bet · GM01TU4 · 1999-03-02 00:00:00 — Regeringenuppfattar informationstekniken som ett hot som kanleda till kunskapsmässig och klassmässigsegregation. Regeringens grundläggandeförhållningssätt i IT-frågorna är statlig styrningoch politisk kontroll. Denna attityd gör att Sverigegår miste om en del av de möjligheter sominformationstekniken erbjuder. Enligt motionärenfinns det ingen anledning att offentliga organ skalldriva kommersiella webbplatser och därmed konkurreramed privata aktörer.Sven m.fl. (c) framhåller i motion T808 omdigital allemansrätt att informationstekniken kanbidra såväl till en kraftfull utveckling inom allasamhällsområden och för alla människor som till attskapa nya klyftor. Vilken effekt som blir avgörandeberor till stor del på den strategi som riksdagenformulerar. Ett fundamentalt krav på IT-politiken ärdärför klara och tydliga spelregler för marknadensaktörer. Grunden för reglerna bör vara att främjakonkurrens och jämförbarhet mellan olika operatöreri syfte att sätta konsumenternas behov och intressenfrämst. För att främja konkurrensen bör därför enöversyn göras av telelagen så att Post- ochtelestyrelsen får effektiva sanktionsinstrument idet fall deras synpunkter på hur konkurrensenhanteras inte efterlevs.Gudrun m.fl. (v) anger i motion T803 att detstora problemet inom IT-området är de skillnader somfinns i tillgång till och användning av IT mellanmänniskor från olika socialgrupper, mellan män ochkvinnor, mellan människor i olika åldrar, mellanfunktionshindrade och icke funktionshindrade, mellanhög- och lågutbildade och mellan storstadsbor ochglesbygdsbor. Att utjämna klyftor mellan olikasamhällsgrupper bör därför vara ett av deprioriterade områdena inom IT-politiken (yrkande 1).Vidare framhålls i motionen att IT öppnarmöjligheter för en bättre resurshushållning.Pappersåtgången kan exempelvis minskas drastisktgenom elektronisk dokumenthantering, ökad användningav elektronisk post, elektroniska konferenser ochannan informationsteknik. Även behovet av lokalerkan minska med en ökad IT-användning eftersom lager,arkivrum, kontorsytor, etc. kan göras mindre. Ökathemarbete leder vidare till ett förbättratutnyttjande av befintliga byggnader. Framför alltkan ökad IT-användning väsentligen minskatransportbehovet, vilket ger stora miljövinster. Urmiljösynpunkt är detta välkommet eftersomenergiåtgång och materialåtgång därmed kan minska.Mot denna bakgrund framhålls att ett mål för dennationella IT-strategin bör vara att främja ochpåskynda utvecklingen av ett ekologiskt uthålligtsamhälle (yrkande 11).Motionärerna erinrar vidare om att staten iallmänhet har stått för finansieringen av en stordel av den utbildning och forskning som utgörföretagens intellektuella kapital. Eftersom detsällan är privatekonomiskt lönsamt att satsa påsådan utbildning och forskning, som i första handkommer till kollektiv nytta, är det nödvändigt attstat och kommuner tar på sig detta ansvar. Men detär också ett samhälleligt slöseri - och en orättvisagentemot skattebetalarna - att delar av dettakapital utan vidare kan monopoliseras av ettprivatägt företag och dess aktieägare. Enligtmotionen bör därför staten bli bättre på att självsöka patent och ta in royalties på de nya idéer ochprodukter som tas fram i den statligt finansieradeforskningen. Staten bör också se till att dekunskaper som tas fram med skattemedel kommer helasamhället - både företag och enskilda - till godo(yrkande 6).I motionen understryks slutligen att staten bara ien mycket begränsad omfattning kan styra den trafiksom går på de elektroniska vägarna. Staten bordedock kunna använda sitt ägande i olika IT-företagtill att skapa ett slags motsvarighet till Banverketpå IT-området, ett . Enligtmotionärerna bör det vara en politisk uppgift att setill att tillgängligheten till de olika näten inteförbehålls en informationsteknologisk elit utan attalla kan använda den nya tekniken till rimligakostnader. Principen bör vara politiskt ansvar ochsamhällsägande för maximal