bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Enligtmotionärerna bidrar detta till att hålla landskapet öppet, attnäringsläckaget minskar samt att markens struktur förbättras(yrkande 5).Utskottets övervägandenDet finns flera skäl till varför det är viktigt att stödjavallodlingen, både miljömässiga och regionalpolitiska. Islättjordbruket har vallodlingen stor betydelse för att minskaväxtnäringsläckage och användning av bekämpningsmedel.Miljöersättning för vallodling bidrar till att uppnå några avde viktigaste politiska målen för jordbruket i norra ,nämligen att bibehålla jordbruksproduktionen och bevara ettöppet odlingslandskap. Agenda 2000 har inneburit en relativlönsamhetsförbättring för vallodlingen. Utskottet delar därförregeringens bedömning att stöd till vallodling i norra skogs- och mellanbygder, i kombination medandra åtgärder för minskat växtnäringsläckage i de kustnära ochsydliga delarna av landet, kan vara en lämplig inriktning påmiljöersättningarna. Utskottet förutsätter också att regeringennoga följer utvecklingen på området. Den nuvarandemiljöersättningen för flerårig vallodling gäller till och medår 2002. Den översyn av landsbygdsprogrammet som regeringenavser att göra omfattar även en prövning av möjligheterna attutöka programmet . Utskottet utgår från attregeringen även överväger om ett förlängt stöd till vallodlingav miljöskäl kan behövas för områden utanför de i skrivelsenföreslagna. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna MJ3 (s) yrkande 1, MJ4 (kd) yrkande 2, MJ7 (kd)yrkande 9, MJ8 (c) yrkande 4 och MJ10 (m) yrkande 5 i den månde inte kan anses besvarade.Miljöanpassat jordbruk (delprogram 3)SkrivelsenEnligt regeringens bedömning bör en miljöersättning förekologisk produktion med en ny utformning införas. Inom ramenför delprogrammet för miljöanpassat jordbruk bör ävenersättning ges för sådd av fånggrödor, vårbearbetning avåkermarken, anläggning och skötsel av våtmarker och småvattensamt ersättning för miljövänlig odling av bruna bönor på Öland.En ersättning för miljövänlig odling av sockerbetor på Gotlandbör bibehållas.Miljöprogramutredningen har pekat på vissa brister i dennuvarande ersättningen för ekologisk produktion. Det gällerframför allt den ojämna fördelningen av ekologisk odling ilandet. Anslutningen i slättbygder (zon 2) är i genomsnittendast av åkerarealen medan anslutningen i skogsbygdernaoch i norra (zon 1) är . Den anslutna arealenutgörs huvudsakligen av ekologiskt odlad vall (). Delar avdessa grovfoderarealer används för annat än foder i ekologiskproduktion och resulterar inte i färdiga produkter.Miljöprogramutredningen har också konstaterat att ersättningenför den ekologiska djurhållningen har upplevts vara för låg föratt stimulera till en omläggning av djurhållningen. Det harockså framkommit att ytterligare stimulans behövs för att ökaden ekologiska odlingen av grönsaker, frukt och bär. Regeringenhar för avsikt att överväga möjligheten att genomföra vissaförändringar av förslag i syfte attytterligare stimulera utvecklingen av den ekologiskaanimalieproduktionen. förslag till ensärskild miljöersättning som riktas till de delar av landetdär det från miljösynpunkt är viktigast att minskakväveutlakningen innebär en väsentligt ökad effektivitet frånmiljösynpunkt. Regeringen anser därför att utredningensförslag om ersättning för sådd av fånggrödor och ersättning förvårbearbetning av åkermarken bör genomföras i syfte att bidratill att uppnå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning.Regeringen bedömer att anläggning av våtmarker är den åtgärdinom