bet · GM01SkU10 · 1999-02-16 00:00:00 — Det är inte heller klart vargränserna går för möjligheterna att tillämpajämkningregeln i dessa fall.Vi anser att de nuvarande reglerna förförmånsbeskattning bör ses över i syfte att ge dessaen utformning som gör att den som har en handikapp-anpassad tjänstebil inte missgynnas vidbeskattningen.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande handikappades bilförmånatt med bifall till motion 1998/99:Sk730 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.9. Resor till och från arbetet (mom. 6) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Sverige är ett glest bebott land. För många hushållär resorna till och från arbetet långa.Kollektivtrafiken är i många fall inget alternativ.Det är då nödvändigt att använda bilen. Dessutomkrävs ofta biltransporter för privata ändamål föratt det skall vara möjligt att bo kvar i mindretättbefolkade områden.Denna situation kräver särskilda avvägningar närdet gäller att utforma skattepolitiken. Höjdbensinskatt och andra kostnadsökningar försvagarhushållsekonomin och gör att intresset för att taarbete på större avstånd från hemmet minskar. Detminskar rörligheten på arbetsmarknaden.Mot denna bakgrund har vi under höstens budget-behandling föreslagit en omedelbar sänkning avbensinskatten med (vartill kommer moms).Dessutom har vi föreslagit att avdraget för resortill och från arbetet höjs till per mil ochatt det skall inkludera resor till barnomsorg. Vårtbudgetförslag innebar vidare en sänkning av det ickeavdragsgilla beloppet för arbetsresor med 1 000 krtill för innevarande år.Vi anser att det är viktigt att villkoren för attanvända bil för privata transporter gör det möjligtatt vara bosatt och arbeta även i de glest befolkadedelarna av Sverige.Regering bör lägga fram ett förslag i ienlighet meddet anförda.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande resor till och från arbetetatt med bifall till motion 1998/99:Sk621 yrkande 2,med anledning 1998/99:A811 yrkande 12 och medavslag på motion 1998/99:Sk667 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.10. Ökade levnadskostnader vid tillfälligtarbete (mom. 7) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Framtidens arbetsmarknad kommer att ändras på mångasätt. Människor kommer att byta arbetsgivare oftareän vad som varit fallet tidigare, och behovet avspecialistkompetens på många områden gör attmänniskor kommer att behöva resa mer. En välfungerande infrastruktur kommer att göra dettamöjligt.Sannolikt kommer det varken att vara möjligt ellerönskvärt att byta bostad i samma utsträckning.Särskilt i familjer med två vuxna och barn innebärdet alltid en omställning att bryta upp från delokala nätverk som bildats. Samhället måste därförbejaka möjligheterna för människor att söka sig tillarbeten på andra platser än bostadsorten.För att möta den moderna arbetsmarknadens krav ochgöra det möjligt för människor att vara rörliga påarbetsmarknaden, menar vi att det nu är lämpligt attförändra skattereglerna för tillfälligt arbete ochdubbel bosättning.I ett delbetänkande av Utredningen om ökadelevnadsomkostnader m.m. (SOU 1998:56) föreslås bl.a.att den tvåårsregel som gäller vid avdrag förkostnad för ökade levnadskostnader i samband medtillfälligt arbete slopas. Det innebär att rätt tillavdrag för logikostnader skall föreligga som tjänsteresan respektive det tillfälligaarbetet pågår. En lagrådsremiss har också beslutatsav regeringen. Vi utgår från att regeringen undervåren återkommer med en proposition om slopadtvåårsgräns vid tillfälligt arbete.Bestämmelserna om ökade levnadskostnader innehållerockså tidsgränser när det gäller avdrag för ökadelevnadskostnader vid dubbel bosättning. Även pådenna punkt är det viktigt att en förändring kommertill stånd så snabbt som möjligt. Det är därförangeläget att det fortsatta utredningsarbetetbedrivs skyndsamt och att regeringen skyndsamtåterkommer med ett förslag som innebär att detidsgränser som gäller vid avdrag för ökadelevnadskostnader slopas helt.