bet · GN01NU1 · 1999-12-02 00:00:00 — genomförs en utredning ommyndighetsstrukturen bland de myndigheter underNäringsdepartementet som främjar FoU samt - somtidigare nämnts - en utredning om statens åtgärderför att främja fler och växande företag.Beträffande området Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande (E) innehåller avsnittet omresultatbedömning, som är relativt kort, i huvudsaken allmän beskrivning av verksamheten på området.Under rubriken sägs attregeringen bedömer att verksamheterna inom områdethar uppfyllt målen för verksamhetsområdet samtbidragit till att stärka näringslivets tillväxt ochinternationella konkurrenskraft.I de inledande avsnitten om området Konsumentfrågor(F) redovisas de mål som gäller och deprioriteringar som görs. Avsnittet omresultatbedömning, som är mycket kort, innehållertexter som till stor del mer eller mindre ordagrantöverensstämmer med motsvarande text i föregående årsbudgetproposition.Det sista verksamhetsområdet under utgiftsområdet,Övriga åtaganden (G), avser huvudsakligen statligaåtaganden som inte är föremål för mål- ochresultatstyrning.Revisionens iakttagelserUnder rubriken redogörregeringen för om () har haftnågra invändningar i revisionsberättelserna för år1998 avseende myndigheter inom de olikaverksamhetsområdena. För fem av de sjuverksamhetsområdena ( Näringspolitik (A),Konkurrensfrågor (C), Teknisk forskning ochutveckling (D), Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande (E) och Konsumentfrågor (F) (anges att RRV inte haft några invändingar mot deberörda myndigheterna.För verksamhetsområdet infrastruktur(B) redovisas att () har erhållit en revisionsberättelse medinvändning. PRV:s resultatredovisning uppfyllerenligt revisionsberättelsen i väsentlig omfattninginte återrapporteringskrav enligt regleringbrev.Regeringen ser allvarligt på invändningen och avseratt undersöka skälen till bristerna iresultatredovisningen och göra enbedömning av återrapporteringskraven i myndighetensregleringsbrev.Det sjunde området, Övriga åtaganden (G), består avverksamheter där RRV inte gör revisionsberättelser.Utskottets ställningstagande och bedömningInledningUtskottet behandlar först frågan om mål ochredovisar därefter sin bedömning av regeringensresultatredovisning. Inga motioner har väcktsbeträffande mål- och resultatfrågor.MålUtskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas ibudgetpropositionen och som har föregåtts avöverläggningar mellan regeringen, ochMiljöpartiet. De mål som regeringen föreslår förutgiftsområde 24 Näringsliv är formulerade medutgångspunkt i denna syn på näringspolitiken ochtillstyrks således.Bedömning av regeringens resultatredovisningI föregående års motsvarande anslagsbetänkande (bet.1998/99:NU1) anförde utskottet i ett inledandeavsnitt om mål- och resultatstyrning bl.a. attredovisningen av effekterna av de statligainsatserna och regeringens slutsatser för de olikaverksamhetsområdena i flera fall var ganskaknapphändig. Vidare sade utskottet att det ärangeläget att arbetet inom med attförbättra och konkretisera resultatredovisningentill fortsätter. Utskottet framhöll därvidvikten av en bättre koppling mellan regleringsbrevenoch redovisningen till riksdagen.Det konstaterande som utskottet gjorde i förraårets anslagsbetänkande om att kopplingen mellaninnehållet i regleringsbreven och återrapporteringeni budgetpropositionen ibland förefaller vara mindregod äger giltighet även beträffande redovisningen iårets budgetproposition. Utskottet vill samtidigtframhålla den stora betydelse som mål- ochresultatredovisningen i budgetpropositionen har. Omriksdagens ändrade roll - mot mer övergripandestyrning i stället för detaljstyrning - skall fågenomslag krävs en förändring av regeringens sättatt rapportera till . Generellt gäller attregeringens redovisning måste vara mer konkret.Avgörande är härvid att verksamhetsmål formuleras påett sådant sätt