bet · GN01NU1 · 1999-12-02 00:00:00 — Ackrediteringsverksamhetensvarar för av SWEDAC:s omsättning.Uppdragsverksamheten är helt självfinansierad.Regeringens bedömning är att verksamheten inommyndigheten bör bedrivasenligt de mål som fastställs för SWEDAC:smyndighets- och uppdragsverksamhet för budgetåret1999. Genom den anslagsökning som tillfördes SWEDACför har myndigheten givits resurseratt ta på sig ett större ansvar för utvecklingen avackrediteringen i och globalt, förvaltning avMRA-avtal (Mutual Recognition Agreement) samt ökadeinformationsinsatser mot företag.Regeringen beräknar anslaget till 17,2 miljonerkronor för nästa budgetår, vilket innebär enoförändrad nivå jämfört med innevarande budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll:Bidrag till riksmät-platser (B 3)PropositionenAnslaget används för bidrag till riksmätplatser vidSveriges ()och (). Mer än 90 %av verksamheten bedrivs av SP. Det övergripandemålet för landets riksmätplatsverksamhet är attriksmätplatserna skall upprätthålla en hög standardmed primärnormaler av tillräcklig omfattning ochrelevans. Spårbarhet för mätnormaler skallsäkerställas och utvecklas genom internationellajämförelser och genom FoU-insatser. Verksamhetenskall bedrivas långsiktigt med effektiv användningav statliga medel.I budgetpropositionen för angavs riktlinjerför den framtida riksmätplatsorganisationen.Anslagsnivån höjdes med ett engångsbelopp på 15miljoner kronor för huvudsakligen anskaffning avmätteknisk utrustning, flyttkostnader vidsamanslagning av riksmätplatser inom den fysikaliskametrologin samt för uppbyggnad av ett system medreferenslaboratorier inom kemisk metrologi. Denfysikaliska metrologin koncentrerades den 1 januari1999 till SP i , med undantag för en mindreverksamhet som bedrivs vid Strålskyddsinstitutet.Ett särskilt avtal har därefter, ,träffats mellan staten och SP avseenderiksmätplatsverksamheten. Enligt avtalet skall bl.a.ett metrologiråd med mätteknisk expertis inrättasoch knytas till SP. Förutom teknisk och vetenskapligrådgivning skall rådet också ha granskandeuppgifter. Genom den anslagshöjning avengångskaraktär som genomförts har enförstärkning och uppgradering kunnat genomföras inomriksmätplatsverksamheten. Förutsättningarna för attuppfylla det övergripande målet har därigenomförbättrats.Regeringen beräknar anslaget till 9,9 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Elsäkerhetsverket (B 4)är förvaltningsmyndighet förtekniska säkerhetsfrågor på elområdet. Deövergripande målen för verksamheten är att förebyggaav elektricitet orsakad skada på person och egendomsamt störningar på radiokommunikation ochnäringsverksamhet inom området elektromagnetiskkompatibilitet (EMC). Regeringens bedömning är attverksamheten inom myndigheten under budgetåret 2000bör bedrivas enligt den allmänna inriktning somgäller för elsäkerhetsarbetet för budgetåret 1999.Regeringen förutsätter att nogaföljer utvecklingen vad gäller elolycksfall ochelbränder för att bl.a. analysera de statligainsatserna och elsäkerhetsnivåns utveckling, medsärskild uppmärksamhet på elmaterielområdet.Regeringen beräknar anslaget till 37,7 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenEn utredning bör tillsättas om barns rätt till eneltrygg miljö i offentliga lokaler, anförs det imotion 1999/2000:N257 (s). Farorna i samhälleligalokaler som t.ex. daghem, fritidshem och skolorbestår inte bara av knivar, diskmedel och andrakemikalier, utan också av elfaror, sägermotionärerna, och hänvisar till att bristandeelsäkerhet innebär en dödsrisk. För närvarandeskiljer sig reglerna åt beträffande elskyddet mellannybyggda fritidshem och äldre. Arbetsmarknadensparter inom elinstallationsbranschen - och - har i olika sammanhangframhållit vikten av förbättrad elsäkerhet ochpåtalat att det finns brister med den nuvarandetillämpningen av lag, förordningar och tillsyn,säger motionärerna. Organisationerna har ocksåframfört olika krav på åtgärder i syfte attförbättra elsäkerheten. Det har