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt:7. beträffande ökade levnadskostnader vidtillfälligt arbeteatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk634 och1998/99:Sk650 och med anledning av motion1998/99:Sk635 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.11. Resekostnader vid kortvariga uppdrag(mom. 8) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:De flesta som dömer fotbollsmatcher gör det på sinfritid som en bisyssla. De har ett ordinarie arbeteoch deltar , kvällar och helger.Tillgången på domare tenderar att minska och trycketpå dem som är aktiva att resa ut i distrikten ökar.På vissa håll har dock skattemyndigheternas syn påden reseersättning som utgår tolkats så att detblivit en orimlig ekonomisk belastning för denenskilde. Rätten till avdrag, med motsvarande15 kr per mil, har förvägrats med hänvisning tillatt det för varje enskilt uppdrag har varit fråga omen resa till arbetet och inte en resa i tjänsten. Såfår t.ex. en domare som skall döma en match 100 kmfrån sitt hem själv stå för resekostnaderna med egenbil tur och retur. Problemet drabbar glesbygdmed långa reseavstånd och utan kollektivtrafiksärskilt hårt.Vi anser inte att det är rimligt att avdrag vägrasför resekostnader som på detta eller andra liknandesätt har ett direkt samband med ett uppdrag.Reglerna och tillämpningen bör ses över i syfte attfå till stånd ett rimligare beskattningsresultat ifall som dessa.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 8 hemställt:8. beträffande resekostnader vid kortvarigauppdragatt med bifall till motion 1998/99:Sk675som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.12. Pensionsförsäkringar (mom. 9) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Vi anser att det är viktigt att det skapas braförutsättningar för ett enskilt pensionssparande.Det långsiktiga och bundna sparandet ökar denenskildes trygghet och kan dessutom bidra till attförbättra företagens riskkapitalförsörjning. Ettväsentligt led i att skapa goda förutsättningar förenskilt sparande för egen pensionering varinförandet av det individuella pensionssparandet1994.Socialdemokraterna har härefter försämratförutsättningarna för enskilt pensionssparande genombeslutet att halvera avdragsrätten för pensions-sparande. Man har dessutom höjt avkastningsskattenpå pensionssparande. De försämrade möjligheterna förpensionssparande har bl.a. lett till ett utflöde avsparande till utlandet, där denna beskattning ärlägre.Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar bör enligtvår mening återställas till ett basbelopp. Avdragbör dessutom medges för pensionssparande för makesräkning.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 9 hemställt:9. beträffande pensionsförsäkringaratt med bifall till motion 1998/99:Sk670 yrkande 4och med anledning av motion 1998/99:Sk674 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.13. Biodling (mom. 14) - kdHolger () och () hardels anfört följande:I samband med att skattereformen trädde i kraft 1991avskaffades den gräns för hobbybiodling som tidigaremedgav att en biodlare fick ha 15 bisamhällen. Nuomfattas biodlingen av den allmänna principen omskattskyldighet, att när vinst uppstår inäringsverksamhet skall den beskattas.Skattereformens beslut om nya skatteregler förvinstgivande hobbyverksamhet medförde att biodlaremed mycket få bisamhällen blev bokföringsskyldigaför kostnader och intäkter. Vid en revision måstebiodlaren kunna styrka att vinst inte uppstått. Dethar förekommit att biodlare med ända ner till fyrabisamhällen har tvingats lämna sådana uppgifter tillskattemyndigheterna. Erfarenheten visar att enblygsam vinst uppstår först vid ett innehav avnärmare 15 bisamhällen.Mot denna bakgrund är det givet attriksdagsbeslutet på ett kraftigt sätt har påverkatbiodlingen.En enkel och adekvat lösning av problemet, som intemedför några kostnader, är att fastslåratt skattemyndigheterna skall återgå till regeln omatt biodlare med upp till 15 bisamhällen är befriadefrån bokförings- och anteckningsskyldighet och intebehöver styrka att de inte tjänat pengar på dessa 15bisamhällen. Skattemyndigheterna skulle därmed ocksåfå resurser frigjorda till något mer meningsfulltoch lönande än att skattekontrollera en så fögalukrativ hobby.