tillgänglighet och storfrihet för den enskilde att använda dennasamhälleliga teknologi. Staten uppmanas därför attaktivera sitt ägande i ochinte sälja ut de strategiska tillgångarna. Mot dennabakgrund begärs att en utredning tillsätts om attinrätta ett (yrkande 7).1.3.2 Utskottets ställningstagandeIT-politiska utgångspunkterUtskottet anser att informationstekniken har storbetydelse för möjligheterna att utveckla samhället ipositiv riktning. Informationstekniken påverkar vårproduktionsförmåga och våra levnadsmönster liksomdemokratiska värden såsom medborgarnas möjlighetertill insyn och deltagande i samhällsutvecklingen.Informationstekniken bör därför inte betraktasenbart som ett verktyg för att uppnå ökadeffektivitet och måluppfyllelse inom olika områden.Utskottet anser det viktigt att ett målmedvetet ochkraftfullt arbete sker så att befäster sintätposition som IT-land och för att en fortsattövergång kan ske till ett kunskaps- ochinformationssamhälle.Utskottet delar regeringens bedömning att det intefinns skäl att redan nu ompröva den nationellastrategin eller handlingsprogrammet. Det betyder atthuvudinriktningen för politiken på IT-området börligga fast. Som utskottet framhöll isamband med IT-beslut förutsätts attmålen för IT-användningen kommer attvidareutvecklas och förtydligas. Det redovisadehandlingsprogrammet förutsätts vidare genomförassnabbt och kraftfullt. Utskottet ser det somnaturligt att i den fortsatta avrapporteringen ennärmare beskrivning ges av hur de olika åtgärderna ihandlingsprogrammet bidrar till att uppfylla deövergripande IT-politiska målen. Det innebär ocksåatt en tydligare redovisning bör ges av hur IT-användningen i samhället utvecklas. Därmed kan mål-och resultatstyrningen förbättras vilket enligtutskottets mening är av särskild betydelse medhänsyn till informationsteknikens samhällsomdanandekraft.Utskottet konstaterar att i motion T818 (m) riktasinvändningar mot såväl den nationella IT-strateginsom regeringens ledning av IT-politiken. Utskottethar inget att erinra mot utgångspunkterna för detarbete som pågår för att föra in iinformations- och kunskapssamhället.Handlingsprogrammets omfattning och den snabbatakten i genomförandet möjliggör att användningen avinformationstekniken kan breddas och utvecklas i denriktning som tidigare angett. uppfattning är det en bra strategi attutnyttja informationsteknikens möjligheter att skapatillväxt och sysselsättning, utveckla demokratin ochskapa ett samhälle som bygger på jämlikhet, rättvisaoch ekologisk hållbarhet. Det nationellahandlingsprogrammets har också som utgångspunkt attmöjliggöra en positiv IT-utveckling somprogrammet beaktar de risker som finns. Utskottet ärinte berett att ompröva den nationella IT-strategin.När det gäller motionärernas synpunkter på kan utskottet nämna att regeringen den14 har tillkallat en ny (K98/1737/1) för att analysera informationsteknikenspåverkan på sam- hällsutvecklingen. Anledningen tillombildningen är att markera att kommissionens arbetedelvis har fått en ny inriktning. Det betyder bl.a.att informationsteknikens påverkan på samhället urett framtida perspektiv skall betonas ytterligareoch att eventuella problem skall analyseras ochsynliggöras som framtida möjligheter inomIT-området skall lyftas fram. Vidare gäller att dennya kommissionen skall bistå regeringen i dessarbete med IT-frågor genom att ge råd och föreslåkonkreta åtgärder samt medverka till att informationsprids till allmänheten. Uppdraget sträcker sig överen femårsperiod. Kommissionen skall -_förutomrapporter om särskilda frågor -_senast den31 maj rapportera till regeringen.Utskottet bedömer att hargjort ett förtjänstfullt arbete. IT-kommissionensnya direktiv och arbetsformer bör också vara välägnade att främja en ökad IT-användning i sådanaformer att en positiv samhällsutveckling främjas.Beträffande motion T803 (v) yrkande 1, konstaterarutskottet att motionärernas önskemål om att IT-utvecklingen skall komma hela samhället till godoöverensstämmer med de