att de blir möjliga att följa upp.Detta innebär bl.a. att - utifrån de övergripandemålen - ändamålsenliga delmål måste formuleras.Utskottet vill, liksom föregående år, framhållabetydelsen av utformningen av regleringsbreven ochmålformuleringarna i dessa.Patent- och registreringsverket () har, somtidigare redovisats, erhållit en revisionsberättelsemed invändning. Resultatredovisningen uppfyller iväsentlig omfattning inte återrapporteringskravenligt regleringbrev. Regeringen ser allvarligt påinvändningen och avser att undersöka skälen tillbristerna i resultatredovisningen och göraen bedömning av återrapporteringskraven imyndighetens regleringsbrev. Utskottet villunderstryka vikten av att regeringen noga granskarPRV i detta avseende. För övriga myndigheter har RRVinte haft några invändningar.Näringspolitik (A)Närings- och teknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader (A 1)() svararför statliga insatser för att främja tekniskforskning och industriellt utvecklingsarbete,etablering och utveckling av små och medelstoraföretag samt balanserad regional utveckling. Ianslutning härtill skall verket genomförautrednings- och utvärderingsverksamhet. Inom sinaverksamhetsområden skall verket uppfylla de miljömålsom regeringen beslutar.NUTEK skall vara nationell samordnare förinnovationspolitik, regionalpolitik,småföretagspolitik, teknikpolitik samt för tekniskforskning och utveckling. Myndigheten skall också,som nationellt expertorgan, följa näringslivetsutveckling, ha en bred bevakning av näringspolitikenoch även granska hur förändringar i omvärldenpåverkar näringslivets villkor i . harfått i uppdrag att medverka i överläggningar kringde regionala tillväxtavtalens innehåll, genomförandeoch finansiering.NUTEK har äskat ca 5 miljonerkronor för investeringar i ett nyttprojekthanteringssystem. Regeringen anser att sådanainvesteringar är motiverade och föreslår därför attanslaget tillförs år 2000.Finansiering skall ske genom neddragning av anslagetAllmänna regionalpolitiska åtgärder (A 1) underutgiftsområde 19 och anslaget Teknisk forskning ochutveckling (D 1) under utgiftsområde 24 med 2,5miljoner kronor vardera. Vidare föreslås anslagettill tillföras för attintegrera verksamheten vid Nationellt resurscentrumför kvinnor (NRC). Finansiering skall ske genom attanslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder (A 1)under utgiftsområde 19 tillfälligt minskas medmotsvarande belopp. Den verksamhet som bedrivs inomNRC-projektet avses bli en del av ordinarieverksamhet, och skall ges i uppdrag att seöver hur detta bör ske. Avsikten är att verksamhetenskall ligga i linje med regeringensjämställdhetspolitik. Regeringen anser att tillverksamheten bör det knytas ett råd eller enreferensgrupp.Regeringen beräknar sammantaget anslaget för år2000 till 223,2 miljoner kronor.MotionernaI motion 1999/2000:N384 (kd) föreslås en besparingmed på det aktuella anslaget.Motionärerna menar att en effektivisering av bör kunna genomföras.Det finns en risk för försvagning avutvecklingsarbetet vad gäller kvinnors roll förtillväxten, om verksamheten vid Nationelltresurscentrum för kvinnor integreras och blir en delav ordinarie verksamhet, anförs det i motion1999/2000:N327 (kd).I enlighet med det moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter somCenterpartiet förordar i sin budgetmotion1999/2000:Fi211 (c) föreslås i motion 1999/2000:N373(c) en minskning av anslaget till med 2,5miljoner kronor.De som föreslås anvisasför att införliva NRC i sin ordinarie verksamhet ärför litet, anförs det i motion 1999/2000:N359 (c),och budgeten bör därför fördubblas till 5 miljonerkronor , med finansiering inom ram.Att hålla kontakt med alla resurscentrum runt om ilandet, att sprida kunskaper till myndigheter,banker m.fl. om kvinnors företagande samt attbedriva utbildningsverksamhet för personer vidregionala och lokala resurscentrum fordrar storapersonella