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 14 hemställt:14. beträffande biodlingatt med bifall till motion 1998/99:Sk715 och medanledning av motion 1998/99:Sk714 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.14. Bytesringar (mom. 15) - mpYvonne Ruwaida (mp) hardels anfört följande:Bytesringar och liknande arrangemang är ett exempelpå hur man kan förbättra sammanhållningen inom vissaområden och aktivera hyresgästerna. Bytesringar,eller med en engelsk term , är ett system för att kunna byta varor ellertjänster med varandra, och dessa system kan varainformella eller mer eller mindre utvecklade medbokföring av de tillgångar och skulder somverksamheten inneburit för deltagarna. Risken är attbra initiativ i denna riktning uteblir på grund avkrångel med beskattning av de vanligtvis ganska småvärden som bytena rör sig kring.Som anförs i motion Sk709 av m.fl.(mp) bör frågan om beskattningen av bytesringarutredas i syfte att underlätta verksamhet av dettaslag. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 15 hemställt:15. beträffande bytesringaratt med anledning av motion 1998/99:Sk709 yrkandena1 och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.15. Glesbygdsavdrag (mom. 16) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Boende långt från de områden där de störreinfrastrukturinvesteringarna sker kan intenyttiggöra sig dessa satsningar. Kostnader somuppstår på grund av långa avstånd och avsaknad avvalfrihet måste kompenseras. Detta kan inte enbartske via ett höjt reseavdrag utan måste ske också påannat vis. Att bo på landsbygden innebär att manmåste ha bil, oftast behöver man dessutom två. Ensådan kompensation kan lättast hanteras viaskattsedeln med avdragsmöjligheter som knyts tillboende och möjligheter att utnyttja allmännakommunikationer.En utgångspunkt för avdraget bör vara att definieraen basservice och finna ett system som innebär ettdifferentierat avdrag beroende på avstånd ochtillgång till basservice. har vid ettflertal tillfällen begärt att regeringen skallutreda ett glesbygdsavdrag. Vårt krav på utredningkvarstår.Regeringen bör låta utreda möjligheterna att införaett glesbygdsavdrag. Det anförda bör somsin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 16 hemställt:16. beträffande glesbygdsavdragatt med bifall till motionerna 1997/98:N302 yrkande2 och 1998/99:N337 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.16. Gåvor till ideella organisationer (mom.17) - m, kdBo Lundgren (), (), CarlFredrik (), (), () och de () hardels anfört följande:I testamenteras stora belopp somdonationer till ideella ändamål, som forskning ochmuseiverksamhet, liksom till ideella föreningar, somkyrkor, idrottsföreningar och hjälporganisationer. Iländer som har en utvecklad tradition avskatteavdrag även för större eller mindre donationerunder donatorns levnad har betydande belopp doneratssom möjliggjort stora satsningar på idrott,forskning och andra välgörande ändamål.Med ett allt högre skattetryck och ökatbidragsberoende har medborgarna fått allt mindremarginaler för att klara förändringar.Arbetslösheten i landet har varit hög länge, och dethar satt sina spår i en ökning av socialbidrags-sökande. Det är emellertid inte bara de ekonomiskapåfrestningarna som ökat för alltfler, utan ävensociala problem, som inte har en direkt kopplingtill ekonomin, tenderar att öka. Bland de mestdrabbade grupperna finner man kvinnor, ensamståendemed barn, äldre med låga pensioner, mentalt sjuka,hemlösa och ungdomar med drogproblem.Det allmänna välfärdssystemet har inteförutsättningar att kunna klara av alla hjälpbehov.När