bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Av intresse i detsammanhang som tas upp i motionen är att följandestöd är tillåtna:- stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen iregioner där levnadsstandarden är onormalt lågeller där det råder allvarlig brist påsysselsättning (artikel 92.3a),-- stöd för att underlätta utveckling av vissanäringsverksamheter eller vissa regioner, när detinte påverkar handeln i negativ riktning i enomfattning som strider mot det gemensamma intresset(artikel 92.3c).-Som rättesnöre vid tillämpning av ovanstående reglerfinns för bilindustrins del rambestämmelser, vilkapreciserar undantagen från de allmänna reglerna,konstaterar näringsutskottet. Gemenskapensrambestämmelser för statligt stöd till bilindustrinåterfinns i Europeiska gemenskapens tidning 15.9.97.Rambestämmelserna inleds med en redogörelse förbehovet av sådana bestämmelser. Det uppges attbilindustrin direkt eller indirekt sysselsätternästan av den förvärvsarbetande befolkningen.Sektorn kännetecknas av en allt större globaliseringav marknaderna och en allt större konkurrens.Näringsutskottet noterar att de nyarambestämmelserna trädde i kraft den 1 januari 1998.Näringsutskottet framhåller att enligtrambestämmelserna kan följande stöd tillämpas inombilsektorn:- stöd i samband med undsättning elleromstrukturering av ett företag med allvarligaekonomiska svårigheter,-- regionalstöd i stödberättigat område,-- stöd till forskning och utveckling,-- investeringsstöd till innovationer,-- stöd till skydd för miljön och energibesparing,-- stöd till yrkesutbildning.-När det gäller flygindustrin finns ingasärbestämmelser som på motorfordonsområdet, men deallmänna statsstödsbestämmelserna med begränsningartill regionalstöd m.m. gäller, noterarnäringsutskottet vidare.När det gäller motion MJ778 (mp) yrkande 10konstaterar näringsutskottet att det finns ettgemenskapsrättsligt system, som tillåter stöd undervissa förutsättningar. Det gäller t.ex. stöd som harsamband med miljöteknikfrågor. Sådana stöd syftartill att påverka tillverkarna mot ett ökatmiljömedvetande. Enligt utskottets mening finns detinte anledning att i detta sammanhang ifrågasättastatsstödssystemet och de tillåtna undantagen.Däremot måste de olika ländernas tillämpning avsystemet fortlöpande uppmärksammas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkernäringsutskottet de berörda motionerna.Utrikesutskottet delar näringsutskottets bedömningaroch avstyrker motionerna U508 (mp) yrkande 23, MJ778(mp) yrkandena 7 och 10 samt U509 (kd) yrkande 6.EuratomfördragetI motion MJ804 (v) yrkande 2 framhålls det atträtten att bestämma över kärnkraften bör vara ennationell fråga. Euratomfördraget är till storadelar föråldrat och kan ersättas av ettmellanstatligt samarbete om energisparande ochutveckling av energiteknik baserad på förnybaraenergislag.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande att närdet gäller Euratomfördraget har utskottet senastredovisat vissa synpunkter i sitt yttrande1997/98:NU3y över proposition 1997/98:58 omAmsterdamfördraget till utrikesutskottet. GenomAmsterdamfördraget föreslogs bl.a. vissa ändringar iEuratomfördraget. Ändringarna var dock enbartformella konsekvensändringar som inte innebar attdet materiella innehållet i Euratomfördragetförändrades, påpekar näringsutskottet. I anslutningtill ett motionskrav att skall ta initiativtill att Euratomfördraget ses över och moderniseraskonstaterade näringsutskottet i nämnda yttrande attdet inom EU förekommer ett omfattande samarbete påenergiområdet rörande bl.a. energieffektiviseringoch främjande av förnybara energikällor. Delar avEuratomfördraget är föråldrat och tillämpas inteenligt sin lydelse. förutsatte attfördraget i lämpligt sammanhang kommer attmoderniseras och detta utan att tar någotinitiativ i frågan.Näringsutskottet konstaterar att inom unionenförekommer ett omfattande samarbete på energiområdetrörande