bet · GM01BoU3 · 1999-01-26 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag imotioner från den allmänna motionstiden rörandehyresrätt och bostadsrätt.Med anledning av en motion föreslår utskottet etttillkännagivande till regeringen om att enutvärdering bör genomföras beträffandehyresgästernas inflytande vid ombyggnad. Utskottetavstyrker övriga motionsförslag.Till betänkandet har fogats 17 reservationer. 1998/99:Bo208 av m.fl. (v) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernas roll fören social bostadspolitik,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hyreslagen ochhyresförhandlingar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bostadsanvisning,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enbostadsförsörjningslag,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagen ombostadsanvisning.1998/99:Bo209 av m.fl. (m) vari yrkas15. att beslutar avskaffa allmännyttanshyresledande ställning i enlighet med vad somanförts i motionen,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bostadsrätten,18. att beslutar att andra stadgar förbostadsrättsföreningar än de som anges ibostadsrättslagen skall vara ogiltiga.1998/99:Bo236 av m.fl. (mp) variyrkas1. (delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen(förslaget behandlas i vad avser införandet av enbostadsanvisningslag, i övrigt har yrkandetbehandlats i bet. 1998/99:BoU1).1998/99:Bo237 av m.fl. (kd) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om villkoren förbostadsrätterna.1998/99:Bo402 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om överklagningsrätt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vräkningar,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förvärv avhyresfastighet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hyresgästinflytandevid ombyggnation,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ombostadsförvaltningslagen.1998/99:Bo405 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omen översyn av hyreslagstiftningen.1998/99:Bo406 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om parternas ansvar vidhyresförhandlingar.1998/99:Bo407 av och () vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag ändring av reglerna för att garanteraminoritetsrättigheter vid omvandling av hyresrättertill bostadsrätter,4. att hos regeringen begär förslag ändring av reglerna för att garanterabruksvärdesprincipen i områden med liten ellerobefintlig tillgång på allmännyttiga bostadsföretag,7. att hos regeringen begär en översyn avkonsekvenserna av en ökad omvandling av hyresrättertill bostadsrätter.1998/99:Bo410 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av hyreslagens bestämmelser omskälig hyra.1998/99:Bo509 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nollnivå för utsattaboendegrupper.1998/99:A807 av m.fl. (mp) vari yrkas16. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i hyreslagen att hyresgäster som harporrklubbsverksamhet kan avhysas.1998/99:Sf608 av m.fl. (c) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsjälvförvaltning i bostadshus,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett varieratutbud av upplåtelseformer.1998/99:Sf634 av m.fl. (fp) variyrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omhyresförhandlingslagen och ökade möjligheter tillsjälvförvaltningsavtal. HyresrättBruksvärdessystemetEtt flertal motionsförslag berörbruksvärdessystemets utformning. I motion1998/99:Bo209 (m) yrkande 15 föreslås att deallmännyttiga bostadsföretagens hyresledande rollskall avskaffas. Det allmänna hyresläget pårespektive ort bör i stället vara avgörande.Motionärerna bakom motion 1998/99:Bo208 (v) yrkande4 föreslår å andra sidan att bruksvärdesregelnpreciseras så att vid hyressättning en jämförelseskall göras med "kommunala bostadsföretag därkommunen äger mer än hälften av aktierna". Regelnskall utgöra ett provisorium intill dess att