bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nytänkande inaturvården,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nationalparker,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om naturreservat ochbiotopskydd,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om våtmarker,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkulturlandskapet,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fjällvärlden,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder förminskad försurning och övergödning,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt begränsa koldioxidutsläppen,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkemikaliekontroll,18. att hos regeringen begär förslag omutsläppsrätter i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:MJ783 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omTåkern-Ombergsområdet.1998/99:MJ784 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regeringen noggrantskall följa miljökonsekvenserna i anledning avbeslutet om Polenkabeln.1998/99:MJ785 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nationellaståndpunkt i fråga om nationellkemikalielagstiftning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten avlagstiftning som styrmedel i kemikaliepolitiken,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillämpningen avsubstitutionsprincipen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att införasubstitutionsprincipen i nuvarande lydelse imiljöbalken, i EU:s berörda rättsakter och i andrainternationella sammanhang,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att endast mjukastyrmedel och frivilliga överenskommelser inte ärtillräckligt,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den svenskaregeringen måste ge berörda myndigheter betydligtmer långtgående mandat än vad Kemikommitténföreslår,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Kemikommitténsförslag till åtgärder,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om frågan om nationellkemikalielagstiftning i ett federationsliknandesystem,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljögarantin,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Danmarkstolkning av begränsningsdirektivet somminimidirektiv,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om urvalsmetoder,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om strängarestyrmedel i samverkan med i motionen nämndaurvalsmetoder,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förslag tillsvensk politik i EU om kemikaliefrågor,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att arbetet medgenomförande av den så kallade 29-listan ochtidigare solnedgångsprojekt återupptas.1998/99:MJ786 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om städning avstrandområden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om internationelltsamarbete.1998/99:MJ787 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lagreglerna omnaturvårdsförrättning bör ändras så att hanteringenav naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbareoch till lägre kostnad än vad nuvarande regler germöjlighet till.1998/99:MJ788 av m.fl. (c) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådanändring i reglerna om strandskydd att byggnation förpermanent boende och företagande kan medges.1998/99:MJ789 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riskbedömning ifråga om ftalater och mjukgörare,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om likartadekonkurrensförhållanden för europeisk PVC-industri,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om PVC-industrinsbetydelse för arbetsmarknaden i Västsverige.1998/99:MJ790 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljöstationer förfritidsbåtar,2. att av regeringen begär förslag omytterligare stimulanser av båttvättanläggningar.1998/99:MJ791 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att uttjäntalädervaror, som är garvade enligt krommetoden, skallklassas som miljöfarligt avfall,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att forskning omriskerna med läderhantering och dess samband medcancer bör initieras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attsubstitutionsprincipen bör gälla för användningen avkemikalier vid lädertillverkning.1998/99:MJ792 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar godkänna de delmål somregeringen föreslår i anslutning till de