bl.a. energieffektivisering och främjande avförnybara energikällor. serpositivt på ett sådant samarbete utan att sommotionärerna göra någon koppling tillEuratomfördraget. Något särskilt initiativ i fråganär emellertid inte nödvändigt enligtnäringsutskottet. Det aktuella motionsyrkandetavstyrks därmed av näringsutskottet.Utrikesutskottet delar näringsutskottets uppfattningoch avstyrker därmed motion MJ804 (v) yrkande 2.Sysselsättning, jämställdhetMotionerna U509 (kd) yrkande 2 och U506 (v) yrkande8 tar upp olika aspekter på unionssamarbetet när detgäller ökad sysselsättning. Motion U506 (v)yrkandena 11 och 12 tar upp jämställdhet mellankvinnor och män.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i sitt yttrande1998/99:AU1y att den låga sysselsättningsgraden ochden höga arbetslösheten alltjämt är ett av EU:s ochde enskilda medlemsländernas största problem. Därförvälkomnar arbetsmarknadsutskottet det fördjupadesamarbetet kring sysselsättningsfrågor somutvecklats . En samordning mellan denekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken ihögre grad än är eftersträvansvärd, menarutskottet. Liksom regeringen anserarbetsmarknadsutskottet att bör verka föratt samarbetet inom sysselsättningspolitiken ochformerna för det ges samma vikt som samarbetet pådet ekonomiska området. Det bör dock slås fast attpolitiken på sysselsättningsområdet i första handbör föras på det nationella planet, betonararbetsmarknadsutskottet.Vidare framhåller arbetsmarknadsutskottet att detinte delar uppfattning att denmonetära politiken och konvergenskraven skullemotverka möjligheterna att bekämpa arbetslösheten.Såväl regering som riksdag har i flera sammanhangframhållit att sunda offentliga finanser ochprisstabilitet är en förutsättning för en godsamhällsekonomisk utveckling och hög sysselsättning.Arbetsmarknadsutskottet menar därför att motion U506yrkande 8 (v) bör avstyrkas.Arbetsmarknadsutskottet noterar vidare i yttrandetatt anser att regeringen inteföljer rekommendationerna i EU omsysselsättningspolitiken och hänvisar i sin motiontill en av riktlinjerna vars syfte är att utvecklaföretagarandan. Enligt riktlinjen (nr 14) skallmedlemsländerna bl.a. vid behov och med hänsyn tillden befintliga nivån fastställa ett mål för engradvis minskning av den totala skattebördan och,där så är lämpligt, ett mål för gradvis minskning avskattetrycket på arbete och lönebikostnader,särskilt för relativt okvalificerad och lågavlönadarbetskraft, utan att ifrågasätta saneringen av deoffentliga finanserna och den finansiella jämvikteni de sociala trygghetssystemen.Arbetsmarknadsutskottet slår fast att samarbetet påsysselsättningsområdet inom EU har, alltsedan de såkallade Essenpunkterna lades fast ,utvecklats i en ur svensk synvinkel positivriktning. Utskottet framhåller att 1999 betonas mer än tidigare vikten avsatsningar på utbildning och kompetensutvecklingframför passivt kontantstöd, något som även densvenska politiken på området alltmer inriktats påunder senare år. Vidare poängteras främjande av likamöjligheter för kvinnor och män, stöd till äldrearbetstagare och främjandet av social integration.Även detta ligger i linje med svenskarbetsmarknadspolitik, menararbetsmarknadsutskottet, och noterar att åtgärdersom innebär skattesänkningar har, liksom föregåendeår, gjorts beroende av det ekonomiska utrymmet försådana.Arbetsmarknadsutskottet anser att den politik somregeringen ger uttryck för ekonomiskavårproposition (1998/99:100) ligger väl i linje medEU:s sysselsättningsriktlinjer. Synen på hurriktlinjerna skall omsättas i nationell politikbestäms i grunden av synen på den ekonomiskapolitiken i stort, menar arbetsmarknadsutskottet,och betonar att det inte kan dela motionärernasuppfattning att regeringen inte följt de europeiskarekommendationerna.Arbetsmarknadsutskottet omnämner i sitt yttrandeett antal konkreta åtgärder som vidtagits undersenare tid för ökad sysselsättning och minskadarbetslöshet. Utskottet