deallmännyttiga bostadsföretagens ställning tydligarereglerats. Förslaget i motion 1998/99:Bo410 (s)innebär att en översyn skall göras av hyreslagensbestämmelser om skälig hyra. Motionärerna anser attde ändrade förhållandena på bostadsmarknaden givitförändrade förutsättningar förbruksvärdesregleringen. Dessa har medfört attkopplingen mellan allmännyttanssjälvkostnadstäckande hyror i nyproduktionen och denetablerade hyresnivån i beståndet har brutits, attjämförelseprövningen riskerar att ske överkommungränserna och att fastighetsägarna inteunderskrider bruksvärdesnivån när detta är motiveratav fastighetens läge och standard. Förslaget om enöversyn för att anpassa bruksvärdesregeln tilldagens förhållanden syftar till att motverka ökadsocial segregering och värna ett brabesittningsskydd. Också i motion 1998/99:Bo407 (s)yrkande 4 uppmärksammas att bruksvärdesprövningenriskerar att få ske över kommungränserna.Motionärerna önskar en lagändring för att garanterabruksvärdesregelns tillämpning i områden utan ellermed liten tillgång på allmännyttiga bostäder.Bostadsutskottet har under desenaste åren, senast i betänkande 1997/98:BoU10,behandlat motionsyrkanden motsvarande vad somföreslås i m-motionen. Utskottet har vid dessatillfällen inte funnit anledning att överväga sådanaförändringar i bruksvärdessystemet som motionärernaförordar. Utskottet finner inte anledning att ändrasitt ställningstagande. Motionsförslaget syftarnämligen till att hyressättningssystemet skallmarknadsanpassas med oskäliga hyresnivåer som följd.Det kan här finnas skäl att erinra om attförändringen av den ursprungliga bruksvärdesregelnslydelse i nu aktuellt avseende till vad som i daggäller om allmännyttans hyresledande roll skett isyfte att skapa garantier för skäliga hyresnivåer.Det finns enligt utskottet anledning attuppmärksamma bruksvärdesregelns tillämpning ochutformning mot bakgrund av de förändringar som skerpå bostadsmarknaden men inte - som redan framgått -med den utgångspunkt m-motionen har. Syftet bör istället vara att bruksvärdesregeln på ett effektivtsätt skall garantera hyresgästerna skäligahyresnivåer och därmed även fortsättningsvis kunnaupprätthålla hyresgästernas besittningsskydd. Det ärviktigt att hyresskillnaderna mellan olikalägenheter av hyresgästerna upplevs som rättvisa ochatt hyressättningen inte motverkar produktionen avnya hyresbostäder. Utskottet anser sig kunnaförutsätta att regeringen ägnar frågorna ombruksvärdesregelns utformning uppmärksamhet och tarde initiativ som kan erfordras. Utskottet villerinra om att frågan om en definition av vad som ärett allmännyttigt företag redan är föremål förberedning inom Regeringskansliet.Mot bakgrund av vad som sagts avstyrkerutskottet motionerna 1998/99:Bo208 (v) yrkande 4,1998/99:Bo209 (m) yrkande 15, 1998/99: Bo407 (s)yrkande 4 och 1998/99:Bo410 (s) ombruksvärdessystemet.Hyressättningen av vårdbostäderI motion 1998/99:Bo405 (s) föreslås atthyressättningen i vårdbostäder skall ses över isyfte att jämförelser inte skall göras medtraditionella bostäder utan i stället mot likvärdigavårdbostäder.En utredning som gäller boendebegreppet i desärskilda boendeformerna samt avgifterna för sådantboende och deras effekter håller nu på att avslutasitt arbete (dir. 1997:111). I direktivenkonstateras att det förhållandet att de särskildaboendeformerna i varierande grad omfattas avhyreslagens bestämmelser för med sig en osäkerhetsåväl hos kommunerna som hos de boende om vad somgäller. Utredningens uppdrag omfattarhyreslagstiftningens tillämplighet i de särskildaboendeformerna. Den omfattar också frågor om dennuvarande avgränsningen enligt hyreslagen är lämplignär det är fråga om boende i särskilda boendeformer.Vidare skall undersökas formerna för hurboendeavgiften fastställs när hyreslagen inte kananvändas. Ett utredningsbetänkande kan förväntas islutet av mars. Utskottet anser att utredningensresultat bör