insatser och därmed större kostnader,sägs det i motionen.NRC bör vara en egen organisatorisk enhet med egetregleringsbrev och egen budget, anförs det i motion1999/2000:N283 (fp). Verksamheten hos NRC har varitav mycket stor betydelse för kvinnor i hela landet,inte minst för utbildning och stöd till regionalaoch lokala resurscentrum, säger motionären. Honhänvisar till att personer som har arbetat medjämställdhetsfrågor ute i landet har framhållit attdet är av stor betydelse för den framtidaverksamheten att NRC inte integreras i den allmännaverksamheten hos NUTEK.Vissa kompletterande uppgifterI regleringsbrevet för anges underutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling,anslaget Allmänna regionalpolitiska åtgärder (A 1anslagspost 22:1), att får medverka tillprojekt vid regionala och lokala resurscentrum förkvinnor. Lägst skall avsättas fördessa ändamål. får dessutom avsätta högst 3,5miljoner kronor för projektet för kvinnor. NRC skall under år 1999dels stödja verksamheten vid regionala och lokalaresurscentrum, dels sprida information, säg det iregleringsbrevet.Statsrådet besvarade eninterpellation (1999/2000:8) av () omNationellt resurscentrum för kvinnor. Följande trefrågor ställdes:- Hur ser framtiden ut för Nationelltresurscentrum?- Hur planeras uppföljning och utveckling av depåbörjade processer som inletts med verksamheten vidNationellt resurscentrum?- Vilka resurser kommer framöver att tillförasverksamheten?Inledningsvis underströk statsrådet att hon anseratt det är mycket angeläget att jämställdhetsarbetetbedrivs med kraft inom all statlig verksamhet.Jämställdhetsaspekterna skall beaktas på alla nivåeroch inom alla områden och jämställdhetsarbetet skallutföras av ordinarie personal. Statsrådet deladeinterpellantens uppfattning att processen med attförändra och förnya synsätt och strukturer i dettafall handlar om ett utvecklingsarbete på lång sikt.Hon erinrade om att regeringen 2000 har föreslagit att 2,5miljoner kronor skall tillföras för och att medlen skallanvändas bl.a. till att integrera iNUTEK:s ordinarie verksamhet. Regeringen avser attge i uppdrag att se över hur detta bör ske föratt bäst ta till vara de erfarenheter som vunnits iden redan pågående processen, sade statsrådetvidare. Avsikten är att verksamheten skall ligga ilinje med regeringens jämställdhetspolitik, vilketbl.a. innebär att jämställdhetsaspekter skallbeaktas inom all verksamhet. Regeringen menardessutom att det till arbetet bör knytas ett rådeller en referensgrupp.Regeringen anser att det även i fortsättningenbehövs åtgärder särskilt riktade till kvinnor inomnärings- och regionalpolitiken, både för att stärkakvinnors position på arbetsmarknaden och för atttillvarata kvinnors initiativ och kompetens, uppgavstatsrådet vidare. Hon meddelade också attregeringen avser att anslå medel för för attstödja de regionala och lokala resurscentrum förkvinnor som byggts upp . Fördetta ändamål avses även fortsättningsvistilldelas särskilda projektmedel, som skall användastill att medfinansiera projekt vid regionala ochlokala resurscentrum. Dessa medel bör användas tilltillväxtorienterade projekt med inriktning pånäringslivsutveckling och sysselsättning.Företrädare för har informerat utskottet omsina erfarenheter av NRC-verksamheten och hur de serpå integreringen av denna verksamhet i verksamhet. I det råd eller denreferensgrupp som skall inrättas, avses företrädareför lokala och regionala resurscentrum ingå, liksomandra aktörer som arbetar med de berörda frågorna.Som ett uttryck för att s.k. mainstreaming präglarNUTEK:s verksamhet, dvs. att jämställdhets-aspekter beaktas i alla sammanhang, nämndes attdetta är ett centralt tema i myndighetens pågåendeverksamhetsplanering.Småföretagsutveckling (A 2)PropositionenFrån anslaget täcks kostnader för dels verksamhetmed information, rådgivning och finansiering genomALMI Företagspartner AB:s