bet · GM01KU25 · 1999-05-06 00:00:00 — Kulturminister av vissa ärenden omsändningstillstånd för digital marksänd TV(avsnitt 2.6)Per (), (), (),() och ()anser att den del av utskottets yttrande som på s.75 börjar med "Granskningen föranleder " och slutarmed "utskottets sida" bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis framhålla attregleringen i YGL och radio- och TV-lagen innebäratt de villkor som ett sändningstillstånd förenasmed måste ha stöd i lag, eftersom det är fråga omyttrandefrihetsbegränsningar. I granskningen harutskottet identifierat två frågor av centralbetydelse, nämligen frågan om huruvida regeringenhaft stöd för den i tillstånden angivnabegränsningen i fråga om programinnehåll, ochmotsvarande fråga vad gäller samverkan.Radio- och TV-lagen hade förregeringens beslut en bestämmelse om attsändningstillstånd kan förenas med villkor omskyldighet att använda viss sändningsteknik. I de avregeringen meddelade tillstånden för digitalmarksänd TV anges som villkor bl.a. frågor omkryptering, åtkomstkontrollsystem och elektroniskprogramguide. Enligt utskottets mening kan nämndavillkor inte ens i vid mening anses gälla frågor omatt använda viss sändningsteknik. Utskottet anserdärför att regeringens beslut om sändningstillståndför digital TV i nu nämnt hänseende inte står iöverensstämmelse med bestämmelserna i radio- och TV-lagen i dess för regeringens beslutgällande lydelse.Regeringens villkor innebär bl. a. att vissasamverkansfrågor skall skötas av de statligtkontrollerade bolagen att tillstånden förenas med villkor omkryptering av samtliga program tvingas samtligatittare köpa accesskort från ger därmed de statligtkontrollerade bolagen en monopolställning samtmöjlighet för att bygga upp ett omfattandekundregister. Utskottet finner detta särskiltallvarligt då villkoret kommer att ge fullinsyn i enskilda TV-konsumenters tittarvanor. I daggäller denna insyn val av de kanaler somaccesskortet avser och med pay perview-system insyn även i de enskilda programvalen.Förutom de invändningar som kan riktas motregeringen från yttrandefrihetssynpunkt riskerartillståndsregleringen att leda till betydandeintegritetsintrång.När det gäller radio- och TV-lagens bestämmelse omatt sändningstillstånd kan förenas med villkor omett mångsidigt programutbud vill utskottet framhållaatt detta villkor avser sändningstillståndet för detenskilda programföretaget. Vid granskningen harutskottet inte funnit något stöd för att dennabestämmelse, såsom regeringen hävdat, kan tolkas såatt det kan avse programutbudet i dess helhet it.ex. det digitala marknätet. Vidare vill utskottetpeka på förarbetsuttalandet vid radio- och TV-lagenstillkomst om att viss restriktivitet bör iakttas vidutformningen av specificerade villkor mot bakgrundav bestämmelsen i 3 kap. 4 § YGL om redaktionelltoberoende. Mot bakgrund av det anförda anserutskottet att det inte är förenligt med gällandelagstiftning att i sändningstillstånden för digitalTV reglera vilken typ av program som respektiveprogramföretag skall ha i sitt utbud. De avregeringen meddelade tillstånden innebär för övrigtkrav på ensidigt programutbud för vissaprogramföretag snarare än krav på mångfald.Under utfrågningen i utskottet av statsrådetUlvskog har det vidare framkommit att regeringeninte anser sig kunna ingripa mot ett programföretagsom inte följer det i respektive tillstånd angivnaprograminnehållet. Uttalandet kan enligt utskottetsmening ses som ytterligare tecken på regeringenstendens att styra radio- och TV-verksamheter utanstöd i lag. Enligt utskottets mening finns det skälatt rikta allvarlig kritik mot statsrådet för hennes hantering av tillstånden fördigital marksänd TV.5. Näringsminister med ett ärende om statligt