bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Public service-företagens tilldelning av särskilda kvalitets-medel för tiden (mom. 43)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 15.4 Särskilda medelför att värna mångfald och kvalitet i programutbud sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "Motionsyrkandena av-styrks" bort ha följande lydelse:I likhet med regeringen anser utskottet att även för år 2001skall tilldelas särskilda medel för mångfald och kvalitet i programutbudet.Utskottet anser emellertid att det är angeläget att medelstillskottet för år 20kan upprätthållas även för och således även för det året uppgå till 10miljoner kronor, vilket är mer än vad regeringen sagt sigkomma att föreslå. Enligt utskottets uppfattning är det nämligen angeläget attSveriges Radio även får ett medelstillskott som skapar förutsättning-ar för företaget att öka medverkan av utomstående i programverksamheten.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motion Kr313(kd) yrkande 32, med anledning av regeringens förslag och med avslag påmotionerna Kr232 (mp) yrkande 10 och Kr315 (mp) yrkande 36 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande public service-företagens tilldelning av särskil-da kvalitetsmedel för tiden efter år 2000att med bifall till motion 1999/2000:Kr313 yrkande 32,med anledning av regeringens förslag (yrkande 10 delvis) och med av-slag på motionerna 1999/2000:Kr232 yrkande 10 och1999/2000:Kr315 yrkande 36 som sin mening ger regeringen till kän-na vad utskottet anfört, (avsnitt 15.4)14. Public service-företagens tilldelning av särskilda kvalitets-medel för tiden (mom. 43)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 15.4 Särskilda medelför att värna mångfald och kvalitet i programutbud sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med "Motionsyrkandena av-styrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med motionärerna bakom motionerna Kr232(mp) och Kr315 (mp) - att alla tre public service-företagen är i behov avkvalitetssäkring och därför bör tilldelas särskilda medel härför. Enligt ut-skottets mening är det rimligt att kvalitetsmedlen i fortsättningen, dvs. efterår 2000, fördelas enligt den vanliga s.k. fördelningsnyckeln, så att SverigesTelevision tilldelas , och Utbildningsradion4,av det samlade medelstillskottet för kvalificerad programproduktion.Riksdagen bör således med bifall till motionerna Kr232 (mp) yrkande 10och Kr315 (mp) yrkande 36, med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion Kr313 (kd) yrkande 32 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 43 bort ha följande lydelse:43. beträffande public service-företagens tilldelning av särskildakvalitetsmedel för tiden efter år 2000att med bifall till motionerna 1999/2000:Kr232 yrkande 10och 1999/2000:Kr315 yrkande 36, med anledning av regeringens för-slag (yrkande 10 delvis) och med avslag på motion 1999/2000:Kr313yrkande 32 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet an-fört, (avsnitt 15.4)15. Ändring i lagen om TV-avgift (mom. 45)(), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande under rubriken 15.6 TV-avgiften ochrundradiokontot som börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"Motionsyrkandena avstyrks" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Kr314 (fp) anser utskottet att det ärangeläget att SVT och SR är återhållsamma med satsningarna inom den nyatekniken, eftersom erfarenheten visar att användningen av ny teknik är dyrinledningsvis för att efter hand falla i pris.Då det gäller frågan om höjning av TV-avgiften har utskottet gjort den be-dömningen att behållningen på rundradiokontot bör räcka till de satsningarsom föreslagits i budgetpropositionen och som utskottet ställt sig bakom i detföregående, utan den föreslagna höjningen. Regeringens förslag att ändralagen om TV-avgift bör därför med bifall till motionerna Kr314 (fp) yrkande25 och Kr318 (m) yrkande 16 avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 45 bort ha följande lydelse:45. beträffande ändring i lagen om TV-avgiftatt med bifall till motionerna 1999/2000:Kr314 yrkande 25och 1999/2000:Kr318 yrkande 16 avslår regeringens förslag (yrkan-de 1), (avsnitt 15.6).Särskilda yttranden1. Anvisande av medel under utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid för , m.m. (mom. 1), , och (allam) anför:Den 18 november 1999 beslöt majoritet bestående av socialde-mokrater, vänsterpartister och miljöpartister att fastställa ekonomiska ramarför de olika utgiftsområdena i den statliga budgeten och en beräkning avstatens inkomster avseende . beslutades om preli-minära utgiftstak för åren 2001 och 2002.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar för ett ekonomiskt, kulturellt ocsocialt växande . Genom en större enskild sektor och ett starkarecivilt samhälle kan både företag och människor växa. Fler och fler kan kom-ma in på den ordinarie arbetsmarknaden, och den sociala tryggheten ökarockså i andra bemärkelser genom att hushållen får en större ekonomisk själv-ständighet. Friheten att välja bidrar både till mångfald, en bättre kvalitet ocen större trygghet. De enskilda människorna får ett större inflytande översina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling från subventioner och bidrag tillomfattande skattesänkningar för alla, främst låg- och medelinkomsttagare.Samtidigt värnar vi de människor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter att påverka sin egen situa-tion. Vi slår också fast att det allmänna skall tillföras resurser för att på etillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgifter som måste vara gemen-samma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutet den 18 november1999 om ramar för de olika utgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken avstår vi från att reservera oss och påminner i stället om vår syn påkulturpolitikens finansiering i detta särskilda yttrande.För förordar vi i vår kommittémotion Kr318 (m) att ramenför utgiftsområde 17 minskas med ca i förhållande tillregeringens förslag. Då är att märka att av beloppet avser 850 miljoner kro-nor en överföring av bidraget till folkbildningen till utgiftsområde 16 och 25miljoner kronor en överföring av forskningsmedel till utgiftsområde 16 (an-slaget till ).Allmän kulturverksamhet (A)Vi vill påminna om att Moderata samlingspartiet har fram-fört kritik mot dominerande roll och de risker den medför för envital förnyelse av kulturen. Genom rådets konstruktion finns enligt vår me-ning inte någon möjlighet att utkräva normalt politiskt ansvar för de beslutsom fattas. Bidragen fördelas genom bedömningsgrupper, vars medlemmarofta har en personlig relation till det verksamhetsfält som de är satta att taställning till. Av denna anledning har vi i motion Kr318 (m) åter föreslagitatt anslaget till skall minskas, med 18 miljoner kro-nor. Vi vill också påminna om att vi i motion Kr317 (m) motsatt oss attKulturnät införlivas i , då vi anser att Kulturnätet börupphandlas i konkurrens.Vi har i motion Kr318 (m) anfört att stödet till flera av de verksamhetersom får bidrag från anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, ut-veckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete inte bör vara enstatlig uppgift. Bakgrunden är att vi anser att det som inte efterfrågas ellerlokalt stöd inte skall kunna räkna med att alltid överleva genom statligabidrag som övergår till att bli årliga anslag. Statens ansvarsområde måstenärmare definieras och klart avgränsas, varför vi i motionen har föreslagit enminskning av anslaget om 60 miljoner kronor.Vi påminner om att en s.k. dubbleringsfond för kompletterande stöd tillnyskapande kulturverksamhet inom alla konstområden föreslås i motionKr317 (m) yrkande 13. Stöd från en sådan fond skall enligt motionen utgåmed samma belopp som kunnat mobiliseras till olika kulturverksamhetergenom enskildas insatser eller