miljöprogrammet som är mest kostnadseffektiv för attreducera växtnäringsläckaget. Regeringen stöderMiljöprogramutredningens förslag att dela upp ersättningen tillanläggning av våtmarker och småvatten i ett investeringsstödoch en ersättning för skötsel.MotionernaEnligt motion MJ1 (m) yrkande 2 bör ett förslag utarbetas somsäkerställer fortsatt miljövänlig odling av sockerbetor påGotland. I motion MJ7 (kd) framhålls att det även ifortsättningen bör vara möjligt att lägga om delar avväxtodlingen till ekologisk produktion och/eller betesdriftutan att den övriga andelen påverkas. Den ekologiska ochbetesdriften skall ej knytas till omlagd djurhållning utanenbart till djurhållning. Djurhållning i betesdrift skall kunnabestå av hästar, och den regionala differentieringen förersättning bör bibehållas (yrkande 13). Enligt motion MJ10 (m)måste omfattningen av den ekologiska produktionen i huvudsakbestämmas av marknaden. Att genom stöd öka produktionen till ennivå som inte motsvarar konsumenternas efterfrågan leder tillett stort resursslöseri. Risken finns att marknaden förekologiska produkter mättas och att priserna faller. Stödet bördärför vara utformat som ett start- eller omställningsstöd ochinte som ett generellt driftsstöd (yrkande 9). Vidare yrkas attden ekologiska produktionens miljöeffekter i jämförelse medkonventionell produktion utvärderas (yrkande 10). Enligt motionMJ748 (m) bör mer medel inom ramen för EU:s miljöstöd riktastill anläggning av dammar, småvatten, våtmarker och skyddszoneri odlingslandskapet (yrkande 4). Vidare framhåller motionärernaatt reglerna inte är ändamålsenliga och att de behöver sesöver. Som exempel nämns bl.a. att ingen ersättning utgår tillanläggningskostnaden och att stöd enbart utbetalas föranläggning av småvatten på . Vidare framhålls attvattnet inte får användas för bevattning och att skyddszonermåste vara av en viss minimilängd (yrkande 6).Enligt motion MJ7 (kd) yrkande 5 bör besluta attREKO-stödet också fortsättningsvis skall utgöra en väsentligandel av det samlade landsbygdsutvecklingsprogrammet. Enligtmotionärerna måste det finnas resurser så att jordbrukarnasjälva har möjlighet att arbeta vidare med mer miljöanpassadproduktion. Vidare bör besluta om införandet av ettREKO-stöd för trädgårdsnäringen (yrkande 8). Även i motion MJ8(c) framförs önskemål om att REKO-programmet skall bibehållas.Genom att nyttja detta program kan man utvecklamiljömedvetandet inom det konventionella jordbruket ochreducera användningen av bl.a. växtskyddsmedel samt minskaväxtnäringsläckaget (yrkande 5). Enligt motion MJ10 (m) är detkonventionella jordbruket basen för det svenska lantbruket ochkommer så att vara även . Miljöarbetet inom detkonventionella jordbruket är därmed mycket viktigt och harsannolikt större betydelse för uppfyllandet av de nationellamiljömålen än vad den ekologiska odlingen har (yrkande 6). Äveni motion MJ226 (m) framförs krav om ett utbyggt REKO-stöd tillträdgårdsodling (yrkande 2). Enligt motion MJ247 (c) börytterligare överväganden göras om åtgärder som krävs för att påett optimalt sätt medverka till miljöåtgärder i Sydsverige.Därvid bör särskilt beaktas REKO-programmets värde. BeträffandeREKO-stöd och stöd till ekologisk odling framhålls i motionMJ253 (kd) att det för trädgårdsnäringen är en rättighet attkunna ha tillgång till samma stöd som jordbruket i övrigt(yrkande 4).Enligt motion MJ7 (kd) behövs ett ekologiskt program förträdgårdsodlingen. Denna odling utgör en viktig del av vårlivsmedelsproduktion. Resurser måste avsättas förväxthusodlingen. Det är en förutsättning för att kunna