stödtill SCA (avsnitt 2.7)Per , , och (alla m) anser att den del avutskottets yttrande som på s. 78 börjar med"Utskottets granskning " och slutar med "utskottetssida" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det av stor vikt attstatsråd, för att undvika att fråga om jäv skalluppstå, iakttar stor försiktighet så snart det underberedningen av ett regeringsärende står klart attfråga om jäv kan komma att aktualiseras.Utskottet kan konstatera att det i förevarande fallredan i ett inledande skede torde ha varit uppenbartför före detta näringsminister attfråga om jäv skulle kunna uppstå, eftersom ärendethade anknytning till hans egen hemort ochregeringens beslut skulle komma att beröraregionalpolitiskt känsliga frågor i Västerbottensrespektive . Utskottets granskningger vid handen att själv initieradeatt handläggningen av frågan om ekonomiskt stöd tillSCA påbörjades i dåvarande Närings- ochhandelsdepartementet. Denna handläggning resulteradesedermera i att SCA, efter det attdepartementsledningen gett klartecken till attregeringen var beredd att pröva en ansökan, kom inmed en ansökan om regionalt utvecklingsbidrag tillregeringen. Vid regeringens sammanträde den 29 april1998 föredrogs dock ärendet av dåvarandearbetsmarknadsminister . Utskottetkan emellertid konstatera att SCA:s ansökan underhela tiden bereddes i egetdepartement.Enligt utskottets mening har vidberedningen av det aktuella ärendet inte iakttagitden försiktighet som rimligen bör krävas för attregeringens objektivitet i dess myndighetsutövninginte skall sättas i fråga. Det kan vidarekonstateras att det i protokollet från det aktuellaregeringssammanträdet har antecknats jäv som orsaktill att har avstått från att deltai ärendets avgörande. Utskottet anser att AndersSundström mot bakgrund av det anförda inte kan undgåviss kritik.6. Jordbruksminister av ett ärende om jakträtt(avsnitt 2.9)Per (), (), JerryMartinger (m), (), (), von der Esch (kd) och () anser att den del av utskottets yttrande som pås. 92 börjar med "Utskottet konstaterar " och slutarmed "ifrågavarande regeringsärende" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att regeringens remiss tillremissinstanserna var utformad så att den kom attavse den frågeställning som var formulerad ilänsstyrelsens hemställan. Utöver detta gavs intenågra särskilda anvisningar eller direktiv om vadremissvaren skulle innehålla. Innebörden avlänsstyrelsens hemställan var, såsom utskottetuppfattar det, att rättigheterna för medlemmarna iIdre sameby att jaga och fiska skulle stärkas inomramen för rennäringslagstiftningen. Remissen rördesåledes det såväl komplicerade som kontroversiellarättsförhållandet rörande samers och markägares vidsidan av varandra föreliggande rättigheter attnyttja mark inom renskötselområdet.Det kan dock konstateras att regeringens beslut komatt avse en helt annan rättslig fråga, nämligen attstaten i egenskap av markägare upplåter rätt attjaga och fiska. Enligt allmänt gällandecivilrättsliga regler bestäms sådana jakt- ochfiskerättigheters inbördes ställning efter dentidsföljd i vilken de har upplåtits, om de inte utanförfång kan utövas vid sidan av varandra. Utskottetvill framhålla att det följaktligen var av särskildbetydelse att regeringen hade vetskap om i vilkenutsträckning det aktuella området redan var upplåtetför jakt eller fiske. Granskningen ger enligtutskottets mening vid handen att varken inkomnaremissvar eller beredningen i övrigt av ärendet gertillräcklig information om i vad mån det fanns,eller inte fanns, upplåtelser för jakt eller fiske iområdet. Utskottet anser att denna omständighetutgör en allvarlig brist i beredningen av ärendet.Därutöver anser utskottet att berördaremissinstanser borde