avvaktas och avstyrker därför motion1998/99:Bo405 (s) om hyressättningen avvårdbostäder.Dröjsmål med hyranI motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 2 lämnas förslagom att hyresvärden skall vara skyldig att skicka enbetalningspåminnelse innan hyresvärden skall kunnasäga upp hyresgästen sedan hyresrätten förverkats pågrund av bristande betalning. Först efterdet att en betalningspåminnelse avsänts skalluppsägning få ske och återvinningsfristen börjalöpa. Därefter skall proceduren löpa som . Isamma yrkande föreslås att också andra änsocialnämnden bör kunna garantera betalningen avhyran med verkan att avhysning förhindras. Vidareföreslås att de skäl en hyresgäst får åberopa föratt få behålla hyresrätten trots förverkande utökasoch därmed ges en mer individuell prägel.I en av behandlad propositionbedömde regeringen att reglerna om förverkande pågrund av betalningsdröjsmål inte bör ändras (prop.1997/98:46). Regeringen valde därvid att inteföreslå några lagregler om hyresavisering ellerbetalningspåminnelse. I propositionen hänvisadestill att hyreslagens förverkanderegler innehållerett krav på att hyresgästen delges en formellunderrättelse om betalningsförsummelsen medinformation om att han genom att betala hyran inomviss tid kan få tillbaka hyresrätten. Regeringenfann inte något tala för att ett lagligt krav påavisering eller påminnelse skulle ha någon nämnvärdbetydelse för det antal avhysningar som genomförsvarje år. Regeringen hade också konstaterat atthyresvärdarna endast i undantagsfall låterverkställa en avhysning om skulden betalas.Sammanfattningsvis ansåg regeringen att det intefinns anledning anta att det är lagreglerna i sigsom är anledning till det ökade antalet avhysningaroch att det därför inte bör göras några lagändringarbeträffande betalningsdröjsmål.Utskottet anser att antalet avhysningar äroroväckande stort. Utskottet gör dock denbedömningen att det knappast genom en förändring avförverkandereglerna går att ge hyresgästerna ettverkningsfullt anstånd så att de kan undvikaavhysning genom att betala sina skulder. Det storaantalet avhysningar har sin grund i andraförhållanden än brister i hyreslagens reglering. Pågrund härav avstyrker utskottet förslagen i motion1998/99:Bo402 (v) yrkande 2 om dröjsmål medhyresbetalningen.Hyresgästinflytande vid ombyggnadDe nuvarande reglerna om hyresgästinflytande vidombyggnad antogs av vid /97(prop. 1996/97:30, bet. 1996/97:BoU5). I anledningav två tillkännagivanden som då gjorde harregeringen givit en särskild utredare i uppdrag attöverväga vissa frågor om lagens utformning.I motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 4 föreslås vissaändringar av inflytandereglerna som bör genomförasinnan den sittande utredningen kommer med sinaförslag. Motionsförslagen innebär bl.a. följande.Enligt gällande rätt måste hyresvärden efter det atthan meddelat hyresgästen vilka åtgärder han villvidta avvakta en månad med att begära hyresnämndenstillstånd. Denna tid bör förlängas till tre månader.En prövning av hyresnämnden bör få ske först sedanförhandlingar om åtgärderna strandat och detta kandokumenteras. Förhandlingarna om åtgärderna bör varasamordnade med förhandlingarna om den nya hyresnivåsom skall gälla efter ombyggnaden. Hyresgästernasinflytande skall ökas så att de lättare skall kunnaförhindra inläggning av klinkergolv i badrum,utrivning av platsbyggda köksskåp och installationav handdukstorkare. Majoritetsförhållandena blandhyresgästerna bör som princip avgöra om en åtgärdskall vidtas eller inte. Sådana lösningar böreftersträvas så att variationer mellan lägenheternablir möjliga.I v-motionen föreslås också att hyresvärden intemed framgång skall kunna säga upp en hyresgästdärför att huset skall genomgå en större ombyggnad,om hyresgästen efter ombyggnaden kan flytta tillbakatill lägenheten.De nu gällande inflytandereglerna har varit i kraften . Redan när de infördes