statens och kommunernas skyddsnät inte klarar avde behov som finns, är det desto angelägnare att desom visar solidaritet med sina medmänniskoruppmuntras att aktivt stödja kompletterandeverksamheter. Insamlingar av olika slag är aven rätt stor omfattning.Det utförs också ett fantastiskt arbete inom deideella organisationer, som har möjligheterna attkunna ge snabb hjälp baserad på medmänsklighet utanatt vara låsta av alltför strikta regelverk. Behovenär emellertid vida större än de resurser somorganisationerna har.För att uppmuntra enskilda donationer till olikaformer av ideell verksamhet kan det finnas anledningatt överväga en avdragsrätt för gåvor till ideellaoch humanitära ändamål. Denna typ av avdragsrättfinns i många andra länder som t.ex. ,, , , och USA.Enskilda skulle säkert uppmuntras attskänka mer, om man visste att man kunde få göraavdrag i deklarationen.Vi anser att frågan om en avdragsrätt för gåvortill ideella organisationer och till ideellt ochhumanitärt bistånd bör utredas i syfte att klarläggasåväl fördelarna som nackdelarna med en sådanordning.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 17 hemställt:17. beträffande gåvor till ideellaorganisationeratt med anledning av motionerna 1998/99:Sk653yrkande 1, 1998/99:Sk676, 1998/99:Sk677 och1998/99:So381 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.17. Attraktiva områden (mom. 18) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Fastighetsskatten slår hårt mot många familjer. Ikombination med väsentligt uppräknadetaxeringsvärden får skatten förödande effekter förmånga boende i skärgårdskommuner och boende längsvåra kuster. I flera kommuner i har skattenför småhus i genomsnitt höjts med under1990-talet. Många som drabbas hårt av dessaorättfärdiga höjningar är fiskare och äldre. Äldresom köpt ett hus , betalt sina lån på husetför att få en ålderdom utan större utgifter drabbasnu av så höga skatter att många måste sälja sina husför att kunna betala skatten.Vi har föreslagit en generellsänkning av fastighetsskatten till och anseratt en fortsatt generell sänkning bör genomföras2000 och 2001. Vidare bör enligt vår mening deorimliga regionala skillnaderna lindras genom attendast halva markvärdet tas med vidfastighetsbeskattningen.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 18 hemställt:18. beträffande attraktiva områdenatt med anledning av motion 1998/99:Sk603 yrkandena2 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts.18. Tomträttsmark (mom. 19) - kdHolger () och () hardels anfört följande:Underlaget för statlig fastighetsskatt är värdet påsåväl byggnad som mark. utgår fastighetsskattäven på tomträttsmark som tomträttsinnehavaren inteäger utan hyr t.ex. av en kommun. Det är en orimligprincip att betala skatt för fast egendom man inteäger. Det är inte acceptabelt att jämställatomträttsinstitutet med äganderätt i detta avseende.Kristdemokraterna anser att fastighetsskatt påtomträttsmark inte skall tas ut av tomträttshavaren,utan i förekommande fall direkt av markägaren. Detbör ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag i frågan.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 19 hemställt:19. beträffande tomträttsmarkatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk307 yrkande7, 1998/99:Sk623 och 1998/99:Sk679 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.19. Energisparande åtgärder (mom. 20) - m,kdBo Lundgren (), (), CarlFredrik (), (), () och de () hardels anfört följande:Det är viktigt att skattereglerna inte motverkarenergisparande investeringar som villaägare gör. Demetoder som används för att fastställa en fastighetsmarknadsvärde vid fastighetstaxeringen ärschablonmässiga och det finns därför en risk attinvesteringar i miljövänliga och energisnålaalternativ får ett omotiverat genomslag påfastighetens taxeringsvärde. kanmarknadsvärdet öka mindre vid en miljöanpassadinvestering än vid en icke miljöanpassadinvestering.Det är viktigt att