bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Spridningseffekter kan leda till att denuniversella tillämpningen av de internationellaflyktingöverenskommelserna undermineras. Utskottetmenar också att även om respekten för mänskligarättigheter i de nuvarande medlemsstaterna ärtämligen god i internationell jämförelse vet allahur snabbt ett sådant förhållande kan förändras.Bland kandidatländerna för EU-medlemskap finns desom tills varken var demokratiereller rättsstater. Det är helt klart att rättsstateninte är lika säkert etablerad i de länderna som iVästeuropa.EU-länderna diskuterar även förslag i syfte attskapa ett heltäckande kontrollsystem av asylsökande.Om en flykting får avslag på en asylansökan och omhan eller hon därefter ansöker om asyl i ett annatmedlemsland finns uppgift om avslaget lagrat i ettdatasystem och direktavvisning kan ske. Det mesta avdenna verksamhet finns i . Parallelltmed förbereds en konvention -Eurodac - varigenom staterna kommer att åläggas attta fingeravtryck och inhämta personuppgifter på allaasylsökande som är . Utskottet anser attde kontrollsystem som finns eller är underutvecklande utgör ett uppenbart hot moträttssäkerheten och därför bör motarbetas.Utrikesutskottet bör föreslå att det anförda medbifall till motion U506 yrkandena 15 och 17 gesregeringen till känna.3. (), (), FannyRizell (kd) och () anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med "" och slutar med "det anförda" bort haföljande lydelse:Den 1 januari 2001 övertar ordförandeskapeti Europeiska unionen. Utskottet anser att det är avutomordentligt stor betydelse att blirframgångsrikt som ordförandeland. ställningsom en konstruktiv och aktiv kraft i kommerdå att prövas. Utskottet anser att regeringen börinleda ett översynsarbete på samtliga politiskasakområden för att identifiera frågor som kan bliföremål för debatt och beslut på ett europeiskt planunder den närmaste femårsperioden. De frågor somSverige avser att driva under ordförandeskapet börha en bred parlamentarisk förankring, och riksdagenbör ges möjlighet att påverka innehållet i detsvenska ordförandeprogrammet. En fråga som börfinnas på dagordningen under det svenskaordförandeskapet är asyl- och invandringspolitiken.Enligt utskottets uppfattning bör EU utveckla engemensam och generös sådan politik.Utrikesutskottet bör föreslå att det anförda medbifall till motion U505 yrkande 6 (delvis) gesregeringen till känna.4. () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Utskottet har"och slutar med "dessa yrkanden" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att den asylpolitik som bedrivsinom ramen för EU-samarbetet är inhuman och ihuvudsak går ut på att återsända flyktingarna tillhemländerna eller till närregionerna. Som exempelkan anföras att flyktingar från sändstillbaka trots att EU fördömer föratt landet inte respekterar mänskliga rättigheter. Ioch med att Amsterdamfördraget träder i kraft blirSverige förhindrat att driva en egen nationellasylpolitik, och det blir också omöjligt att beviljaasyl till flyktingar från andra EU-länder. UNHCR harinvänt mot detta då ett sådant förfarande stridermot . Utskottet anser att enviktig fråga för att driva somordförandeland måste vara att asylpolitiken återförstill en nationell nivå och att alla förslag inomramen för EU-samarbetet som innebär en merrestriktiv asyl- och invandringspolitik stoppas.Utrikesutskottet bör föreslå att det anförda medbifall till motion U508 yrkandena 14 och 15 gesregeringen till känna.Särskilt yttrandeGränskontroll, invandring och asyl samtSchengensamarbetet (avsnitt 36 och 37)och (båda kd) anför:Vi har ovan förespråkat att inom ramen förEU-arbetet skall verka för gemensammaminimibestämmelser inom asylpolitiken.Bestämmelserna skall tillåta mer generösa nationellaregler som de begränsar möjligheterna