bet · GM01SkU15 · 1999-03-25 00:00:00 — I betänkandet tillstyrker utskottet de förslag somregeringen har lagt fram i proposition 1998/99:48Skattefrågor och investerarskydd. Utskottetavstyrker de motioner som har väckts i ärendet.Vid betänkandet fogas tre reservationer (m, kd, fpoch v). Regeringen () föreslår iproposition 1998/99:48 att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om skatteregler för ersättning fråninsättningsgaranti och investerar-skydd,2. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,4. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontroll-uppgifter.Lagförslagen finns i en bilaga till betänkandet.Propositionens huvudsakligainnehållInvesterarskydd och försäkringsersättningRegeringen har till överlämnaten pro-position med förslag till lag ominvesterarskydd (prop. 1998/99:30). I dennaproposition föreslås skatteregler för ersättningfrån investerarskyddet. Förslaget innebär att sådanersättning skall vara skattepliktig. Detsammaföreslås gälla ersättning från en försäkring som ettvärdepappersbolag tecknat enligt 5 kap. 2 § lagen(1991:981) om värdepappersrörelse. Ersättning fråninvesterarskydd kan vara att hänföra såväl tillinkomstslaget kapital som inkomstslagetnäringsverksamhet. Beträffande ersättning som hänförsig till inkomst av kapital utgör ersättning förkapitalbelopp inte en skattepliktig intäkt.Annorlunda kan det förhålla sig om ersättningen äratt hänföra till inkomstslaget näringsverksamhet.För att avgränsa den skattepliktiga ersättningenfrån sådan ersättning som är skattefri föreslås enturordningsregel. Den ersättning som betalas utskall i första hand anses utgöra ersättning förmedel (kapitalbelopp och ränta). Om det iersättningen för medel ingår ersättning för räntaskall emellertid den delen beskattas. I andra handskall ersättningen anses avse ersättning förfinansiella instrument.Ersättning som avser ett finansiellt instrumentskall behandlas som ve-derlag för instrumentet,varvid reavinstbeskattning skall ske som om in-strumentet avyttrats.Om de finansiella instrumenten utgörs av såvälmarknadsnoterade som icke marknadsnoteradeinstrument skall ersättningen i första hand ansesavse marknadsnoterade finansiella instrument om inteden som har rätt till ersättningen yrkar annat.Om en i bosatt fysisk person eller en iSverige hemmahörande juridisk person får ersättningfrån en utländsk motsvarighet till investerarskyddeteller från en försäkringsgivare i utlandet skallersättningen beskattas som om den hade betalats utav det svenska investerarskyddet eller av en svenskförsäkringsgivare.Beskattningsreglerna föreslås bli intagna i en nylag om skatteregler för ersättning fråninsättningsgaranti och investerarskydd och lagen(1995:1592) om skatteregler för ersättning fråninsättningsgaranti föreslås upphöra att gälla.Såvitt avser skatteregler för ersättning fråninsättningsgarantin föreslås inga ändringar i sak.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 maj1999.Lättnad i beskattning av utdelningI 3 § 1 b mom. lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, , anges att löneunderlaget vidberäkning av lättnadsbeloppet skall beräknas enligt3 § 12 d mom. första stycket SIL. Om aktien är sådankvalificerad aktie som avses i 3 § 12 mom. SIL skallberäkningen av löneunderlaget ske enligt 3 § 12 dmom. andra och tredje styckena SIL, dvs. I propositionen föreslås att, omaktier i företaget i betydande omfattning ägs avutomstående som har rätt till utdelning,löneunderlaget i lättnadssystemet för aktieägare somhar en kvalificerad aktie skall beräknas utanbeaktande av spärreglerna.Lagändringen föreslås träda i kraft den 1 januari2000.Rättelse av fel i SFSI proposition 1998/99:15 Omstrukturering ochbeskattning föreslog regeringen bl.a. en ändring ipunkt 1 av anvisningarna till 22 § kommunal-skattelagen (1928:370). Av förbiseende föll enmening av lagtexten bort ur förslaget. Meningenåterinförs.Lagändringen föreslås träda i kraft . 