bet · GM01UbU3 · 1999-03-04 00:00:00 — Iläroplanerna har det slagits fast att rektor haransvaret för utformningen av skolans arbetsmiljö såatt eleverna får tillgång till handledning,läromedel av god kvalitet och annat stöd för attkunna söka och utveckla kunskaper, bl.a. bibliotek,datorer och andra tekniska hjälpmedel.Enligt vad utskottet har erfarit kommer Kulturrådetinom kort att lämna en rapport om skolbiblioteken.Utskottet vill slutligen peka på att särskildamedel har avsatts för för ettprogram i tio punkter i syfte att stärka skolanskvalitet och trygga en likvärdig skola (prop.1998/99:1 utg.omr. 16, bet. Sammanlagt kommer110 att anslås . Dessa medel avser en rad olikaåtgärder, bl.a. en satsning på kultur i skolan.Enligt vad utskottet har erfarit kommerUtbildningsdepartementet i samarbete medKulturdepartementet att tillsätta en arbetsgrupp förområdet kultur i skolan.Utskottet föreslår att med hänvisningtill vad utskottet har anfört avslår motionen. beträffande gymnasieskolans strukturm.m.att med bifall till regeringens förslag i dennadel godkänner vad utskottet har förordat,2. beträffande översyn av gymnasieskolansprogram och strukturatt avslår motion 1998/99:Ub210 yrkande 9,res. 1 (m) - delvis3. beträffande garanterad undervisningstidför elevernaatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser 5 kap. 4 d § och avslårmotion 1998/99:Ub2 yrkande 2,4. beträffande lärarlösa lektioneratt avslår motion 1997/98:Ub45 yrkande 8,res. 2 (kd) - delvis5. beträffande avskaffande av timplanenatt avslår motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 7,1998/99:Ub210 yrkande 8 och 1998/99:Ub801 yrkande 21,res. 3 (m, kd, c, fp)res. 4 (mp) - delvis6. beträffande valfrihet igymnasieskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub40, 1997/98:Ub45yrkandena 11 och 16, 1998/99:Ub210 yrkande 3 och1998/99:Ub801 yrkande 19,res. 5 (m, kd, fp) -delvis7. beträffande införande av ettteknikprogramatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser bilaga 1,8. beträffande utformningen av ett nyttteknikprogramatt avslår motionerna 1997/98:Ub44 yrkande 3 och1998/99:Ub2 yrkande 3,res. 6 (v) - delvisres. 4 (mp) - delvis9. beträffande ändring av namnet påindustriprogrammetatt avslår motion 1998/99:Ub223,10. beträffande entreprenörskap iundervisningenatt avslår motion 1997/98:Ub43 yrkande 2,res. 7 (c) - delvis11. beträffande företagarprogramatt avslår motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 14 och1998/99:Ub1 yrkande 12,res. 8 (kd, fp)12. beträffande utbildning av bussförareatt avslår motion 1998/99:Ub235,13. beträffande ett eget personligtprogramatt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 5,14. beträffande programinriktatindividuellt programatt antar regeringens förslag till ändring iskollagen såvitt avser 5 kap. 4 b §,15. beträffande kvaliteten på detindividuella programmetatt avslår motion 1997/98:Ub45 yrkande 12,res. 2 (kd) - delvis16. beträffande behörighet tillgymnasieskolanatt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 1,res. 9 (fp) - delvis17. beträffande kärnämnesutbudetatt avslår motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 1,1997/98:Ub45 yrkande 10, 1998/99:Ub2 yrkandena 4och 5, 1998/99:Ub210 yrkande 7 och 1998/99:Ub273 yrkande 1,res. 1 (m) - delvisres. 6 (v) - delvisres. 2 (kd) - delvisres. 7 (c) - delvis18. beträffande etappindelning m.m. avkärnämnenatt med avslag på motionerna 1997/98:Ub44 yrkande1, 1997/98:Ub45 yrkandena 4, 5 och 9,1998/99:Ub1 yrkandena 2-4, 1998/99:Ub210 yrkande6 och 1998/99:Ub271 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 5 (m, kd, fp) - delvis19. beträffande ämnet idrott och hälsa pådet individuella programmetatt avslår motion 1998/99:Ub2 yrkande 6,res. 6 (v) - delvis20. beträffande vikten av ämnet idrott ochhälsaatt avslår motionerna 1997/98:Ub44 yrkande 4,1998/99:Ub213, 1998/99:Ub237, 1998/99:Kr519 yrkande 2och 1998/99:Kr520 yrkande 9,21. beträffande samverkan mellan skolanoch arbetslivet m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 3 och1998/99:Ub210 yrkande 14,res. 10 (m, c, fp)22. beträffande arbetsplatsförlagdutbildningatt avslår motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 15,1998/99:Ub2 yrkande 7, 1998/99:Ub210 yrkande 16 och1998/99:Ub801 yrkande 22,res. 1 (m) - delvisres. 