tillalltför restriktiva asylregler. bör ocksådriva detta som en prioriterad fråga vid sittordförandeskap. Vi vill dock i detta sammanhangrikta allvarlig kritik mot Amsterdamfördraget, sompå en punkt innebär ett allvarligt bakslag förasylpolitiken. Ett tilläggsprotokoll begränsarnämligen möjligheterna för en medborgare i ett avEU:s medlemsländer att söka asyl i ett annatmedlemsland. Detta står i strid medGenèvekonventionen. UNHCR och Amnesty har skarptkritiserat protokollet och hävdat attbegränsningarna kan leda till att andra regioner tarefter.Socialutskottets yttrande1998/99:SoU2yBerättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutatbereda bl.a. socialutskottet tillfälle att senastden yttra sig över regeringensskrivelse /99:60 om EU, Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen , jämtemotioner i de delar som har samband med utskottetsberedningsområde.Socialutskottet har beslutat avge yttrande över tvåmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden omSveriges alkohol- och tobakspolitik i EU,1998/99:U507 (fp) yrkande 7 och 1998/99:U509 (kd)yrkande 17 delvis.SocialutskottetI motion 1998/99:U507 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att börverka för att EU skall betrakta alkohol och tobaksom en hälsofråga, inte som ett jordbruksproblem(yrkande 7). Enligt motionärerna räcker det för attminska alkoholskadorna inte med åtgärder som ärinriktade på det öppna alkoholmissbruket. Även dentotala alkoholkonsumtionen måste minska. Det finnsövertygande belägg för att en politik som minskartillgängligheten av alkohol också minskaralkoholkonsumtion och alkoholskador. Huvuddragen iden svenska alkoholpolitiken bör därför ligga fast.EU måste börja betrakta alkoholen som en hälsofråga,inte som ett jordbruksproblem. Offentligrepresentation med alkohol skall ske under mycketrestriktiva former. I många västländer intensifierasarbetet med åtgärder mot tobaksbruket och rökningenminskar nu långsamt i dessa länder. ökarden kraftigt i och i tredjevärlden. Den nya regeringen i harvisat en skärpt hållning i tobaksfrågor vilken kanförväntas bidra till en skärpt tobakspolitik inomEU. Det direktivförslag om reklamförbud vilkethittills blockerats av en minoritet avmedlemsländerna kan nu komma att genomdrivas. Svensktobaksindustri verkar aktivt i , och Sverigebör där liksom i Öst- och och i tredjevärlden aktivt stödja dessa länder i arbetet mottobaksbruk. Motionärerna menar vidare att Sverigeinom EU skall arbeta för att subventionerna tilltobaksodlare avskaffas.I motion 1998/99:U509 av m.fl.(kd) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om densvenska alkoholpolitiken (yrkande 17 delvis).Motionärerna anför att vårt lands restriktivaalkoholpolitik har inneburit ett viktigt instrumenti kampen mot alkoholisering och alkoholrelateradeskador. Under medlemskapsförhandlingar medEU var , som ett avregeringspartierna, pådrivande för att få ettförhandlingsresultat som möjliggjorde en fortsattrestriktiv alkoholpolitik. Med det färdigaresultatet ansåg att det fannsrimliga möjligheter att även i fortsättningenbedriva en meningsfull restriktiv alkoholpolitik.Motionärerna uppmanar den attfullfölja sin del av avtalet.I skrivelsen (avsnitt 12.10) anförs att folkhälsaår 1994 blev ett formellt samarbetsområde i EG, ioch med antagandet av Unionsfördraget. I den s.k.folkhälsoartikeln, artikel 129, sägs inledningsvisatt gemenskapen skall bidra till att säkerställa enhög hälsoskyddsnivå för människorna genom att främjasamarbetet mellan medlemsstaterna och vid behovstödja deras åtgärder. antogs även ettfemårigt ramprogram för folkhälsoområdet där åttaprioriterade områden definierades. För fem avområdena har aktiviteter satts igång. Det nuvaranderamprogrammet för folkhälsoarbetet varar fram tillår 2000. Av skrivelsen framgår att beredningen