menar vad gällerskattepolitiken att den bör spela en aktiv roll iarbetet för att öka sysselsättningen, ocharbetsmarknadsutskottet ser positivt på att det iriktlinjerna betonats att skatte- ochbidragssystemen bör utformas på ett sätt som gör detlönsamt att arbeta.Med det anförda förordar arbetsmarknadsutskottetatt motion U509 yrkande 2 (kd) avstyrks.När det gäller jämställdhetsfrågorna konstaterararbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande attkommissionen presenterade en årsrapport -Lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiskaunionen . Av rapporten framgår bl.a. följande.Kvinnorna utgör av de deltidsanställda, och13 % av de kvinnliga arbetstagarna varvisstidsanställda. av de kvinnligaarbetstagarna i hela Europeiska unionen ärkoncentrerade till tjänstesektorn. Av rapportenframgår också, konstaterar arbetsmarknadsutskottet,att sysselsättningstalet för kvinnor är betydligtlägre än motsvarande tal för männen i samtligamedlemsländer. Utskottet ser förstärkningen avjämställdhetsperspektivet riktlinjer försysselsättningspolitiken som ett viktigt steg motökad jämställdhet. Vid toppmötet i i juni1998 uttalade attjämställdhetsperspektivet skall integreras i allapolitiska riktlinjer för sysselsättningen, något somSverige aktivt verkat för. Arbetsmarknadsutskottethåller med om att i detfortsatta EU-samarbetet ytterligare bör verka för ensysselsättningspolitik som ger kvinnor bättremöjlighet till förvärvsarbete. Någottillkännagivande om detta är dock inte behövligtmenar arbetsmarknadsutskottet och föreslår attmotion U506 yrkande 11 (v) avstyrks.Vad beträffar kvinnorepresentationen i EU:sinstitutioner konstaterar arbetsmarknadsutskottetatt fördelningen mellan könen på högre tjänster ochtjänster på mellannivå inte är jämn, och dettagäller även svenska tjänstemän och politiker. Vidarenoterar utskottet att av jämställdhetsrapporten frånkommissionen framgår att det i en ny rådsförordninghar införts nya klausuler om mål för rekrytering ochbefordran till högre tjänster.Arbetsmarknadsutskottet delar Vänsterpartietsuppfattning att bör verka för en jämnfördelning mellan könen i de olika EU-institutionerna. I sammanhanget nämnerarbetsmarknadsutskottet i sitt yttrande attutskottet för kvinnors rättigheter iEuropaparlamentet arrangerade enrundabordskonferens som behandlade frågor omfrämjande av en jämnare könsfördelning ibeslutsfattandet. Vidare framhållerarbetsmarknadsutskottet att ett interparlamentarisktorgan bestående av jämställdhetsutskotten imedlemsstaternas parlament har möten omåret. I dessa sammanhang har ledamöter iarbetsmarknadsutskottet deltagit. Utskottet menaratt , som på flera områden har kommit längrei jämställdhetshänseende än många andra EU-länder,även på detta sätt kan bidra med sina erfarenheter.Något tillkännagivande är dock inte erforderligtenligt arbetsmarknadsutskottets mening och motionU506 yrkande 12 (v) avstyrks.EU-nämnden konstaterar i sitt yttrande1998/99:EUN1y att sysselsättningssamarbetet kom attprägla en stor del av verksamhet undervåren 1998. Regeringen informerade och samrådde mednämnden dels angående den svenska handlingsplanen,dels angående förberedelsearbetet inför möten i respektive . EU-nämndenframhåller att sysselsättningen behandlades på såvälEkofin-möten som rådsmöten angående arbetsmarknadoch sociala frågor, och inför dessa möten samråddebåde arbetsmarknadsministern och finansministern mednämnden. Vidare noteras i yttrandet att frågan harföranlett mycket omfattande diskussioner i nämnden.Samtidigt betonar att man inte har fåttnågon närmare information om det s.k. trilateralasamarbete som pågått mellan , Storbritannienoch med bl.a. gemensamma förslag påarbetsmarknadsprojekt och förslag till revideraderiktlinjer på jämställdhetsområdet.Utrikesutskottet har inget att anföra utöver vadarbetsmarknadsutskottet och har anfört.Utrikesutskottet avstyrker därmed motionerna U509(kd) yrkande 2 och U506 (v) yrkandena 8, 11 och 12.Strukturfonder och regionalpolitikI motion U505 (c) yrkande 4 kritiseras regeringenshantering av ersättningar och stöd inom jordbruks-och strukturpolitiken. I motion N335 (v) yrkande 9föreslås en utredning om möjligheten att släppa inprivata intressen för medfinansiering i samband mednäringslivssatsningar. I motion N284 (s) framhållsatt beslutsfattandet kring användning avstrukturfondsmedel måste förenklas. Motionärernabakom motion N326 (m, kd) yrkande 29 menar att nyaformer för att stimulera småföretag att delta istrukturfondsprogrammen och nyamedfinansieringsmodeller bör prövas. Även enskildaföretag och privatpersoner bör kunna kompletteraoffentliga organ som medfinansiärer. Byråkratinmåste minskas, anförs det. I motion N274 (kd)yrkandena 5 och 6 betonas att organisation ochadministration bör förbättras vad gällerstrukturfonderna. I fyrpartimotionen N256 (kd, m, c,fp) yrkandena 1-4 sägs bl.a. att en nyfinansieringsmodell bör prövas som möjliggör förenskilda företag och grupper av företag att upp viss gräns bidra till den nationellamedfinansieringen. Ett skäl till dagens svårigheterär att företagens projektidéer blir utkonkurreradeav offentliga projekt. En annan svårighet är attbidragen utbetalas i efterskott. Enligt motion T325(c) yrkande 1 föreslås att det lokala och regionalainflytandet över strukturfondernas fördelning skallöka. I motion N207 (c) yrkas att en viss andel avbeviljade medel bör ges vid projektstarten. I motionN237 (fp) yrkande 9 framhålls att regelverket måsteförenklas samt att det bör det bli möjligt förprojektägare att få förskott på beviljade medel.Näringsutskottet anför i sitt yttrande 1998/98:NU1yatt motioner som är likartade med de aktuellatidigare har behandlats av arbetsmarknadsutskottet iolika sammanhang. Vissa av dessa frågor är numerainte längre aktuella med hänsyn till att ettförhandlingsresultat föreligger.Näringsutskottet noterar att anfördearbetsmarknadsutskottet (1997/98:AU2) att byråkratinkring strukturfondsstöden måste minska ochregelsystemen bli enklare. Arbetsmarknadsutskottetpoängterade att åtgärder mot byråkrati och krångelkring strukturfonderna måste syfta till attunderlätta hanteringen för såväl offentliga somprivata mottagare liksom för föreningar, stiftelseretc. Utskottet utgick från att regeringen i den dåaviserade regionalpolitiska propositionen (prop.1997/98:62) skulle redovisa vidtagna eller planeradeåtgärder och i förekommande fall lägga fram förslagtill om hur förenklingar ocheffektivisering kan göras.Näringsutskottet konstaterar attarbetsmarknadsutskottet i sitt betänkande1997/98:AU11 , där den nämndaregionalpolitiska propositionen behandlas, uttaladeatt utskottet utgick från att regeringen gör deförändringar som den bedömer är påkallade för atthanteringen av strukturfondsmedlen skall bli såeffektiv som möjligt. Utskottet ansåg dock attstörre förändringar i organisationen kringstrukturfondsarbetet bör vänta till nästaprogramperiod för åren 2000-2006.Vidare framhåller näringsutskottet i sitt yttrandeatt de centrala fondansvariga myndigheterna,(), () och (), fick i uppdrag av Närings-och att se över och utvecklaarbetsformer och administrativa rutiner m.m. vadgäller vissa strukturfondsprogram. I december 1998redovisade de tre myndigheterna en gemensam rapport.I yttrandet redogör näringsutskottet för de frågorsom de fondansvariga myndigheterna har arbetet med.Rapporten avslutas med ett antal konkreta förslag,noterar näringsutskottet, bl.a. att de fondansvarigamyndigheterna slutför utformning och samordning avföreskrifter, blanketter m.m. samt rutiner medavseende på tillsyn och kontroll. Vidare föreslåsatt de nämnda myndigheterna medverkar till attutforma en enhetlig praxis för ärendehandläggningenhos sekretariaten vid beslutsgrupperna. Förslagen irapporten är inte av den karaktären attregeringsbeslut krävs.Näringsutskottet framhåller vidare att i februari1999 presenterade den