6 (v) - delvisres. 2 (kd) - delvis23. beträffande en ny lärlingsutbildningatt dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 3 §fjärde stycket och avslår motionerna1997/98:Ub43 yrkande 4, 1997/98:Ub45 yrkande 13,1998/99:Ub1 yrkande 9, 1998/99:Ub2 yrkande 8,1998/99:Ub210 yrkandena 2 och 15, 1998/99:Ub211samt 1998/99:Ub234, dels som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet har anfört,res. 5 (m, kd, fp) - delvis24. beträffande gymnasieexamenatt med anledning av propositionen och med avslagpå motionerna 1997/98:Ub44 yrkande 5,1997/98:Ub45 yrkande 20, 1998/99:Ub1 yrkandena 7och 8, 1998/99:Ub2 yrkande 9, 1998/99:Ub210 yrkandena 1, 4 och 12 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 11 (v, mp) - delvisres. 9 (fp) - delvis25. beträffande lagbestämmelser omgymnasieskolans struktur m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100) såvitt avser 5 kap. 3 §andra och tredje styckena, 4 §, 4 a §, 4 c §, 5§, 6 a §, 8 §, 16-18 §§ samt 24 §,26. beträffande lagförslaget såvitt avserbilaga 2att antar regeringens förslag till ny bilaga 2 medden ändringen att bilagan erhåller den i bilaga2 till detta betänkande såsom utskottets förslagbetecknade lydelsen,27. beträffande förslaget till lag omändring i skollagen i övrigtatt antar regeringens förslag i den mån det intehar behandlats under föregående moment,28. beträffande nationella provatt avslår motionerna 1997/98:Ub44 yrkande 6 och1998/99:Ub273 yrkande 2,29. beträffande betygssystemet igymnasieskolanatt avslår motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 8,1997/98:Ub44 yrkande 2, 1997/98:Ub45 yrkande 19,1998/99:Ub1 yrkande 16, 1998/99:Ub210 yrkande 10och 1998/99:Ub801 yrkande 20,res. 12 (m, kd) - delvisres. 11 (v, mp) - delvisres. 7 (c) - delvisres. 9 (fp) - delvis30. beträffande betygskomplettering undergymnasietidenatt avslår motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 9 och1998/99:Ub210 yrkande 11,res. 5 (m, kd, fp) -delvisres. 7 (c) - delvis31. beträffande avgiftsfria provatt avslår motion 1998/99:Ub2 yrkande 1,32. beträffande utvecklingssamtalatt avslår motion 1997/98:Ub45 yrkande 17,res. 2 (kd) - delvis33. beträffande rätt att underrättaföräldrar till myndiga eleveratt avslår motion 1997/98:Ub43 yrkande 10,res. 13 (m, c)34. beträffande ogiltig frånvaroatt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 10,res. 14 (m, fp) - delvis35. beträffande elevinflytandeatt avslår motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 21 och1998/99:Ub2 yrkande 10,res. 6 (v) - delvisres. 2 (kd) - delvis36. beträffande distansutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub270,37. beträffande forskarutbildadelärare/lektoreratt avslår motionerna 1998/99:Ub1 yrkande 14,1998/99:Ub210 yrkande 13 och 1998/99:Ub271 yrkande 2,res. 14 (m, fp) - delvis38. beträffande karriärmöjligheter m.m.för lärareatt avslår motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 22 och1998/99:Ub1 yrkande 13,res. 2 (kd) - delvisres. 9 (fp) - delvis39. beträffande rektor som pedagogiskledareatt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 15,res. 9 (fp) - delvis40. beträffande rätt att genomföragymnasieutbildning t.o.m. ålderatt avslår motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 7,1997/98:Ub45 yrkande 3 och 1998/99:A214 yrkande 1,res. 15 (kd, c)41. beträffande kommunernas uppföljningoch utvärderingatt avslår motion 1997/98:Ub43 yrkande 6,42. beträffande försöksverksamhet medsommarkurseratt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 6,res. 9 (fp) - delvis43. beträffande värdegrunden i läroplanenm.m.att avslår motion 1997/98:Ub45 yrkandena 1 och 2,res. 2 (kd) - delvis44. beträffande