bet · GM01SkU13 · 1999-02-16 00:00:00 — Situationen ändrades dockden då punktskattekontrollagen trädde ikraft och tullen fick ökade kontrollbefogenheterbeträffande yrkesmässig hantering av tobaks- ochalkoholvaror, distansförsäljning av sådana varor ochkommersiella eller privata postförsändelser somkommer från ett annat EG-land.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär viktigt ur såväl fiskal synpunkt somfolkhälsosynpunkt att den illegala införseln avalkohol och tobak hindras, inte minst för attmotverka att organiserad brottslighet får sitt fästei . Åtgärder har vidtagits och ytterligarearbete pågår för att få bukt med detta problem.Bl.a. har varusmugglingslagen varit föremål föröversyn och (dir. 1997:152)överväger om krav på säkerhet förbetalning av skatt i samband med transport avobeskattade varor bör utvidgas. Kraven på säkerhetskall täcka samtliga de fall som inte täcks av dekrav på säkerhet som finns i EG:s tullagstiftning.Alkoholutredningen har i sitt betänkande(SOU 1998:156) föreslagit att förvärv av olovligtförsåld spritdryck, vin eller starköl skallkriminaliseras.Det kan dock inte uteslutas att utvecklingen mot enökad internationalisering och rörlighet gör attalkoholpolitiken med tiden kan få ytterligare ändratinnehåll både vad gäller mål och instrument.Mot bakgrund av det åtgärder som vidtagitsoch förbereds är det enligt utskottets mening förnärvarande inte lämpligt att genomföra någon av deskattesänkningar som motionärerna förespråkar isyfte att anpassa den svenska prisnivån till vad somgäller inom EU. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna om sänkt skatt på alkoholdrycker.Krav på att belägga tobak med en extra skatt somspecialdestineras till vissa hälso- ochsjukvårdsverksamheter har tidigare avstyrkts avutskottet med motiveringen att även denna börunderställas en normal budgetprövning. Utskottetvidhåller sin inställning och avstyrker därmedmotion So306 yrkande 10.InförselI motion So228 yrkande 14 av m.fl.(m) begär motionärerna ett tillkännagivande om attSverige bör höja gränsen för införsel till 30 literöl, vin och sprit den 1 januari1999, fördubbla mängden och heltslopa kvoterna år 2000.I motion U509 av m.fl. (kd)anförs att bör hävda fortsatt undantag förreglerna om införsel av alkoholdrycker från andramedlemsländer (yrkande 8). Även i motion So461 avKerstin m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om fortsatt undantag för reglernaom införsel av alkoholdrycker från andra EU-länder(yrkande 6).Gällande bestämmelserEnligt EG-reglerna får den som reser mellan EU-länder medföra sprit, vin,öl och 800 cigaretter utan att betalaskatt i införsellandet om varorna inköpts beskattadei en annan EU-stat och är avsedda för privatkonsumtion.Vid förhandlingarna om medlemskap i uppnåddeSverige och ett undantag från EG-reglernaför att kunna behålla strängare införselregler.Danmark har ett liknande undantag.Med stöd av undantaget har begränsat denprivata införseln som får ske utan att den resandebetalar skatt till starksprit eller 3 literstarkvin, annat vin och starköl. Idessa kvoter ingår varor som har beskattats i annatEU-land och varor som har inköpts taxfree underresan.Enligt rådets direktiv /99/EG får , t.o.m.den 30 juni , fortsätta att tillämpa dekvantitativa begränsningarna. Den svenska inställ-ningen är att undantaget i fråga om privatinförselnförlängs automatiskt såvida inte ett enigtrådsbeslut om motsatsen fattas. och Finlandhar accepterat att tillämpa EG:s införselreglerfr.o.m. Enligt enprotokollsanteckning senareläggs ochFinlands avvecklingsdatum om vid nästaförhandlingsomgång får en senareläggning avavvecklingen.