försemarknaden med inhemska, miljöanpassat producerade produkter(yrkande 14). I motion MJ209 (m) framhålls att ett ekologisktövergångsstöd för yrkesmässig växthusodling behövs. Enligtmotionärerna bör agera för att EU inför ett särskiltövergångsstöd för yrkesmässig ekologisk odling av såväl ätligaprodukter som prydnadsväxter. Om inte annat bör ageraför att EU godkänner att ett nationellt övergångsstöd fårtillämpas inom ramen för det nya miljöprogrammet. Enligt motionMJ214 (v) bör den ekologiska växthusodlingen ges ett stöd inomramen för miljöprogrammet (yrkande 1).I motion MJ1 (m) yrkas att hos regeringen begärförslag till åtgärder för att säkerställa fortsatt senapsodlingoch därmed tillförsäkra ytterligare en miljövänligomväxlingsgröda (yrkande 3). I motion MJ7 (kd) framförs krav omatt beslutar att införa miljöersättning föravbrottsgrödor inom landsbygdsförordningen (yrkande 7). Enligtmotion MJ8 (c) måste regeringens skrivelse innehålla ensatsning på att bevara den svenska oljeväxtodlingen. Att medhjälp av miljöstöd uppmuntra till bevarande av en varieradväxtföljd är ett bra exempel på stöd till en kollektivnyttighet som minskar jordbrukets miljöbelastning.Miljöersättning skall därför utgå för areal där oljeväxterodlas som avbrottsgröda (yrkande 13). Även i motion MJ10 (m)framhålls fördelen med stöd till miljövänliga växtföljder medavbrottsgrödor. De grödor som bör godkännas som avbrottsgrödorär raps, rybs, lin och ärter (yrkande 7). Enligt motion MJ225(m) är ett stimulansstöd till en varierad växtföljd ett stortsteg i riktning mot de miljömål som betonas iMiljöprogramutredningen. Regeringen måste återkomma med ettförslag om hur problemen med den svenska oljeväxtproduktionenskall lösas. Även i motion MJ242 (c) yrkas att miljöersättningskall utgå för areal där oljeväxter odlas som avbrottsgröda.Utskottets övervägandenSyftet med miljöersättningen för ekologisk jordbruksproduktionär att miljövänliga produktionsformer skall öka inomjordbruket. Miljöersättningen är också ett medel för att uppnåspecifika politiska mål rörande ekologisk produktion. anfört i det föregående är utvecklingen av denekologiska produktionen ett prioriterat område i arbetet medatt miljöanpassa jordbruket, och utskottet har även anslutitsig till regeringens bedömning att den ekologiskt odladearealen bör fördubblas samt att den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. förslagbeträffande ekologisk produktion innebär bl.a. vissaförenklingar av reglerna samt att den nuvarande regionaltdifferentierade ersättningen tas bort till förmån för enersättning baserad på val av gröda. Utskottet delar regeringensslutsats att det finns skäl att även under nästa programperiodstödja utvecklingen av den ekologiska produktionen genom ensärskild miljöersättning och ansluter sig därmed också tillregeringens bedömning att ett nytt stöd baserat påMiljöprogramutredningens förslag bör införas. kommerdock behovet av statligt stöd att minska i takt medtillräckliga marknadsandelar för ekologiska produkter somkommer att ge en bättre förmåga att skapa bra villkor förproducenterna genom en väl fungerande marknad och stabilareavsättning och priser. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna MJ7 (kd) yrkande 13 och MJ10 (m) yrkande 9 lämnasutan åtgärd i den mån de inte kan ansestillgodosedda.Utskottet delar regeringens bedömning att anläggning avvåtmarker är den åtgärd inom miljöprogrammet som är mestkostnadseffektiv för att reducera växtnäringsläckaget. Somregeringen framhåller bör förslag attdela upp ersättningen till anläggning av våtmarker ochsmåvatten i ett investeringsstöd och en ersättning för skötselgenomföras. En uppdelning förbättrar jordbrukarnas möjligheteratt anlägga våtmarker och småvatten men möjliggör även en braavvägning mellan ersättning och de verkliga initialkostnaderna.Det anförda tillgodoser enligt utskottets mening syftet medmotion MJ748 (m) yrkandena 4 och 6. Motionen avstyrks därmed iberörda delar.Som framgår av skrivelsen anser regeringen att en ersättningför miljövänlig odling av sockerbetor på börbibehållas. Därmed tillgodoses motion MJ1 (m) yrkande 2.Yrkandet kan därmed lämnas utan vidare åtgärd.En stor del av budgeten för delprogram 3 avsätts i syfte attstimulera en ökning av den ekologiska produktionen. Somregeringen anför är det därför viktigt av miljöskäl attnoggrant följa utvecklingen vad gäller åtgärdernas bidrag tillmåluppfyllelsen av miljökvalitetsmålen, främst Ingenövergödning. Inom ramen för det löpande utvärderingsarbetet harregeringen för avsikt att särskilt utvärderaåtgärderna inom ramen för delprogrammet. Enligt utskottetsbedömning är syftet med motion MJ10 (kd) yrkande 10 med detanförda i allt väsentligt tillgodosett. Yrkandet påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd.Riksdagen har vid behandlingen av propositionen Hållbart fiskeoch jordbruk (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr.1997/98:116) ställt sig bakom regeringens förslag attmiljöersättningen för resurshushållande konventionellt jordbrukskall vara ett tidsbegränsat kompetensutvecklingsprogram somutöver direkta utbildningsinsatser ersätter lantbrukare förvidtagna miljöåtgärder i syfte att uppnå ett mer miljöanpassatjordbruk. Som redovisas i betänkandehar anslutningen till miljöersättningen för resurshushållandekonventionellt jordbruk varit dålig. Måluppfyllelsen jämförtmed det uppsatta arealmålet uppges vara . Nyaansökningar om ersättning för resurshushållande konventionelltjordbruk har endast inkommit från drygt 1 000lantbrukare. Mot bakgrund av det anförda delar utskottetregeringens bedömning att de miljömål som ersättningen avsågatt uppnå, dvs. minskad användning av bekämpningsmedel ochmindre förluster av växtnäring och biologisk mångfald, kanuppnås på ett mer kostnadseffektivt sätt. Det kan ske bl.a.genom riktade åtgärder för att minska kväveläckaget och genomkompetensutveckling av lantbrukare men också genom näringensegna åtgärder. Därmed avstyrker utskottet motionerna MJ7 (kd)yrkandena 5 och 8, MJ8 (c) yrkande 5, MJ10 (m) yrkande 6, MJ226(m) yrkande 2, MJ247 (c) och MJ253 (kd) yrkande 4.Av betänkande framgår attTrädgårdsnäringens har föreslagit att stöd bordelämnas till ekologisk växthusodling av såväl ätbara som ickeätbara produkter. framhåller att det ärfullt möjligt att låta ett sådant stöd bli en del avmiljöprogrammet. Enligt utredningen finns ett sådant stöd iHolland på ca /ha, för övrigt samma stödnivå som förfrilandsproduktion. Växthusodlingen omsätter vanligen200-400 kr/m2.. Den ekologiska växthusodlingen i är blygsam, totalt finns ca 10 ha. Den torde på sin höjd kommaatt tredubblas under programperioden.Administrationskostnaderna för ett separat stöd kan därmed blistora i förhållande till de belopp som utbetalas. För attminska de administrativa kostnaderna borde ett system somHollands, med samma arealersättning för gröda på friland som iväxthus, vara möjligt att tillämpa även i . Utskottethar inhämtat att ett sådant stöd övervägs inomregeringskansliet. Mot bakgrund av det anförda avstyrksmotionerna MJ7 (kd) yrkande 14, MJ209 (m) och MJ214 (v) yrkande1 i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Avbrott i växtföljden