sponsorsinsatser. Fonden skall inte ha tilluppgift att finansiera verksamheter som får offentliga bidrag på annat sätt.Bidrag från fonden avses kunna utgå till institutioner, föreningar, enskildakonstnärer eller projektgrupperingar med samma belopp som de övriga re-surser den sökande lyckats mobilisera enligt de kriterier som angivits i mo-tion Kr317 (m). Styrelsen för en sådan föreslagen fond bör bestå av personerutan politisk bindning och utan bindning till någon särskild del av den kultu-rella verksamheten. I motion Kr318 (m) har vi föreslagit att underett nytt anslag benämnt A 5 Kulturfond skall anvisa förändamålet (yrkande 3).Teater, dans och musik (B)Mot bakgrund av att det nu finns ett regionalt teaterutbud har Moderata sam-lingspartiet framfört att det inte är rimligt att behålla en verk-samhet vid på oförändrad nivå. Det är också uppenbart att före-nings- och arrangörsdelen av på många orter känner sig bundenav utbudet från den producerande delen. Vi har därför , liksom under fleraår tillbaka, i motion Kr318 (m) föreslagit att vuxenteaterverksamheten vidRiksteatern skall upphöra och att genom sina s.k. specialen-sembler som Tyst teater och skall erbjuda lokala arrangörerdet som inte regionteatrarna har kapacitet till. Vidare vill vi påminna om vadsom sägs om i motion Kr218 (m), nämligen att Riksteaternstillämpade policy tycks bryta mot två fundamentala punkter som motiveratde statliga anslagen till teatern. Dessa två punkter gäller dels den geografiskspridningen av teaterns verksamhet, dels teaterns oförmåga att undvika up-penbara konflikter med grundläggande principer i ett rättssamhälle.Likaledes vill vi påminna om att Moderata samlingspartiet i motion Kr318(m) har förordat att Rikskonserters verksamhet skall omprövas. Bakgrundentill detta är följande. Vi anser till skillnad från regeringen att Rikskonserteproduktion kan minska ytterligare. I likhet med anser viockså att den löpande fonogramutgivningen bör ske på samma villkor somför övriga skivproducenter. Specialutgivning i anslutning till projektet börkunna ske efter vanlig upphandling med normala konkurrensregler. Då inteRikskonserter skall ha ett eget ansvar för blåsmusiken som genre bör någontyp av nationellt ansvar genom avtal kunna tilldelas någon av de kvarvarandeprofessionella orkestrarna.Sammantaget innebär vårt förslag i motion Kr318 (m) på teater-, dans- ochmusikområdet en lägre medelsanvisning under anslaget B 1 Bidrag till Riks-teatern, Operan, , och Svenska rikskonserter med 131miljoner kronor i jämförelse med regeringens förslag.Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter (C)Vi har i motion Kr318 (m) föreslagit att anslaget C 1 Bidrag till regionalbiblioteksverksamhet skall minskas med i förhållande tillregeringens förslag (yrkande 5). Vårt förslag syftar till att stödet till lånecraler och depåbibliotek skall upphöra, eftersom vi anser att dessa verksam-heter främst är ett regionalt ansvar.I samma motion föreslår vi en minskning av anslaget C 2 Litteraturstödmed i förhållande till regeringens förslag. Vårt förslaginnebär bl.a. att En bok för allas utgivning av vuxenböcker skall upphöra(yrkande 6).Regeringen föreslog att stödet till Talboks- och punktskriftsbib-lioteket, anslaget C 5, skulle minskas med . Vi avvisadedetta förslag och för föreslår vi i motion Kr318 (m) att riksdagenanvisar nästan utöver det som regeringen nu föreslår.Detta ligger också väl i linje med vad Moderata samlingspartiet föreslår påandra områden, när det gäller satsningar för funktionshindrade.Bild och form samt konsthantverk (D)Vi anser att staten skall renodla sitt ansvar för olika kulturverksamheter.Konstrådet bör t.ex. inte ha till uppgift att lämna bidrag till andra offentligmiljöer än de statliga. I motion Kr318 (m) har vi därför föreslagit att anslageD 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön skall minskas med11 i förhållande till regeringens förslag (yrkande 9).Ersättningar och bidrag