bet · GM01UU3 · 1999-02-11 00:00:00 — Detta har dock fått till följd attarbetsbördan för konventionernasövervakningskommittéer har vuxit, utan attresurstilldelningen till kommittéerna ochrapportörerna har ökat i motsvarande grad. Reformerför att prioritera och effektivisera verksamhetenhar diskuterats inom FN. Utskottet noterar medtillfredsställelse att regeringen arbetat aktivt föratt det inom den reguljära FN-budgeten skall gesförhöjda anslag till , somsvarar för service åt kommittéerna. Utskottetnoterar vidare att med frivilliga bidragstöder den verksamhet som bedrivs av land- ochtemarapportörerna.Därmed anses motion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande1 besvarad.I motion U629 (c) yrkande 1 begärs att skallpresentera en nationell handlingsplan förförverkligande av förpliktelserna i deinternationella MR-instrumenten, på så sätt som FN:shögkommissarie för de mänskliga rättigheterna MaryRobinson föreslagit alla länder. I yrkande 2efterfrågas en handlingsplan för det svenskaagerandet i internationella forum.Förslaget om nationell handlingsplan härrör frånWienkonferensen om mänskliga rättigheter. Under1997 gjorde högkommissarie en allmänförfrågan till FN:s medlemsstater rörande dennationella uppföljningen av Wienkonferensensresultat. Regeringen lämnade till FN:shögkommissarie för de mänskliga rättigheterna enredogörelse för hur Wien-deklarationen följts upp iSverige . Beträffande ensärskild nationell handlingsplan för säkerställandeav de mänskliga rättigheterna i harutskottet inhämtat att förslaget för närvarandediskuteras inom . Utskottet noteraratt regeringen har rapporterat om de första femårens uppföljning av i . Närdet gäller en särskild nationell handlingsplan serutskottet ingen anledning att förekomma regeringensarbete. Rörande en handlingsplan för det svenskaagerandet på MR-området i internationella sammanhangkonstaterar utskottet att regeringen i Mänskligarättigheter i svensk utrikespolitik (skr.1997/98:89) utförligt presenterade mål ochriktlinjer på MR-området. Med det övergripande måletatt bidra till att människor i andra länder får delav i folkrätten garanterade friheter, skydd motövergrepp och en dräglig levnadsstandard,identifierade regeringen fyra delmål:1. regeringar skall påverkas att respektera demänskliga rättigheterna,2.3. de mänskliga rättigheterna skall genomsyraarbetet i de globala och regionalaorganisationerna,4.5. de internationella normerna för de mänskligarättigheterna skall ges djupare förankring ochvidare spridning,6.7. mekanismerna för att säkerställa respekten förde överenskomna normerna skall göraseffektivare.8.Utskottet ställde sig i betänkande 1997/98:UU17bakom den av regeringen föreslagna inriktningen.Motion U629 (c) yrkandena 1 och 2 anses därmedbesvarad med vad ovan anförts.I motion U632 (kd) yrkande 1 framförs att Sverigebör motverka att andra stater gör reservationer motinternationella som inskränkerfördragens giltighet. I yrkande 3 anförs att ländersom är överens på regerings- och parlamentarikernivåsamarbetar för att driva på förändringar i ländermed stora MR-problem.Internationell traktaträtt ger normalt utrymme förstater att inlämna reservationer vid anslutning tillinternationella konventioner. Denna möjlighet hartyvärr missbrukats av många stater genom att deanmält långtgående och svepande reservationer vidratificering av internationella . Detär svensk uppfattning att reservationer som kananses strida mot en konventions mål och syfte äroförenliga med gällande traktaträtt. harunder aktivt motarbetat bruket av alltförlångtgående reservationer, bl.a. genom att somfördragsslutande part anmäla invändningar. Sverigehar också varit pådrivande bakom en rad FN-resolutioner som uppmanar stater att formuleraeventuella reservationer så avgränsat och precistsom möjligt, samt att stater regelbundet företaröversyn av sina reservationer i syfte att återtadem.När det gäller samarbete mellan regeringar ochparlament för att förbättra situationen i länder medMR-problem konstaterar utskottet