påtalats brister närdet gäller resurser och förmågaatt se till att gällande lagar och bestämmelserefterlevs, påstår motionärerna. De anser att det äroroande att elektriker inom industrin i snitt harrunt 40 timmars vidareutbildning , medanövriga elinstallatörer endast har mindre än entimme.Vissa kompletterande uppgifterElsäkerhetsverket har, enligt regleringsbrevet, iuppgift bl.a. att förebygga av elektricitet orsakadskada på person och egendom och att svara förstatliga insatser för att bygga upp, upprätthållaoch utveckla en god säkerhetsnivå för elekriskaanläggningar och elektrisk materiel. Beträffande detsom sägs i motionen om brister i Elsäkerhetsverketsresurser kan noteras att verket har ettanslagssparande för på 12 miljoner kronor.Enligt finns det iårsredovisningar eller i Riksrevisionsverketsrapporter inga klagomål på Elsäkerhetsverketstillsyn av att gällande lagar och bestämmelserefterlevs. Ingen skrivelse med kritik mot verket harkommit in till departementet. Inte heller tillElsäkerhetsverket har några skrivelser ellerklagomål i frågan framförts.Elsäkerhetsverket har beslutat om utökade krav påskydd för barn från elsäkerhetssynpunkt i de nyastarkströmsföreskrifter som skall träda i kraft den1 och som måste tillämpas fr.o.m. den 1juli 2000. De ökade kraven gäller bl.a.jordfelsbrytare (där de nya föreskrifterna redangäller ) och skyddade uttag. Denya föreskrifterna gäller, som sägs i motionen,nybyggnation. Detta överensstämmer med de principersom tillämpas inom annan säkerhetslagstiftning ochsom innebär att retroaktiv lagstiftning undviks.Elsäkerhetsverket har vidare skärpttillsynsverksamheten, varvid en väsentligupptrappning har skett avseende kommunerna. Varjedistrikt har getts i uppdrag att göra återkommandetillsyner, varvid kommunernas egen kontroll skallföljas upp samt information lämnas om gällanderegler och om vilket ansvar kommunerna har.Ändring i lagen om elektromagnetisk kompatibilitetPropositionenLagen (1992:1512) om elektromagnetisk kompatibilitet(prop. 1992/93:47, bet. 1992/93:NU13) antogs avriksdagen som ett led i genomförandet isvensk rätt av ett EG-direktiv, det s.k. EMC-direktivet (89/336/EG). I lagen ges regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer bemyndigandeatt utfärda föreskrifter om elektrisk kompatibilitet(EMC) för apparater, om föreskriften avser skydd förliv, personlig säkerhet och hälsa, kommunikationereller näringsverksamhet. Sådana föreskrifter fåravse apparaters egenskaper, kontroll och märkning avprodukter eller annat som behövs för att apparaterskall ha en tillfredsställande elektriskkompatibilitet. är ocksåtillsynsmyndighet med uppgift att utföra sådanmarknadskontroll som följer av har enligt lagen vissabefogenheter vari ingår rätt att meddelaförelägganden och förbud. Däremot innehåller lageninga straffbestämmelser.Elsäkerhetsverket har, mot bakgrund av sinaerfarenheter, begärt att sådana bestämmelser införs.Regeringen lägger i propositionen fram ett förslaghärom. Det finns ett praktiskt behov av detta, bl.a.för att sanktion saknas mot att tillverkare släpperut produkter på marknaden utan verifieringsdokumentoch framställer sådana först i samband medmarknadskontroll. Enligt börstraffbestämmelserna lämpligen utformas eftermönster av dem som gäller för elektrisk materiel i13 kap. 1 § ellagen (1997:587). Det betyder attstraff bör kunna utdömas för såväl uppsåtligt somoaktsamt brott mot , attstraffskalan bör vara böter eller fängelse upp tillett år och att ringa fall bör vara straffria. Vidarebör införas motsvarighet till 13 kap. 2 och 3 §§ellagen, som behandlar fall då gärningen också kanstraffas enligt eller omfattas av ettvitesföreläggande. Konsekvenserna av lagändringenblir främst att det missbruk av verifieringskravetsom förekommit försvåras, sommarknadskontrollen effektiviseras. De fall därstraffbestämmelsen kommer att tillämpas kan förutsesbli ytterligt sällsynta. Lagförslaget anses vara avsådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande skullesakna