till konstnärer ()Vi kan med tillfredsställelse konstatera att utskottet är helt enigt i sin påminelse till regeringen om det tillkännagivande som så sent som våren 1999gjordes av rörande förslagsrätten vid utseende av styrelserna förKonstnärsnämnden och . Den frågan har vi upp-märksammat under och vi finner det anmärkningsvärt att rege-ringen inte fullföljer beslut, utan att ett nytt tillkännagivandemåste göras.Kulturmiljö (G)Med hänvisning till den mycket värdefulla verksamhet som bedrivs med stödfrån anslaget G 2 Bidrag till kulturmiljövård yrkar vi i motion Kr318 (m) attanslaget skall uppgå till , vilket är en ökning med 25miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag (yrkande 10).Museer och utställningar (H)Vi har i vår motion Kr318 (m) föreslagit att anslaget H 4 Bidrag till vissamuseer skall minskas med i förhållande till regeringensförslag (yrkande 12). Syftet med en sådan minskning är att statsbidraget tillArbetets museum skall upphöra. Museet har tillkommit på initiativ av olikaintressegrupper utan att dessa sett till att verksamheten har de medel sombehövs för att kunna fortleva av egen kraft. Av politiska skäl har sedan detekonomiska ansvaret för verksamheten övertagits av staten, vilket vi mot-sätter oss i motionen.Moderata samlingspartiet har i motion Kr318 (m) föreslagit att anslagetStöd till icke-statliga kulturlokaler skall upphöra (yrkande 13) och att ingamedel därmed skall betalas ut under anslaget (yrkande 14). Vi anser detologiskt att det utgår ett statligt investeringsbidrag som statenkräver att huvudmannen skall svara för lokalkostnaden. Möjligheten tillhandikappanpassning av lokaler ser vi som viktig, men bidrag till kostnaderför ändamålet bör kunna bestridas från anslag inom samma utgiftsområdesom andra handikappåtgärder.I linje med vad vi föreslagit vid tidigare riksmöten har vi i motion Kr318(m) framfört att den nya myndigheten , trots att den tillde-lats nya uppgifter, totalt sett bör minska sin verksamhet. Detta motiverar vimed att antalet egna produktioner bör minska och att man i större utsträck-ning bör fungera som serviceorganisation till andra utställningsarrangörer. Vihar också anfört att efterfrågestyrningen måste förstärkas ytterligare. I mo-tionen har vi föreslagit att anslaget H 6 Riksutställningar skall uppgå till12 vilket motsvarar en minskning i förhållande till regering-ens förslag med 25 miljoner kronor.Forskning (J)I vår motion Kr318 (m) har vi framhållit att det är viktigt att de medel somanslås till forskning används till så kvalificerade uppgifter som möjligt. Dettgäller även forskning inom kultursektorn. Forskning skall ske på vetenskap-liga kriterier. Det finns många exempel på att t.ex. enklare utredningar be-tecknats som forskning. Vi har därför i vår motion föreslagit att anslaget J 1Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet i förhållande tillregeringens förslag skall minskas med , medel som vi istället föreslår skall anvisas under Humanistisk-samhällsvetenskapliga forsk-ningsrådets anslag (utgiftsområde 16).Folkbildning (L)Vi föreslår i motion Kr318 (m) en besparing på underanslaget till folkbildningen. Aktiva insatser för att öka andelen uppdragsut-bildning och annan icke-bidragsberoende utbildning bör kunna göras ävenfortsättningsvis. bör, enligt vår mening, i sina kontaktermed anslagsbeviljande kommuner och landsting peka på att dessa utformarsina bidragskriterier efter de lokala förhållandena och inte bara låter dem blien följd av den bidragsfördelning som de statliga reglerna leder till. Vidarehar vi föreslagit att bidraget till folkhögskolorna skall överflyttas från ut-giftsområde 17 till utgiftsområde 16. Detta har tyvärr avslagitnyligen i samband med beslutet om budgetramar m.m. (bet. 1999/2000:FiU1,rskr. 1999/2000:28). Slutligen anför vi i motionen att det förslag till kultur-fond som presenterats i vår motion också skulle kunna utnyttjas av folkbild-ningen. Med de förändringar vi