att sådantsamarbete är den bärande idén i det internationellasamarbetet på MR-området, t.ex. inom FN, EU, OSSEoch . Även gemensamma besök företas inomramen för dessa multilaterala samarbeten.Därmed anses motion U632 (kd) yrkandena 1 och 3besvarad.2. DödsstraffetSammanfattning av motionenFlerpartimotion U612 (v, kd, c, fp, mp) tar uppfrågan om dödsstraffets avskaffande. Vid det senastemötet i FN:s antogs återigen enresolution med uppmaning till alla stater attansluta sig till det andra tilläggsprotokollet tillkonventionen om mänskliga rättigheter, som syftartill avskaffande av dödsstraffet. Trots att fler än100 stater har avskaffat dödsstraffet de juro ellerde facto är utvecklingen i vissa länder oroande.Motionärerna anför i yrkande 11 att regeringen börfortsätta och intensifiera arbetet för dödsstraffetsavskaffande, både i bilaterala kontakter och i FN,EU, och . Den ökande användningen avdödsstraffet i vissa länder är också oroande, menarmotionärerna i yrkande 12. I användsdödsstraffet i allt högre utsträckning. I Förentastaterna har det rättsliga skyddet för dödsdömdaförsämrats, som minderåriga brottslingarkan dömas till dödsstraff och psykiskt sjukamänniskor har avrättats. Detta bör regeringenkritisera skarpt i olika internationella forum.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att sedan många åragerar för ett totalt globalt avskaffande av detinhumana dödsstraffet. I avvaktan på attdödsstraffet avskaffas världen över verkar Sverigeockså för att dess tillämplighet och verkställandeså långt som möjligt inskränks och att det endastutdöms och verkställs med iakttagande av debegränsningar som finns i den internationellarätten. Exempelvis deltog aktivt iutarbetandet av den resolution om dödsstraffet somantagits av FN:s de två senaste åren.Sverige var också pådrivande inom EU för att antagemensamma riktlinjer för unionens fortsattaagerande när det gäller dödsstraffet. Riktlinjernahar bl.a. resulterat i att EU ofta gör gemensammaframställningar till tredje land i enskilda fall.Även i arbetet i regionala organisationer såsom OSSEoch har varit aktivt i arbetetmot dödsstraffet. Utskottet har också noterat attutrikesministern i sitt anförande till FN:s 1998 var en av de få som omnämnde denökande användningen av dödsstraffet i ochFörenta staterna. Utskottet finner det därvidlagsärskilt anmärkningsvärt att det i en demokrati somFörenta staterna i flera delstater utdöms ochverkställs dödsstraff mot minderåriga.Det är otillfredsställande att flera av Europarådets40 medlemsländer ännu inte har avskaffatdödsstraffet för alla brott. Utskottet ser medsärskild oro på dödsstraffets fortsatta användning iUkraina. Utskottet välkomnar att de baltiskaländerna tagit steg mot att infria sina åtagandengentemot att avskaffa dödsstraffet.Motion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkandena 11 och 12anses besvarad med vad utskottet anfört ovan.3. Kvinnans rättigheterSammanfattning av motionernaMotion U631 (mp) berör det internationella arbetetför att stadfästa och säkra lika rättigheter förkvinnor och män. pågår uppföljningenfrån kvinnokonferensen i . Denhandlingsplan som antogs i enighet vid mötet iBeijing håller nu på att genomföras imedlemsländerna och i FN-systemet. Motionärernalyfter i det sammanhanget fram frågan om etttilläggsprotokoll om individuell klagorätt tillkonventionen om avskaffande av allt slagsdiskriminering av kvinnor (CEDAW). Förhandlingarnaom ett sådant tilläggsprotokoll har dragit ut påtiden.Motionärerna anför i yrkande 1 att regeringen börverka för att påskynda överläggningarna om etttilläggsprotokoll. I yrkande 2 föreslås att denindividuella klagorätten skall gälla alla former avdiskriminering av kvinnor som omfattas avkonventionen. Parallellt med den individuellaklagorätten bör det även införas en gruppklagorätt,anförs det i yrkande 3. Motionärerna anser vidareatt klagorätten, förutom aktiva kränkningar avkvinnors rättigheter, även bör omfatta statersbristande uppfyllelser av sina skyldigheter (yrkande4). Slutligen föreslås i yrkande 5 att denövervakande bör få rätt attgenomföra muntlig och skriftlig bevisföring motallvarliga och systematiska kränkningar avkonventionen samt rätt att kunna föreslå åtgärdermot konventionsbrott.Frågan om integrering av kvinnofrågor i detinternationella utvecklingssamarbetet berörs imotion So462 (fp). Befolkningsfrågor är därvidlagett särskilt viktigt område. I mångautvecklingsländer respekteras inte kvinnors rätt attbestämma över sin egen hälsa. Kvinnors hälsoproblemrelateras ofta till barnafödande och aborter. Ettviktigt mål för att främja kvinnors hälsa i världenär därför att reducera sjuklighet och dödlighet somberor på abort. Eftersom de största hälsoriskernaförekommer i länder där abort är förbjuden, menarmotionärerna i yrkande 17 att regeringeninternationellt bör driva frågan om rätten till friabort och värna denna rätt när den är hotad.I partimotion So466 (v) framförs att mäns våld motkvinnor har sitt ursprung i en patriarkaliskmaktstruktur. De förslag som antagit medpropositionen om kvinnofrid är ett viktigt steg påvägen mot ökad jämställdhet. På det internationellaområdet är och FN:s konventionom avskaffande av allt slags diskriminering avkvinnor de enda som fördömer våld ihemmet. I yrkande 15 hemställer attregeringen aktivt främjar ett samarbete mellan detvå konventionerna. I sammanhanget bör man verka föratt de frågor som berörs i FN:s resolution om våldmot kvinnliga invandrare även tas upp.Även kommittémotion A810 (kd) ägnas åt jämställdhet.När det gäller kvinnors situation iutvecklingsländerna framhålls att det oavsett ettlands sociala, ekonomiska och kulturellaförhållanden måste finnas en balans mellan kvinnorsoch mäns rättigheter. I många kulturer diskriminerasdock flickor redan i späd ålder. I yrkande 27 begärsatt i FN och andra sammanhang skall verkaför att begreppet mänskliga rättigheter på etttydligare sätt omfattar kvinnans situation ivärlden. Det svenska biståndet bör utgå frånmottagarländernas kultur och behov, med särskilduppmärksamhet på kvinnors centrala funktion i familjoch samhälle.Motion U808 (s) tar upp det svenska samarbetet medCentral- och inom jämställdhetsområdet.Detta syftar till att stödja ländernas genomförandeav handlingsplanen från iBeijing. I det sammanhanget vill motionärernasärskilt lyfta fram den ökande prostitutionen iCentral- och och hemställer att fråganuppmärksammas inom ramen för alla samarbetsprojektpå det sociala området samt vad gäller demokrati ochjämställdhet.Utskottets övervägandenMotionärerna bakom U631 (mp) yrkande 1 menar attregeringen bör verka för att påskyndaförhandlingarna om ett tilläggsprotokoll förindividuell klagorätt till konventionen omavskaffande av allt slags diskriminering av kvinnor(CEDAW). Tilläggsprotokollet bör omfatta alla formerav diskriminering (yrkande 2), och en gruppklagorättbör också införas (yrkande 3). I yrkande 4 framförsatt även staters bristande uppfyllelse avkonventionen bör omfattas av klagorätten, och iyrkande 5 begärs att den övervakande CEDAW-kommitténbör få rätt att genomföra muntlig och skriftligbevisföring mot konventionen samt rätt att föreslååtgärder mot konventionsbrott.Utskottet kan därvidlag konstatera attförhandlingarna om ett fakultativt protokoll(tilläggsprotokoll) till kvinnokonventionen är långtframskridna men ännu ej avslutade. Årets förhandlingsker som tidigare i en särskild arbetsgrupp underFN:s kvinnokommission i mars.Utskottet fäster vikt vid att förhandlingarnaavslutas och förutsätter attdetta även är regeringens ambition. Regeringen harvidare redovisat målsättningen, bl.a. i skrivelsen1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik, att det fakultativa protokollet omenskild klagorätt skall bli ett så effektivtinstrument som möjligt. Utskottet ställde sig bakomdenna inriktning. Underlåtenhet av en stat attuppfylla sina förpliktelser är ocksåkonventionsbrott. Att förbättra de mekanismer somskall säkerställa respekten för de överenskomnanormerna på MR-området är en viktig uppgift.Sverige