regionalautvecklingsbolag, dels vissa centrala insatser påsmåföretagsområdet genom främst , bl.a. inomområdena internationalisering ochinnovationsfrämjande åtgärder, däribland s.k.såddkapital, samt insatser för att främja kvinnorsföretagande. Syftet med verksamheten är attunderlätta utveckling och tillväxt inomsmåföretagssektorn, så att antalet livskraftiga ochväxande småföretag ökar.Regeringen förordar att verksamheten under anslagetbedrivs enligt i huvudsak oförändrade riktlinjer.Riksdagen beslöt , på förslag i 1998 årsekonomiska vårproposition, om en ökad betoning vidfrämst verksamheten med såddkapital. Det innebär enökning av resurserna med totalt 150 miljoner kronorunder . Dessutom krävs ökaderesurser för att fortsätta regelförenklingsarbetetgenom SimpLexgruppen samt insatser för att främjaentreprenörskap i skolan, sägs det i propositionen.Regeringen föreslår ett anslag på 189,1 miljonerkronor.MotionenI motion 1999/2000:N375 (m) föreslås att anslagetSmåföretagsutveckling skall ökas med 5 miljonerkronor jämfört med regeringens förslag.Nyföretagandet i minskar, från en redan lågnivå, sägs det; mellan perioderna januari-juni 1997och har antalet nyregistreradeföretag minskat . Företagandet är denviktigaste faktorn för ekonomisk utveckling ochförbättrad välfärd, men de små företagen stöter påmånga strukturella problem som förhindrar expansion,anför motionärerna. De hänvisar till en undersökningutförd av och ,enligt vilken utformningen av arbetsrätten, bristenpå arbetskraft, bristen på riskkapital, den svagaefterfrågan och ovilja att växa är de viktigastetillväxthindren för småföretag. För att minskaproblemen med regelkrångel bör ökade resurser gestill SimpLexgruppen, anser motionärerna. Även vissaandra åtgärder, såsom verksamhet medsåddfinansiering, anses kunna ha en positiv effektpå företagandet.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett motionsyrkande (m)liknande det här aktuella (bet. 1998/99:NU1).Enligt regleringsbrevet för anslagetSmåföretagsutveckling för haranslagsposten (2) Såddfinansiering tagits upp med 73miljoner kronor. Enligt prognos kommer hela dettabelopp att vara uppbundet i beslut per den 31december 1999, men hela beloppet kommer inte attvara utbetalat.I budgetpropositionen sägs att det krävs ökaderesurser för att fortsätta regelförenklingsarbetetgenom Simplex. har, enligt upp-gift, budgeterat med för ,med för och med 5 miljonerkronor för . Detta kommer att belastaanslagsposten (6) Till regeringens disposition. I enbilaga under avsnittet om utgiftsområde 24Näringsliv, Småföretagsdelegationen ( Regeringensåtgärder för ett bättre småföretagsklimat, lämnas enredogörelse för SimpLexgruppens arbete. Motionerfrån allmänna motionstiden om regelförenklingplaneras att behandlas i utskottets näringspolitiskabetänkande våren 2000.Stöd till kooperativ utveckling (A 3)PropositionenAnslaget disponeras för statsbidrag till kooperativutveckling. Föreskrifter om detta finns iförordningen (1998:1633) om statsbidrag tillkooperativ utveckling. Statsbidrag kan enligtförordningen ges till kostnadsfri information ochrådgivning om kooperativt företagande. För år 1998har ur anslaget fördelats tilllandets 24 lokala kooperativa utvecklingscentrum(LKU) för kostnadsfri information och rådgivningsamt till centrala åtgärder föratt bl.a. öka kunskapen om den kooperativaföretagsformen bland de myndigheter som har tilluppgift att stödja nyföretagande.Regeringen har beslutat att genomföra en nationellinformationssatsning om den kooperativaföretagsformen och förstakvartalet , under namnet Starta egettillsammans. Regeringen föreslog i 1999 årsekonomiska vårproposition att stödet till kooperativutveckling skall öka med underåren 2000-2002. Regeringen anser att statsbidragettill kooperativ utveckling liksom tidigare börkoncentreras till kostnadsfri information ochrådgivning. En viss del av medlen bör även användastill gemensam