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle det vara svårt förSverige att upprätthålla en hög prisnivå påalkoholdrycker utan det svenska undantaget från EG:sregler om införsel. Det är därför som det anförs imotionerna U509 och So461 viktigt att Sverigefortsätter att hävda detta undantag. Detta är ocksåregeringens uppfattning. Något tillkännagivande isaken behövs därför inte. Meddet anförda avstyrks också yrkandet i motion So228om ett successivt avskaffande av det svenskaundantaget.TaxfreeI motion Sk608 av och () hemställs om ett tillkännagivande om att Sverigebör verka för att borttagandet av den skattefriaförsäljningen vid resor inom EU skall senareläggas.Enligt motionärerna kan en slopad taxfreeförsäljningge försämrade kommunikationer, ökadetransportkostnader och dessutom leda till atttransporter via tredjeland gynnas.I motion Sk728 av Per () hemställs om etttillkännagivande om vad i motionen anförts om viktenav att flygplatsbutiker ges möjlighet till fortsattförsäljning av alkoholhaltiga drycker, om änbeskattade, till resenärer inom EU.Gällande bestämmelser, m.m.Fram till får medlemsstaterna inomEU skattebefria varor som tillhandahålls itaxfreebutiker och som tas med den resandespersonliga bagage vid flyg- eller sjöresa från enmedlemsstat till en annan. Detsamma gäller varor somkan köpas ombord på ett flygplan eller ett fartyg ipassagerartrafik inom gemenskapen. Befrielsenomfattar dock endast de kvantiteter som kan föras infrån tredje land utan att tull skall betalas. Dettaundantag upphör automatiskt och skattefriförsäljning av varor som tas med i bagaget kandärför inte ske i exportbutiker och ombord på fartygoch luftfartyg efter . En fortsattmöjlighet till skattebefrielse skulle kräva dels ettförslag från kommissionen, dels att medlemsstaternafattade ett enhälligt beslut med detta innehåll.Kommissionen och flertalet medlemsstater harhittills avvisat tanken på fortsatt skattebefrielse.Försäljning i taxfreebutiker eller på fartyg ochflygplan till resenärer till tredje land kan dockfortgå även efter att den skattefria försäljningeninom EU upphört.För förbrukning ombord finns inte något krav på attvarorna efter skall varabeskattade. Skattefriheten för konsumtion ombord kansåledes behållas tills vidare, dvs. till dess attrådet på kommissionens förslag har införtgemenskapsbestämmelser om proviantering.Sjöfartsverket har gjort en konsekvensutredningför svenska färjelinjer av att den skattefriaförsäljningen upphör. Kommissionären harunder riktat en uppmaning till denäringsidkare som bedriver taxfreeförsäljning attpåbörja sina förberedelser inför ett slopande avdenna möjlighet. Frågan har också tagits upp frånsvensk sida vid ett möte med EU:stransportministerråd i slutet av år 1997.Regeringen har tillsatt ensärskild utredare med uppgift att göra en översyn avförfarandereglerna för punktskatter m.m. (dir1997:152). Utredaren skall bl.a. lägga fram förslagtill åtgärder för kontroll av proviantering förskattefri försäljning och förbrukning ombord påtransportmedel och i det sammanhanget göra en allmänöversyn av förordningen (1994:1694) om vissproviantering m.m. samt analysera påtaxfreeområdet och bestämmelserna i den nordiskaprovianteringsöverenskommelsen. Vidare skallutredaren med anledning av att taxfreehandeln i EU-intern trafik skall upphöra läggafram förslag till hur försäljningen av beskattadevaror ombord på transportmedel skall hanterasskattemässigt. Sistnämnda frågor har redovisats ibetänkandet Beskattning utan taxfree (SOU 1998:126).Utredningsarbetet i övrigt skall vara avslutatsenast den 1 december 1999.Utredningen föreslår bl.a. att en ny lag omexportbutiker skall ersätta motsvarande regler som finns i tullagstiftningen. Enligt förslagetskall regeringen även fortsättningsvis meddelatillstånd som bara kan ges till flygplatshållaren.Försäljningen i exportbutikerna skall endast få sketill resande till tredje land och endast avseobeskattade gemenskapsvaror. Utredningen anser attdet ligger i sakens natur att exportbutikerna endastär avsedda för skattefria varor. Om försäljningskulle kunna ske av såväl beskattade som obeskattadevaror skulle bl.a. kontrollen försvåras, sägs det.Utskottets ställningstagandeSom anförts ovan kräver en fortsatt möjlighet tillskattebefrielse för varor som tillhandahålls