ha getts möjlighet att lämnasynpunkter på den rättsliga fråga somregeringsbeslutet kom att röra.I enlighet med vad som anförts anser utskottetatt det aktuella regeringsärendet inte har varitföremål för erforderlig beredning. därför inte undgå kritik för sin handläggning avärendet.7. Statsministerns tjänsteresor (avsnitt5.1)() anser att den del avutskottets yttrande som på s. 130 börjar med"Utskottets granskning" och slutar med "övrigastatsråd har" bort ha följande lydelse:Utskottets granskning har inte frambringat någrastarka skäl för att förstatsministerns resa till välja inhyrningav ett flygplan för en kostnad på mer än 1 miljonkronor i stället för reguljärt flyg till en avsevärtlägre kostnad. Vad beträffar återresan från Italienefter besöket och rekreationsdagarna där har detinte framkommit några säkerhetsskäl varför den inte,i likhet med ditresan, kunnat företas medreguljärflyg. Utskottet kan inte finna annat än attresorna utan påtagliga men skulle ha kunnatgenomföras till klart lägre kostnader.Utskottet anser vidare att det, bl.a. mot bakgrundav det inträffade, är angeläget att den påbörjadeöversynen av praxis leder fram till såkostnadseffektiva regler som möjligt. Reglerna måstegivetvis utformas med tanke på de viktiga uppgiftersom statsministern och övriga statsråd har.Granskningen föranleder inte någotvidare uttalande.Särskilda yttranden1. Uttalanden i av IngvarCarlsson m.fl. om Socialdemokraterna ochåsiktsregistrering (avsnitt 1.2)(), () och Per () anför:Under lång tid har det förekommit uppgifter omverksamhet vid sidan av, eller direkt i strid med,lagen från IB:s och sida samt om samarbetemellan det socialdemokratiska partiet och delar avunderrättelsetjänsten. Åtskilliga dokument ochvittnesutsagor har redovisats till stöd för dessauppgifter. Beredvilligheten att bidra till ettdefinitivt klarläggande av sakförhållandena harvarit begränsad från de inblandades sida. IngvarCarlssons här refererade interpellationssvar är baraytterligare ett exempel på ett förhållningssätt somur konstitutionell synpunkt kan vara oantastligt,men som heller inte är ägnat att sprida ljus överdenna sak. Vi ser därför fram emot resultatet av denav regeringen tillsatta granskningskommissionensarbete.2. Kulturminister handlandei frågan om försäljning av till (avsnitt 2.5)Per , , och (alla m) anförSom framkommit av det ovan anförda har utskottetsgranskning inte kunnat fullföljas på ett sådant sättatt fullständig klarhet om kulturministernshandlande kunnat nås i det aktuella ärendet eftersomalla med insyn i ärendet inte velat redovisa sinabedömningar. Särskilt beklagligt är härvid det attuppgifter om att uttalande angåendeSvenska hade kunnat bli mera positivt omen likartad lösning hade kunnatpresenteras för tidningen inte till fullohar kunnat utredas. Att diskussioner om en sådanaffär pågick har Ulvskoginför utskottet bekräftat vetskapen om.Huruvida kulturminister handlande harpåverkats av möjligheten att uppnå en lösning för entill det egna partiet närstående tidning har intekunnat klarläggas.3. Statsrådet ansvar förpraxis i ärenden om export av krigsmateriel(avsnitt 2.10)Per () anför:Av utskottets bedömning framgår att det faktiskt ägtrum en förändring av praxis vad gällerhänsynstagande till de partipolitiskarepresentanternas bedömningar i Exportkontrollrådet.Förändringen innebär att det tidigare eftersträvadepolitiska samförståndet, som i praktiken innebarvetorätt för ett enskilt parti, har ersatts avkrigsmaterielinspektörens samlade bedömning. Dennaordning innebär alltså att andra skäl änpartirepresentanternas ståndpunkter kan väga tyngrevid regeringens bedömning inför beslut i export-ärenden.Enligt min mening innebär den nya ordningen enförsvagning av det