har i denna och tidigare liknandeförhandlingar inte förespråkat att MR-konventionereller tilläggsprotokoll skall innehållagruppklagorätt. Brister i lagstiftning och andragenerella brister påpekas i samband med granskningenav konventionsstaternas periodiska rapporter. Denindividuella klagorätten ger allamedborgare i en konventionsstat rätt att klaga överbristande respekt för konventionens regler.Det är vidare uppfattning attkvinnokonventionen ger rätt att på eget initiativ påbörjaett undersökningsförfarande mot konventionsstater.En direkt hänvisning om kommitténs initiativrätt idet fakultativa protokollet skulle, enligtutskottets mening, riskera att få en kontraproduktivverkan genom att vissa stater troligen skulle avståfrån att ratificera tilläggsprotokollet och därmedinte anse sig bundna av denna del av konventionen.Därmed avstyrks motion U631 (mp) yrkandena 3 och 5.Yrkandena 1, 2 och 4 i samma motion anses besvarademed vad ovan anförts.I motion So462 (fp) yrkande 17 anförs att regeringenbör driva rätten till fri abort och värna denna rättnär den är hotad.Rätten till fri abort är enkontroversiell fråga inom det internationellasamfundet. Den svenska uppfattningen, som utskottetvid flera tillfällen bekräftat, är att kvinnans rätttill fri abort är en del av hennes grundlägganderätt att själv bestämma över sitt liv och sin hälsa.I länder som förbjuder abort orsakar illegalaaborter ofta sjukdom och dödsfall. I slutdokumentetfrån i inkluderadeskvinnans rätt till fri abort, något som hadearbetat aktivt för. I deklarationen från i poängteradeshälsoriskerna vid illegal abort, men rätten till friabort slogs inte explicit fast. Regeringen driver iinternationella sammanhang rätten till abort som enprioriterad fråga och arbetar även för att vad somuppnåtts normativt på området verkligen skallimplementeras. Vidare verkar genom biståndetför fri abort, bl.a. genom stöd till lokala ochinternationella grupper som driver denna fråga.Utskottet ställer sig bakom regeringens politik pådetta område.Därmed anses motion So462 (fp) yrkande 17 besvarad.Motionärerna bakom So466 (v) yrkande 15 hemställeratt regeringen skall främja samverkan mellan FN:sbarn- och kvinnokonventioner, bl.a. för att bekämpavåld i hemmet och våld mot kvinnliga invandrare.Från svensk sida har ofta påpekats vikten av attutnyttja samtliga FN:s konventioner för mänskligarättigheter i arbetet för att stärka skyddet förkvinnors och flickors rättigheter. Konventionen mottortyr är t.ex. en utgångspunkt i kampen motkönsstympning. Utskottet välkomnar också att UNICEFunder presenterat studier som visarhur barn- och kvinnokonventionerna samfällt kanåberopas i arbetet mot våld mot kvinnor och flickor.Utskottet anser med detta motion So466 (v) yrkande15 besvarad.I motion A810 (kd) yrkande 27 framhålls att Sverigebör verka för att MR-begreppet på ett tydligare sättomfattar kvinnans situation i världen, med kvinnanscentrala funktion i familj och samhälle i åtanke.Utskottet konstaterar att kvinnans situation sedanlänge är en högt prioriterad del av det svenskabiståndet. Jämställdhet är inte enbart ett viktigtmål i sig, utan också ett medel för att bekämpafattigdom, stärka demokratin samt öka respekten förde mänskliga rättigheterna. Inom det svenskabiståndet bedrivs ett spektrum av insatser, bådemulti- och bilateralt, för att stärka kvinnansställning i utvecklingsländerna. Särskildaansträngningar har också gjorts för att integreraett jämställdhetsperspektiv i alla biståndsformer.Motion A810 (kd) yrkande 27 anses därmed besvarad.I motion U808 (s) hemställs att det inom det svenskautvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropavidtas åtgärder mot den ökande prostitutionen.I beslut (bet. 1997/98:UU12) omutvecklingssamarbetet med ges riktlinjer för attintensifiera samarbetet på det sociala området,bl.a. genom insatser som stödjer ländernas egnasträvanden till reformering av hälso- och sjukvårdoch social omsorg. arbetar vidare aktivt,tillsammans med de övriga länderna inomÖstersjöstaternas