itaxfreebutiker vid viss passagerartrafik inom EUdels ett förslag från kommissionen, dels attmedlemsstaterna fattar ett enhälligt beslut meddetta innehåll. Vid det informella toppmötet mellanstats- och regeringscheferna iPörtschach gav medlemsländerna, bl.a. ,kommissionen i uppdrag att belysa konsekvenserna aven begränsad förlängning. Kommissionen skall svarasenast . Därefter skall Ekofinta ställning i frågan. har alltså redanmedverkat till åtgärder som torde ligga i linje medvad som begärs i motion Sk608, men utskottet bör inte uttala sig om vilken ställning regeringenskall inta när kommissionens rapport föreligger.Motion Sk608 avstyrks.Vad beträffar yrkandet om att flygplatsbutikerskall få sälja beskattade varor till resenärer inomEU anser utskottet i likhet med utredningen attförsäljning från flygplatsbutiker endast skall fåske till resande till länder utanför EU och endastavse skattefria varor. Förutom kontrollsvårigheterskulle motionärens förslag också kräva en ändring avalkohollagens bestämmelser omdetaljhandelsmonopolet, vilket utskottet inte kanställa sig bakom.Utskottet avstyrker motionen.Övriga punktskatterReklamskattI motion Sk661 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om slopadreklamskatt och höjd mervärdesskatt på dagstid-ningar. Motionärerna anför att reklamskatten gerupphov till snedvridningar i sin nuvarande form ochatt den inte är förenlig med EG-rätten. För attuppnå bättre konkurrensneutralitet mellandagstidningar och tidskrifter anser motionärerna attmervärdesskatten på dagstidningar bör höjas till . Även i motion Kr519 av m.fl. (m)anförs att reklamskatten bör slopas och attregeringen bör återkomma med förslag härom (yrkande8).I motion Sk704 av m.fl. (m, kd, c,fp) anförs bl.a. att reklamskatten är en extraskattpå information och marknadsföring som gör detsvårare och dyrare för företag att sälja. Därtillträffar skatten i sin nuvarande utformning i högregrad mindre företag än större. Motionärerna anseratt reklamskatten skall avskaffas och begär etttillkännagivande härom till regeringen.UtredningEnligt reklamskatteutredning börreklamskatten avskaffas (SOU 1997:53 Avskaffareklamskatten! ).Frågan om reklamskattens överensstämmelse med EG-rätten är föremål för prövning i Regeringsrätten.Utskottets bedömningRiksdagen har beslutat att avskaffareklamskatten på reklamtrycksaker (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Utskottet villerinra om att skälet till att reklamskatten intehelt slopades i enlighet med vad 1996 årsreklamskatteutredning föreslog var finansiella.Utskottet som tillstyrkte förslaget om slopad skattpå reklamtrycksaker men ej annan reklam framhöll isitt yttrande till finansutskottet att åtgärden kanleda till nya nackdelar för reklam i annan form ochförsämra konkurrensförhållandena exempelvis förgratistidningar och s.k. annonsblad. Utskottetförutsatte att regeringen noga följer utvecklingenoch återkommer till dessa frågor så snart somutvecklingen motiverar detta. Utskottet vidhållersitt tidigare ställningstagande och avstyrker därförde aktuella motionsyrkandena.FritidsbåtarI motion T229 av m.fl. (v) yrkande 8anförs att en båtskatt bör införas för attfinansiera sjösäkerhetsarbetet och kostnaderna fördet rörliga friluftslivet.I motion T629 yrkande 2 av ()anförs att regeringen bör lägga fram ett förslag ominförande av en båtskatt. Motionären anför attsamhällets totala kostnader för sjösäkerhet etc.sammantaget med de stora och obeskattadeförmögenhetsvärden som återfinns i fritidsbåtartalar för att en regelrätt båtskatt möjligtbör införas.I motion Sk705 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande till regeringen om att skatt påfritidsbåtar eller höjd registeravgift bör införasför fritidsbåtar.Tidigare behandlingRegeringen uppdrog åt en särskildutredare att närmare belysa vilka kostnaderfritidsbåtstrafiken orsakar samhället och övervägahur dessa kostnader skall betalas. Utredaren har ibetänkande SOU 1996:170 föreslagit att ett statligtregister över fritidsbåtar återinförs. Utredaren haravvisat en särskild båtskatt med hänvisning till attsamhällets intäkter från båtlivet enligtutredningens beräkningar vida överstigerkostnaderna.I budgetpropositionen 1998/99:1 utgiftsområde 22har regeringen gjort den bedömningen att frågan omhur register för fritidsbåtar bör utformas börutredas vidare och avser att återkomma tillriksdagen med ett konkret förslag.