1998/99:Sk19 av och () vari yrkas att med avslag påpropositionen i motsvarande del beslutar ombeskattning av ersättning från investerarskyddet ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:Sk20 av m.fl. (v) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag omlättnad i beskattning av utdelning enligt vad imotionen anförts,2. att begär att regeringen återkommermed förslag om en definition av riskkapitalet enligtvad i motionen anförts.1998/99:Sk21 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att beslutar att ersättning fråninvesterarskyddet för finansiella instrument inteskall vara skattepliktig,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förslag tillregelförenkling. Skatteregler för ersättning fråninvesterarskydd, m.m.BakgrundRiksdagen antog en lag ominvesterarskydd som träder i kraft (prop. 1998/99:30, bet. 1998/99:FiU15, rskr.1998/99:131). Lagen grundar sig på rådets direktiv97/9/EG av om system för ersättningtill investerare.En investerare kan få ersättning fråninvesterarskyddet med om t.ex.ett värdepappersinstitut går i konkurs ochinvesteraren inte kan få ut sina finansiellainstrument eller pengar som lämnats till instituteti samband med att en investeringstjänst utförs.Lagen om investerarskydd omfattar svenska bankermed värdepappers-rörelse och svenskavärdepappersbolag och vissa utländska företag somdriver värdepappersrörelse från filial här i landet.Insättningsgarantinämnden är administrerandemyndighet. Investerarskyddet finansieras medavgifter från de institut som omfattas av skyddet.Investerarskyddet kan ses som en motsvarighet tilldet skydd som redan finns för banksparande enligtlagen (1995:1571) om insättningsgaranti. Förinsättningsgarantin finns särskilda skatteregler ilagen (1995:1592) om skatteregler för ersättningfrån insättningsgaranti.PropositionenI proposition 1998/99:48 föreslås att de särskildaskatteregler som införts tidigare för ersättningarfrån insättningsgarantin förs över till en ny lag,och att den nya lagen byggs ut med regler om hurersättningar från investerar-skyddet skallbeskattas.De regler som förs över från den gamla lagen ändrasinte i sak. De nya reglerna om ersättning fråninvesterarskyddet innebär i huvudsak följande.Förlust av likvida medel skall i skattehänseendebehandlas på samma sätt som ersättning fråninsättningsgarantin. Det innebär att den del aversättningen som avser ränta är skattepliktig. Omersättning betalas för en förlust av finansiellainstrument skall mottagaren reavinstbeskattas som ominstrumenten hade avyttrats.Vid beskattningen kan en ersättning för förlust avkapitalbelopp komma att behandlas olika beroende påom ersättningen är att hänföra till inkomst avkapital eller inkomst av näringsverksamhet. Iinkomstslaget kapital är dock en ersättning förkapitalbelopp alltid skattefri. På grund av att enersättning från investerarskyddet kan komma attinnehålla både skattepliktiga och skattefria beloppföreslås i propositionen en turordningsregel som fårbetydelse i de fall en ersättning inte täcker helaförlusten. Ersättningen skall i första hand ansesavse medel (kapitalbelopp och ränta), varvidkapital-beloppet anses utgå före räntan, och i andrahand finansiella instrument som investeraren harfått ut vid institutets konkurs. I propositionen (s.25) finns ett exempel som visar hur reglerna ärtänkta att fungera i praktiken.För en investerare kan det i vissa fall vara ettalternativ till att utnyttja investerarskyddet att istället begära ersättning frånvärdepappersinstitutets ansvarsförsäkring. Mot dennabakgrund föreslås i propositionen att försäk-ringsersättning vid beskattningen skall behandlas påsamma sätt som ersätt-ning från investerarskyddet.Till den nya lagstiftningen knyts regler omkontrolluppgiftsskyldighet.Insättningsgarantinämnden och försäkringsgivareskall även göra avdrag för preliminär skatt påutbetald ränta.MotionernaJohan och (båda fp) tar imotion Sk19 fasta på investerarskyddets funktion attge