råd och i EU, mot handel medkvinnor och mot kommersiell sexuell exploatering avbarn. På initiativ av och genomfördesi ett regionaltuppföljningsmöte av Världskongressen mot kommersiellsexuell exploatering av barn.Utskottet anser motion U808 (s) besvarad med vadovan anförts.4. Prenatal könsdiskrimineringSammanfattning av motionenI motion U620 (kd) påtalas att andelen kvinnor iförhållande till män i har sjunkit dramatisktunder . Orsakerna är aborter avflickfoster, undernäring och överarbete blandkvinnor. Könsselektiv abort är vanligt förekommandei , , , , ochMalaysia. politik att endast tillåta ett barnper familj har bidragit till problemet. Motionärenmenar att det internationella samfundet varitalltför tyst om den prenatala könsdiskrimineringen,som utgör ett grovt brott mot de mänskligarättigheterna. I yrkande 3 anför motionären attSverige bör ge stöd till allmän utbildning ochupplysningskampanjer för att ändra attityder tillflickors och kvinnors människovärde och mänskligarättigheter.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att prenatalkönsdiskriminering är ett allvarligt problem i vissadelar av världen. Denna form av diskriminering ochbrist på jämställdhet bottnar i föreställningar ommäns överhöghet och högre värde. I syfte attmotverka dessa fördomar arbetar genom ettbrett spektrum av åtgärder både multilateralt ochbilateralt för att förbättra kvinnans ställning. Attkvinnan ges möjlighet att verka självständigt påalla områden är en nyckel till ekonomisk utveckling,demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna. Detta är en grundtanke i det svenskabiståndet och i utrikespolitiken i övrigt. Inom MR-biståndet bedrivs vidare en rad projekt som syftartill att stärka kvinnans ställning och hennesmöjligheter att motsätta sig diskriminering, t.ex.genom att sprida kunskap om FN:s konvention motdiskriminering av kvinnor.Därmed anses motion U620 (kd) yrkande 3 besvarad.5. Homosexuellas rättigheterSammanfattning av motionernaDen enskilda motionen U617 (mp) tar upphomosexuellas rättigheter. Dessa nämns inte expliciti FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna,men kan anses omfattas av förbudet mot godtyckligaingripanden i fråga om privatlivet samt vars och ensfrihet att utveckla sin egen personlighet. Synen påhomosexualitet och homosexuellas situation varierardock kraftigt mellan olika länder. I många länderexisterar förbud mot homosexuellt umgänge.Homosexuella utsätts för diskriminering ochförföljelse i ett stort antal länder. Motionärenanser att bör vara en drivande kraft för attvärna om de homosexuellas rättigheter och verka föratt homosexuellas rättigheter förs in i FN:skonventioner om mänskliga rättigheter.Även motionärerna bakom Ju709 (fp) anser attregeringen i internationella sammanhang såsom FN ochEU bör arbeta för att homo- och bisexuellasrättigheter inte kränks (yrkande 17). verka för att länder som söker medlemskap i homo- och bisexuellas grundlägganderättigheter. Homo- och bisexuellas situation ärsärskilt svår i många utvecklingsländer. I yrkande18 anförs att bör ställa krav påbiståndsmottagande länder att respektera homo- ochbisexuellas rättigheter.Utskottets övervägandenI FN:s konventioner om de mänskliga rättigheternanämns inte explicit homo- och bisexuellasrättigheter. Frågan om sexualitet berörs inteuttryckligen i någon konvention, varken vad gällerhetero- eller homosexuella. Homo- och bisexuellasrättigheter kan dock anses skyddade bl.a. genomprincipen om icke-diskriminering i FN:s . Vidare stadgar konventionen förpolitiska och medborgerliga rättigheter om skydd åtvars och ens privatliv.Det är således utskottets åsikt att homosexuellasrättigheter är skyddade av FN:s befintliga . Att främja respekten för människorsgrundläggande fri- och rättigheter är en central delav svensk utrikes- och biståndspolitik. I dettaarbete har och EU-länderna som grupp, bl.a.under och efter i ,sökt motverka diskriminering av homo- och bisexuellagenom att kräva full respekt för varje individs rätttill