föreslår i motionen skulle anslaget L 1 inomutgiftsområde 17 minskas med jämfört med regering-ens förslag.Ungdomsfrågor (M)Vi påminner om att vi i motion Kr318 (m) förordat att bidraget till den natio-nella och internationella ungdomsverksamheten bör minskas i första hand närdet gäller den internationella verksamheten men även i fråga om grundbidra-gen till rikstäckande barn- och ungdomsorganisationer. Målet för bidragethar länge varit att få fler ungdomar i föreningslivet, men de flesta ung-domsorganisationer visar en minskning i medlemsantalet. Det finns enligtvår mening klara tecken på att ungdomsaktiviteter som inte erhåller bidragdrar till sig nya grupper. Mot denna bakgrund har vi funnit att en ompröv-ning av bidragsgivningen är nödvändig. Eftersom enligtvårt förslag skulle få ett mindre anslag till ungdomsverksamheten att hanterahar vi också ansett att styrelsen borde klara sig med minskat anslag. I motionKr318 (m) har vi föreslagit att anslaget M 1 skall minskasmed till och att anslaget M 2 Bidrag tillnationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. skall minskas med50 till (yrkandena 20 och 21).Folkrörelse- och idrottsfrågor (N)Vi anser i motion Kr318 (m) att anslaget N 3 Bidrag till allmänna samlings-lokaler bör avskaffas (yrkande 25). Det är enligt vår mening en kommunaluppgift att i förekommande fall bistå med kostnader för allmänna samlings-lokaler. Bidrag till handikappanpassning av lokalerna kan enligt vår meninganslås från ett annat utgiftsområde.Moderata samlingspartiet anser också i samma motion att anslaget N 4 Bi-drag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet bör avskaffas (yrkande23). För det fall att anslaget ändå blir kvar förordar vi, liksom motionärernabakom motion Kr505 (m), att bidragsreglerna skall ändras så att kvinnoorga-nisationerna inte fastnar i gamla orationella strukturer. Bidraget bör enligtmotionen vara mer flexibelt så att även organisationer i nya former, som t.ex.Moderata Kvinnoförbundets nätverksorganisation, kan erhålla bidrag.Vi vill också påminna om att vi i motion Kr318 (m) yrkande 24 föreslagitett med minskat bidrag till friluftsorganisationerna.SammanfattningSammanfattningsvis har vi med våra förslag i motionerna Kr317 (m) ochKr318 (m) velat renodla statens insatser på kulturpolitikens område och göraen klar boskillnad mellan vad som kan sägas vara den nationella uppgiftenoch den lokala och regionala.Vi tar avstånd från de korporativistiska inslag som finns t.ex. på konststö-dets område och menar att alla sammanslutningar med verksamhet inom ensektor i ett demokratiskt samhälle skall ges samma möjligheter till medbe-stämmande och påverkan. Vi anser att det ligger en fara i att politiska ställ-ningstaganden styr kulturen på ett sådant sätt att nytänkande och alternativalösningar försvåras eller förhindras. På samma sätt anser vi att det är viktigtatt politiskt ansvar kan utkrävas för de beslut som fattas på uppdrag av riks-dag och regering och där finansieringen huvudsakligen sker med skatteme-del. Ett sådant ansvarsutkrävande är t.ex. omöjligt för den mest inflytelserikaav kulturpolitiska institutioner - . Vi tycker att detta är hefelaktigt. Ännu mera tydligt blir detta när man beaktar hur den från börjanoberoende Stiftelsen numera genom regeringens beslut atttillsätta ny styrelse har direkt personsamband med liksom medKulturdepartementet.Många oberoende finansieringskällor ger en fri och ständigt sig själv för-nyande kultur. Detta är den främsta orsaken till vårt förslag till en s.k. dubbleringsfond. Genom sådana åtgärder stärks både kulturens frihet och ekono-miska förutsättningar. De enskilda yrkesmässiga kulturutövarna måste ge-nom t.ex. en bättre skattelagstiftning ges en möjlighet att leva på sin skapan-de verksamhet. Kulturen måste också få ett stöd av samhällsmedel - inteminst gäller detta vården av vårt kulturella arv i dess olika former, men detmåste vara ett stöd som inte är grundat i