ifrågan i budgetpropositionen för år 2000.I avvaktan på att regeringen i nästabudgetproposition återkommer till frågan omutformningen av ett godstransportstöd för Gotlandoch med hänvisning till vad utskottet nu i övrigtanfört avstyrks till en början motion T614 (v) omprinciper för det framtida stödet till person- ochgodstransporter till och från . Tillprinciperna i fråga hör, som framgår av referatetovan för innehållet i v-motionen, atthöghastighetsfärjan bör användas i regelbunden,daglig trafik året runt. Det önskemålet är ocksådet gemensamma temat i motionerna T605 (m), T610(mp) och T625 (s). Även dessa motioner avstyrksdärför med hänvisning till vad utskottet anfört.Utskottet förutsätter självfallet attSjöfartsverket, som företräder staten vidtillämpningen av avtalet med nuvarandetrafikutövare, söker få till stånd största möjligaantal turer inom den av anvisadeekonomiska ramen.Utbyggnad av hamnLänsstyrelsen på och har,enligt vad utskottet inhämtat, i en gemensamskrivelse till begärtatt få ett klarläggande om möjligheten till statligfinansiering av en utbyggnad av hamn,ombyggnad av terminal för Gotlandstrafiken samtutbyggnad av anslutande vägsystem till hamn- ochterminalområden. Den totala kostnaden beräknas till150 . har iflerårsplanen för investeringar i regionalinfrastruktur reserverat 25miljoner kronor för investeringar i hamn mot-svarande statsbidragsdelen på . Således är 100miljoner kronor av den totala investeringen förnärvarande ofinansierade. ochSjöfartsverket undersöker möjligheterna att finnaformer för en finansiering av investeringarna.Någon åtgärd med anledning av motionT624 (s) om statligt stöd för utbyggnaden av Visbyhamn är utskottet för sin del inte berett attförorda. Motionen avstyrks följaktligen.Övervakningscentral på för sjötrafiken påÖstersjönBeträffande den i motion T618 (c) aktualiseradefrågan om en övervakningscentral på Gotland försjötrafiken på har utskottet inhämtatföljande. Som en följd av förslag i betänkandetStatens maritima verksamhet (SOU 1996:41) uppdrogregeringen i regleringsbrev för verksamhetsåret 1997åt att före den 1 mars 1998redovisa "en översyn av informationssystem för atttillgodose den civila havsövervakningens behov avunderrättelser om sjöläget". harredovisat sitt uppdrag i rapporten . Rapporten har remissbehandlats, ochfrågan bereds inom Regeringskansliet.I avvaktan på regeringens ställningstagande ärutskottet inte för sin del berett att förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av motionen. Dennaavstyrks följaktligen.6 Fritidsbåtsregister6.1 InledningRiksdagen antog en lag omfritidsbåtsregister, som trädde i kraft den 1januari 1988 (prop. 1986/87:121, bet. 1986/87:KrU22,rskr. 1986/87: 347). Lagen innebar enregistreringsplikt för båtar med en längd över 5 meller med viss minsta motorstyrka. Ändamålet medregistret var enligt lagens 2 § att ge underlag förkontroll av ordning och säkerhet till sjöss ochplanering av trafiken med fritidsbåtar.Registeravgiften, som skulle täcka kostnaden för attföra registret, var per år.I december 1992 upphävde lagen omfritidsbåtsregister (prop. 1992/93:102, bet.1992/93:TU10, rskr. 1992/93:108). I det nämndabetänkandet framhöll utskottet att det inte sågnågot oavvisligt behov av att ordna en registreringav fritidsbåtar i offentlig regi och tvångsvis.I sitt av godkända betänkande1994/95:TU12 (rskr. 1994/95: 232) framhöll utskottetatt regeringen borde överväga om de fördelar som ettfritidsbåtsregister innebär från sjösäkerhets- ochordningssynpnkt motiverade att det statligafritidsbåtsregistret återinfördes. I detsammanhanget bör regeringen - sade utskottet - ävenöverväga hur samhällets kostnader förfritidsbåtstrafiken skall betalas. Självfallet borderegeringen vid sina överväganden beaktariksdagsbeslut, till vilka det hänvisades ibetänkandet, med anledning av motionsyrkanden om enbåtskatt och om en obligatorisk ansvarsförsäkringför fritidsbåtar.I budgetpropositionen för redovisades atten särskild utredare i betänkandet Fritidsbåten ochSamhället ( SOU 1996:170) hade föreslagit att ettobligatoriskt statligt fritidsbåtsregister skulleinföras för de 300 000 båtar som var över 5 moch/eller med en motorstyrka på mer än 10 kW samtatt en båtavgift