fastighetsbeskattningen intemotverkar energisparande eller miljövänligainvesteringar. Det anförda bör som sinmening ge regeringen till känna.dels vid moment 20 hemställt:20. beträffande energisparande åtgärderatt med anledning av motionerna 1998/99:Sk615,1998/99:Sk680, 1998/99:Sk707 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.20. Lokala taxeringsnämnder (mom. 21) - cRolf Kenneryd (c) hardels anfört följande:Lokala taxeringsnämnder bör åter införas för att fåen så rättvis bedömning som möjligt. De skalltillsättas med personer som har såväl person- somlokalkännedom. Detta ger bättre förutsättningar fören rättvis bedömning i taxeringsfrågor.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 21 hemställt:21. beträffande lokala taxeringsnämnderatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk603 yrkande1 och 1998/99:N230 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.21. Skattereduktion för byggnadsarbete(mom. 23) - kdHolger () och () hardels anfört följande:Enligt nuvarande regler utgör arbete som utförs avfastighetsföretag på företagets fastigheter med egnaanställda inte grund för skattereduktion. Ipraktiken innebär begränsningen att ett mycket stortantal fastighetsägare undantas från möjligheten atterhålla skattereduktion. Det handlar om alla destora och små byggföretag som också ärfastighetsägare och som utnyttjar anställda inomentreprenaddelen av företaget eller koncernen tillatt utföra renoveringsarbeten på det egnafastighetsbeståndet. Genom att på detta sättsamutnyttja anställda i extern entreprenadverksamheti underhållet av egna fastigheter kan företagenaktivt arbeta för att upprätthålla sysselsättningenockså i tider då byggkonjunkturen är svag.Med den inriktning som skattereduktionen förbyggnadsarbete har är det inte rimligt attfastighetsägare som anlitar egen arbetskraft inte ärberättigade till skattereduktion. Reglerna ledertill konkurrensbegränsning och i värsta fall tillatt fastighetsägare tvingas friställa sina anställdaför att anlita ett annat företag för nödvändigaarbeten.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 23 hemställt:23. beträffande skattereduktion förbyggnadsarbeteatt med bifall till motion 1998/99:Sk614 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.22. Kommunernas beskattningsunderlag (mom.27) - kdHolger () och () hardels anfört följande:Den fastighetsskatt som tas ut påelproduktionsenheter aktualiserar ettkristdemokratiskt förslag som skulle gynna devattenkraftsproducerande länen. Vårt förslag är attfastighetsskatten i ett längre perspektiv växlasöver till en fastighetsavgift. Detta skullebli en mycket kraftfull regionalpolitisk insats,inte minst för de län som producerar el baserad påvattenkraft.Regeringen bör återkomma med förslag till hur ensuccessivt sänkt fastighetsskatt i ett längreperspektiv skall kunna växlas över till en kommunalfastighetsavgift. Särskilt bör utredas hurfastighetsskatten på vattenkraft skall kunna kommade vattenkraftproducerande kommunerna och länen tilldel vid en framtida skatteväxling.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 27 hemställt:27. beträffande kommunernasbeskattningsunderlagatt med bifall till motion 1998/99:N274 yrkande 13och med avslag på motion 1998/99:Sk710 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.23. Generalklausulen (mom. 28) - m, kdBo Lundgren (), (), CarlFredrik (), (), () och de () hardels anfört följande:En förutsättning för ett fungerande skattesystem äratt det finns en tillfredsställande kontroll avskatteunderlaget. Det ligger i alla medborgaresintresse att skattemyndigheterna har ambitioner attmotverka skattefusk. För oss är det centralt attdenna strävan inte kränker den enskildes integritetoch rättssäkerhet.Den s.k. generalklausulen avskaffades av den förraborgerliga regeringen. Därefter har den återinförts- och skärpts - av Socialdemokraterna. Vi anser attden står i strid med fundamentala principer somsyftar till att förhindra godtycklig maktutövning.Dess tillämpning är svårbegriplig och helt oförut-sägbar för de skattskyldiga.I rättssäkerhetens idé ligger att reglerna skallvara fasta och klara så att medborgarna därigenomkan förutse och förstå konsekvenserna av sitthandlande. Människor måste ha förutsättningar attkänna till var gränsen går mellan tillåtet ochförbjudet och klart veta vilka sanktionerna är ombestämmelserna överträds. Generalklausulen bördärför avskaffas.