betydelse, varför något sådant yttrande intehar inhämtats.Bidrag till standardisering, provnings- ochmätteknisk FoU m.m. (B 5)PropositionenFrån anslaget lämnas bidrag tillstandardiseringsverksamheten för att SISStandardiseringen i som centralorgan,tillsammans med åtta auktoriseradestandardiseringsorgan för olika verksamhetsområden,skall verka för svensk standardisering nationellt,europeiskt och globalt. Vidare lämnas bidrag tillhelstatliga () för uppgifter inomteknisk forskning och utveckling av mät- ochprovningsteknik samt därtill anknutenstandardisering. Från anslaget finansieras ävenverksamheter inom området teknisk nomenklatur ochinformationsförsörjning.Regeringen beräknar anslaget till 78,9 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Den allmänna verksamheten hos PRV ochhandläggningstiderPropositionenPatent- och registreringsverket (PRV) är centralförvaltningsmyndighet för frågor om patent,varumärken, mönster, efternamn och förnamn samt förregistreringsärenden angående aktiebolag, filialer,handelsbolag, ekonomiska föreningar och europeiskaekonomiska intressegrupperingar. PRV för ävenregister över fysiska personers och dödsbonskonkurser samt näringsförbud. Verksamheten vid PRVfinansieras genom avgifter. Avgifterna skall ge fullkostnadstäckning. Verksamheten med patent,varumärken och mönster skall, som redan nämnts, geett överskott som motsvarar kostnaden förPatentbesvärsrättens verksamhet.Som beskrivits inledningsvis uppfyller PRV:sresultatredovisning enligt revisionsberättelsen iväsentlig omfattning inte återrapporteringskravenenligt regleringsbrevet. Regeringen ser allvarligtpå invändningen och avser att undersöka skälen tillbristerna i resultatredovisningen och göraen bedömning av återrapporteringskraven imyndighetens regleringsbrev.Den verksamhet som PRV bedriver är av mycket storbetydelse för företagen, inte minst för de små ochmedelstora, och deras möjligheter att utvecklas ochväxa och därmed bidra till dynamik och tillväxt inäringslivet. Regeringen bedömer att måluppfyllelsenför närvarande inte är tillfredsställande och attdet är särskilt viktigt att komma till rätta medlånga handläggningstider vid bolagsavdelningen iSundsvall och varumärkesavdelningen i . Dealltför långa handläggningstiderna måste framöverägnas den största uppmärksamhet och prioriterasunder . Regeringen har för avsikt attkräva särskilda kvartalsredovisningar avseendeutvecklingen av handläggningstiderna.MotionernaRiksdagen bör göra ett uttalande om vikten avsnabbare patent, anförs det i motion 1999/2000:N273(m, kd, fp). Främjandet av innovationer är en viktigdel av en politik för ökad tillväxt, och mångasmåföretag skapas kring ett begränsat antal unikainnovationer, säger motionärerna. De påpekar attpatentinstitutet är av stor betydelse för att skyddaen unik innovation som denutvecklas tekniskt och kommersiellt. Detta hardelvis tillgodosetts genom det samarbetsprojekt somPRV och genomfört, men ytterligare,konkreta åtgärder behövs, enligt motionärerna.I motion 1999/2000:N387 (c) föreslås ettriksdagsuttalande om förkortade handläggningstiderhos PRV. Innovationer i näringslivet måstestimuleras, säger motionärerna. De anser att det äravgörande för svensk konkurrensförmåga att desvenska företagen också är minst likainnovativa som omvärlden. Det är viktigt att detinte tar att handlägga olikaansökningar, eftersom tiden är dyrbar för ett litetföretag, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterHösten 1998 avslog en motion rörandeförkortade handläggningstider hos PRV, liknande dehär aktuella (bet. 1998/99:NU1). Utskottetredovisade sin uppfattning att det - inte minst försmåföretagen - är viktigt att handläggningstidernaför olika ansökningar hos myndigheter kan hållas påen rimlig nivå. Utskottet hänvisade till pågåendearbete inom med inriktning attåstadkomma förkortade handläggningstider hos olikamyndigheter. I en reservation (m, kd, c, fp)anfördes att det inom regeringen då pågående arbetetrörande handläggningstider