utgångspunkter som dennationella IT-strategin vilar på. Enligthandlingsprogrammet för att bredda och utvecklaanvändningen av informationsteknik gäller sålundaatt alla medborgare skall kunna dra nytta avinformationsteknikens möjligheter. Det betyder attsamhället genom olika åtgärder skall försökaförhindra att IT-utvecklingen skapar nya klyftor isamhället och överbrygga nuvarande klyftor mellanbl.a. befolkningsgrupper och regioner.När det gäller motionärernas önskan att statenskall spela en mer aktiv roll (yrkandena 6 och 7)delar utskottet deras uppfattning atttillgängligheten till de olika kommunikationsnätenbör vara så fri som möjligt och att alla bör kunnaanvända den nya tekniken till rimliga priser. Somframgår av riksdagsbeslut om IT-politikengäller att en marknadsmässig utveckling av nät,tillämpningar och informationssystem samt valfrihetför användarna skall förenas med politisktfastställda mål och riktlinjer för hur samhälletskommunikationssystem skall fungera.Internetbaserad informationBeträffande yrkande 13 i motion T818 (m) om attregeringen skyndsamt bör återkomma till riksdagenmed förslag till samlade riktlinjer för webb-baseradinformation för myndigheternas kommunikation medmedborgarna vill utskottet först hänvisa till attsedan hösten 1997 finns en gemensam Internetplatsför den offentliga sektorn i som heterSverige Direkt. Syftet är att ge medborgarna engemensam ingång till den offentliga sektornsinformation på Internet. Redaktionen för SverigeDirekt ställer vissa minimikrav på myndigheternaswebbplatser. Kraven är att webbplatsen är godkändför publicering av den aktuella myndigheten, attden har uppgifter om senaste uppdatering, att denhar länkar och innehåll som regelbundet kontrollerassamt att den har en välkomstsida med en tydligorganisationsmarkering och uppgift ominformationsansvarig. Till detta kan läggas attinformationsservice via Internet till medborgarnanumera är vanligt förekommande i den statligaförvaltningen och att hemsidor,myndighetsinformation, tjänster och konkretaärenderutiner finns hos såväl centrala som lokalamyndigheter.Utskottet vill vidare hänvisa till att regeringennyligen i en skrivelse till (skr.1997/98:19) har redovisat det pågående arbetet medatt bygga ut infrastrukturen för den offentligasektorns kunskaps- och informationsförsörjning.Regeringen bedömer att utvecklingen mot alltmerdatoriserade ärendeprocesser är bra och gör detmöjligt för förvaltningen att arbeta bättre övermyndighetsgränser. Regeringen anser vidare attsamverkan mellan myndigheter kan bespara statenresurskrävande uppbyggnader av databaser ochförbättra kvaliteten i lagrad information. När detgäller IT-infrastrukturen anser regeringen attmyndigheterna bör använda kommunikation baserad påInternetstandarder mot medborgare och företag,därför att tekniken uppfyller de krav som kanställas på en öppen kommunikationsarkitektur. Genommyndigheternas användning av system som bygger påInternet åstadkoms en enhetlig miljö för samverkan,utveckling, drift och säkerhet.Av skrivelsen framgår vidare att regeringen anseratt en detaljstyrning av förvaltningens IT-utveckling varken är möjlig eller önskvärd. Däremotär det önskvärt att det finns fungerande riktlinjerför uppbyggnaden av en gemensam infrastruktur förden offentliga förvaltningen. Arbetet med attutveckla riktlinjer och sprida resultaten börfördjupas inom områdena för självbetjäning,uppgiftsinsamling från medborgare och företag samtinformationsspridning. Riktlinjerna bör knyta antill de förvaltningspolitiska målen och tjäna somgrund för styrning och uppföljning inom IT-området.Regeringen anser att myndigheter vilkas verksamhetriktar sig främst till företag och medborgare börerbjuda elektroniska tjänster för självbetjäning somkomplement till traditionella tjänster. I begreppetsjälvbetjäning ligger möjligheten att elektronisktfå tillgång till myndighetsinformation, blanketter,föreskrifter, lagar och förordningar. Självbetjäninginnebär även möjligheter att kunna lämna