nationellamiljökvalitetsmålen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utökatblyhagelförbud,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avvecklingen avmjukgöraren /99:MJ793 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud för icke-katalysatorrenade bensin- och dieselbilar efter år2009.1998/99:MJ794 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillämpningenav bestämmelser om strandskydd.1998/99:MJ795 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den ekologiskaomställningen.1998/99:MJ798 av m.fl. (c) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder förskydd av vatten.1998/99:MJ799 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att bör inrättas somnationalpark.1998/99:MJ800 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Naturvårdsverketsnarast bör få i uppdrag att undersöka vilka giftersom finns i lakvatten från soptippar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att problemet böråtgärdas.1998/99:MJ801 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att minska riskenför klimatförändringar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det nu gällandesvenska målet för minskade koldioxidutsläpp inte fårförsvagas.1998/99:MJ802 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av skydd avarter som behöver strömmande vatten,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skydd av de myrarsom finns upptagna i Myrskyddsplanen,4. att ger regeringen i uppdrag att tafram en handlingsplan för fosfor där målet skallvara att förluster inte får vara större än attmiljön inte skadas,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillskapa flermarina reservat för att därigenom skydda havetsbiologiska mångfald,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att sluta detnaturliga kretsloppet och ta tillvara denäringsämnen för växter som människans urininnehåller.1998/99:MJ803 av m.fl. (fp) variyrkas3. att hos regeringen begär attNaturvårdsverket ges i uppdrag att genomföra eninventering av uppdämda vattendrag som kanrestaureras i syfte att återskapa strömmande vatten,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utbytesregelnbör omfatta även varor som behandlats med kemiskaprodukter.1998/99:MJ804 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att EU inte skallkunna hindra medlemsländer från att ställa hårdaremiljökrav i internationella sammanhang,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attmiljöorganisationerna skall användas som remissorgani de fall där miljö och hälsa berörs.1998/99:Bo209 av m.fl. (m) vari yrkas13. att hos regeringen begär förslag omny lagstiftning för strandskydd i enlighet med vadsom anförts i motionen.1998/99:Bo505 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av skydd avarter som behöver strömmande vatten.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas58. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om detmiljöfarliga avfall omställningen från analog- tilldigital-TV ger.1998/99:N222 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om inblandning av biobränsle i bensinoch diesel.1998/99:N228 av m.fl. (m) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utformningen aven offensiv klimatpolitik,33. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om statsmakternasansvar för frågan om slutförvar av kärnavfall.1998/99:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om allemansrättenoch äganderätten.1998/99:So374 av m.fl. (kd) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om allergiframkallandeämnen.1998/99:T212 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen i sinekonomiska planering, och sitt agerande inom EUbeaktar de behov av insatser som behövs för atträdda västerhavets vattenmiljö.1998/99:T220 av m.fl. (m) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om höjdskrotpremie/miljöpremie.1998/99:T223 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärpning avutsläppsmål för koldioxid, kolväten, kväveoxid ochmarknära ozon,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökning av takten förreduktion av buller och vibration,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en plan förinfasning av låginblandning av alkohol eller etrarav alkohol.1998/99:U508 av m.fl. (mp) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara attmiljöfrågor alltid görs till minimiregler så att deländer som så önskar kan införa strängaremiljöregler än de EU lagstiftar om,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att få bort farliga kemikalier från marknaden.1998/99:U509 av m.fl. (kd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten attinföra hårdare miljöregler.1998/99:U810 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktivtmåste minska kväve- och fosforutsläppen till haven.Utfrågningar m.m.Utskottet anordnade enutfrågning med representanter förKemikalieinspektionen. Företrädare för Kemikontoret,PVC-forum, ochUngdomens miljöriksdag har uppvaktat utskottet.Utskottet har även genomfört ett studiebesök vidStatens strålskyddsinstitut. I ärendet har inkommitett flertal skrivelser. 