är ur miljösynpunkt oftast att föredra,särskilt genom odling av fleråriga . Ett avbrott iensidiga spannmålsväxtföljder bör som regeringen anför dockvara i jordbrukarens eget intresse, både för att långsiktigtbevara åkermarkens produktionsförmåga och för att minskatrycket från skadegörare och därmed bekämpningsinsatserna ochkostnaderna för dessa. I detta sammanhang bör ävenuppmärksammas att förslag beträffandeekologisk jordbruksproduktion bl.a. innehåller stöd tilloljeväxter. Utskottet delar därmed regeringens bedömning attdet inte bör införas någon miljöersättning för avbrott iväxtföljden. Därmed avstyrks motionerna MJ1 (m) yrkande 3, MJ7(kd) yrkande 7, MJ8 (c) yrkande 13, MJ10 (m) yrkande 7, MJ225(m) och MJ242 (c).Kompensationsbidrag i mindre gynnade områdenSkrivelsenEnligt regeringens bedömning bör kompensationsbidrag tillmindre gynnade områden under den kommande programperiodenlämnas för aktivt utnyttjade arealer av vall och betesmark inomde mindre gynnade områdena (LFA-områdena) i norra och södraSverige. Kompensationsbidraget bör även i fortsättningen riktastill jordbruksföretag med mjölk och köttproduktion. Ett stödtill spannmålsodling och potatisodling i norra behålls.Kompensationsbidraget bör bibehållas på dagens budgeteradenivå. Om denna nivå överskrids bör i första handkompensationsbidraget till spannmålsodlingen reduceras. I denslutliga utformningen av ett nytt landsbygdsprogram kommer detatt övervägas om det är möjligt att förenklastödadministrationen genom en närmare samordning av de olikastöd som är geografiskt begränsade till de mindre gynnadeområdena. De nuvarande gränserna för mindre gynnade områden böri princip förbli oförändrade. Inom stödområdena 1-3 i norraSverige bör inga förändringar av nuvarande gränser för olikastödnivåer ske. Inom stödområde 4 sker en gränsjustering genomatt några områden i södra flyttas till ettstödområde med lägre ersättningsnivå.MotionernaI motion MJ1 (m) yrkas att beslutar att se överindelningen i LFA-områden på så sätt att hela blir LFA-område (yrkande 4). Enligt motion MJ3 (s) bör man hos begära att hela blir LFA-område.Produktionsförhållandena varierar starkt på , även påförsamlingsnivå. geografiska läge innebär attmarknaden för livsmedel är relativt svårtillgänglig. Det finnsdärför starka skäl för att hela blir godkänt som LFA-område (yrkande 2). I motion MJ4 (kd) framhålls att det försödra skogsbygder är angeläget att LFA-stödet omfattarområdet och ligger på en sådan nivå att det ger fullkompensation för naturgivna kostnadsnackdelar (yrkande 1delvis). När det gäller kött- och mjölkproduktionen påsmåländska höglandet framhåller motionärerna att denna äravgörande för familjejordbrukets överlevnad. Lönsamheten ärpressad och den levande landsbygden och den biologiskamångfalden är allvarligt hotad (yrkande 3). I motion MJ6 (kd)yrkas att södra även fortsättningsvis skall tillhörastödområde 4. Ett särskilt stöd för mjölkproduktion i skogs-och mellanbygder bör enligt motion MJ7 (kd) införas. Detta kanmotiveras utifrån behovet av att ha en fortsattnäringsverksamhet i dessa bygder som bl.a. bidrar till ettöppet odlingslandskap. Enligt motionärerna bör en modell fördetta stöd utarbetas (yrkande 10). När det gäller utformningenav LFA-stödet framhålls i motionen att de felaktigheter somfunnits från början vad gäller LFA-stödet nu bör rättas till.De försämringar som föreslås för del bör ejgenomföras (yrkande 11). Enligt motion MJ8 (c) bör i sambandmed det nya landsbygdsprogrammet en översyn av den nuvarandestödområdesindelningen påbörjas. Enligt Jordbruksverketsutvärdering