inblanketter och uppgifter elektroniskt till statligamyndigheter och i övrigt initiera ärendenelektroniskt där detta är möjligt med hänsyn tilllagstiftningen. Tjänsterna bör bygga på hemsidor påInternet, elektroniska blanketter, elektroniskttillgänglig myndighetsinformation samt elektroniskttillgängliga lagar och förordningar.Utskottet anser mot denna bakgrund att genomfördaåtgärder och pågående utvecklingsinsatser för ökadIT-användning skapar goda möjligheter för attmyndigheternas service till medborgare och företagkan vidareutvecklas och möta de förändrade krav somövergången till informationssamhället ställer.Torget och PassagenBeträffande motion K282 (m) som ifrågasätter omoffentliga organ bör driva kommersiella webbplatservill utskottet först hänvisa till teknikutvecklingenpå IT-området. har skillnadernamellan olika former av tele-, data- ochmassmediekommunikation minskat. Denna utveckling haräven påverkat de olika branscherna inom medie- ochkommunikationsområdet. Den internationellautvecklingen på teleområdet gör t.ex. att mångateleoperatörer väljer att utvidga sina verksamhetertill närliggande affärsområden. Dennaverksamhetsförändring betraktas som affärsmässigtnödvändig och som en förutsättning för att olikamoderna IT-tjänster skall kunna införas.Vidare kan nämnas att en särskild utredare hartillkallats för att se över behovet av samordnadlagstiftning för radio, TV och televerksamhet. Avutredarens direktiv framgår bl.a. att en prövningskall göras av om det behövs ytterligarelagstiftning för att säkerställa yttrandefrihet,tillgänglighet och mångfald inom området förelektroniska informationstjänster samt för attmotverka skadliga konkurrensbegränsningar (dir.1997:95).Utskottet vill vidare tillägga att såväl Teliasmarknadsplats på Internet "Passagen" som Postensmotsvarighet "Torget" har visat sig varaframgångsrika. Passagen och Torget ligger t.ex.stadigt i toppen när det gäller antalet besökare hosde svenska webbsidorna på Internet. Antalet besökarepå Torget beräknas i genomsnitt uppgå till 300 000per dag. Därmed har kunnat säljaInternetabonnemang och öka intäkterna genom en ökadInternettrafik. Posten har gynnats av att Torgetbidragit till att den elektroniska handeln med varorvuxit. Paketdistribution och girobetalningar behövsom handeln skall fungera och Posten har båda dessaverksamheter.Enligt utskottets bedömning har Telias och Postenssatsningar på marknadsplatser på Internet bidragittill att påskynda Internetanvändandet i Sverige.Utskottet konstaterar vidare att i det framväxandeIT-samhället kan klara kopplingar finnas mellanoffentliga organs kärnverksamhet och aktivInternetbaserad verksamhet. Enligt utskottets meningvore det mot denna bakgrund mindre välbetänkt attinföra ett generellt förbud för offentliga organ attuppträda med kommersiella webbplatser på Internet.Lagstiftnings- och marknadsfrågorUtskottet vill beträffande yrkandena i motionernaT808 (c) och T813 (m) om en översyn av telelagen ochen konkurrensutsättning av telenätet erinra om attden svenska telemarknaden hargenomgått stora förändringar som påverkat statensroll och ansvar. Avregleringen av telemarknaden hari liksom i många andra europeiska ländermedfört att en helt ny lagstiftning har införts.Syftet med den svenska telelagen (1993:597) är attpå en öppen telemarknad skapa förutsättningar förstaten att se till att de telepolitiska målen kanuppnås.Den snabba utvecklingen på teleområdet har sedanlagens tillkomst föranlett en rad regeländringar.Det gäller exempelvis regler om samtrafik ochnummerportabilitet i syfte att främja uppbyggnadenav en väl fungerande telemarknad. Post- ochtelestyrelsen har vidare fått en utökad tillsynsrollsamt ett tydligare ansvar som sektorsmyndighet påteleområdet. Det tidigare avtalet mellan staten ochTelia AB om särskilda åtaganden har vidare ersattsmed generella regler.Utskottet vill fästa uppmärksamhet på att marknadenpå telekommunikationsområdet har utvecklats desenaste åren genom att flera avtal träffats omsamtrafik