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör regeringens aviseradeförslag avvaktas och utskottet avstyrker därförmotionsyrkandena.En avgift på trädgårdsprodukterI motion Sk713 av () begärs etttillkännagivande om att införa en produktionsavgiftpå svenskproducerade trädgårdsprodukter. Avgiftenskall enligt motionären användas för branschensgemensamma insatser, som forskning, teknik- ochmetodutveckling och säljfrämjande åtgärder.Tidigare behandlingUtredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion har lagt fram betänkandetEn livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167).Utredningen redovisar att det i ochNederländerna finns lagstadgade system för uttag avproduktionsavgifter inom trädgårdssektorn och attavgifterna finansierar fonder som används förnäringens gemensamma behov. För att trygga densvenska trädgårdsnäringens behov avutvecklingsinsatser föreslår utredningen att statenanvisar under enfemårsperiod att användas som en kollektiv resursför branschens gemensamma utveckling.Utskottet behandlade ett liknande motionsyrkandesenast i betänkande 1997/98:SkU18. Motionenavstyrktes med anledning av att frågan om särskildafonder för trädgårdsnäringens gemensamma behov ochäven frågan om hur dessa skall finansieras varaktuell inom Regeringskansliet.Utskottets ställningstagandeFrågan om särskilda fonder för trädgårdsnäringensgemensamma behov är fortfarande aktuell föröverväganden inom Regeringskansliet.Utskottet vidhåller att regeringensställningstagande bör avvaktas och är därför inteberett att tillstyrka ett tillkännagivande tillregeringen i frågan. beträffande energibeskattningensallmänna inriktningatt avslår motionerna 1998/99:Sk622, 1998/99:U507yrkande 8, 1998/99:U509 yrkande 5, 1997/98:Jo66yrkande 4, 1998/99:MJ750 yrkande 1,1998/99:MJ778 yrkandena 3-6, 1998/99:MJ782 yrkande 16, 1997/98:N219 samt 1998/99:N228yrkandena 29 och 30,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande jordbrukets energiskattatt avslår motionerna 1998/99:Sk645, 1998/99:Sk700yrkandena 1, 2 och 4, 1998/99:MJ224 yrkande 3,1998/99:MJ254 yrkandena 1 och 2 samt1998/99:MJ256 yrkandena 2 och 4,res. 3 (m, kd)res. 4 (c)3. beträffande värmeleveranser tillindustrinatt avslår motion 1998/99:Sk697,4. beträffande industrins ochväxthusnäringens energiskattatt avslår motionerna 1998/99:Sk669, 1998/99:Sk671yrkande 9, 1998/99:MJ241 yrkande 1 och1998/99:N228 yrkandena 27 och 28,res. 5 (m)res. 6 (kd)5. beträffande finsk rödmärkt olja föruppvärmningatt avslår motion 1998/99:Sk641,res. 7 (m)6. beträffande drivmedelsbeskattningatt avslår motionerna 1998/99:Sk306 yrkande 21,1998/99:Sk643 yrkande 3, 1998/99:Sk701,1998/99:Sk725, 1998/99:Sk726, 1998/99:T220 yrkande 4 delvis och1998/99:T223 yrkandena 12 och 14,res. 8 (m)res. 9 (kd)res. 10 (c)7. beträffande sänkning av bensinskattenatt avslår motionerna 1998/99:Sk607, 1998/99:Sk621yrkandena 1 och 3, 1998/99:Sk638 delvis,1998/99:Sk639, 1998/99:Sk640 samt 1998/99:T220 yrkande 4 delvis,res. 11 (m)8. beträffande regional differentieringatt avslår motionerna 1998/99:Sk698 och1998/99:Sk724,9. beträffande fordonsskatt pådieseldrivna personbilaratt avslår motionerna 1998/99:Sk638 delvis,1998/99:Sk643 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Sk703samt 1998/99:T230 yrkande 11,res. 12 (m)res. 13 (v)res. 14 (c)10. beträffande elbilaratt med anledning av motion 1998/99:Sk668 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,11. beträffande åkerinäringen, m.m.att avslår motionerna 1998/99:Sk699, 1998/99:Sk702och 1998/99:Sk708 yrkande 2,res. 