hos olika myndigheter,bl.a. PRV, borde bedrivas med större kraft och medsikte på konkreta och omedelbara resultat.Statsrådet har under innevaranderiksmöte besvarat frågor om handläggningstiderna vidPRV. I ett svar på en fråga (1998/99:868) av KennethJohansson (c) meddelade honbl.a. följande:PRV utvecklar ett nytt IT-stöd. Dettaskall effektivisera PRV:s arbete, bl.a. genom attdet möjliggör elektronisk kommunikation, vilketleder till minskade handläggningstider och ensnabbare registrering av ärenden. Ytterligare ettviktigt syfte med det nya IT-stödet är att ökatillgängligheten till PRV:s register via Internet.Utvecklingsarbetet är i sig en av de främstaorsakerna till att PRV har svårt att hålla dehandläggningstider för registrering av nybildningar(högst ) och ändringar av aktiebolag (tvåveckor) som lagts fast av regeringen.Utvecklingsarbetet har tagit än beräknatoch ordinarie registreringspersonal har tagits ianspråk också för detta arbete. PRV harintensifierat arbetet med att kortahandläggningstiderna för nybildningar ochnamnändringar av bolag. PRV har kraftsamlat allregistreringskunnig personal i organisationen tillarbetet med balanserna. Under sommaren och hösten1999 har PRV också anställt extra personal tillregistreringverksamheten, uppgående till totalt 30personer. Med dessa insatser räknar PRV med attsenast oktober(varanere i betydligt kortare handläggningstider.PRV skall enligt en överenskommelse tillNäringsdepartementet redovisa hur långahandläggningstider myndigheten har förnyregistrering och ändringsregistrering avaktiebolag, handelsbolag och enskilda firmor samtför registrering av varumärken. Redovisningen skallför avse månaderna september, oktober,samt för månadernajanuari, mars, maj, juli, september och november.Riksrevisionsverket () har genom ettregeringsbeslut getts i uppdrag attgranska denna månadsvisa rapportering från PRV. RRVskall också till avlämna ettrevisorsintyg för varje rapportering. Medredovisning av handläggningstid menas att PRV skallange den tid som förflyter från det att ärendetinkommer till verket till dess att PRV första gångenhör av sig till sökanden med begäran om en eventuellkomplettering samt den tid som åtgår från det attärendet kompletteras till dess att ärendet slutligenbeslutas. Det skall även framgå av redovisningen hurlång tid ett från början komplett ärende tar fråndet att det inkommer till myndigheten till dess attdet beslutats.Det samarbetsprojekt mellan PRV och RSV som nämns imotion 1999/2000:N273 (m, kd, fp) avrapporterades imars 1999. I slutrapporten (AD 10-2076/98) lämnasbl.a. följande förslag, som syftar till att minskaden totala handläggningstiden:( Att det på båda myndigheternas hemsidor skallfinnas en gemensam blankett som kan utnyttjas föranmälan via Internet. ( Att myndigheternas nuvarande blanketter, iavvaktan på att elektronisk inlämning blir möjlig,skall kunna fyllas i elektroniskt på respektivemyndighets hemsida och därefter skrivas ut ipappersform och sändas in till respektive myndighet. ( Att det införs ett system som innebär en gemensamstart på handläggningen av ett ärende hos PRV ochSkattemyndigheten . ( Att båda myndigheternas nuvarande blanketter ochinformationsmaterial för registrering av företagskall tillhandahållas hos respektive myndighet.PRV och RSV fortsätter nu samarbetet i två nyamyndighetsgemensamma projekt för att genomföra deförslag som lämnats i slutrapporten.Konkurrensfrågor (C)(C 1)är central förvaltningsmyndighetför konkurrensfrågor. Myndigheten prioriterar i sinverksamhet den verksamhetsgren som gällerkonkurrenslagstillämpningen, till vilket störredelen av verkets resurser () utnyttjas. uppfyller de i regleringsbrevetuppställda målen för ärendehandläggning, ökarutrymmet för att ta egna initiativ och för att följaupp tidigare fattade beslut vad gäller misstänktaöverträdelser av konkurrensreglerna. Verket haranvänt av sina resurser på förslag tillregeländringar och andra åtgärder för att undanröjahinder mot en effektiv konkurrens