social kompetensatt avslår motion 1997/98:Ub45 yrkande 18,res. 12 (m, kd) - delvis45. beträffande gymnasieskolanskursplaneratt avslår motion 1998/99:Ub271 yrkande 1,46. beträffande elever med behov avsärskilt stödatt avslår motion 1997/98:Ub45 yrkande 24,res. 2 (kd) - delvis47. beträffande utökade möjligheter förgymnasieelever att studera utomlandsatt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 21,res. 9 (fp) - delvis48. beträffande syoverksamhetenatt avslår motion 1997/98:Ub45 yrkande 6,res. 2 (kd) - delvis49. beträffande utbildning på entreprenadatt avslår motion 1998/99:Ub210 yrkande 17,res. 1 (m) - delvis50. beträffande friståendegymnasieskoloratt avslår motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 23 och1998/99:Ub1 yrkande 18,res. 5 (m, kd, fp) -delvis51. beträffande extra resurser tillgymnasieskolor i utsatta områdenatt avslår motion 1998/99:Ub1 yrkande 22,res. 9 (fp) - delvis52. beträffande gymnasiebibliotekensresurseratt avslår motion 1997/98:Ub41.Stockholm den 4 mars 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (),(), (), ErlingWälivaara (kd), Per (), (),(), (), AgnetaLundberg (s) och (). Översyn av gymnasieskolans program ochstruktur, m.m. (mom. 2, 17, 22 och 49)(), (), () och Per () anför:Det finns inte ett samlat underlag omerfarenheterna av programstrukturen. Enligt våruppfattning bör en översyn av gymnasieskolansprogram och struktur göras. En fråga som bör belysasoch utvärderas i samband med en sådan översyn är omgymnasieskolans omfattning och innehåll ärtillräcklig för att möta framtidens krav på enutbildning av hög kvalitet. Visserligen innebärregeringens förslag att antalet poäng höjs till 2500 för alla program, men man har inte ändratkursplanerna och höjt "ribban". Den garanteradeundervisningstiden är fortfarande på deteoretiska programmen och på deyrkesförberedande programmen. Vad vi nu anfört om enöversyn bör med bifall till motion1998/99:Ub210 yrkande 9 som sin mening ge regeringentill känna.När det gäller kärnämnesutbudet i gymnasieskolananser vi att åtta gemensamma och obligatoriska ämnenför alla elever är alltför omfattande. Vi förordaratt antalet kärnämnen begränsas till svenska,engelska, matematik, samhällskunskap samt idrott ochhälsa. De ämnen som är obligatoriskaskall ingå som karaktärsämnen i nationella program,men omfattningen av dem i respektive program skallkunna variera.Vi kan konstatera att rapporter visar att mångaskolor inte kan få ut sina elever påarbetsplatsförlagd utbildning (APU) i den omfattningsom anges i gymnasieförordningen (minst påprogram med yrkesämnen). En orsak är enligt våruppfattning att incitamenten för företagen attanordna arbetsplatsförlagd utbildning är svaga. Ettannat problem är att APU:n ofta skall ske på skolansvillkor vad gäller både tid och innehåll. Det ärnödvändigt att skärpa kraven på skolorna när detgäller samarbetet med arbetslivet. Vi anser ocksåatt det är nödvändigt att det införs enfinansieringsmodell som gör det attraktivt förarbetsplatser att ta emot APU-elever. Den modell somföreslogs i betänkandet Höj ribban! (SOU 1994:101)borde prövas.Vi vill vidga kommunernas möjligheter att lägga ututbildning på entreprenad. Lagen omentreprenadförhållanden i skolan bör förtydligas såatt det blir möjligt för kommunerna attuppdra åt andra utbildningsanordnare att bedrivaundervisning inom alla ämnen. Att företag på dettasätt får en aktiv roll i skolan ger möjlighet tillgod undervisning liksom till nya idéer ochförhållningssätt i frågor om organisation ochfördelning av resurser. Ett intressant område äranvändandet av informationsteknik i skolan, där IT-företagen kan bidra med mycket kunskap. Riksdagenbör bifalla motion 1998/99:Ub210 yrkande 17.