investerare ett skydd mot fel eller oegent-ligheter hos värdepappersinstitutet. Attinstrumenten inte går att få ut från institutet kanenligt motionärerna inte jämföras med en frivilligtvald avyttring som skall föranledaskattekonsekvenser. Enligt motionen bör skattefrihetgälla i de fall där den som fått ersättning inomviss tid återan-skaffar de förlorade instrumenten.Det är enligt motionen rimligt att återan-skaffningen sker , t.ex. senast vidutgången av taxeringsåret.I motion Sk21 yrkande 1 av m.fl. (kd)hemställs att skall besluta att ersättningfrån investerarskyddet för finansiella instrumentinte skall vara skattepliktig. Enligt motionärernaskall syftet med investerarskyddet, även om det ärbeloppsmässigt begränsat, vara att den som drabbatsav förlust av egendom bör kunna återställa densituation som rådde innan skadan inträffade. Attbetrakta ersättningen för de finansiellatillgångarna som om dessa avyttrats och sedanreavinstbeskatta den motverkar enligt motionen dettasyfte.Utskottets ställningstagandeI propositionen redovisas argument såväl för somemot en skatteplikt för ersättning för förlust avfinansiella instrument. En beskattning kan motverkainvesterarens intresse av att kunna återställa densituation som rådde innan skadan inträffade. Attinvesteraren får ut en ersättning i pengar för ettförlorat finansiellt instrument är emellertid iskattehänseende närmast jämförbart med att egendomensålts och att en reavinstbeskattning bör därför ske.Investeraren kan också ha ett intresse av att vidtaxeringen kunna utnyttja en reaförlust på ettfinansiellt instrument som gått ned i värde.En annan lösning skulle kunna vara den som hartagits upp i motion Sk19, dvs. att ersättning förfinansiella instrument är skattefri i de fall densom erhåller ersättningen därefteråteranskaffar det förlorade finansiellainstrumentet. Detta skulle dock kräva en omfattandeoch relativt komplicerad reglering för bl.a.beräkning av anskaffningskostnad. I propositionengörs bedömningen att det knappast är rimligt attbelasta skattesystemet med en sådan reglering fördet relativt få fall som kan antas komma attersättas från investerarskyddet.Utskottet anser att övervägande skäl talar för attersättning för finansiella instrument bör varaskattepliktig och att ett system för uppskov medbeskattningen inte bör införas. Utskottettillstyrker därför propositionen i denna del ochavstyrker motionerna Sk19 och Sk20 yrkande 1.Utskottet tillstyrker det i propositionen framlagdaförslaget om investerarskyddet även i övrigt.Beträffande en detalj i lagtexten återkommerutskottet under rubriken nedan.Lättnad i beskattningen av utdelningGällande rättRiksdagen har tidigare beslutat om lättnader iägarbeskattningen i onoterade företag fr.o.m. 1998års taxering (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13och prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20).Riksdagens beslut innebär att utdelningar påonoterade aktier delvis har undantagits frånbeskattning (lättnadsreglerna), och att de reglersom anger hur stor del av inkomsterna som får tasupp som inkomst av kapital hos aktiva delägare iföretaget (3:12-reglerna) har utvidgats iförhållande till tidigare gällande regler.Både vid beräkning av det skattefria utrymmetenligt lättnadsreglerna och vid beräkning av detkapitalinkomstbeskattade utrymmet enligt 3:12-reglerna får ett löneunderlag tas med.Löneunderlaget beräknas på löner och andraersättningar till arbetstagare till den del somöverstiger tio basbelopp.En delägare som i betydande utsträckning är verksami företaget eller i ett dotterföretag, dvs. kvalificerade aktier, får beakta löneunderlagetvid beräkningen av skattefri utdelning enligtlättnadsreglerna och vid beräkningen avkapitalinkomstbeskattad utdelning enligt 3:12-reglerna under förutsättning att delägaren tagit uten lön om av den lön som betalats tillden högst betalade anställde eller också att lönenmotsvarar tio basbelopp. Delägaren kan inte