i privat ochoffentlig sektor och av resurserna för att ökakunskapen om konkurrensreglerna bland verketsviktigaste intressenter. Regeringen anser atthuvudinriktningen av verksamhetskall behållas oförändrad för år 2000.Regeringen beräknar anslaget till 63,5 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaEn förstärkning av föreslås i femmotioner.Konkurrensverket bör ges en starkare ställning, ochdess möjlighet att ingripa med hjälp avkonkurrenslagen måste förbättras, anförs det imotion 1999/2000:Sk692 (m). I motion 1999/2000:N375(m) föreslås att anslaget till Konkurrensverketskall ökas med . En vitalkonkurrens skärper effektiviteten och ökarvälståndet, anför motionärerna. De anser attKonkurrensverket bedriver en mycket viktigverksamhet och att verkets anslag bör öka så attarbetet för en bättre och sundare konkurrens kanintensifieras.Kristdemokraterna vill öka anslaget tillKonkurrensverket med , sägs det imotion 1999/2000:N384 (kd). skulledärmed få större möjligheter att driva viktigakonkurrensmål och på det sättet främja en välfungerande marknadsekonomi, med likadana spelreglerför alla företag på marknaden.I en liberal politik är en fungerande konkurrensviktig, anförs det i de två motionerna1999/2000:Fi212 (fp) och 1999/2000:N386 (fp).Motionärerna anser att börförstärkas genom en ökning av anslaget med 10miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknandemotionsyrkanden som de här aktuella (bet.1998/99:NU1).Konkurrensforskning (C 2)disponerar medel under anslaget föratt främja och stödja forskning inomkonkurrensområdet. Verksamheten syftar bl.a. tillatt ge kunskap om olika marknaders funktionssätt avbetydelse i ett konsumentperspektiv.Verksamhetsmålet för stödet till forskningen ärformulerat så att prioritet skall ges sådanaforskningsprojekt som är av betydelse förmyndighetens verksamhet. Regeringen anser attinriktningen av konkurrensforskningen skall behållasoförändrad.Regeringen beräknar anslaget till 6,1 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionernaI motionerna 1999/2000:Fi212 (fp) och 1999/2000:N386(fp) föreslås - med hänvisning till att i en liberalpolitik är en fungerande konkurrens viktig - attytterligare skall anslås tillkonkurrensforskningen.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknandemotionsyrkanden om ökade medel som de här aktuella(bet. 1998/99:NU1).RevisorsnämndenPropositionenRevisorsnämnden har till uppgift att handläggafrågor om godkännande och auktorisation av revisorersamt registrering av revisionsbolag och att utövatillsyn över revisorers och revisionsbolagsverksamhet. verksamhet är heltavgiftsfinansierad. Intäkterna budgeteras till 12,1miljoner kronor för år 2000.Riksdagens revisorer har beslutatatt granska verksamhet.Granskningen görs inte med anledning av att detframkommit några brister i nämndens verksamhet, utanfrämst för att på ett övergripande plan se omstatsmakternas intentioner med myndigheten äruppfyllda. En granskningsrapport beräknas varafärdig i januari 2000.Inga motioner har väckts på detta område.Teknisk forskning och utveckling (D)Teknisk forskning och utveckling (D 1)PropositionenAnslaget disponeras av främst och avserlångsiktiga verksamheter. Målet för verksamheten ärökad kunskap och kompetens i näringslivet för attdärigenom stimulera tillväxt och förnyelse. Deföreliggande riktlinjerna och målen bör ligga fast iavvaktan på de mer genomgripande ställningstagandensom regeringen ämnar göra under år 2000.För att uppfylla de ställda målen bör ävenfortsättningsvis initiera och stödja forskning ochutveckling med tyngdpunkt på forskningssamverkanmellan näringsliv och högskolor. Insatserna för attstärka näringslivsrelevansen och tvärvetenskapligainitiativ inom FoU-systemet bör utvecklas vidare.Programmet IT i verkstadsindustrin förlängs nu medett år för planering och initiering av den fortsattaverksamheten. Det flygtekniska programmet förlängsmed och utvärderas samtidigt.Befintliga industriella utvecklingscentrum (IUC)får förlängd finansiering