kompetensutveckling för LKU-systemet.Stödet till kooperativ utveckling fördelas förnärvarande genom beslut av regeringen. Regeringenanser emellertid det lämpligt att beslut om stödetöverförs till fr.o.m. år 2000.Regeringen föreslår ett anslag för nästa budgetårpå 20 miljoner kronor.MotionernaI de tre motionerna 1999/2000:N375 (m),1999/2000:Fi212 (fp) och 1999/2000:N386 (fp)föreslås att det aktuella anslaget skall slopas. förstnämnda motionen anförs att denäringspolitiska insatserna bör syfta till att skapaett generellt bra företagsklimat. Olikaföretagsformer bör behandlas likvärdigt i regel- ochskattesystem. Ett speciellt anslag för justkooperativ utveckling kan då inte motiveras, utanden typen av verksamhet förefaller motionärernasnarare kunna inordnas under anslagetSmåföretagsutveckling.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett motionsyrkandeliknande de här aktuella (bet. 1998/99:NU1).Turistfrämjande (A 4)PropositionenTuristdelegationen är central förvaltningsmyndighetför turistfrågor. Verksamheten inom turistområdetbedrivs dels av Turistdelegationen, dels av det avstaten och turistnäringen gemensamt ägda bolagetSveriges Rese- och (TuristRådet). Isamband med bildandet av detta bolag upprättades ettavtal mellan staten och turistnäringen. För atttydliggöra finansieringen av bolagets verksamhet berörda delen av avtalet omförhandlats.Det av beslutade övergripandemålet för turistpolitiken, att skall ha enhög attraktionskraft som turistland och enlångsiktigt konkurrenskraftig turistnäring, börligga fast. De strategiska riktlinjer som lagts frami det handlingsprogram som Turistdelegationenutarbetat bör även fortsättningsvis utgöra en grundför arbetet med att utveckla den svenskaturistnäringen. TuristRådet skall för att främjatillväxten och utvecklingen i Öresundsregionenanvända av anslaget för attgenomföra riktade insatser för att främja turismen iregionen. Från anslaget Avgifter till vissainternationella organisationer (G 4) har 1 miljonkronor överförts.Regeringen beräknar anslaget till 81,5 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaI motion 1999/2000:N326 (s) begärs att riksdagenskall göra ett uttalande om att det fortsättningsvisskall satsas på effektivare internationellmarknadsföring. Trots goda förutsättningar att bliett attraktivt turistland är ett litetturistland i jämförelse med i övrigt (turismens andel av BNP är i , medanEuropasnittet ligger på ( anför motionärerna.Ett skäl till varför det bör ske satsningar påturistområdet är, enligt motionärerna, att många nyajobb skulle skapas. Besöksnäringen sysselsätter istor utsträckning invandrare och ungdomar, varför ensatsning också skulle bidra till ökad integration,dvs. många arbetslösa invandrare skulle kunna fåjobb, anser motionärerna. Ytterligare ett skäl somdet hänvisas till är att om fler utlänningar kommertill och fler svenskar semestrar i sitt egetland, ökar exportvärdet och exportinkomsterna.De statliga insatserna på turistområdet behöverutvärderas, anförs det i motion 1999/2000:N292 (fp).I följande avseenden bör göra uttalandentill revisorer: om behovet av enutvärdering av Turistdelegationens verksamhet, ombehovet av en granskning av huruvida verksamheten iTuristRådet bedrivits i enlighet med riksdagensintentioner, om behovet av en undersökning av omeffektivitetsvinster kan uppnås dels genom ensammanslagning av Turistdelegationen ochTuristRådet, dels genom en överföring avTuristRådets informationsverksamhet tillUtrikesdepartementet samt om behovet av en bedömningav om statens mål på turistområdet är rimligt iförhållande till anslagna medel och verksamheten iTuristdelegationen och TuristRådet. Vidare begärsuttalanden av till regeringen i tvåavseenden, nämligen om behovet av att de strategiskariktlinjerna i Turistdelegationens handlingsprogramersätts av en generell politik avseendearbetskraftsintensiv tjänsteproduktion och om denallmänna