mellan teleoperatörerna. Samtrafiktaxornahar sjunkit väsentligt sompriskonkurrens har uppstått även när det gällerlokalsamtal. Vidare kan nämnas att investeringar harpåbörjats av andra operatörer i med Teliakonkurrerande uppkopplingsnät.Enligt utskottets mening finns det mot dennabakgrund inte skäl att ompröva den grundläggandemarknadsregleringen på telekommunikationsområdet.Det betyder att konkurrensen även fortsättningsvisbör betraktas som ett viktigt medel för att uppfyllade telepolitiska målen. Samma villkor och sammaförutsättningar bör gälla för alla operatörer.Inriktningen bör vara att uppnå en väl fungerandemarknadssituation som gör det möjligt att utnyttjatelekommunikationer på ett aktivt sätt för att skapatillväxt och sysselsättning, utvecklavälfärdssamhället och öka medborgarnas livskvalitet.Utskottet vill slutligen hänvisa till Post- ochtelestyrelsens ansvar att följa upp och redovisamarknadsutveckling och regionala konsekvenser påtelemarknaden.MiljömålBeträffande motion T803 (v) yrkande 11, om atttillföra den nationella IT-strategin ett miljömål,vill utskottet betona det klara samband som finnsmellan IT och miljö. I många fall är de miljövinstersom kan uppnås genom IT-utvecklingen betydande. Medmöjligheter till distansarbete och distansutbildningkan mycket resande framstå som onödigt. Mångatransporter kan samordnas och dirigeras effektivaremed hjälp av datakommunikation och datorstöddtrafikledning. IT-utvecklingen gör det även möjligtatt enklare lagra, utbyta och transporterainformation.Informationstekniken minskar dock inte automatisktbelastningen på miljön. Utskottet vill därför erinraom att informationstekniken enligt gällande IT-politiska riktlinjer skall utnyttjas för att ökamedborgarnas livskvalitet. Därav följer enligtutskottets mening att utvecklingen mot ettinformationssamhälle även måste innebära enutveckling mot ett långsiktigt hållbart ekologisktsamhälle. Vidare kan erinras om att målen för IT-användningen kommer att vidareutvecklas ochförtydligas.Med hänvisning till vad som ovan anförts avstyrkerutskottet motionerna T803 (v) yrkandena 1, 6, 7 och11, T808 (c) yrkande 2, T813 (m) yrkande 1, T818 (m)yrkandena 1, 13 och 14 och K282 (m) yrkande 3.1.4 Digital infrastruktur och regionalutveckling1.4.1 MotionsförslagCarl Bildt m.fl. (m) framhåller i motion T818 attdet måste vara en statlig huvuduppgift att garanterainformationsteknikens infrastruktur och se till attsnabba kommunikationsmöjligheter finns i helalandet. Det innebär att bredbandsuppkoppling skallvara möjlig för företag och hushåll i hela Sverigetill en rimlig kostnad. Infrastrukturutbyggnaden böri första hand ske på marknadens villkor. Staten hardock ett särskilt ansvar att driva på utvecklingeninom tre områden, nämligen skolan, vården ochglesbygden. För att kunna utveckla bruket avinformationstekniken framhålls att landets samtligagrund- och gymnasieskolor bör vara uppkopplade medbredbandsförbindelser så att videokonferensermöjliggörs . För glesbygd, särskilt iNorrland, kan det bli nödvändigt att lämna särskiltstöd för uppkoppling. Stödet skall i så fall varabegränsat till nödvändig infrastruktur och dentekniska lösning som väljs skall bestämmas lokalt.Lars och (båda m) konstaterari motion T813 att informationstekniken gör ständigaframsteg. För alltfler företag blir goda möjlighetertill kommunikation med IT en förutsättning förfortsatt och vidareutvecklad verksamhet. Enligtmotionärerna är det en självklarhet att hela landetbör ha tillgång till höghastighetskommunikation tillskäliga priser. Staten bör därför handla upp sådanav eller av andra operatörer.I motion K282 av () framhålls attvarje hem och företag bör ges tillgång till bredbandtill ungefär samma kostnad som telefonabonnemangsenast om . Aktörerna på marknadenbedöms kunna bygga huvuddelen av de erforderliganäten på kommersiella grunder. Staten har endast enroll i de fall där ingen utbyggnad annars skullekomma till stånd. Staten bör dock varken bygga, ägaeller driva bredbandsnäten