avdet framtida ramprogrammet pågår.Regeringen anför vidare att det övergripande måletför åtgärdsprogrammet för hälsofrämjande utbildningoch information är att bidra till en höghälsoskyddsnivå i medlemsstaterna. Det gör man bl.a.genom att stödja insatser som rör strategier ochstrukturer för hälsofrämjande och uppbyggande avnätverk, riktad prevention till särskilt utsattagrupper i relation till speciella riskfaktorer,metoder för hälsoinformation och hälsoutbildningsamt yrkesmässig utbildning i folkhälsoarbetet.Sverige har tillsammans med erhållit medel- totalt - av kommissionen föratt genomföra en länderjämförande undersökning omalkoholproblemens omfattning och alkoholpolitiken isamtliga EU-länder. Studien, som inleddes under1998, skall vara klar . Tankenär att denna undersökning skall tjäna som underlagför diskussioner om behovet av en samladalkoholpolitik inom EU.Den 4 december 1997 antog hälsoministerrådet engemensam ståndpunkt om ett direktiv för att förbjudadirekt och indirekt tobaksreklam (98/43/EG). Dettaär ett exempel på att integrationen av hälsofrågornabeaktas inom gemenskapens övriga politikområden.Kommissionens förslag till direktiv har diskuteratsunder utan att kvalificerad majoritet irådet kunnat uppnås. På grund av röstförhållandenainom hälsoministerrådet har en medlemsstatsförändrade inställning till en gemensam reglering avtobaksreklamen öppnat för att ett beslut kunde tas ifrågan. Kommissionen meddelade vidhälsoministerrådet att manavser att lägga fram ett förslag till ändringar idirektiv /622/EEG, avseende märkning avtobaksvaror, bl.a. innehållsförteckningar ochvarningstexter inför rådet och Europaparlamentetunder våren 1999.Utskottet uttalade sig ibetänkande 1997/98:SoU14 Vissa alkoholfrågor omSveriges alkoholpolitik i EU. I betänkandet, tillvilket hänvisas, redogjordes bl.a. fördepartementsskrivelsen Strategi för EG-arbete i frågor som gäller folkhälsa och hälso- ochsjukvård (Ds 1997:4). Utskottet anförde i sinbedömning bl.a. följande (s. 10).Enligt utskottets mening bör som medlem i EU- inom ramen för bestämmelserna i - ståfast vid och driva en restriktiv alkoholpolitik. Attdetta också är regeringens inställning har visatsinte minst genom ansträngningarna att slå vakt omdetaljhandelsmonopolet och fortsatta begränsningar iden privata resandeinförseln från andra länder. strategi för EG-arbete i frågor rörandefolkhälsa och hälso- och sjukvård som utarbetatsinom ingår frågor som röralkohol och narkotika som viktiga komponenter.Utskottet ser också mycket positivt på de initiativsom tagits när det gäller att få till ståndländerjämförande undersökningar och analyser avalkoholproblemens omfattning och den nationellaalkoholpolitiken i samtliga EU-länder. Avsikten äratt undersökningarna skall tjäna som underlag förvidare diskussion inom EU om olika gemensammaåtgärder på alkoholpolitikens område sett urfolkhälsoperspektiv.Riksdagen följde utskottet.I budgetproposition 1998/99:1 (s. 82 f.) pekarregeringen på bl.a. den länderjämförandeundersökning som skall genomföras av ochFinland inom EU och anför att internationellt och påeuropeisk nivå har olika framgångsrika initiativtagits och ytterligare insatser planeras för attpåverka framför allt EU att lyfta fram alkoholfråganpå dagordningen. I sina slutsatser konstaterarregeringen att inträde i EU har förändratförutsättningarna för den svenska alkoholpolitiken.Målet att begränsa alkoholens skadeverkningar genomatt motverka skadliga dryckesmönster och minska dentotala konsumtionen ligger fast. EU-medlemskapet gördet dock nödvändigt att söka nya metoder för detförebyggande arbetet för att kunna upprätthållamålet. I den nya situationen behöver samhälletsolika insatser samordnas bättre än hittills.Regeringen har aviserat en alkoholpolitiskproposition till den 28 maj 1999.Utskottet har i