utnyttjalöneunderlaget på sina aktier till den del detöverstiger 50 gånger den egna lönen (spärreglerna).Om delägaren visar för skattemyndigheterna attaktier i företaget i betydande omfattning ägs avutomstående som har rätt till utdelning tillämpasnormalt inte 3:12-reglerna. Hela utdelningenbetraktas då som inkomst av kapital, ochspärreglerna blir därför betydelselösa i detsammanhanget. Vid beräkning av den del avutdelningen som skall vara skattefri enligtlättnadsreglerna beaktas däremot spärreglerna ävenom utomstående har ett betydande ägarintresse.PropositionenEnligt propositionen finns det inte något skäl föratt utomståenderegeln skall tillämpas olika ilättnads- och 3:12-systemen. I propositionenföreslås att löneunderlaget i lättnadssystemet föraktieägare som har en kvalificerad aktie beräknasutan beaktande av spärreglerna om aktier i företageti betydande omfattning ägs av utomstående som harrätt till utdelning. I propositionen föreslås ocksåatt den bestämmelse i 3:12-systemet som innebär atttidigare års förhållanden måste beaktas vidbedömningen av utomståenderegelns tillämplighetutvidgas till lättnadssystemet.MotionernaI motion Sk20 av m.fl. (v) hemställsatt avslår propositionen i denna del(yrkande 1) och att regeringen lägger fram ettförslag om att lättnadsreglerna skall ändras så attde anknyter mera till ägarens kapitalinsats, dvs.riskkapitalet, än till en lönedel i företaget(yrkande 2).I motion Sk21 yrkande 2 av m.fl. (kd)tas komplexiteten i 3:12-reglerna ochlättnadsreglerna upp. Enligt motionen bör regeringenskynd-samt återkomma med förslag till förenklingar.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens uppfattning attutomståenderegeln skall få tillämpas även vidberäkning av skattefri utdelning enligtlättnadsreglerna. Utskottet tillstyrker följaktligenpropositionen i denna del och avstyrker motion Sk20yrkande 1.Syftet med lättnadsreglerna är att främjainvesteringar hos mindre företag genom attkompensera dessa för den högre kapitalkostnad som dekan antas ha i förhållande till stora företag. Avdetta följer att det kapital som satsas i företagenär en viktig utgångspunkt för beräkning av skattefriutdelning. Att det finns möjlighet att också beaktaett löneunderlag har bedömts viktigt med hänsynbl.a. till de gynnsamma sysselsättningseffekter somkan bli följden. Utskottet anser att det inte finnsanledning att ompröva de ställningstaganden somriksdagen har gjort när det gäller dessa frågor ochavstyrker därför också yrkande 2 i motion Sk20.Beträffande komplexiteten i 3:12-reglerna ochlättnadsreglerna undanröjer det förslag somregeringen nu har lagt fram en olikhet mellansystemen och medför därigenom en viss förenkling.Det är naturligtvis önskvärt att de möjligheter tillytterligare förenklingar som kan uppkommaallteftersom erfarenheterna av reglerna ökar tastill vara. Som påpekades vid tillkomsten avskattelättnaderna för onoterade aktier (se prop.1996/97:45, s. 44) är det emellertid en inteoväsentlig faktor i bedömningen av komplexiteten av3:12-reglerna att ett antal ändringar skett sedanreglernas tillkomst. Ytterligare ändringar hardärefter gjorts i både 3:12-reglerna ochlättnadsreglerna. Om regelsystemen kan bibehållas ihuvudsak oförändrade blir det lättareatt få en överblick över de regler som skaparproblem för de skattskyldiga och förskattemyndigheterna.För närvarande bedrivs på bred front ettförenklingsarbete där småföretagen står i fokus. Detfinns bl.a. ett förslag om att slopa de s.k.stoppreglerna för fåmansföretag.Förenklingsutredningen, vars arbete är inriktat påskatteförhållandena för enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag, ser över bl.a.redovisnings- och skatteregler med särskildinriktning på företag i tjänstesektorn. Utskottetanser att ett tillkännagivande om ettförenklingsarbete med särskild inriktning pålättnadsreglerna och 3:12-reglerna inte ärmotiverat. Utskottet avstyrker följaktligen motionSk21 yrkande 2.LagförslagenI