viljan till politisk styrning.Kultur är både att taga del av och att deltaga i ett skapande. Kulturen skallvara fri. Vi vill med våra förslag ge kulturen själv en chans och befria denfrån dess tvångströjor.2. Anvisande av medel under utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid för , m.m. (mom. 1)och (båda kd) anför:Vårt samhälle kännetecknas på många sätt av uppdelning och splittring.Varje sektor ansvarar för en liten del. Det som ofta saknas är helhetssynen påmänniskan och hennes behov av mening, sammanhang och struktur. Det ärjust detta som kulturen har möjlighet att bidra med. Därför är kultur en viktiggrund för all utveckling. För oss kristdemokrater är tillgång till kultur i vidmening en nödvändig och viktig del av välfärdssamhället.Kulturen omformas och utvecklas. Varje tid har sina kulturyttringar. Kul-tur är både historia och samtid. Den har ett egenvärde genom att den fyllermänniskans primära behov, bidrar till att göra människor hela och frigörmänskliga resurser. Andliga eller kulturella värden är nödvändiga för att viskall bli hela som människor. Kulturen bidrar till att ge oss en fördjupad synpå tillvaron och hjälper oss att växa som människor. Kulturyttringar kanockså tillfredsställa människans gemenskapsbehov. Friheten att växa i ge-menskap med andra är grundläggande för en kristdemokratisk kultursyn. Vikristdemokrater menar att kulturpolitiken skall präglas av denna helhetssynpå människan.Öppenhet och tolerans, men också respekt för andra människors integritetoch livsåskådning är andra viktiga element i den kristdemokratiska kultursy-nen. Religionsfrihet är t. ex. inte bara frihet att avstå från religionsutövandutan också frihet till att omfatta och utöva religion.Ett mångsidigt kulturliv och en ömsesidig förståelse för varandras olikakulturer och kulturyttringar är en viktig förutsättning för ett öppet och demo-kratiskt samhälle. Grunden för förståelse för andra är att den egna identitetenär stark. Det är därför oerhört angeläget att kulturen finns där människornafinns och ger möjligheter till självinsikt och personlighetsutveckling.Det övergripande målet för statens kulturpolitik måste vara att närma kul-turen och människorna till varandra så att kulturen får möjlighet att bidra tilen positiv utveckling både för den enskilde och samhället. Att värna yttran-defriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda sig av den ärett av kulturpolitikens viktigaste mål. I arbetet för att förverkliga de kulturpolitiska målen är det också viktigt att söka kärnan av gemensamma värde-ringar och principer.Allmän kulturverksamhet (A)Vi vill än en gång i budgetsammanhang uppmärksamma Spår-vägsmäns Musikkår (SSM), som är en blåsorkester på hög internationell nivåmed sju mindre ensembler, högt konstnärligt resultat och stor kostnadseffek-tivitet. Den är den enda av landets fem professionella blåsorkestrar som heltsaknar statligt stöd. Det finns ett stort behov av en länsmusik i Stockholmslän och SSM skulle väl fylla de behov som regionen har. Vi har i motionKr313 (kd) föreslagit att skall ta ställning till frågan om framtidapermanent stöd till SSM. Frågan har genom behandlingen i utskottet förtsfram i positiv riktning. En lösning kan förväntas. Innan så blir fallet finnsdock olösta ekonomiska problem för SSM. Vi vill påminna om att vi i mo-tionen föreslagit att tillfälliga medel skall tillföras SSM genom en omfördel-ning inom anslaget A 2.Teater, dans och musik (B)Vi ställer oss tveksamma till om den satsning som regeringen gör på Dra-maten är tillräcklig. Mot bakgrund av ekonomiska situation, somtrots vidtagna åtgärder är ansträngd, hade vi förväntat oss entydligare satsning än den som regeringen nu gör. Vi utgick i vår motionKr313 (kd) från att regeringen noga följer den ekonomiska utvecklingen ochi nästa års budgetproposition återkommer med mer långsiktigt hållbara sats-ningar. Vi bedömde att den nivåförstärkning som görs på med 2miljoner, för bl.