befaraderiksdagen att regleringen av påföljderna för denhyresvärd som inte följer lagen skulle kunna medföravissa tillämpnings- och effektivitetsproblem.Riksdagen uppmärksammade att hyresnämnden inte harbehörighet att pröva ett förbudsföreläggande förränen åtgärd har påbörjats, att ett förbud endast kanmeddelas hyresvärden att "utföra" åtgärden och attförbudsföreläggande är obligatoriskt. Vidareberördes frågor om regelutformningen för densituationen att åtgärden färdigställts närhyresnämnden skall meddela sitt beslut. Riksdagengav regeringen till känna ett behov av att övervägalagtextens närmare utformning i syfte att åstadkommaen effektivare och för olika situationer mer lämpligreglering. I sammanhanget borde regeringen ocksåuppmärksamma frågan om hyressättning för en lägenheti vilken otillåtna ändringsåtgärder blivitbestående. I ett andra tillkännagivande togriksdagen upp bestämmelserna om hyresvärdensmöjligheter att säga upp ett hyresavtal inför enstörre ombyggnad. önskade att en översynav denna möjlighet skulle göras. Regeringen har ianledning av tillkännagivanden givit ensärskild utredare i uppdrag att se över de berördafrågorna (dir. 1997:97).Reglerna om hyresgästinflytande bör enligtutskottets mening präglas av en balans mellanhyresvärdens anspråk att få genomföra sådanaåtgärder som i ett fastighetsekonomiskt perspektivär erforderliga och hyresgästens befogade krav påinflytande. Reglerna måste också innebära att enlämplig avvägning sker mellan det allmännahyresgästintresset och den enskilde hyresgästensanspråk på inflytande när dessa intressen intesammanfaller. Hyreslagens inflytanderegler avser attett samråd skall komma till stånd mellan hyresvärdenoch hyresgästen om de åtgärder som skall genomföras.Häri ligger enligt utskottet en av reglernasviktigaste funktioner.I motivtexten till de av utskottet nu behandlademotionsyrkandena har kritik framförts mot reglernasnuvarande utformning i syfte att öka hyresgästernasinflytande. Från hyresgäströrelsen och enskildahyresgäster har i skilda sammanhang också framförtskritiska synpunkter mot de gällande reglerna.Kritiken har främst avsett att hyresgästernasinställning inte tillräckligt beaktats. Det gällersåväl i fråga om vad som skall åtgärdas ilägenheterna, vilken typ av åtgärder som skallvidtas och hur åtgärderna skall utföras. Även frånfastighetsägarnas sida har kritik riktats mot dennuvarande ordningen. Enligt utskottet motiverarkritiken att en utvärdering görs av reglerna trotsatt de varit i kraft endast en relativt kort tid.Utvärderingen bör ge svar på om hyresgästerna i denämnda avseendena erhållit ett tillfredsställandeinflytande. En fråga som aktualiseras i sammanhangetär om regelsystemet tillgodoser rimliga krav på atten ombyggnad bör ske med varsamhet. Enligt utskottetär det motiverat att reglerna har en utformning såatt inte för huset tidstypisk inredning och andradetaljer i en lägenhet byts ut eller förstörs utanatt detta är motiverat av berättigade krav på t.ex.modernitet, hälsa, säkerhet eller sundfastighetsekonomi. Den utvärdering som utskottetanser bör ligga till grund för överväganden omnödvändiga lagändringar bör också behandla nu nämndafrågor. Det bör ankomma på regeringen att tainitiativ till nödvändiga utredningsinsatser. anfört med anledning av motion1998/99:Bo402 (v) yrkande 4 om hyresgästinflytandevid ombyggnad bör som sin mening geregeringen till känna.Brister i lägenhetenI motion 1998/99:Bo509 (v) yrkande 6 föreslås enutredning beträffande förutsättningarna för attinföra ett lagstiftat krav på produktansvar för enhyresvärd vad gäller halterna av allergiframkallandeämnen i lägenheterna och de hälsoeffekterlägenheterna har i detta avseende. Motionärernaönskar på detta sätt åstadkomma en nollnivå försådana ämnen.Hyreslagens bestämmelser avser att på ett generelltsätt behandla de krav en hyresgäst gentemothyresvärden skall kunna ställa på en