betänkande 1998/99:SoU8Folkhälsofrågor m.m. behandlat bl.a. frågor omtobak. I betänkandet redovisades socialministernsinterpellationssvar (1998/99:171), ivilket ministern bl.a. anfört att regeringen arbetaraktivt med frågor som rör tobaksprevention inom EUsamt att direktiv /43/EG om ett förbud mot såvälindirekt som direkt tobaksreklam antogs avministerrådet , och att genomförandetav direktivet bereds iRegeringskansliet.I sin bedömning fastslog utskottet att tobak är ettallvarligt hälsoproblem. Utskottet såg mycketpositivt på den breda verksamhet som i olika formeroch på olika nivåer pågår för att minska bruket avtobak både nationellt och internationellt (s. 37).Utskottet anförde vad gäller tobaksodling att densvenska synen, att sådan odling inte bör stödjas medmedel ur EU:s budget, framförts till EU:sministerråd. Utskottet utgick från att regeringenäven framledes aktivt verkade för en förändring avEU:s subventionspolitik(s. 42). följde utskottet.Utskottets bedömningSverige verkar inom EU för att hälsofaktorer skallintegreras i andra politik-områden. Utskottet anserför sin del när det gäller läkemedel att det mer ären hälsofråga än en industrifråga. För samarbetetinom folkhälsoområdet är det särskilt viktigt att ensådan integrering sker på ett tidigt stadium.Sverige deltar aktivt i EU:s arbete som rörfolkhälsa. I detta arbete ingår frågor om såvälalkohol som tobak som viktiga delar.När det gäller alkoholpolitiken vill utskottet pekapå att tillsammans med tagitinitiativ till att genomföra en länderjämförandeundersökning om alkoholproblematikens omfattning ochalkoholpolitiken i samtliga EU-länder. Resultatet avundersökningen skall tjäna som underlag fördiskussioner om behovet av en samlad alkoholpolitikinom EU.När det gäller tobakspolitiken erinrar utskottet omatt principiella ståndpunkt är atttobaksodling inte bör stödjas med medel ur EU:sbudget. arbetar aktivt med frågor omtobaksprevention och anser att det i första hand ären folkhälsofråga.Utskottet förutsätter att arbetet inom alkohol- ochtobaksområdena fortsätter med dennafolkhälsoinriktning.Något initiativ med anledning av motionerna1998/99:U507 (fp) yrkande 7 och 1998/99:U509 (kd)yrkande 17 delvis behövs inte enligt utskottetsmening, varför dessa bör avstyrkas.Stockholm den 22 april 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: IngridBurman (v), (),(), MargaretaIsraelsson (s), (), (), LeifCarlson (m), (),Elisebeht (), RolfOlsson (v), (),(),(), KennethJohansson (c), (), () ochLars Elinderson (m).Avvikande meningar1.Chatrine () och () anseratt utskottets bedömning bort ha följande lydelse:Enligt utskottet har vårt lands restriktivaalkoholpolitik inneburit ett viktigt instrument ikampen mot alkoholisering och alkoholrelateradeskador. Det förhandlingsresultat som uppnåddes underSveriges medlemskapsförhandlingar med EUmöjliggjorde en fortsatt restriktiv alkoholpolitik.Utskottet menar att med det färdiga resultatet finnsdet rimliga möjligheter att även i fortsättningenbedriva en restriktiv alkoholpolitik. Utskottetanser att avsteg inte i något hänseende bör görasfrån denna linje.Vad socialutskottet anfört med anledning av motion1998/99:U509 (kd) yrkande 17 delvis bör gesregeringen till känna.2.Kerstin () anser att utskottetsbedömning bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör verka för attEU skall betrakta alkohol och tobak som enhälsofråga, inte som ett jordbruksproblem. För attminska alkoholskadorna räcker det inte med åtgärdersom är inriktade på det öppna alkoholmissbruket.