sin sexualitet. Dessa krav har sedan följts uppsåväl multilateralt, inom bl.a. FN, som bilateralt idialog med enskilda länder. ställer krav pårespekt för de mänskliga rättigheterna på allaländer och framför det i dialogen med såväl ländersom mottar svenskt bistånd som till kandidatländertill EU. Utskottet utgår från att fortsätteratt vara drivande i frågan om homosexuellasrättigheter.Motionerna U617 (mp) och Ju709 (fp) yrkandena 17 och18 anses besvarade med vad utskottet ovan anfört.6. Barns rättssäkerhet i ochBaltikumSammanfattning av motionenI kommittémotion U704 (v) yrkande 11 anförs att detnordiska samarbetet fungerar väl på frivillig basisoch med konsensusbeslut som grund. Att hjälpa debaltiska länderna att stärka rättssäkerheten iallmänhet och skyddet för barn i synnerhet framhållssom en viktig del av det nordiska samarbetet.Motionärerna hemställer att arbetet för att stärkabarns rättssäkerhet i ges fortsatt stöd. Nylagstiftning som stärker barnens ställning behövsoch den som redan finns måste tillämpas i praktiken.Alla former av exploatering av barn måste bekämpas.Utskottets övervägandenBarns rättsliga skydd i främst närområdet haruppmärksammats av , som gett och de enskilda nordiska ländernavissa rekommendationer på området. Vid möte presenteradesocialförsäkringsminister enrapport och handlingsplan för att förbättra barnenssituation i närområdet. Socialförsäkringsminsternhar vidare inbjudit ansvariga ministrar inomÖstersjöstaternas råd till en konferens i mars 1999för att diskutera områden och former för detfortsatta regionala samarbetet kring utsatta barn.Utskottet välkomnar regeringens aktiva arbete pådetta viktiga område.Därmed anses motion U704 (v) yrkande 11 besvarad.7. Samerna i SverigeSammanfattning av motionenMotion MJ257 (kd) tar upp samernas ställning iSverige. Motionärerna anser det vara angeläget attstärka det samiska folkets språk och kultur.Därvidlag är det särskilt angeläget att stärkasametingets ställning. Rennäringen, som är avavgörande betydelse för samerna, befinner sig förnärvarande i kris och är i stort behov av ökat stöd.På det internationella planet anförs i yrkande 6 attSverige bör ratificera 169 omursprungsbefolkningar. De hinder som tidigarefunnits kring konventionens artikel 14 som gällerrätten till mark bör nu vara undanröjda. Vidare börsamerna ges ställning som ursprungsbefolkning ochfullvärdig medlem i , menarmotionärerna i yrkande 7.Utskottets övervägandenRörande en svensk anslutning till ILO-konventionenom ursprungsbefolkningar konstaterar utskottet attregeringen tillsatt en särskild utredning i frågan.Utskottet ser ingen anledning att föregripautredningens slutsatser.Frågan om samernas deltagande i det nordiskasamarbetet har varit föremål för utredning ochdiskussion vid ett flertal tillfällen. som stödersamarbete med samerna i olika former. Utskottet hari tidigare sammanhang (bl.a. i bet. 1995/96:UU23)erinrat om det arbete som bedrivits inom ramen förexempelvis Nordiska Samiskinstitutets verksamhet,som finansieras via Nordiska ministerrådets budget.Enligt skall Nordiska rådetsmedlemmar vara ledamöter av ett lands eller ettsjälvstyrt områdes folkrepresentation. Vid tidigarebehandling av frågan i har samernainte befunnits uppfylla detta krav. Utskottetnoterar att frågan åter bereds . Utskottet avvaktar rådets vidarebehandling av frågan.Motion MJ257 (kd) yrkandena 6 och 7 avstyrks därmed.8. Anklagelser om utnyttjande av minderårigaflickor i Bosnien-HercegovinaSammanfattning av motionenMotion U601 (fp) hänvisar till uppgifter i spanskpress om att den spanska underrättelsetjänstenhävdat att män ur de internationella fredsfrämjandestyrkorna i sexuellt utnyttjatminderåriga flickor. Natos generalsekreterare har kallat anklagelserna grundlösa.Uppgifterna stöds dock av många på plats.Den amerikanske överbefälhavaren i Bosnien hartillsatt en intern militär utredning. Motionärenvälkomnar detta som ett första steg, men ansersamtidigt det vara olämpligt att den egna kårenutreder de påstådda övergreppen.