med . för ställdes 200 miljonerkronor av anslagssparandet på det aktuella anslagetfrån till regeringens disposition.Regeringen begär gokännande av att 5miljoner kronor av dessa medel får användas för attinledningsvis finansiera en försöksverksamhet somsyftar till att vidga IUC-konceptet tilltjänstesektorn med ett IUC som riktar sig motmusikområdet. Den förlängda finansieringen ochnysatsningarna på IUC måste anmälas till i enlighet med omstatsstöd.I den s.k. Öresundsrapporten aviserades gemensammasvenska och danska initiativ för att främja teknisktutvecklingssamarbete i . Systemetkommer att administreras av och den danskaEhrvervsfremmestyrelsen. bör därför gesmöjlighet att bevilja FoU-anslag även till utländskadeltagare i sådant samarbete. Regeringen begärriksdagens godkännande av detta. Det bör ankomma påregeringen att utfärda de närmare föreskrifterna förverksamheten.Regeringen beräknar anslaget till 688,6 miljonerkronor för nästa budgetår. Därvid har, som tidigareberörts, en överföring på gjortstill anslaget : förvaltningskostnader för attfinansiera utveckling av ett nyttprojekthanteringssystem. Regeringen begär vidareriksdagens bemyndigande att låtastaten ta på sig ekonomiska förpliktelser i sambandmed stöd till teknisk forskning och utveckling förde fyra budgetåren 2001-2004 om högst 425, 270, 200respektive 135 miljoner kronor.MotionernaI motion 1999/2000:N332 (s) begärs att riksdagenskall göra ett uttalande om stöd till ett IUC förmusiknäringen i . Den svenskamusiknäringen har varit mycketframgångsrik, sett i ett internationellt perspektivoch är på många sätt en föregångsbransch vad gällerarbetssätt och produktutveckling, anförmotionärerna. De anser att staten bör medverka tillatt skapa förutsättningar för en breddning ochfördjupning av de kunskaper som branschen kan kommaatt behöva . Motionärerna erinrar om attregeringen meddelade att stöd harbeviljats för bildandet av ett IUC för musiknäringeni och att detta skall ses som inledningenpå en mer omfattande satsning på stöd tillutvecklingen inom musiknäringen. kommunhar tagit initiativ till att isamverkan med den nationella och den lokalanäringen, , ochALMI utveckla ett koncept för ett utvecklingscentrumför musikbranschen, säger motionärerna. De menar attsvensk musikindustri skulle få ytterligarekonkurrenskraft genom en etablering av ett centrumför musiknäringen i och att staten börbetrakta satsningen som ett IUC.Ett annat riksdagsuttalande rörande IUC föreslås imotion 1999/2000:N379 (s). I detta fall gäller detbehovet av en analys av förutsättningarna för attetablera ett IUC, inriktat på att utveckla produkterur det kunnande som finns inom vård- ochomsorgsområdet. IUC:s syfte att stimulera utvecklingoch nya jobb i små och medelstora företag ligger ilinje med önskemålet om att använda kunskap från dengemensamma sektorn i utvecklingen av näringslivet,säger motionärerna. I flera fall gäller detta ocksådet andra syftet med IUC ( att utveckla produkter,processer och system inom teknisk, industriellproduktion. Med den bredare tillämpning avindustribegreppet som regeringen gör i samband medinrättandet av ett IUC i borde det ocksåfinnas utrymme för utveckling av mer avtjänsteproduktion, anser motionärerna. De föreslårdärför att initierar frågan om inrättandeav ett IUC för utveckling av produkter inom vård-och omsorgsområdena. län anses vara vällämpat för en sådan etablering, genomRegionsjukhusets utvecklingsarbete, en väl utveckladomsorgsverksamhet i hela länet, spetskompetens påflera handikappområden, en organisation -Kommunicera -som bildats för att ta vara påerfarenheter på bl.a. hörselområdet, ochuniversitetet i till teknisk forskning och utveckling börökas med jämfört med regeringensförslag, anförs det i motion 1999/2000:N375 (m).Regeringen har tidigare genomfört mycket kraftigabesparingar när det gäller teknisk forskning ochutveckling, säger motionärerna. De hävdar attverksamheten vid flera viktiga vetenskapligainstitutioner hotas som en följd av detta.