på skulle tas ut för atttäcka de kostnader som fritidsbåtssektornförorsakar. Någon båtskatt föreslogs däremot inte iutredningsbetänkandet och inte heller någonobligatorisk ansvarsförsäkring. Regeringen framhöllför sin del att den avsåg att återkomma tillriksdagen med ett konkret förslag till hur en allmänregistrering av fritidsbåtar skulle genomföras.I budgetpropositionen för säger sigregeringen göra bedömningen att frågan behöverberedas vidare innan ett förslag föreläggsriksdagen. Regeringen säger att den därför avser attunder återkomma till med ettkonkret förslag om hur registrering av fritidsbåtarbör genomföras.6.2 MotionsförslagI motion T222 av och (båda fp) säger motionärerna att det är med glädjede noterar att regeringen ytterligare skjuter påfrågan om införande av ett fritidsbåtsregister.Folkpartiet anser dock - understryker motionärerna -att det bästa vore om regeringen kunde strykaregistret helt och hållet.I motion T223 av m.fl. (kd) sägs attKristdemokraterna avvisar tanken på ett statligtbåtregister, eftersom ett sådant måste ses som enförberedelse till en framtida båtskatt. Ettfrivilligt båtregister är den bästa lösningen,betonar motionärerna, som med fördel kanadministreras av försäkringsbolagen.I motion T621 av m.fl. (s) framhållsatt regionalpolitiska överväganden bör göras vidinrättande av ett statligt båtregister. Med denutgångspunkten föreslår motionärerna attfritidsbåtsregistret förläggs till iÅngermanland.I motion T629 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag omåterinförande av ett obligatorisktfritidsbåtsregister. Motionären framhåller också attdet bör åligga varje båtägare att betala inte barasin del av registerkostnaden utan också att - iett inledande skede efter registrets tillkomst - geett väsentligt bidrag till samhällets kostnader förupprätthållande av en god sjösäkerhet.6.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regeringens till en senaretidpunkt aviserade förslag bör avvaktas och ärdärför inte berett att förorda någon riksdagensåtgärd med anledning av motionsyrkandena. Dessaavstyrks följaktligen.7 Vänersjöfart och annan inre fart7.1 InledningUtskottet har i det föregående erinrat om attVänersjöfarten, dvs. alla sjötransporter mellanGöteborgsområdet och Vänerhamnarna, är undantagenfrån den gällande regelnatt inrikes sjöfart beläggs med farledsavgift. Ibudgetpropositionen för , som låg till grundför beslut om ett nytt system försjöfartsavgifter, framhölls att det i Vänerområdetråder en speciell konkurrenssituation mellansjötransporter och landtransporter. Regeringenbetonade att förutsättningarna för utnyttjande avsjötransporter i området inte borde försämras, medhänsyn bl.a. till de miljöskäl som kommit tilluttryck i trafikpolitiken.Till Vänersjöfartens konkurrensförmåga bidrar ocksådet statliga ekonomiska stöd som sedan många åranvisats under anslaget Ersättning till visskanaltrafik m.m. För har riksdagenanvisat till täckande avunderskott för drift av Trollhätte och Säfflekanaler samt ersättning till Vänernsseglationsstyrelse.7.2 MotionsförslagVänersjöfarten behandlas i tre motioner, T225 avLisbeth Staaf-Igelström m.fl. (s), T617 av Jan-EvertRådhström och (båda m) samt T622av och (båda s). I allatre motionerna framhålls att en utredning börtillsättas om Vänersjöfartens möjligheter att kunnahävda sig i konkurrensen med godstrafiken påjärnväg. I de båda förstnämnda motionerna framhållsockså att transportpolitiska beslut våren1998 innebar kostnadslättnader för godstrafiken påjärnväg och därmed ett bättre konkurrensläge fördetta transportslag i förhållande tillVänersjöfarten.I motion T628 av och (båda fp) framhålls (yrkande 1) att enkommitté bör tillsättas med uppgiften att utredaförutsättningarna för återuppbyggnad avsjötransporter längs Sveriges kuster, kanaler,floder och insjöar. Vidare säger motionärerna(yrkande 3) att fartyg som går i inre fart, dvs.inom landet, bör få förbättrade konkurrensvillkoroch i det avseendet jämställas med fartyg i utrikesfart.I motion T612 av () framhålls attSjöfartsverket på uppdrag avKommunikationsdepartementet genomfört en förstudieav möjligheter som framtida vattenväg -det s.k. kanal-projektet. Motionären betonarvikten av att förstudien