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 2, 17, 22 och 49 bort hemställa2. beträffande översyn av gymnasieskolansprogram och strukturatt med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande kärnämnesutbudetatt med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande 7och med avslag på motionerna 1997/98:Ub43yrkande 1, 1997/98:Ub45 yrkande 10, 1998/99:Ub2yrkandena 4 och 5 samt 1998/99:Ub273 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,22. beträffande arbetsplatsförlagdutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande16 och med avslag på motionerna 1997/98:Ub45yrkande 15, 1998/99:Ub2 yrkande 7 och1998/99:Ub801 yrkande 22 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,49. beträffande utbildning påentreprenadatt med bifall till motion 1998/99:Ub210 yrkande17 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,2. Lärarlösa lektioner, m.m. (mom. 4, 15,17, 22, 32, 35, 38, 43, 46 och 48)() och ()anför:Vi vill när det gäller lärarlösa lektioner betonaatt det inte är acceptabelt att elever på egen handunder skoltid skall lära sig nytt material enbartgenom att läsa sig till det utan bearbetning elleruppföljning. Däremot finns det skäl att ge elevernatid och möjlighet att tillämpa sina kunskaper iprojekt och individuella arbeten som till viss delkan ske utan lärarens närvaro. Vad vi nu har anförtbör regeringen beakta i samband med ändring igymnasieförordningen. bör bifalla motion1997/98:Ub45 yrkande 8.Enligt vår uppfattning måste kvaliteten på detindividuella programmet bli jämnare. För att minskaprogrammets storlek krävs framför allt storasatsningar inom för att där höjautbildningskvaliteten. Elever i måste fåen bättre insyn i gymnasieskolans organisation ochprogramutbud. Det krävs en utökad syoverksamhet, mendet är också viktigt att grundskoleeleverna gesmöjlighet att besöka gymnasieskolan och på andrasätt informeras om vad som väntar dem.Regeringen har inte föreslagit någon förändring avkärnämnesutbudet. Vi kristdemokrater finner detglädjande att någon inskränkning inte föreslagitsbeträffande ämnet religionskunskap. Vi hävdar attdenna ståndpunkt skall gälla även vid en framtidaöversyn av kärnämnena.När det gäller den arbetsplatsförlagda utbildningen(APU) vill vi understryka att införandet av en nylärlingsutbildning inte får leda till att denarbetsplatsförlagda utbildningen inskränks påprogram med yrkesämnen. Elevernas utvärdering av APUhar varit och är positiv och vi anser att APU börinföras på flera program.Enligt vår uppfattning är utvecklingssamtalenmycket viktiga både för att ge eleverna det stöd debehöver och för att ge dem inflytande överstudiernas utformning. I synnerhet är det angelägetatt elever med behov av särskilt stöd uppmärksammasoch får tillfälle att diskutera sin utveckling.Föräldrarna bör delta i utvecklingssamtalen.Vi vill framhålla att det allra viktigasteelevinflytandet är det som skall ske i samband medutvecklingssamtalen och vid val av program ochkurser. Eleverna måste på ett bättre sätt än i dagges möjlighet till inflytande över den egnastudieutvecklingen och planeringen. Det ärnaturligtvis även viktigt att eleverna ges ettreellt formellt inflytande, men vi anser inte atteleverna skall kunna utgöra en majoritet igymnasieskolans styrelse. Det är inte rimligt attkräva av elever att de skall ha ett helhetsgreppöver utbildningen då de själva är mitt uppe i den.Beträffande karriärmöjligheter m.m. för lärare villvi betona att lärarna måste stimuleras ochuppmuntras att stanna kvar inom gymnasieskolan.Bristande arbetsro, hög arbetsbelastning och dåligkompensation gör att många lärare söker sig tillandra yrken. Nyutbildade lärare saknar stöd ochhjälp att finna sig till rätta . Det vore rimligt att mer erfarna lärare fårfungera som mentorer eller handledare åt nyanställdalärare. Det är vidare angeläget att lärare med äldreutbildning erbjuds kompetenshöjande utbildning.Vi kristdemokrater anser att en god skolanda, byggdpå en tydlig etik som ger gemenskap och vikänsla ärden bästa grunden för motivation och en god miljöför lärande. Det praktiska förverkligandet avläroplanens avsnitt om skolans värdegrund måstebetonas på alla nivåer, i de lokala skolplanerna, ikursplanerna, i lärarfortbildning och i nationellautvärderings- och