Även den totala alkoholkonsumtionen måste minska.Utskottet anser att huvuddragen i den svenskaalkoholpolitiken därför bör ligga fast.I många västländer intensifieras nu arbetet medåtgärder mot tobaksbruket och rökningen minskar nulångsamt i dessa länder. ökar den kraftigti och i tredje världen. Dennya regeringen i har visat en skärpthållning i tobaksfrågor vilken kan förväntas bidratill en skärpt tobakspolitik inom EU. Detdirektivförslag om reklamförbud vilket hittillsblockerats av en minoritet av medlemsländerna kan nukomma att genomdrivas. Utskottet anser att Sverigeinom EU skall arbeta för att subventionerna tilltobaksodlare avskaffas.Vidare anser utskottet för sin del när det gällerläkemedel att det mer är en hälsofråga än enindustrifråga.Vad socialutskottet anfört med anledning av motion1998/99:U507 (fp) yrkande 7 bör ges regeringen tillkänna.Näringsutskottets yttrande1998/99:NU1yBerättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett näringsutskottettillfälle att yttra sig över regeringens skrivelse1998/99:60 med berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen jämte motioner, i dedelar som berör näringsutskottets beredningsområde.Aktuella yrkanden återfinns i motion 1998/99:U9(yrk. 5), som är väckt med anledning av skrivelsen,samt i motionerna 1998/99: U505 (yrk. 4),1998/99:U508 (yrk. 9 och 23) och 1998/99:U509 (yrk.6) från den allmänna motionstiden.Näringsutskottets yttrande omfattar även ett antalandra motionsyrkanden från allmänna motionstiden,vilka hänvisats till näringsutskottet. Underförutsättning av utrikesutskottets medgivandeöverlämnas dessa yrkanden till utrikesutskottettillsammans med yttrandet. De berörda yrkandenafinns i följande motioner: 1998/99:T325 (yrk. 1),1998/99:MJ224 (yrk. 38), 1998/99:MJ778 (yrk. 7 och10), 1998/99:MJ804 (yrk. 2), 1998/99:N207,1998/99:N227, 1998/99:N237 (yrk. 9), 1998/99:N256,1998/99:N258, 1998/99:N274 (yrk. 5 och 6),1998/99:N275 (yrk. 1, 2 och 4), 1998/99:N284,1998/99:N296 (yrk. 2), 1998/99:N326 (yrk. 29) och1998/99:N335 (yrk. 9).Näringsutskottet föreslår att bifaller ettantal motioner som kräver specificeradeeffektiviseringsåtgärder i olikastrukturfondsfrågor. I avvikande meningar (s; v, mp)krävs effektiviseringar från något annorlundautgångspunkter. Motioner på övriga områden böravslås enligt näringsutskottets mening. I avvikandemeningar (v, mp; mp) redovisas andra uppfattningar.SkrivelsenI skrivelsen redogör regeringen för verksamheten iEuropeiska unionen i enlighet medriksdagsordningens 10 kap. 1 §. Skrivelsen behandlarEuropeiska unionens övergripande utveckling, detekonomiska och sociala samarbetet, unionensförbindelser med omvärlden, det rättsliga ochinrikes samarbetet samt unionens institutioner.MotionernaDen motion som väckts med anledning av skrivelse1998/99:60 och som behandlas här är1998/99:U9 av m.fl. (mp) såvittgäller yrkandet (5) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omsvenska krav vid EU:s arbete inför WTO-förhandlingarna.De motioner som väckts under allmänna motionstidenoch som behandlas här är följande:1998/99:U505 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandet (4) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om densvenska hanteringen av ersättningar och stöd frånEU.1998/99:U508 av m.fl. (mp) såvittgäller yrkandena att riksdagen9. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga förSverige skall vara att motverka EU:s detaljregleringav varor,23. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att en prioriterad fråga förSverige skall vara att verka för att EU:sforskningsprogram vad gäller energifrågor heltinriktas på forskning och utveckling kringförnyelsebara energikällor, i stället för forskningkring kärnkraft.1998/99:U509 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandet (6) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enny energipolitik.1998/99:T325 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandet (1) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om EU:sstrukturfonder.1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandet (38) att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om5b-stödet för fiskeberoende områden.1998/99:MJ778 av m.fl. (mp)såvitt gäller yrkandena att riksdagen7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att EU:s energiforskning börinriktas helt och hållet mot förnyelsebar energi,10. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att EU:s subventioner till bil-och flygindustri skyndsamt bör avvecklas.1998/99:MJ804 av m.fl. (v) såvittgäller yrkandet (2) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attEuratomfördraget bör avvecklas och ersättas med ettmellanstatligt samarbete omenergieffektivitet/sparande och utvecklingen avenergisystem som baseras på förnyelsebaraenergislag.1998/99:N207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalningssystem för EU-projekt.1998/99:N227 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser för attstödja öarnas utveckling inom ramen förstrukturfonderna och de nya mål-områdena.1998/99:N237 av och () såvitt gäller yrkandet (9) att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att byråkratin vid administration av EU-stöd m.m. skall minskas.1998/99:N256 av m.fl. (kd, m, c,fp) vari yrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bättre samordning mellanSveriges och EU:s regionalpolitik,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att pröva nya former för attstimulera näringslivet till aktivt deltagande iarbete med ,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om medfinansiering till projektinom ramen för ,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om konkurrens mellan privata ochoffentliga projekt inom ramen för EU:sstrukturfonder.1998/99:N258 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nationellberedskap för att integrera i den inremarknaden enligt Amsterdamfördragets tillägg om öar.1998/99:N274 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionalpolitiskamålsättningar i EU,6. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förenklad administration ochorganisation för hanteringen av EU:s strukturfonder.1998/99:N275 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att nuvarande mål 5b-områdetSydöstra genom reformeringen av EU:sstrukturfonder bör ges tillhörighet till det nya mål2-området,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett svenskt policydokumentangående en reformerad och förstärkt strukturpolitikinom EU,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ändrade kriterier som grund förutformningen av EU:s strukturpolitik.1998/99:N284 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om EU:sstrukturfonder.1998/99:N296 av () såvitt gälleryrkandet (2) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om EU:sstrukturfonder.1998/99:N326 av Per och (m, kd) såvitt gäller yrkandet (29) att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om genomförandet av EU:sstrukturfondsprogram.1998/99:N335 av m.fl. (v) såvittgäller yrkandet (9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om EU:sstrukturfondspolitik.NäringsutskottetInledningDe sakfrågor som näringsutskottet valt attuppmärksamma i yttrandet är uteslutande föranleddaav de aktuella motionsyrkandena. Dessa omfattarstrukturfonds- och stödområdesfrågor samt Sverigeshållning inom EU när det gäller olika energi- ochhandelsfrågor.Motionsyrkandena tas upp tillsammans medmotsvarande avsnitt i skrivelsen under rubrikernaStrukturfondsfrågor, Stödområden och öregioner,Energiforskning m.m., Euratomfördraget samtHandelsfrågor. Inledningsvis redovisas något avresultatet från Agenda 2000-förhandlingarna, dvs.Europeiska rådets överenskommelse om den nyabudgetplanen för , när det gällergemenskapens strukturåtgärder.Agenda 2000Förhandlingarna om Agenda 2000 slutfördes möttes i den 24 och 25 mars1999. Bland annat rörde förhandlingarna denfinansiella ramen för strukturfonderna under nästaprogramperiod .