lägenhet. Enlägenhet skall ha ett sådant skick att den enligtden allmänna uppfattningen på orten är fullt brukbarför det avsedda ändamålet (9 och 15 §§ hyreslagen).Det kan inte anses lämpligt att ihyreslagstiftningen på ett detaljerat sätt regleradet skick en lägenhet skall ha i olika avseenden.Vad gäller de krav som skall ställas i fråga omförekomsten av allergiframkallande ämnen i vårabostäder anser utskottet att denna fråga närmast börlösas genom de normer som gäller vid planering ochbyggande. Utskottet avstyrker av anförda skäl motion1998/99:Bo509 (v) yrkande 6 om hyresvärdens ansvarför allergiframkallande ämnen.Grund för uppsägningI motion 1998/99:A807 (mp) yrkande 16 lämnas förslagsom innebär att en hyresgäst som bedriverporrklubbsverksamhet i en lokal eller annan lägenhetskall kunna sägas upp och avhysas. Motionärernapekar bl.a. på de störningar en sådan verksamhet förmed sig och att en del hyresvärdar vidkontraktsskrivningen blir förda bakom ljuset omvilken verksamhet som kommer att bedrivas.Utskottet anser inte att det finns tillräckligaskäl att i hyreslagen införa en allmänt verkanderegel om att en porrklubbsverksamhet skall leda tillatt den hyresgäst som bedriver verksamheten skallkunna sägas upp och avhysas från den lägenhet därverksamheten bedrivs. Enligt gällande rätt kanhyresvärden ingripa mot vissa typer av sådanverksamhet. En hyresrätt kan förverkas om lägenhetenhelt eller till väsentlig del används förnäringsverksamhet eller liknande verksamhet som ärbrottslig eller där brottsligt förfarande ingår inte oväsentlig del. Förverkande kan också ske omlägenheten används för tillfälliga sexuellaförbindelser mot ersättning (42 § första stycket 9hyreslagen). En hyresvärd kan också ha rätt att sägaupp hyresgästen, om en ändamålsbeskrivningbeträffande en lokals användning tagits in ihyreskontraktet och lokalen används i strid med vadsom bestämts. Om en verksamhet orsakar störningarför andra hyresgäster i huset kan hyresvärden medstöd av hyreslagens regler ingripa mot den förstörningarna ansvariga hyresgästen. De andrahyresgäster som blivit störda kan göra olikapåföljder gällande mot hyresvärden vilket kanfungera som påtryckningsmedel mot denne för attagera mot den störande hyresgästen. När enporrklubbsverksamhet beskrivs som problematiskbestår det egentliga problemet i vissa fall av atten mindre nogräknad hyresvärd inte önskar ingripamot verksamheten beroende på att det finns storapengar att tjäna på uthyrningen. Den av motionärernaönskade lagändringen löser inte denna typ avproblem. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion 1998/99:A807 (mp) yrkande 16 omporrklubbsverksamhet som grund för uppsägning.Det kollektiva förhandlingssystemetFörhandlingsersättningI motion 1998/99:Bo406 (s) föreslås att enlagstadgad rätt till förhandlingsersättning skallinföras. Enligt motionärerna bör, om en sådan rättinte införs, en hyresgästorganisation endast varaskyldig att förhandla för sina medlemmar varsmedlemsavgifter i stället får finansieraorganisationens förhandlingsverksamhet.Hyresförhandlingslagen som utgör grundvalen för detkollektiva förhandlingssystemet reglerar vissafrågor om förhandlingsersättning. Det gäller bl.a.storleken av denna ersättning (20 § och 22 § andrastycket hyresförhand-lingslagen). har inte någon i lagen grundadrätt till sådan ersättning. Organisationensförhandlingsersättning förutsätter att enöverenskommelse kan träffas med hyresvärden om attersättning skall utgå.Regeringen har givit en särskild utredare i uppdragatt pröva frågan om införande av en rätt tillförhandlingsersättning (dir. 1997:97). Om utredarenfinner att en rätt till förhandlingsersättning börinföras, skall utredarens förslag vara så utformatatt det blir en rimlig balans mellanförhandlingsordningens parter när det gäller derasskyldigheter i ett sådant system. Ett eventuelltförslag skall enligt direktiven också innefattagarantier