utvecklingsplaner. Etiska frågormed anknytning till skolan måste också få mycketstörre plats inom forskningen.Enligt vår uppfattning skall elever med behov avsärskilt stöd framför allt ges tillräcklig tid.Erforderliga resurser bör avsättas för behoven hosfunktionshindrade elever. Vi vill betona att allalärare bör få grundläggande kunskaper ispecialpedagogik. Skolan skall också ha tillgångtill lärare med fördjupad specialpedagogiskutbildning.Det är svårt för en gymnasieelev att bilda sig enuppfattning om var jobben kommer att finnas iframtiden och vilka högskoleutbildningar som är bästlämpade för honom eller henne. Vi anser därför attdet är angeläget att syo-verksamheten förstärks.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 4, 15, 17, 22, 32, 35, 38, 43, 46 och48 bort hemställa4. beträffande lärarlösa lektioneratt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,15. beträffande kvaliteten på detindividuella programmetatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande kärnämnesutbudetatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 10och med avslag på motionerna 1997/98:Ub43yrkande 1, 1998/99:Ub2 yrkandena 4 och 5,1998/99:Ub210 yrkande 7 och 1998/99:Ub273yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,22. beträffande arbetsplatsförlagdutbildningatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 15och med avslag på motionerna 1998/99:Ub2 yrkande7, 1998/99:Ub210 yrkande 16 och 1998/99:Ub801yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,32. beträffande utvecklingssamtalatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,35. beträffande elevinflytandeatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 21och med avslag på motion 1998/99:Ub2 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,38. beträffande karriärmöjligheter m.m. förlärareatt med bifall till motion1997/98:Ub45 yrkande 22 och med avslag på motion1998/99:Ub1 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,43. beträffande värdegrunden i läroplanenm.m.att med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,46. beträffande elever med behov avsärskilt stödatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 24som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,48. beträffande syoverksamhetenatt med bifall till motion 1997/98:Ub45 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. Avskaffande av timplanen (mom. 5)(), (), LarsHjertén (m), (), (), Per (), () och UlfNilsson (fp) anför:Vi välkomnar den ökade flexibilitet som införsbeträffande gymnasieskolans timplan. Elever skallkunna genomföra sin gymnasieutbildning på kortareeller än . Vidare införs en nydefinition av begreppet gymnasiepoäng och en föralla nationella program gemensam poängplan. Sy-stemet med gymnasiepoäng ger bättre förutsättningaratt förverkliga målstyrningen av skolan. Vi anseremellertid att även den poängplan som föreslås ipropositionen bör avskaffas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 5 bort hemställa5. beträffande avskaffande av timplanenatt med bifall till motionerna 1997/98:Ub45yrkande 7, 1998/99:Ub210 yrkande 8 och medanledning av motion 1998/99:Ub801 yrkande 21 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. Avskaffande av timplanen, m.m. (mom. 5och 8)() anför:Miljöpartiet anser att det är angeläget attfortsätta nedtoningen av timplanens betydelse ochstärka utvecklingen av målinriktade studier efterindividuellt anpassade studieplaner. Ett ökatelevinflytande och nya undervisningsformer medindividualiserad undervisning är viktiga inslag igymnasieskolans utveckling. Studierna skall varamålstyrda och det antal timmar en elev behöver fören viss kurs skall anpassas efter den enskildeelevens behov.När det gäller utformningen av ett nyttteknikprogram vill jag betona vikten av att dettaprogram, förutom de tekniska specialiseringarna ochde ordinarie kärnämnena innehåller kurser imiljökunskap på alla inriktningar. Det är mycketviktigt att den nya generationen