bet · GN01FiU6 · 1999-10-12 00:00:00 — Allmänna pensionsfondens verksamhet 1998 (skr.1998/99:132) behandlar i detta betänkanderegeringens skrivelse 1998/99:132 Allmännapensionsfondens verksamhet samt en motionsom väckts med anledning av skrivelsen.Utskottet föreslår att regeringens skrivelse läggstill handlingarna och att motionen avstyrks.Till betänkandet har fogats en reservation.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1998/99:132 lämnas enredovisning och utvärdering av Allmännapensionsfondens verksamhet 1998.Motionen1998/99:Fi45 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ennäringspolitisk utvärdering av AP-fondens årligaplaceringar. SkrivelsenSkrivelsen innehåller en redovisning av Allmännapensionsfondens (AP-fondens) verksamhet 1998. Iredovisningen ingår bl.a. en sammanställning avfondstyrelsernas årsredovisningar, en sammanfattningav fondstyrelsernas analys av medelsförvaltningenoch regeringens utvärdering av fondernas resultatoch förvaltning. I likhet med har regeringenanlitat konsultföretaget M för attanalysera utvärderingsunderlaget.AP-fondens sammantagna s.k. marknadsvärderaderesultat (resultatet plus ej realiseradekursvinster/förluster) under verksamhetsåret 1998uppgick till , visarsammanställningen av fondstyrelsernasårsredovisningar. Skillnaden mellanpensionsavgifterna och pensionsutbetalningarna - dets.k. avgiftsunderskottet - blev 32,9miljarder kronor. Detta innebär att det totalafondkapitalet ökade med drygt 33miljarder kronor till knappt 745 miljarder kronor.Resultatet motsvarar en nominell avkastning på avfondkapitalet. Den reala avkastningen blev på grundav den negativa inflationen. - dvs.åren 1994-1998 vilket är den period som regeringenanvänder i sin utvärdering av fonderna - har avkastningensammantaget legat på i genomsnitt . Den realaavkastningen var per år.Tabell 1. Regeringens bedömning av fondstyrelsernasverksamhet-----------------------------------------------------------------------| | | || |Mål och inriktning av |Resultat av förvaltningen || |verksamheten | |-----------------------------------------------------------------------|Första-tredje| | ||fondstyrelsen| | || | | || |Målen för de olika |Resultaten bedöms som|| |delportföljerna är |tillfredsställande utifrån|| |välformulerade. Det |uppsatta mål (bristen på|| |övergripande målet om att |tydligt mål försvårar dock en|| |realvärdesäkra fondkapitalet |utvärdering). Förvaltningen av|| |är ej bra. Ett tydligt och |realränteobligationer och|| |investeringsbart mål för hela |fastigheter har gett ett gott|| |portföljens avkastning och |resultat under de senaste 5|| |risk bör tas fram. Styrelsen |åren. Utvärderingen av den|| |bör övergå till fas- |utländska ränteportföljen|| |tighetsindex som mål för |försvåras av att andelen|| |förvaltning av |valutasäkring ändrats under|| |fastighetsportföljen. Avkastningen på den|| |Regeringen ifrågasätter |inhemska nominella portföljen|| |värdet av att i så stor |är densamma som fondens interna|| |utsträckning som skett |jämförelseindex. Detta väcker|| |valutasäkra innehaven i |frågan om inte fonderna bör|| |utländska tillgångar. En |överväga att övergå till en|| |exponering i utländsk valuta |passiv indexförvaltning av hela|| |kan i stället ge fonderna en |eller delar av den inhemska|| |lägre total risk genom att |ränteportföljen. || |den större s.k. | || |inflationsrisken sprids. | || |Regeringen vidhåller sin | || |tidigare kritik att | || |riktmärket för den nominella | || |räntebärande portföljen bör | || |beräknas av en extern part. | || | | || | | |-----------------------------------------------------------------------|Fjärde | | ||och | | ||femte | |Den totala förvaltningen har||fondstyrelserna|Regeringen noterar att både|inte nått samma resultatsom || |fjärde och femte |börsen i genomsnitt under de|| |fondstyrelserna förbättrat |. Avkastningen|| |sina