s.k. Strukturfondsutredningensitt betänkande EG:s strukturstöd, Ny organisationför de geografiskt avgränsadestrukturfondsprogrammen (SOU 1999:24).Strukturfondsutredningen har samlat in ochanalyserat erfarenheter från första periodmed stöd från och lämnar förslagtill hur strukturfondsprogrammen för nästa periodkan tas fram och genomföras.I genomförandet av programmen har arbetet ibeslutsgrupper och övervakningskommittéer fungeratolika bra, sägs det i utredningen. Ävenpartnerskapets delaktighet i genomförandet varierar.Beslutsgruppernas sekretariat har byggt upp en bredkompetens som hög arbetsbelastning utgjortett problem.Utredningen påpekar att medfinansieringen ochförbudet mot förskott av strukturfondsmedel harmedfört svårigheter främst för mindre projektägare,noterar näringsutskottet. Näringslivets delaktigheti programgenomförandet har varit av liten omfattninggenom att privata medel inte är godkända sommedfinansiering. Enligt utredningen haradministrationen kring utbetalningar präglats avproblem och oklarheter. Vidare har brister i IT-system m.m. medfört effektivitetsförluster.Den särskilda utredaren redovisar ett antalöverväganden: det är nödvändigt att partnerskapet deltar aktivtbåde i framtagandet och genomförandet avstrukturfondsprogrammen, privata medel bör godkännas som stödgrundande förstrukturfondsstöd, så att enskilda företag kandelta aktivt i genomförandet, beslutsgrupperna bör avskaffas och nämnderinrättas vid länsstyrelserna ochsjälvstyrelseorganen, de som fattar beslut om projekt bör också utsestill utbetalningsmyndigheter, en pott för länsövergripande satsningar böravsättas inom de nya programmen, en generell möjlighet till förskott på beviljatstrukturfondsstöd bör införas, övervakningskommittéerna bör förstärkas somstrategiska politiska organ; i första hand börledamöterna vara förtroendevalda från kommuneroch landsting, det bör utses en förvaltningsmyndighet (nymyndighet eller ) förstrukturfondsprogrammen.Enligt information från somnäringsutskottet inhämtat bereds denämnda utredningsförslagen. För att inhämtasynpunkter på utredningen anordnades en hearing den25 . Därutöver kunde skriftliga synpunkterlämnas . Regeringen kommer enligtuppgift att fatta beslut i ärendet under våren 1999.Enligt näringsutskottet visar såväl motionerna somde redovisade utredningarna att det nuvarandestrukturfondssystemet är behäftat med ett antalorganisatoriska och administrativa problem.Näringsutskottet ansluter sig till den uppfattningsom tidigare uttryckts av arbetsmarknadsutskottet,nämligen att byråkratin kring strukturfondsstödenmåste minska och regelsystemen bli enklare.Näringsutskottet menar att hela hanteringen avstrukturfondsmedlen måste effektiviseras.Näringsutskottet betonar i yttrandet att en sådaneffektivisering måste i sak innebära attfinansieringsfrågan löses på ett smidigt sätt. Blandannat bör näringslivet och enskilda företag kunna taaktiv del i arbetet och till en viss gräns bidra medmedfinansiering. Vidare bör det bli möjligt förprojektägare att få förskott på beviljade medel.Näringsutskottet ser det som en nödvändighet attstrukturfondssystemet reformeras och effektiviserasför att det skall vara möjligt att på ettändamålsenligt sätt utnyttja EG:s strukturfondsmedelfullt ut.Näringsutskottet ser positivt på den nyligenpresenterade och anser attden i det väsentliga kan ligga till grund för härangiven kursriktning. bör en ökadsamordning mellan och EG:s regionalpolitikövervägas.Med hänvisning till vad som anförs i yttrandettillstyrker näringsutskottet de berörda yrkandena imotionerna U505 (c) yrkande 4, N256 (kd, m, c, fp),N274 (kd), N326 (m, kd) och N237 (fp). Övrigamotionsyrkanden avstyrks i den mån de intetillgodoses genom näringsutskottetsställningstagande.Utrikesutskottet noterar vad näringsutskottetframför i sitt yttrande 1998/99:NU1y och delarnäringsutskottets uppfattning att det nuvarandestrukturfondssystemet är behäftat med ett antalorganisatoriska