ingenjörer, somskall delta i utformningen av ett ekologisktlångsiktigt samhälle, också är väl förtrogen med deviktigaste miljöfrågorna, förstår villkoren för livpå jorden och människans plats i det ekologiskasystemet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 5 och 8 bort hemställa5. beträffande avskaffande av timplanenatt med bifall till motion 1998/99:Ub801 yrkande21 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub45yrkande 7 och 1998/99:Ub210 yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,8. beträffande utformningen av ett nyttteknikprogramatt med bifall till motion 1997/98:Ub44 yrkande 3och med avslag på motion 1998/99:Ub2 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. Valfrihet i gymnasieskolan, m.m. (mom.6, 18, 23, 30 och 50)(), (), LarsHjertén (m), (), (), Per () och () anför:Enligt vår uppfattning måste valfriheten igymnasieskolan öka. Det är orimligt med en ordningsom medför att tur eller elevens bostadsadress äravgörande för antagning till gymnasieskolan. Enmångfald av skolor med olika inriktningar ochhuvudmän ökar valfriheten och bidrar till denpedagogiska utvecklingen. Rätten att välja gymnasiumskall garanteras. Därutöver bör reglerna förspecialutformade program och rätten att välja sådanaockså utanför hemkommunen vidgas.Vi ställer oss i och för sig positiva tillutskottets förslag om ett tillkännagivande tillregeringen om att möjligheterna bör prövas attetappindela kärn-ämnena. Vi anser emellertid attytterligare ett steg bör tas. Det skall tydligtframgå att kärnämnena, främst svenska, engelska ochmatematik, skall kunna läsas med olika ambitionsnivåoch takt. Vi anser också att kravet på att allaprogram skall leda till högskolebehörighet ärorimligt. Vi vill dock poängtera att elever somväljer att läsa kurser som inte leder tillhögskolebehörighet skall ha möjlighet att senarekomplettera sina studier.Vi delar inte utskottets uppfattning beträffandehur en ny lärlingsutbildning bör utformas. Enligtvår uppfattning bör en modern flexibellärlingsutbildning, där skolan och arbetslivet delarpå ansvaret för utbildningen, införas. Utbildningenbör förslagsvis vara fyraårig. Skolan ocharbetslivet bör ansvara för halva tiden var av dentotala utbildningstiden. Arbetsplatsen bör fåersättning motsvarande kommunens kostnad föryrkesutbildning . Lärlingen skall gesersättning från arbetsplatsen motsvarande den insatssom lärlingen gör i produktionen. Utbildningen skallavslutas med ett gesällprov eller liknande. Det börinte heller vara ett krav att utbildningen skallleda till högskolebehörighet för alla elever. Vianser att regeringen bör återkomma till riksdagenmed ett nytt förslag till lärlingsutbildning med denstruktur och det innehåll som vi nu har redovisat.Riksdagen bör således dels avslå regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen såvitt avser 5 kap.3 § fjärde stycket, dels med bifall till motionerna1998/99:Ub1 yrkande 9 och 1998/99:Ub210 yrkandena 2och 15 och med anledning av motionerna 1997/98:Ub45yrkande 13, 1998/99:Ub211 och 1998/99:Ub234 samt medavslag på motionerna 1997/98:Ub43 yrkande 4 och1998/99:Ub2 yrkande 8 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts.Enligt vår uppfattning bör rätten attbetygskomplettera återinförasför elever som har fått betyget Godkänd. Nuvarandesystem leder till att eleverna tränas i att bete sigtaktiskt eller att de förlorar studiemotivationen.Vi vill betona att det är slöseri med tid ochresurser att eleverna nu tvingas komplettera sinabetyg i komvux.När det gäller fristående gymnasieskolor vill viframhålla att intresset för sådana skolor är mycketstort. Särskilt intressant är att flera skolorlyckats locka många sökande till utbildningar som iden kommunala skolan är mindre eftertraktade. Dessaskolor är inte sällan bättre på att förverkligaidéer om pedagogisk förnyelse. Industrigymnasiernaär exempel på detta. Enligt vår uppfattning bordesatsningar göras så att valfriheten och mångfalden iutbildningen förbättrades.