1 En strategi för ekologiskt hållbarutveckling (skr. 1998/99:5)SkrivelsenI skrivelse 1998/99:5 Hållbara görregeringen bedömningen att den övergripandestrategin för omställning till ekologisk hållbarhetbör vara att skall bli ett föregångsland ochvara internationellt pådrivande genom att visa attekologisk hållbarhet kan nås på vägar och medinsatser som även stärker ekonomi ochsysselsättning, utvecklar näringsliv ochinfrastruktur samt förbättrar välfärden.Regeringen anser att uppföljningssystem börutvecklas för att bedöma hur arbetet med att ställaom till ett ekologiskt hållbart samhällefortskrider. Genom en årlig uppföljning av de treövergripande målen för en ekologiskt hållbarutveckling (Skyddet av miljön, Effektiv användningoch Hållbar försörjning) med ett antal indikatorereller nyckeltal kan omställningsprocessen följas upppå en övergripande nivå. Genom en årlig redovisningav departementens åtgärdsprogram för ekologiskthållbar utveckling kan regeringens arbete inomviktiga politikområden följas upp. Redovisningarnabör presenteras i samband med budgetpropositionen.Utmaningen i regeringens strategi för omställningtill ekologisk hållbarhet ligger i attomställningsarbetet skall genomföras med insatsersom också stärker ekonomi ochsysselsättning. skall som föregångsland visaatt det genom ett långsiktigt och systematisktförändringsarbete går att finna lösningar där denekologiska hållbarhetens tre delmål integreras ochsamverkar med utvecklingen inom samtligapolitikområden.MotionenDen ekologiska omställningen tas upp i motion MJ795(s). Enligt motionärerna bör utvecklingen avvälfärdspolitiken, samhällsekonomin och välståndetkombineras med en livsstil som inte kräver störreförändringar än vad naturen och människorna tål.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla attregeringen i skrivelsen har lämnat en utförligredogörelse av arbetet med att föra mot enekologisk hållbarhet, baserad på de åtgärdsprogramsom angavs i regeringens skrivelse Ekologiskhållbarhet (skr. 1997/98:13, bet. 1997/98:JoU11).Skrivelsen innehåller också en värdefull redovisningav arbetet med det lokala investeringsprogrammet,liksom av några av de initiativ har tagitinternationellt med inriktningen att vara enpådrivande kraft och ett föregångsland för enekologiskt hållbar utveckling.Med anledning av motion MJ795 (s) vill utskotteterinra om att regeringen i den nu aktuellaskrivelsen anger som övergripande mål för ettekologiskt hållbart samhälle att långsiktigt skyddamiljön och människors hälsa, att använda jordensresurser effektivt och att nå en hållbarförsörjning. Som anförs i skrivelsen bygger enekologiskt hållbar utveckling på en helhetssyn påsamhällsutvecklingen, där hänsyn till ekologiskaförutsättningar förenas med en god ekonomisk, socialoch kulturell utveckling. Utskottet vill även erinraom att har tagit ställningtill ett flertal propositioner och skrivelser medanknytning till ekologiskt hållbar utveckling. Nyaåtgärder har därigenom beslutats inom områden somenergi, transporter, regionalpolitik,sysselsättning, konsumentpolitik, bostadspolitik,jordbruk och fiske. Utskottet vill även hänvisa tillden miljöpolitiska proposition som behandlas i dettabetänkande och som innehåller vidareutveckling ochprecisering av det inledda arbetet för en ekologiskthållbar utveckling. Motionärernas ambitioner när detgäller omställningen till ett långsiktigt hållbartsamhälle omfattas således även av riksdag ochregering. Motionen är därmed i huvudsak tillgodoseddoch bör inte föranleda någon åtgärd från riksdagenssida.2 Regeringens investeringsprogram -effekter på sysselsättningSkrivelsenStödet till lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet ger kommunerna möjlighet att i samverkanmed lokala företag och