fullföljs.7.3 Utskottets ställningstagandeVänersjöfartI sitt av godkända betänkande medanledning av proposition 1997/98:56 Transportpolitikför en hållbar utveckling (bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266) erinrade utskottet omkonkurrensförhållandet mellan järnvägen ochsjöfarten i . Utvecklingen borde följasmed uppmärksamhet, betonade utskottet, som ävensade sig förutsätta att den uppgiften låg inom ramenför uppdrag att följa den svenskasjöfartsnäringens konkurrenssituation och årligenavrapportera utvecklingen till regeringen. Vidarekunde enligt utskottet den godstransportdelegationsom föreslogs i propositionen ha anledning att följat.ex. Vänertrafikens utveckling.I budgetpropositionen för utgår regeringeni ett avsnitt med rubriken från attsjöfarten till och från skulle kunna påverkasav lägre avgifter för järnvägens godstrafik från den1 . I likhet med finnerregeringen det därför angeläget att bl.a.Sjöfartsverket följer trafikutvecklingen iVänerområdet. Vidare säger sig regeringenförutsätta att även Godstransportdelegationen följerutvecklingen och vid behov föreslår regeringenlämpliga åtgärder för att trygga en godgodstransportförsörjning.Utskottet har i det föregående under rubrikenHandelssjöfartens kostnadsansvar behandlat en c-motion med krav på en översyn av hur fjolåretsriksdagsbeslut om sänkta banavgifter påverkatsjöfarten i allmänhet, inte bara Vänersjöfarten. Idet sammanhanget framhåller utskottet bl.a. attSjöfartsverket inlett ett antal studier för attkunna bedöma konsekvenserna av de nyakonkurrensförutsättningar för sjöfarten somfjolårets transportpolitiska beslut innebär.Med hänvisning till det anförda finner utskottetsyftet med de tre motions- yrkandena omVänersjöfarten tillgodosett.Yrkandena kan sålundalämnas utan åtgärd och avstyrks därför.Annan inre fartMotion T608 (fp) gäller även annan inre fart änVänersjöfart, nämligen utmed våra kuster samt i vårakanaler och floder och andra insjöar. Utskottetutgår från att förutsättningarna även för sådansjöfart uppmärksammas av ochGodstransportdelegationen på samma sätt somVänersjöfarten. Därmed tillgodoses syftet medmotionen. Den kan således lämnas utan åtgärd ochavstyrks med det sagda.Dala kanalUnder rubriken i budgetpropositionen förinnevarande år framgår att det under år 1996uttalades önskemål bl.a. från näringslivet och defackliga organisationerna i om att en farledborde inrättas mellan Siljan och . Vidareframgår det av propositionen att ibörjan av , till fullgörande av ettregeringsuppdrag, lämnade en rapport som visar attdet är tekniskt möjligt att göra farbar förhandelsfartyg av s.k. Europastandard och tillgängligockså . Verket påpekar att ett sådantprojekt är förenat med intressekonflikter både inommiljö- och vattenkraftsområdet. Två tänkbarafarledsalternativ redovisas, ett med in- och utfarti och ett genom . Kostnaden kan ibåda fallen uppskattas till drygt 12 miljarderkronor.Regeringen framhåller också att området utmed nedreDalälven - från till - i sin helhetär av riksintresse enligt 1 och 2 kap. lagen(1987:12) om hushållning med naturresurser m.m.Riksdagen beslöt att i enlighet medett regeringsförslag avsätta området somnationalpark. Mot den redovisade bakgrunden sägerregeringen att den inte kommer att aktualiserafrågan om inrättande av en farled mellan Siljan ochÖstersjön.Utskottet ansluter sig för sin del tillregeringens uppfattning och avstyrkerdärför motion T612 (kd).8 HamnfrågorI motion T615 av m.fl. (kd) framhållsatt regeringen bör återkomma med långsiktiga förslagtill hur staten skall kunna samverka bättre medkommunerna i fråga om hamnarna och infrastrukturenkring hamnarna samt med förslag till hurstuverimonopolet skall hanteras medtanke på konkurrenssituationen.I motion T619 framhåller och (båda s) att det nu är av stor vikt att vii likhet med många EU-länder tar ett samlat grepp omstatens ansvar för landets hamnpolitik. Regeringenbör därför få i uppdrag att lägga fram förslag sådan politik.I motion T623 framhåller och (båda s) att en gemensam satsning på ökadgodshantering i och hamnar iframtiden skulle kunna avlasta Stockholmsområdetsstora transport- och miljöproblem, både i skärgårdenoch på vägnätet.I motion T628 av och (båda fp) framhålls