och administrativa problem, att denkomplicerade hanteringen kring strukturfondsstödenmåste minska och regelsystemen bli enklare samt atthela hanteringen av strukturfondsmedlen måsteeffektiviseras.Samtidigt konstaterar även utrikesutskottet attStrukturfondsutredningen presenterat sinrapport och att utredningen gjort ett antalobservationer i samma riktning som näringsutskottetoch utrikesutskottet. Den särskilde utredarenredovisar även ett antal överväganden tillregeringen. ser positivt påutredningens rapport.Med detta och övrigt befintligt underlag anserutrikesutskottet att det till nästa programperiodfinns goda möjligheter att i det väsentliga kommatill rätta med de konstaterade problemen. På någotlängre sikt kommer utredningen om den framtidaregionalpolitiken (dir. 1999:2) att ta framytterligare underlag. Kommittén skall ta del avutvärderingarna av strukturfondernas hittillsvarandeeffekter och låta dem ingå i en sammanvägd bedömningav resultatet av olika regionalpolitiska åtgärder iSverige. Kommittén skall redovisa sitt uppdragsenast den 31 augusti 2000.Utrikesutskottet menar att det är lämpligt attinvänta regeringens förslag innan tarställning till hur hanteringen av strukturfondernaskall utformas . menarutrikesutskottet att med den problem-analys som hargjorts av näringsutskottet ochStrukturfondsutredningen vore det bra om regeringeni det sammanhanget särskilt gjorde överväganden närdet gäller förenkling och effektivisering avsystemet, medfinansieringsfrågan och möjligheten attsläppa in privat kapital samt möjligheten förprojektägare att få förskott på beviljade medel.Utrikesutskottet vill vidare anföra att miljö- ochjordbruksutskottet i sitt betänkande 1998/99:MJU7angående den svenska administrationen av unionensgemensamma jordbrukspolitik menade att den måstevara utformad så att den medverkar till att uppfyllaEU:s och mål om ett bärkraftigt ocheffektivt jordbruk, biologisk mångfald, bibehålletkulturlandskap och regional utveckling. Samtidigtskall administrationen inte orsaka onödigakostnader, och enkelhet måste därför vara målet iutformningen av denna, menade miljö- ochjordbruksutskottet.Med vad som ovan anförts anser utrikesutskottet attmotionerna U505 (c) yrkande 4, N207 (c), N237 (fp)yrkande 9, N256 (kd, m, c, fp) yrkandena 1-4, N274(kd) yrkandena 5 och 6, N284 (s) , N326 (m, kd)yrkande 29 och N335 (v) yrkande 9 kan besvaras.Motionerna T325 (c) yrkande 1 och N275 (c) yrkandena2 och 4 avstyrks.I motion MJ224 (kd) yrkande 38yrkas att det är angeläget att undersökamöjligheterna att bättre utnyttja EU:s stöd förlandsbygdsutveckling, det s.k. 5b-stödet, förfiskeberoende områden. I motion N258 (s) framhållsatt en nationell strategi bör utarbetas för attintegrera i den inre marknaden enligtAmsterdamfördragets tillägg om öar. I motion N227(m) anförs att bör säkra de svenska öarnasframtida utvecklingsmöjligheter. I motion N275 (c)yrkande 1 anförs att det är oacceptabelt omreformeringen av utgår frånlänsnivån med hänvisning till situationen i sydöstraSverige. I motion N296 (c) yrkande 2 framhålls attDalsland bör vara ett område som kan påräkna stödfrån strukturfonderna också för perioden 2000-2006.Näringsutskottet påpekar i sitt yttrande att iartikel 130a i EG-fördraget finns grunden förgemenskapens regional- och strukturpolitik. GenomAmsterdamfördraget, som träder i kraft den 1 maj1999, gjordes ett tillägg i artikel 130a andrastycket (nytt artikelnummer 158) genom vilket öarnanämns vid sidan av regionerna. Det framgår av dettastycke att EU:s politik på området skall strävaefter att minska skillnaderna i utvecklingsnivåmellan olika regioner och att minska eftersläpningeni de minst gynnade regionerna och öarna inklusivelandsbygdsområdena.Vidare framhåller näringsutskottet att tillAmsterdamfördragets slutakt bifogades ett antalförklaringar som antogs av regeringskonferensen.Förklaringarna är numrerade och som nr 30 återfinnsförklaringen om öregioner.