utan i stället handla uppbredbandskommunikation av privata aktörer.Befolkningsunderlag och avstånd kommer att styravilka tekniska lösningar - radio, satellit,optokabel, elnät eller mobiltelefoninät - som väljs.I skolans fall anges att tjänsten bredband börupphandlas av . Motionären förordar vidareatt hushållen bör få göra s.k. ROT-avdrag för attdra in bredbandsförbindelser i hemmen.Johnny m.fl. (kd) påtalar i motion T223 attsnabba IT-förbindelser för distansarbetare ochsmåföretagare är en förutsättning för flerarbetstillfällen i glesbygden. är detdock av Telias kunder som inte erbjuds ISDNtill rimlig kostnad. Exempelvis kan en ISDN-anslutning från kosta vilketkan jämföras med ett anslutningspris mindre än 2 000kr i . I extrema fall kan priset på enISDN-installation uppgå till . Motionärernabedömer dessa prisskillnader som så orimliga attåtgärder måste vidtas.Centerpartiets utgångspunkt är enligt motion T808 avSven m.fl. (c) att informationsteknikenskall komma alla till del, oavsett kön, ålder,social och ekonomisk bakgrund eller var man bor ilandet. En strategi för detta innebär bl.a.satsningar på att bygga ut infrastrukturen i helalandet. Genom bredbandskommunikation i alla delar avlandet ökar möjligheten för företag att etablera sigutanför de tätbefolkade områdena runt storstäderna.Centerpartiet menar att staten inte helt kanfrånhända sig ansvaret för utbyggnad av en digitalinfrastruktur. Ett statligt ansvarstagande innebären garanti för att alla får tillgång tillinfrastrukturen på lika villkor. menaratt mycket talar för att en snabb utbyggnad avfibernät till hemmen skulle kunna bidra till etttekniskt språng som leder till utveckling ochförbättrad konkurrenskraft i hela landet. En sådanutbyggnad skulle innebära att staten ansvarar föratt bygga den finmaskiga digitala infrastrukturen -de elektroniska grusvägarna - till varje hem ocharbetsplats. Marknadens aktörer bör därefter fåkonkurrera om trafiken på förbindelser mellanknutpunkter dit hushållen ansluts - de digitalamotorvägarna. Motionärerna förordar mot dennabakgrund att regeringen skall utreda hur enutbyggnad av ett finmaskigt fibernät kan ske ochtill vilken kostnad.Lennart m.fl. (c) framhåller i motion N337att en snabb utbyggnad av den elektroniskainfrastrukturen måste prioriteras. I avvaktan på attett nationellt nät av fiberoptiska förbindelserkommer till stånd behövs dock andra tekniker.Enhetstaxa bör finnas för ISDN-anslutning.Åsa () understryker i motion T201 atten levande skärgård förutsätter åretruntboendebefolkning, bra infrastruktur och tillgång tillservice och sysselsättning. Den nuvarandeprissättningen för anslutning till ISDN gör dock attkostnaderna blir orimliga på många ställen iskärgården. Motionären förordar därför att enhetligaanslutningsavgifter tillämpas för ISDN på samma sättsom för vanlig taltelefoni.Agne framhåller i motion T214 (c) attinformationstekniken spelar en allt viktigare rollför möjligheterna att etablera sysselsättning iolika delar av landet, inte minst på landsbygden ochett glesbygdslän som . Det är därför viktigtatt utbyggnaden av telenätet sker på ett sådant sättatt en framsynt satsning på den nya tekniken kan skeutan hinder. Motionären förordar därför attfiberoptiknätet snabbt byggs ut i länet.Eskil () framhåller i motion T801 attmånga människor flyttar ut från tätorterna ocharbetar på distans. För dessa är tillgången tillgoda elektroniska kommunikationer till rimligapriser nödvändig. En snabb utbyggnad av denelektroniska infrastrukturen måste därförprioriteras. Enligt motionären är det en självklarpolitisk uppgift att den grundläggande teletjänstenskall innefatta en kvalitet som möjliggörkommunikation med ISDN-kapacitet eller motsvarandetill enhetliga anslutningsavgifter (yrkande 1).Motionären förordar vidare att det måste varamöjligt att i hela landet kunna utnyttja avanceradeteletjänster. Det finns nya tekniska lösningarför att avsevärt öka kapaciteten i accessnätet medexempelvis ADSL-baserade tjänster och VDSL.