propositionen föreslås en rättelse i punkt 1 avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen(1928:370). En mening av lagtexten föll av misstagbort när ändringar gjordes i paragrafen (prop. 1998/99:15, bet. 1998/99:SkU5, rskr.1998/99:67). Meningen skrivs nu in igen.När det gäller de övriga lagförslagen ipropositionen vill utskottet förorda en justering iförslaget till lag om skatteregler för ersättningfrån insättningsgaranti och investerarskydd.Bestämmelsen i 7 § första stycket sista meningen äravsedd att träffa de situationer då de finansiellainstrumenten utgör lagertillgångar. Detta bör på ettbättre sätt komma till uttryck i lagtexten med denformulering som utskottet föreslår i hemställan.Med denna justering tillstyrker utskottet de vidpropositionen fogade lagförslagen. beträffande skatteregler för ersättningfrån investerarskydd, m.m.att godtar proposition 1998/99:48 i denna del ochavslår motionerna 1998/99:Sk19 och 1998/99:Sk21yrkande 1,res. 1 (m, kd, fp)2. beträffande lättnad i beskattningen avutdelningatt godtar proposition 1998/99:48 i denna del ochavslår motionerna 1998/99:Sk20 yrkandena 1 och 2samt 1998/99:Sk21 yrkande 2,res. 2 (m, kd)res. 3 (v) - delvis3. beträffande lagförslagenatt med anledning av proposition 1998/99:48 idenna del och vad utskottet ovan anfört ochhemställt antar de vid propositionen fogadeförslagen till1. lag om skatteregler för ersättning fråninsättningsgaranti och investerarskydd med denändringen att 7 § erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------7 §-----------------------------------------------------De finansiella instrument De finansiellasom omfattas av instrument som omfattasinvesterarskyddet eller av investerarskyddetav en sådan försäkring eller av en sådansom avses i 5 § skall försäkring som avses i 5anses avyttrade vid den § skall anses avyttradetidpunkt då ersättningen dåfastställs. Om den som ersättningen fastställs.får ersättningen är Om de finansiellabokföringsskyldig skall instrumenten ärdock avytt-ring anses ha lagertillgångar skall deskett när ersättningen anses avytt-rade närenligt god ersättningen enligt godredovisningssed skall redovisningssed skallredovisas. redovisas.-----------------------------------------------------Ersättning för finansiella instrument skall vidinkomstbeskattningen behandlas som vederlag för deavyttrade instrumenten.-----------------------------------------------------2. lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),3. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,4. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter.res. 3 (v) - delvisStockholm den 25 mars 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: ArneKjörnsberg (s), (), (), (), PerErik (), (), (),(), dePourbaix-Lundin (m), (), (), JohanPehrson (fp), (),(), ClaesStockhaus (v), ()och (). Skatteregler för ersättning fråninvesterarskydd, m.m. (mom. 1) - m, kd, fpHolger (), (), CarlErik (), (), dePourbaix-Lundin (m), () ochCatharina () hardels anfört följande:En beskattning av ersättning för finansiellainstrument innebär att investeraren inte harmöjlighet att återställa sin ekonomiska situationsom den var före värdepappersinstitutets konkurs.Som framhålls i motion Sk21 strider detta egentligenmot själva syftet med investerarskyddet att fungerasom ett konsumentskydd. Det är, som framhålls i enannan motion, Sk19, inte heller helt riktigt attinvesteraren vid beskattningen skall behandlas somom en avyttring skett i en situation där värdepappergått förlorade på grund av fel eller oegentligheterhos ett värdepappersinstitut. Utgångspunkten bör istället vara att investerarens ekonomiska situationskall kunna återställas så långt det är praktisktmöjligt.En lösning som bättre tillgodoser den drabbadeinvesterarens intresse är enligt vår mening attersättning för finansiella instrument skall varaskattefri i de fall den som erhåller ersättningeninom därefter återanskaffar de finansiellainstrumenten. Vi föreslår att medanledning av motionerna hos regeringen begär att denskall återkomma till med ett förslag avdenna innebörd. Lagförslaget bör läggas framskyndsamt och utformas så att skattefriheten iåteranskaffningsfallen får verkan redan fr.o.m. 2000års taxering, då den nya lagen skall tillämpas förförsta gången.