organisationer söka stöd tillinvesteringar som ökar den ekologiska hållbarheten.Genom den första omgången beslut om stöd till lokalainvesteringsprogram för harregeringen beviljat 42 kommuner statsbidrag. I flerafall samverkar kommuner om åtgärder som gällergemensamma miljöfrågor. Regeringen har beviljatdrygt i statsbidrag. Deinvesterare som får del av dessa medel satsaromkring av egna medel. Dendirekt miljörelaterade investeringsverksamhetenuppgår således till omkring 7,8 miljarder kronor.MotionenI motion MJ2 (mp) framförs ett antal kritiskasynpunkter på det statliga stödet till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet. Någrayrkanden i motionen utgår från ett allmäntkonstaterande - det framgår inte vilka konkretaåtgärder som förväntas från regeringens sida. Enligtmotionärerna skapar stödet konflikter med principenatt förorenaren betalar. Det är enligt motionärernauppenbart att stödet avlastar företag kostnader desjälva borde bära (yrkande 1). Stödet utgör också enform av konkurrenssnedvridande och orättvisasubventioner. Systemet diskriminerar dem som redantidigare valt att betala den eventuella merkostnadenför lösningar som är skonsamma för miljön (yrkande2). En föreskrift om att stöd inte skall medges tillåtgärder som är uppenbart lönsamma bör införas iförordningen (1998:23) om statliga bidrag tilllokala investeringsprogram. Denna princip skalltillämpas i bidragsgivningen (yrkande 3).Även stödets nytta för miljö och sysselsättningifrågasätts i motionen. Enligt motionärerna saknas iförordningen och förarbetena en grund för hurmiljörelevans, dvs. hur åtgärderna bidrar tillekologiskt hållbar utveckling, skall vägas motsysselsättningsmålet. Motionärerna anser stödet varaen förhållandevis dyr form av sysselsättningspolitik(yrkande 4). En höjning av kvalitetskraven påkommunernas ekonomiska kalkyler efterlyses (yrkande5). Den aktuella förordningen (1998:23) börkompletteras med krav på bred lokal medverkan samtsuccessivt införande av miljöledningssystem ochmiljöutbildning inom berörda företag ochförvaltningar (yrkande 6). Slutligen framhållermotionärerna att miljöpolitiken måste baseras påprincipen att bidrag inte skall användas isammanhang där lagstiftning eller skatter elleravgifter kan utnyttjas (yrkande 7).Utskottets övervägandenVid behandlingen av budgetpropositionen för år 1998beslöt om ett stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet (prop.1997/98:1, utg.omr. 18, bet. 1997/98:BoU1). Stödethar två syften. Det skall dels påtagligt öka takteni omställningen av till ett ekologisktuthålligt samhälle, dels bidra till ökadsysselsättning. beslut innebär att 5,4miljarder kronor har avsatts för perioden 1998-2000.I sin behandling av budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utg.omr. 18, bet. 1998/99:BoU1)beslutade att något begränsa omfattningenav det bemyndigande som regeringen hade föreslagit.I stället för föreslagna föråren 2000-2002 ansåg att bemyndigandet böravse för perioden.Bostadsutskottet konstaterade att den förordadenivån innebär att ett större handlingsutrymmebibehålls som möjlighet skapas att anpassastödverksamheten till de synpunkter som kan kommafram i bl.a. den uppföljning av stödets effekter somRiksrevisionsverket på regeringens uppdrag genomförunder år 1999.Det kan konstateras att kommuner,ofta i samarbete med lokala företag ochorganisationer, har visat stort intresse för stödettill lokala investeringsprogram. Nästan allakommuner har utarbetat egna investeringsprogram förekologisk hållbarhet, vilket i sig är en storframgång och ett viktigt steg på vägen mot enekologisk omställning och utveckling av vårt land.De investeringsprogram som har beviljatsstatsbidrag spänner över ett brett område avinsatser; bl.a. kan stöd ges till sanering avförorenade mark- och vattenområden. Ibudgetpropositionen för gjorde regeringen enomprövning av vissa delar av stödet och föreslog attmedel för saneringsåtgärder skall kunna fördelasäven via . Ett nytt anslag, A 4Sanering och återställning av förorenade områden,infördes. Även fortsättningsvis skall stöd tillsaneringsåtgärder kunna lämnas inom ramen för delokala investeringsprogrammen. Vidare konstateras ibudgetpropositionen för attallergiframkallande inomhusmiljöer inte står iöverensstämmelse med en hållbar utveckling och attdet därför är angeläget att ekonomiska möjlighetertill allergisanering införs. Stödet föreslås därföratt vidgas till