15 (m, kd)12. beträffande traktorer ochmotorredskapatt avslår motionerna 1998/99:Sk642 och1998/99:Sk700 yrkande 3,res. 16 (m)13. beträffande motorcyklaratt avslår motion 1998/99:T220 yrkande 17,res. 17 (m)14. beträffande kundförlusteratt avslår motion 1998/99:Sk692,15. beträffande alkohol- ochtobaksbeskattningenatt avslår motionerna 1998/99:Sk624,1998/99:Sk625, 1998/99:Sk644, 1998/99:Sk727,1998/99:Sk729 och 1998/99:So306 yrkande 10,res. 18 (m)16. beträffande införselatt avslår motionerna 1998/99:U509 yrkande 8,1998/99:So228 yrkande 14 och 1998/99:So461yrkande 6,res. 19 (m)res. 20 (kd)17. beträffande taxfreeatt avslår motionerna 1998/99:Sk608 och1998/99:Sk728,res. 21 (m)18. beträffande reklamskattatt avslår motionerna 1998/99:Sk661, 1998/99:Sk704och 1998/99:Kr519 yrkande 8,res. 22 (m, kd)19. beträffande skatt på fritidsbåtaratt avslår motionerna 1998/99:Sk705, 1998/99:T229yrkande 8 och 1998/99:T629 yrkande 2,res. 23 (m) - motiv.20. beträffande en avgift påträdgårdsprodukteratt avslår motion 1998/99:Sk713.Stockholm den 16 februari 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (),(), Per (),(), (), PerErik (), (), UllaWester (s), (), (),de (), (), (), (),() och (). Energibeskattningens allmänna inriktning(mom. 1)(), (),de () och () hardels anfört följande:Klimatfrågan är det största miljöproblemet och englobal överlevnadsfråga för mänskligheten. Därförmåste bedriva en offensiv klimatpolitik ochfullgöra sina internationella åtaganden på området.Koldioxidbeskattningen kan stödja klimatpolitikengenom att medverka till en begränsning av utsläppenfrån fossila bränslen. Den förutsätter dockåtminstone en europeisk samordning, eftersomeffekten annars blir att produktion flyttar tillandra länder. Man bör också vara försiktig med attinternalisera miljökostnader i energipriset eftersomman riskerar att hamna i ett slags statligprispolitik som leder till ineffektivitet och sämreresurshushållning.Miljöskatter bör ses som ett komplement tillmiljöpolitiken. En avvägning mellan miljöskatter ochandra medel, såsom administrativ reglering, förbuds-lagstiftning, informationsinsatser etc., måstegöras. Miljöskatterna är mest effektiva när deriktas mot miljöproblem som är relativt lätta attåtgärda. Nya ekonomiska styrmedel bör enligt vårmening framför allt innefatta skatterabatter i syfteatt uppnå en snabbare introduktion av ny teknik ochmiljövänligare produkter. Ett gott exempel är detsnabba införandet av katalytisk avgasrening somskatterabatten på katalysatorförsedda bilar leddetill.När det gäller de befintliga energiskatterna finnsdet utrymme för en omfördelning så att skatternablir mer utsläppsrelaterade och mindre beroende avenergiinnehållet. Skatt på energi bör, i denutsträckning det skall förekomma, tas utproportionellt mot energiinnehållet. ärexempelvis energiskatten lägre på kol än på olja,vilket inte är motiverat.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmännainriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ782 yrkande16 och 1998/99:N228 yrkandena 29 och 30 samt medavslag på motionerna 1998/99:Sk622, 1998/99:U507yrkande 8, 1998/99:U509 yrkande 5, 1997/98:Jo66yrkande 4, 1998/99:MJ750 yrkande 1,1998/99:MJ778 yrkandena 3-6 och 1997/98:N219 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.2. Energibeskattningens allmänna inriktning(mom. 1)() och () hardels anfört följande:Enligt vår mening är det angeläget att en gemensamkoldioxidskatt införs i EU. Så länge beslut härommåste fattas med enhällighet omöjliggörs i praktikenvårt mål om en gemensam minimiavgift förmiljöavgifter på koldioxid och andra skadligautsläpp liksom målet om att sänkta avgifter påavlönat arbete skall "växlas" mot högre avgifter påmiljöförstörande produktion. Trots att fem partier iriksdagen krävt ökad överstatlighet och effektivarebeslut när det gäller miljöavgifter har regeringenvisat sig ointresserad av att driva frågan medmotiveringen att det är fråga om en skatt och därförskall omfattas av samma beslutsregler som övrigaskatter, dvs. Vi kristdemokrater anseratt det i första hand rör sig om en miljöfråga ochinte en skattefråga och därmed bör besluten kunnafattas med kvalificerad majoritet. Regeringen måstenu med kraft verka för att detta skall bli möjligt.Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande energibeskattningens allmännainriktningatt med bifall till motion 1998/99:U509 yrkande 5,med anledning av motion 1998/99:U507 yrkande 8samt med avslag på motionerna 1998/99:Sk622,1997/98:Jo66 yrkande 4, 1998/99:MJ750 yrkande 1,1998/99:MJ778 yrkandena 3-6, 1998/99:MJ782yrkande 16, 1997/98:N219 och 1998/99:N228yrkandena 29 och 30 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.3. Jordbrukets energiskatt (mom. 2)(), (), CarlErik (), (), dePourbaix-Lundin (m) och () hardels anfört följande:Sverige bör inom EU med kraft driva frågan omharmonisering av avgifter och skatter förjordbruksnäringen. I avvaktan härpå måste enligt vårmening det svenska jordbrukets energiskatter sänkastill en nivå som är likvärdig med vad som gäller ivåra främsta konkurrentländer. De skatter ochavgifter som belastar den svenska råvaruproduktionenhar oftast inte sin motsvarighet ikonkurrentländerna, varför konkurrensen snedvridstill svenska jordbruksproducenters nackdel.Energiskatter finns också i men är avdrags-gilla i momsberäkningen och utgör därför ingenbelastning.Därutöver måste jordbruket ges villkor som ärlikvärdiga med andra näringsgrenar. Ettkonkurrenskraftigt jordbruk är en förutsättning föratt hela livsmedelssektorn skall kunna utvecklas.Livsmedelssektorn har sammantaget stor ekonomiskbetydelse och svarar för en stor del avarbetstillfällena i landet. Som det är i dagbehandlas lantbrukare som producerar vår mat somprivatpersoner när de debiteras skatt på elenergisom används i deras lantbruksföretag. Ettlantbruksföretag som tillverkar sitt eget foder haralltså högre energiskatt vid denna produktion än vadett fodertillverkningsföretag har. Om tillverkningensker i fodertillverkningsindustrin påförs ingenelskatt, eftersom industrin är befriad från sådanskatt. Detsamma gäller skatten på eldningsolja. Ettlantbruksföretag får betala högre skatt på olja somanvänds vid torkning av spannmål än vad de företaggör som tar emot och torkar spannmål. Industrin fårnämligen tillämpa de avdrags- och nedsättningsmöj-ligheter som finns till skillnad från lantbrukaren.Vidare har de senaste årens höjningar av skatten påhandelsgödsel lett till en kraftig försämring av detsvenska jordbrukets och livsmedelsnäringenskonkurrenskraft. Någon motsvarande skatt finns intei och saknas i stort sett också i andra EU-länder.Det finns också anledning att understryka att detenbart är av kväveläckaget till Östersjönsom kommer från svenskt åkerbruk. Regeringen bördärför låta utreda om skatten på handelsgödsel harhaft några positiva effekter när det gäller attminska närsaltläckaget. Visar det sig att skatteninte haft någon sådan effekt bör den avskaffas. Isamband härmed bör även möjligheterna att användaandra styrmedel än skatter i syfte att begränsanärsaltläckaget övervägas.Sammanfattningsvis anser vi att det är hög tid attförslagen från Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion (den s.k. Björkska utred-ningen) genomförs. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande jordbrukets energiskattatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk700yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ224 yrkande 3,1998/99:MJ254 yrkande 1 och 1998/99:MJ256yrkandena 2 och 4 samt med anledning avmotionerna 1998/99:Sk645, 1998/99:Sk700 yrkande4 och 1998/99:MJ254 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.4. Jordbrukets energiskatt (mom. 2)() hardels anfört följande:Utredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion (den s.k. Björkska utredningen) visar attden svenske bonden tvingas arbeta med betydligthögre kostnader i form av skatter och avgifter änbönder i våra främsta konkurrentländer.