anslagsnivån för turistfrämjande åtgärder.En snabb nedgång för turismen hotar existensen förtusentals små service- och handelsföretag, särskiltpå landsbygden, sägs det i motionen. Resandet harminskat med 60,5 miljoner övernattningar sedan år1989, vilket motsvarar närmare en tredjedel av nivåndet året. förlorar kontinuerligtmarknadsandelar i den expansiva världsturismen,vilket utgör en betydande belastning påbytesbalansen och medför att näringen inte förmåttbidra till ökad sysselsättning, anför motionärerna.De anser att orsakerna står att finna i de generellaförutsättningar som råder för tjänstesektorn och iskillnaden i villkor mellan varu- ochtjänsteproduktion, vilket har givit näringen ettkostnadsläge som ligger 21(över genomsnittetför EU. Offentlig näringsverksamhet och bidrag tillenskilda företag snedvrider konkurrensen inomturistnäringen, hävdar motionärerna vidare.Den starkt småföretagsbaserade turistnäringen intaren naturlig och viktig del i Folkpartietsnäringspolitik, sägs det vidare i motionen. Dennapolitik syftar till att skapa godatillväxtmöjligheter för de små och medelstoraföretagen, i vilka de nya jobben förväntas skapas.Detta skall inte ske genom mer bidrag, utan genomatt hinder för tillväxt undanröjs och egetföretagande uppmuntras. Med en annanbeskattningsnivå för tjänsteproduktion trormotionärerna att nya jobb kommer att kunna skapas.Folkpartiets turistpolitik utgår från det faktum atten fungerande turistsektor kan ge fler jobb, bättrestatliga finanser, ett levande samt enbättre miljö. Motionärerna pekar också på att dens.k. ekoturismen är en intressant sektor, somförmodligen passar särskilt väl. Det ärvidare viktigt att vara observant på risken förkonkurrenssnedvridande effekter i sådana fall dåstaten eller en kommun inte bara anger spelreglernautan också själva deltar som aktör i den aktuellaverksamheten, anför motionärerna.All statlig verksamhet skall granskaskontinuerligt, menar motionärerna. Rätt användaskattemedel - eller valuta för skattepengarna ( ärett ansvar inför medborgarna och ett viktigt inslagi politik. Därför vill motionärerna attde statliga organ som har till uppgift att sköta denoffentligt finansierade turistpolitiken skallgranskas. Granskningen skall gälla såväl deinstanser som handhar de statliga medlen somorganisationen i sig.Statens mål för turistpolitiken ligger i stort settutanför det näringspolitiska området och förutsätteren omfattande omläggning av skatte- ocharbetsmarknadspolitiken för att kunna förverkligas,säger motionärerna och anser att målet därför böromformuleras. Verksamheten i såvälTuristdelegationen som TuristRådet ingerbetänkligheter i flera hänseenden, hävdarmotionärerna. De menar att eftersom verksamheten nuhar bedrivits bör den granskas ochutvärderas för att man ska kunna utröna ominriktningen är den rätta och om riksdagensintentioner förverkligats eller har förutsättningaratt förverkligas.Vissa kompletterande uppgifterAv anslaget till turistfrämjande avsätts enligtregleringsbrevet för 68,5 miljonerkronor till marknadsförings- ochinformationsinsatser m.m. TuristRådet svarar förövergripande marknadsföring och informationutomlands av som turistland. Enligt detomförhandlade aktieägaravtalet mellanstaten och IntressenterAB finansierar staten bolagets basverksamhet och denövergripande marknadsföringen, dvs. Med basverksamhet avses bl.a. huvudkontor,utlandskontoren (10 stycken),grundläggande konsumentbearbetning, datautvecklingoch mediekontakter. För basverksamheten tas 50miljoner kronor i anspråk. Näringen skall finansierariktade aktiviteter, dvs. produktmarknadsföringen ianslutning till bolagets verksamhet. Målet är attbåda parter skall tillskjuta lika mycket. FörSverigebilden tillskjuter staten 18miljoner kronor. En strukturförändring avTuristRådet har påbörjats i riktning mot färre fastakontor och en mer flexibel organisation genom enökad användning av informationsteknik.