att också kunna omfattaallergisanerande åtgärder. Vad gäller frågor omfördelningsprocessen och den närmare inriktningen avstödet anser utskottet - i likhet medbostadsutskottet (1998/99:BoU1) - att det föreliggerett behov av uppföljning och utvärdering avverksamheten. Som ett led i sitt uppföljningsarbeteoch i syfte att erhålla ett bättre underlag förkommande beredningar av frågor om fördelning avmedel till lokala investeringsprogram harbostadsutskottet låtit genomföra en uppföljning avden hittillsvarande medelsfördelningen(1998/99:URD1). Uppföljningen visar att flera frågorkan behöva bli föremål för överväganden ocheventuella klarlägganden, vilket också från börjanhar varit regeringens avsikt. Härutöver kan nämnasatt revisorer, efter att ha genomfört enförstudie av programmen (1998/99:2), i december 1998beslutade att gå vidare med en granskning av stödet.Granskningen beräknas vara avslutad till sommaren1999. Som ovan nämnts arbetar ävenRiksrevisionsverket med en första uppföljning avstödets effekter. Flertalet av de frågeställningarsom tas upp i motion MJ2 (mp) yrkandena 2-6 kommersåledes att få sin belysning i dessa sammanhang.Motionen i dessa delar påkallar ingen ytterligareåtgärd från sida.Med anledning av yrkande 1 i motionen villutskottet framhålla att principen att den somförorsakar miljöstörningar (Polluter Pays Principle,PPP) också har att bekosta de åtgärder som behövsför att förebygga eller avhjälpa olägenheter numeraär internationellt vedertagen och för EU:s delfastslagen i (artikel 130 r i deneuropeiska enhetsakten). I svensk lagstiftningåterfinns principen numera i den grundläggandehänsynsregeln i 2 kap. 3 § . Denna regeläger givetvis sin giltighet, och det är enligtutskottets mening odiskutabelt att denna och övrigalagstadgade ansvars- och hänsynsregler skall följas.Något annat har heller inte varit syftet med stödet,vilket också framgår av 4 § 1 förordningen (1998:23)om statliga bidrag till lokala investeringsprogramsom ökar den ekologiska hållbarheten i samhället.Enligt denna bestämmelse krävs för bidrag attåtgärderna inte följer av skyldigheter i lag ellerannan författning. Utskottet delar således inte defarhågor som uttrycks i motion Jo2 (mp) yrkande 1och konstaterar i övrigt att motionen i denna delinte tycks innehålla något verkställbart yrkande.Lagstiftning och styrmedel av skilda slag, t.ex.skatter och andra ekonomiska styrmedel, offentligupphandling, teknikupphandling och miljömärkning, ärsedan länge väl etablerade instrument i svenskmiljöpolitik. Som motionärerna i motion Jo2 (mp)själva framhåller utgör inte minst ettutmärkt exempel på statsmakternas tilltro till dessaredskap i arbetet för en långsiktigt hållbarutveckling. I den miljöpolitiska proposition sombehandlas i det här aktuella betänkandet förstärksoch utvecklas detta tänkesätt ytterligare. Någotsärskilt uttalande i enlighet medmotionens yrkande 7 är därför inte påkallat.Motionen i denna del bör inte medföra någon vidareriksdagens åtgärd.3 Forskning och teknikutvecklingSkrivelsenDen vetenskapliga och tekniska utvecklingen öppnarnya möjligheter till en ekologiskt hållbarutveckling. I omställningen till ekologiskt hållbarutveckling har hela skalan av vetenskaper frånnaturvetenskap till teknik, från samhällsvetenskaptill humaniora bidrag att ge. Globalt sker en snabbteknisk utveckling som har eller kan komma att fåstor betydelse för den ekologiska hållbarheten. Nyteknik är en av förutsättningarna för attutvecklingen skall gå mot ökad ekologisk hållbarhet,exempelvis vad gäller energi- och annanresurseffektivisering samt renings- ochåtervinningsteknik. Men också kunskap omorganisation, levnadsvanor och normer spelar storroll.MotionenI motion MJ782 (m) begärs förslag om en långsiktigmiljö- och forskningspolitik. Motionärerna anser attstaten åter skall ta ansvar för problemsökandemiljöforskning. Forskningen inom Naturvårdsverketsnuvarande projektområden skall säkras, ochverksamheten inom ochluftvårdsforskning (IVL) bör tryggas miljöforskning (MISTRA)skall bli den fristående resurs som ursprungligenavsågs. Försörjningen av ny forskarkompetens ochuniversitetens utbildningskapacitet skall tryggas(yrkande 4).Utskottets övervägandenAv budgetpropositionen för , utgiftsområde20, framgår att regeringen har givitForskningsrådsnämnden i uppdrag att i samverkan medNaturvårdsverket utreda frågan om behovet av kunskapoch forskning om hållbar utveckling.