målformuleringar sedan |på aktieportföljen motsvarar i|| |utvärderingen av |stort sett jämförelseindex 94-|| |verksamhet. De nya målen |98. Men visar båda|| |bedöms som väl avvägda och |fonderna ett betydligt svagare|| |innebär att förvaltningen kan |resultat än index. Skälen till|| |utvärderas på ett bra sätt. |att målen inte nåtts totalt|| | |sett har varit den tidigare|| | |höga likviditetsandelen och det|| | |svaga resultatet på aktiesidan|| | |. Totalt bedöms|| | |resultatet senaste|| | |femårsperioden som mindre|| | |tillfredsställande. Regeringen|| | |konstaterar dock att åtgärder|| | |vidtagits som bör leda|| | |till en bättre|| | |resultatutveckling. || | | || | | |-----------------------------------------------------------------------|Sjätte | | ||fondstyrelsen| | || | | || |Målen för verksamheten är |Eftersom verksamheten pågått|| |uppföljningsbara och väl |är det svårt|| |formulerade. Förvaltningen av |att utvärdera resultatet.|| |de noterade aktierna bör dock |Jämförs fondens avkastning på|| |kunna kompletteras med ett |placeringarna med lämpliga|| |mål för portföljens risk. |index förefaller dock|| | |avkastningen ha varit|| | |tillfredsställande. || | | || | | || | | || | | |-----------------------------------------------------------------------Det marknadsvärderade resultatet för första-tredjefondstyrelsen uppgick till knappt 57,5miljarder kronor, vilket motsvarar en avkastning pånominellt och realt av fondkapitalet. Under desenaste fem åren har avkastningen i genomsnitt varit 9,1 %per år i nominella termer och i reala termer.Fjärde fondstyrelsens marknadsvärderade resultat för 1998blev , vilket ger en nominell avkastningpå och en real avkastning på . har den årliga nominella avkastningen varit . Det marknadsvärderade resultatet för femtefondstyrelsen blev . Detmotsvarar en nominell avkastning på och en realavkastning på . harfemte fondstyrelsen gett en avkastning på i genomsnittdrygt . Resultatet för den sjättefondstyrelsen uppgick till i fjol.Det ger en nominell avkastning på och en realavkastning på . Eftersom sjätte fondstyrelsen endastvarit verksam finns inga uppgifter omavkastningen i ett femårsperspektiv.Regeringens bedömning och utvärdering av fondstyrelsernasresultat, mål, och placeringsinriktning sammanfattas itabellen ovan.MotionenI motion Fi45 av m.fl. (v) anförs att AP-fondstyrelsernas placeringsregler helt är dikterade avkrav på hög avkastning, riskspridning och högbetalningsberedskap. Några andra motiv finns inte.Motionärerna anser att AP-fondsmedlen i betydligt störreutsträckning bör utnyttjas för att möjliggöra en högre ochuthållig tillväxt i svensk ekonomi. Det förutsätter enmindre snäv fokusering på avkastningsmålen. AP-fondsmedlenbör inte utnyttjas i snävt spekulativa syften utan istället förvaltas utifrån samhällsekonomiskautgångspunkter, för att tillgodose sysselsättnings- ochtillväxtmål. Den nya fempartiöverenskommelsen om AP-fondens organisation och placeringsregler innebär bl.a.att en betydande del av AP-fondens medel kommer attplaceras i börsnoterade och icke-noterade bolag. Därförförutsätter motionärerna att fondstyrelsernasårsredovisningar i fortsättningen även kommer att omfattaen näringspolitisk bedömning av placerings- ochinvesteringsverksamheten. Nästa års utvärdering av AP-fondens verksamhet bör också omfatta ett näringspolitisktavsnitt. Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.Utskottets ställningstagandeUtskottet har granskat regeringens skrivelse. Utskottetnoterar att både fjärde och femte fondstyrelserna harreviderat sina verksamhetsmål efter de påpekanden somframfördes i bl.a. förra årets utvärdering. De nya målenförefaller vara väl avvägda och innebär bl.a. attmöjligheten att utvärdera förvaltningen har förbättrats.När det gäller första-tredje AP-fonderna anser utskottet,liksom regeringen, att fondstyrelserna bör presentera etttydligare och mer investeringsinriktat mål för den totalaförvaltningen. Dagens mål att realvärdesäkra fondkapitaletär inte funktionellt och försvårar en utvärdering avverksamheten. Med det ovan anförda föreslår utskottet attregeringens skrivelse läggs till handlingarna.När det gäller motionens förslag om en näringspolitiskbedömning av fondstyrelsernas placerings- ochinvesteringsverksamhet vill utskottet hänvisa tillkommande förslag om AP-fondernas mål, organisation ochplaceringsregler. I en departementspromemoria från juli1999 (Ds 1999:38) beskrivs de förslag till ny organisationoch nya placeringsregler som de fem partier som står bakomdet nya pensionssystemet - Socialdemokraterna, ochFolkpartiet liberalerna - kom överens om i juni 1999.Promemorian har varit ute på remiss och enligt planenskall propositioner angående sjunde och första-femtefondstyrelserna lämnas till . Vadgäller den sjätte , som ligger utanförfempartiöverenskommelsen, anger regeringen i promemorianatt den avser att återkomma med förslag som innebär enviss anpassning av sjätte regelverk tillde förslag som framförs i departementspromemorian.Proposition om sjätte är enligt uppgifterfrån planerad till mars . Motbakgrund av att förslag om nya verksamhetsmål, nyorganisation och nya placeringsregler för AP-fonden inomen snar framtid lämnas till anser utskottet attdet saknas skäl att nu föreslå någon åtgärd.Motion Fi45 (v) avstyrks. beträffande Allmänna pensionsfondensverksamhet år 1998att lägger regeringens skrivelse 1998/99:132 tillhandlingarna,2. beträffande näringspolitisk utvärdering avAllmänna pensionsfondens årliga placeringaratt avslår motion 1998/99:Fi45.res. (v, mp)den 12 oktober 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: JanBergqvist (s), (),(), (), (), LennartHedquist (m), (),(), (), (), (), Per (), (), (), (),() och ().ReservationNäringspolitisk utvärdering av Allmännapensionsfondens årliga placeringar (mom.2) (v,mp)(), () och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande på s. 4som börjar med "När det gäller motionens" och slutar med"Motion Fi45 (v) avstyrks" bort ha följande lydelse:De regler som styr AP-fondens placeringar är heltdikterade av kravet på hög avkastning. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att medlen i AP-fonden i störreutsträckning bör utnyttjas för skapa en högre och meruthållig tillväxt i den svenska ekonomin. Det förutsätteratt dagens fokusering på målet om hög avkastning blirmindre snäv.För att vi skall klara framtidens pensionskostnader måstesysselsättningen i samhället vara hög och arbetslöshetenlåg. Det förutsätter i sin tur att det finns mångaframgångsrika små och stora företag och att utvecklingenmot en kunskapsintensiv och högförädlande produktionfortsätter. Vidare krävs även en väl fungerande offentligsektor. Ett starkt svenskt näringsliv förutsätter också enaktiv och målmedveten näringspolitik. Enligt utskottetsmening bör AP-fonderna, vars tillgångar i slutet av 1998uppgick till , i störreutsträckning kunna användas för att skapa en sådannäringspolitik.Överenskommelsen mellan Socialdemokraterna och de fyraborgerliga partierna om bl.a. AP-fondensplaceringsregler innebär att en ökad andel av AP-fondmedlen kommer att placeras i både börsnoterade ochicke börsnoterade aktier. Enligt utskottets mening bördetta även leda till att de olika fondstyrelserna i sinaårsredovisningar genomför en näringspolitisk bedömning avaktie- och företagsplaceringarna. En sådan saknas idagsläget. Vidare bör nästa års skrivelse från regeringentill om Allmänna pensionsfondens verksamhetinnehålla ett näringspolitiskt avsnitt.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi45 (v) börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande näringspolitisk utvärdering avAllmänna pensionsfondens årliga placeringaratt med bifall till motion 1998/99:Fi45 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.