att de svenska hamnarnatill övervägande del drivs av aktiebolag som ägs avkommunerna. Hamnavgifterna varierar, ochhamnavgifterna kan ha påverkats av andrahänsynstaganden än sjöfartsskäl och miljömässigaskäl, säger motionärerna. Även om avregleringenvarit nyttig inom många områden, borde detundersökas om inte sjöfartsnäringen skulle främjasav t.ex. en annan modell för utformning av taxan därsjöfartens speciella förutsättningar blir styrande.Utskottet vill med anledning av dessa fyramotionsyrkanden erinra om idecember 1997 framlagda grönbok om hamnar ochsjötransporternas infrastruktur. Där uttalas atthamnarna är av vital betydelse för EU, när detgäller såväl handel som transporter. Gemenskapenshamnsektor hanterar av unionens handelmed tredje land, och av trafiken inom EU.Dessutom är hamnarna viktiga centrum för regional,ekonomisk och social utveckling och fungerar somknutpunkter mellan sjöbaserade och landbaseradetransporter. I grönboken pekar kommissionen också påett antal tänkbara åtgärder som kan vidtas för atthamnarna bättre skall fylla sin viktiga funktion.Bl.a. anser kommissionen att hamnarna skall inte-greras fullständigt i det transeuropeiskatransportnätet TEN-T. Vidare uttalas att detranseuropeiska transportnäten till intilliggandeländer bör utvidgas, vilket kommer att krävaavsevärda investeringar i hamnar och annaninfrastruktur. Hamnarna bör utgöra knutpunkter i denintermodala transportkedjan. Detta kräver godaanslutningar till TEN-T men också standardisering avlastenheter, integration av datasystem m.m.I ett yttrande över grönboken sägersig regeringen i allt väsentligt dela kommissionensståndpunkter. Utvecklingen av hamnarna frånoffentliga förvaltningsorgan till kommersiella,konkurrensutsatta verksamheter har enligt regeringenkommit förhållandevis långt i . Konkurrensenfrån landtransporterna har ökat, vilket i sig ocksåhar ökat konkurrensen mellan hamnarna. Detta kräveratt transportpolitiken utformas på ett enhetligtsätt för hela transportsektorn. betonarregeringen att marknadskrafterna bör avgörautvecklingen när det gäller hur många hamnar somskall finnas och var de skall ligga.I sitt av godkända betänkande1997/98:TU10 med anledning av fjolåretstransportpolitiska proposition säger sig utskottetdela regeringens uppfattning enligt yttrandet övergrönboken att marknadskrafterna bör avgörautvecklingen när det gäller antalet hamnar och deraslokalisering. Liksom bör, betonarutskottet, hamnväsendet vara en kommunalangelägenhet. På staten bör ankomma att svara förden infrastruktur i form av farleder m.m. som krävsför att hamnarna skall kunna användas på etteffektivt, säkert och miljövänligt sätt. Dessutomhar staten ett övergripande ansvar för att sjöfartenintegreras med landtransportsystemen. I sammanhangetfäste utskottet uppmärksamhet på iden transportpolitiska propositionen förutskickadeaktiva deltagande i den nationella och regionalainfrastrukturplaneringen, bl.a. genom att föra endialog med hamnarna. Det betonades vidare attGodstransportdelegationen, vars inrättande ocksåaviserades i propositionen, avsågs arbeta för enförbättrad samverkan mellan sjöfarten och anslutandelandtransportsystem.Utskottet vidhåller sin sålunda uttaladeuppfattning om det statliga engagemanget ihamnväsendet och avstyrker därför samtliga nuaktuella motionsyrkanden. Beträffande kd-motionen,T615 yrkande 7 i den del det avser det s.k.stuverimonopolet, vill utskottet tillägga att denfrågan också behandlas i motionerna T222 (fp)yrkande 14, T628 (fp) yrkande 6, A708 (fp) yrkande8. Dessa yrkanden kommer att beredas avarbetsmarknadsutskottet senare i vår.9 Vissa färjeförbindelser med ochLettlandI motion T611 av () framhålls att enslopad taxfreeförsäljning innebär risk för attfärjetrafiken över Kvarken slås ut. ochSverige har, betonar motionären, ett nationelltansvar att säkerställa en regelbunden åretrunttrafikmellan de båda kustregionerna i Kvarken. Efterhandkommer den fria marknaden att anpassa sig till dennya situationen, men måstestaterna agera tillsammans så att en sådan trafikkan uppnås.I motion T616 framhåller () att enfärjeförbindelse mellan och på ettradikalt sätt skulle gynna en ekonomisk ochkulturell utveckling mellan och ochockså hela .