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande skatteregler för ersättningfrån investerarskydd, m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Sk19 och1998/99:Sk21 yrkande 1 och proposition1998/99:48 i denna del hos regeringen begär attden skyndsamt återkommer till med ettförslag om beskattning av ersättning för förlustav finansiella instrument som innebär attersättningen skall vara skattefri vidåteranskaffning i enlighet med vad som anförtsovan.2. Lättnad i beskattningen av utdelning(mom. 2) - m, kdHolger (), (), CarlErik (), (), dePourbaix-Lundin (m) och () hardels anfört följande:Regeringen föreslår i propositionen en marginellförändring av de s.k. lättnadsreglerna vidutdelningsbeskattningen. Förändringen berör bara demsom omfattas av regeringens tidigare föreslagna(prop. 1996/97:45) och otillräckliga lättnad idubbelbeskattningen, nämligen ägare till aktier iutländska och svenska onoterade företag.De regler som gäller borde över huvud taget inteha införts på grund av regelsystemets komplexitet.Eftersom en majoritet i den nuvarande riksdagentagit avstånd från en generellt slopaddubbelbeskattning måste emellertid regelsystemetkring den selektiva lättnaden i dubbelbeskattningentyvärr finnas kvar. måste därför ta ettansvar för att se till att regeringen kommer igångmed ett förenklingsarbete som avser lättnadsreglernaoch även 3:12-systemet. Vi föreslår i enlighet medmotion Sk21 att bör begära att regeringenskyndsamt återkommer med förslag till kraftigaförenklingar i dessa regelsystem.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande lättnad i beskattningen avutdelningatt med bifall till motion 1998/99:Sk21yrkande 2 och med anledning av proposition1998/99:48 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om enklare regelsystem förfåmansföretag.3. Lättnad i beskattningen av utdelning(mom. 2 och mom. 3 i motsvarande del) - vClaes () och () hardels anfört följande:Vänsterpartiet har vid flera tidigare tillfällenframhållit att den delen av enkelbeskattningen sombygger på lönedelen bör tas bort. Detta är en mycketunderlig konstruktion som inte hade något att göramed riskkapital eller ägarinsats utan snarare förtankarna till vissa resultatreglerande åtgärder. Vianser att regeringen skall återkomma till riksdagenmed förslag om beräkning av ett enkelbeskattatutrymme som mer anknyter till ägarens kapitalinsats,dvs. att man på ett riktigt sätt definierarriskkapitalet.Den utvidgning av lättnadsreglerna som föreslås ipropositionen innebär enligt vår uppfattning enolikbehandling av huvuddelägare som inte är bra. Detfaktum att en aktiv ägare i företaget kan visa attaktier i företaget i betydande omfattning ägs avutomstående som har rätt till utdelning behöver inteinnebära att kontrollen över ägarens agerande ärstörre i dessa bolag än inom andra där dettaförhållande inte föreligger. Propositionen bördärför avslås i denna del och regeringen böråterkomma med förslag om en definition avriskkapitalet, i enlighet med vårt resonemang ovan.dels vid moment 2 och 3 i motsvarande del hemställt:2. beträffande lättnad i beskattningen avutdelningatt med bifall till motion 1998/99:Sk20 yrkandena 1och 2 avslår proposition 1998/99:48 i denna deloch hos regeringen begär förslag om nya reglerför underlaget för lättnadsreglerna i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. beträffande lagförslagen i lättnad ibeskattningen av utdelningatt med anledning av vad som ovan anförts ochhemställts avslår det vid proposition 1998/99:48fogade förslaget till ändring i lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt såvitt avser ändringen i3 §1 b mom.