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 28 hemställt:28. beträffande generalklausulenatt med bifall till motion 1998/99:Sk308 yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.Särskilda yttranden1. Inkomstbeskattningens inriktning (mom.1) - vPer () och () hardels anfört följande:Budgetsaneringen har drabbat både statlig ochkommunal verksamhet hårt. Besparingskraven har bl.a.inneburit minskad sysselsättning och det har dåfrämst varit kvinnojobb inom den offentliga sektornsom har gått förlorade. När vi nu kan se slutet påsaneringsperioden är det viktigt att vi säkerställerkvaliteten i skola, vård och omsorg och inte ger ossin på stora ofinansierade skattesänkningar som än engång kan äventyra de offentliga finanserna.Till stor del innebär skatteuttaget enomfördelning av inkomsterna över livet. Högamarginalskatter, dvs. stark progressivitet ger inteså stora omfördelningseffekter. Menfördelningspolitiken handlar också om att skapa ensolidaritet mellan individerna. Där ärprogressiviteten ett viktigt inslag för att ökasamhällssammanhållningen. anser attdet är bra med en sådan beskattning och har tidigareockså framfört behovet av ytterligare nivåer för attförstärka det progressiva inslaget och få en merrättvis fördelningspolitik.Sparkvoten har ökat dramatiskt och detär främst hushåll i de högre inkomstskikten som harökat sitt sparande. Ett ökat skatteuttag som riktarin sig på de högre inkomstskikten kan därförhuvudsakligen antas påverka dessa gruppers sparandeoch inte hushållens totala konsumtion. Genomskattelättnader för de lägre inkomstskikten kanhushållens totala konsumtion i stället förväntasöka. förespråkar därförskattelättnader för lägre och normala inkomster.Skatter har mindre att göra med sysselsättningenoch arbetslösheten än vad många ibland tror. Däremotkan skatterna ha stor betydelse för hurarbetslösheten fördelas könsmässigt. Minskadeskatter som ger en minskad offentlig sektor ledert.ex. till att framför allt kvinnojobb ikommunsektorn försvinner. När det gällerarbetsgivaravgifter kan resultaten variera beroendepå i vilken sektor som förändringen sker. Specielltinom vissa delar av den privata tjänstesektornskulle en sänkning av arbetsgivaravgifterna kunna geen ökad sysselsättning. Detta gäller särskilt ibranscher där personalkostnaderna är den störstautgiftsposten för företagen.Vänsterpartiet har i tidigare motioner föreslagitatt pengar skall reserveras för reducering avarbetsgivaravgifter inom den privata tjänstesektornoch redovisat att vi vill undanta de branscher somhar egen växtkraft, t.ex. databranschen. Vi harockså avvisat alla förslag om skatteavdrag/pigavdrageller sociala checkar för den som vill utnyttjaprivata tjänster, t.ex. i hemmet.En annan framkomlig väg för ökad sysselsättning kanvara riktade momssänkningar. På så sätt kan manskapa en ökad efterfrågan, vilket skulle kunna ledatill fler arbeten. har tidigareföreslagit att en sådan momssänkning införs inomrestaurangbranschen, dels för att öka efterfrågan,dels för att få en likformig beskattning avlivsmedel. Inom EU förs också diskussioner omförändringar i momsdirektivet som innebär störremöjligheter att använda sig av lägre momssatser inomdelar av tjänstesektorn. Det är viktigt att Sverigestöder sådana förändringar.Vänsterpartiet förespråkar ett aktivt användande avskatt på energi och miljöavgifter för att skapa ettsamhälle i ekologisk balans. ser detsom nödvändigt att öka skatteuttaget påenergi och sådan konsumtion som påverkar miljön inegativ riktning.