parlamentariska inflytandet överkrigsmaterielexporten som det finns anledning attbeklaga. Detta förhållande borde regeringen haklargjort för och allmänheten för attmotverka den osäkerhet som rått om på vilkagrunder regeringen och krigsmaterielinspektörenfattar beslut i ärenden som gällerkrigsmaterielexport.4. Regeringens beslut om sekretessbeträffande en skrivelse från (avsnitt 2.11)von der Esch (kd) anför:Ifrågavarande EU-handling upptar ett antal frågorvilkas innehåll även framgår av den avJordbruksdepartementet upprättade promemorian.Frågorna som sådana kan som synes svårligenklassificeras som "uppgifter av sådan art att detkan antas att det stör mellanfolkligaförbindelser eller på annat sätt skadar landet omuppgifterna röjs". För tydlighets skull bör påpekasatt här aktuell EU-handling endast innehåller frågoroch således ej svar.Ärendet uppges ha "hanterats i enlighet med deregler som allmänt tillämpas inom Regeringskanslietvid begäran om att få ta del av allmän handling". IRegeringskansliet tillämpad praxis har således letttill att EU-handlingar innehållande fullständigtharmlösa uppgifter hålls hemliga enligt 2 kap. 1 §sekretesslagen (1980:100), en praxis som inte står iöverensstämmelse med svensk offentlighetsprincip.5. Näringsminister i fråga om verkställande direktöri (avsnitt 4.3)Per , , och (alla m) anför:Under behandlingen av detta granskningsärende hardet blivit klart att tagit kontaktmed per telefon kort efter det attRosengren tillträtt som statsråd och att det samtalsom då utspann sig bl.a. gällde frågan om GerhardLarssons ledning av och hans ställning somverkställande direktör i bolaget. Det är ocksåklarlagt att efter samtalet medRosengren tagit kontakt per telefon med ledamöter avbolagsstyrelsen för att beröra frågan om GerhardLarssons ställning, två gånger med var och en av deledamöter som var valda av bolagsstämman. Vidare hardet blivit klart att frågan om behandlades av de av bolagsstämman valdaledamöterna av bolagets styrelse vid sidan omstyrelsesammanträdet på Margretetorp i november1998.Samtalet från har med andra ordutlöst en betydande aktivitet. Intrycket blir attBjörn framfört bolagsägarens syn påGerhard ställning som verkställandedirektör i sådana former att uppfattatsaken som trängande. Den granskning som utskottethar genomfört har emellertid inte givit klart beläggför att uttryckt sig på ett sätt somgått över gränsen för vad som kan godtas. Utskottetkan följaktligen inte uttala någon konstitutionelltgrundad kritik mot för vad somförekommit.6. Uttalande av statsrådet om mäns kriminalitet (avsnitt 4.5)Per , , och (alla m) anför:Den 27 november 1998 publicerade tidningen debattartikel av statsrådet ihennes egenskap av jämställdhetsminister. I artikelnger statsrådet en förklaring till sambandet mellanmansrollen och mäns kriminalitet i form av bl.a.gruppvåldtäkter. I artikeln slårjämställdhetsministern fast: "Männen begår brott ochfokus måste naturligtvis sättas på det kön som bärskulden. "I den allmänna jämställdhetsdebatten som följtdärefter synes andra statsråd ha tagit avstånd frånWinbergs uttalande. I en artikel om regeringensjämställdhetspolitik ()uttalar statsrådet och statsministern att:"varje människa - oavsett kön - har lika värde ochrätt att behandlas därefter".Utskottets granskning av detta ärende har intevisat att statsrådet uttalande, somhuvudsakligen är av politisk natur, skulle ha vållatkomplikationer från konstitutionell synpunkt.Oberoende av det är uttalandet enligt vår meningoacceptabelt och kan dessutom ha bidragit till attskapa sådan oklarhet beträffande regeringensofficiella hållning - i detta fall i fråga omjämställdhetspolitiken - som utskottet harkritiserat.InnehållsförteckningElanders Gotab, 1999