för de enskilda hyresgästernas rättsskydd.Frågan om införandet av en laglig rätt tillförhandlingsersättning är redan föremål för enutredares överväganden. Eftersom motionärerna genomdetta kan anses tillgodosedda avstyrker utskottetmotion /99:Bo406 (s) om förhandlingsersättning.SjälvförvaltningI motion 1998/99:Sf634 (fp) yrkande 14 föreslås atthyresförhandlingslagen ändras så att mindre grupperav hyresgäster ges ökade möjligheter tillsjälvförvaltningsavtal. Också motion 1998/99:Sf608(c) yrkande 17 behandlar självförvaltning.Motionärerna önskar att självförvaltning stimulerassärskilt i kommunala bostadsföretag.I hyresförhandlingslagen har reglerats en möjlighetför hyresvärd och hyresgästorganisation att genom enförhandlingsöverenskommelse bestämma att hyresgästersom deltar i ett för samtliga hyresgäster öppetsystem för självförvaltning skall ha rätt tillavdrag på den ordinarie hyran (21 §). Ett väsentligtinslag i den självförvaltningsverksamhethyresförhandlingslagen behandlar är att denhyresgäst som så önskar skall ha möjlighet att deltai verksamheten. Enligt utskottets mening bör detinte komma i fråga att deltagandet i verksamhetenskall vara förbehållet vissa enskilda eller grupperav hyresgäster. Den likhetsregel som kommer tilluttryck i hyresförhandlingslagen, och som innebäratt hyresgästerna vid hyressättningen skallbehandlas lika, bör även fortsättningsvis gesamtliga de hyresgäster som omfattas av en kollektivöverenskommelse om självförvaltning lika möjligheteratt genom sitt deltagande i självförvaltningenerhålla ett avdrag på hyran. Utskottet ser gärna attsjälvförvaltning som förvaltningsform utvecklas. Ettstort ansvar för detta ankommer på hyresmarknadensparter. Dessa kan genom sina överenskommelseranpassa självförvaltningsverksamheten så att dentillgodoser önskemålen hos de boende i olikabostadsområden. Den av utskottet berörda ändringen ihyresförhandlingslagen och vissa ikommunalskattelagen införda undantag frånbeskattning trädde i kraft . mening bör ytterligare erfarenhetervinnas av lagstiftningen innan överväganden sker omatt göra ändringar i hyresförhandlingslagen eller påannat sätt ytterligare stimulera de boendessjälvförvaltning. Utskottet avstyrker med hänvisningtill det sagda motionerna 1998/99:Sf608 (c) yrkande17 och 1998/99:Sf634 (fp) yrkande 14 omsjälvförvaltning.Förvärv av hyresfastighetMotionärerna bakom motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande3 i motsvarande del önskar en skärpning av lagen(1975:1132) om förvärv av hyresfastighet m.m. så atten prövning av förvärvstillstånd även skall ske vidaktie- och andelsförvärv i bolag vars huvudsakligauppgift är annan än att äga och förvaltafastigheter. Genom samma motionsyrkande imotsvarande del föreslås också att hyresradhus böromfattas av förvärvstillståndsprövning.Tillståndsplikt för förvärv av aktier eller andel iett bolag gäller endast om taxeringsvärdet för de avbolaget ägda fastigheterna enligt senastebalansräkning är större än det bokförda värdet avbolagets övriga tillgångar. Förvärvslagen harnyligen behandlats av 1995 årshyreslagstiftningsutredning (SOU 1996:148). Underden remissbehandling som föregick proposition1997/98:46 som bygger på denna utrednings arbetegjordes gällande att bolag med blandad verksamhetdär fastighetsinnehavet var litet många gångeruppvisar brister i sin fastighetsförvaltning ochsitt hyresvärdskap. I propositionen bedömderegeringen att det saknas fog för ett påstående omatt dessa näringsidkare sköter sinfastighetsförvaltning sämre än andra och att därförnågot mer uttalat behov att utvidga lagenstillämpningsområde inte finns. Regeringen hänvisadeockså till att de olägenheter som är förenade medförvärvsprövning skulle inträda i långt fler fall äni dag. Utskottet delade vid sin behandling avpropositionen den bedömning regeringen gjorde avfrågorna om förvärvslagens tillämpning vid aktie-och andelsförvärv.