finns vissa produktionsmässiga problem med dagensområdesgränser. Produktionsförutsättningarna varierar kraftigtbl.a. inom område 4. Dessutom har alltsedan område 5 bildadeskritik riktats mot indelningen i delområden (yrkande 12). Imotion MJ9 (m) yrkas att de gränsjusteringar som föreslås istödområdena i ej genomförs (yrkande 1). Att flyttagränser för stödområden inom jordbruket i södra negativa effekter. Jordbruket i Vänerbygden är en motorför hela länets lantbruk. En neddragning, med sänktkonkurrenskraft som följd, kommer att drabba övriga delar avlänet hårt (yrkande 2). I motion MJ10 (m) framhålls beträffandeförändringar av de södra delarna av stödområde 4 att regeringenmåste komma med förslag till hur ersättningarna inom LFA-sydskall kunna utnyttjas full ut. Vidare avvisas förslaget tillförändringar vad gäller södra delarna av stödområde 4 (yrkande11). Enligt motion MJ11 (fp) bör stödområdesgränserna bliföremål för en översyn. Inom område 4 varierar produktions-förutsättningarna kraftigt. Förslaget att flytta delar avstödområde 4 till område 5 i södra avvisas (yrkande5). I motion MJ215 (c) framhålls att delar av vid EU-inträdet hamnade i olika stödområden. För de delar av länet somhamnade i stödområde 4 har indelningen varit olycklig.Stödområde 4 är i dess nuvarande utformning heterogent. Bl.a.har södra sämre förutsättningar för jordbruk än andradelar av stödområdet. Detta aktualiserar frågan om intestödområde 4 bör delas (yrkande 1). Enligt motion MJ219 (m) börGullspångs och kommuner införlivas i stödområde 4. Imotion MJ222 (c) yrkas att nuvarande områdesindelning blirföremål för en utvärdering (yrkande 8). Stödområde 4 bör enligtmotion MJ227 (c) även omfatta . Enligt motion MJ232 (s)bör den norra delen av stödområde 4 föras över till område 3samtidigt som områdets södra del bör bli kvar i område 4. Endelning av stödområdet enligt förslag skullege helt felaktiga signaler till ett område där antaletdjurhållare är vikande och där samhället vill se öppna ochvarierande landskap.Utskottets övervägandenSverige är jämte det land inom EU som har den kortastevegetationsperioden och lägsta andelen jordbruksmark ochpermanenta betesmarker av den totala landarealen. I de mindregynnade områdena pågår en nedläggning av åker och betesmark.Takten i nedläggningen har dock bromsats upp sedankompensationsbidrag och miljöersättningar infördes.Utskottet delar regeringens uppfattning attkompensationsbidrag behövs även i fortsättningen för attsäkerställa att de ekonomiska förutsättningarna förjordbruksproduktionen finns kvar i de mindre gynnade områdenatrots de naturgivna nackdelar som följer av klimat, nordligtläge, höjd över havet och en av naturen betingad dåligarrondering av jordbruksmarken. Med hänsyn till flera av denationella miljökvalitetsmålen bör en ytterligare beskogning avjordbruksmark i dessa regioner motverkas. Kompensationsbidragetmedverkar till att odlingslandskapet i de mindre gynnadeområdena brukas på ett sådant sätt att negativa miljöeffekterminimeras, och det öppna odlingslandskapet skaparförutsättningar för att bevara biologisk mångfald ochkulturmiljövärden. Vid den detaljerade utformningen av endjurkoppling av stödet bör, som regeringen framhåller,utgångspunkten vara att stödet i första hand riktas till aktivajordbrukare med mjölk- och köttproduktion. I likhet medregeringen anser utskottet att endast mindre förändringar avstödet nu bör genomföras som kan ske inom ramen för dennuvarande budgeterade kostnadsnivån och utan betydandeomfördelningseffekter. Kompensationsbidraget bör således underår 2000 omfatta ca , dvs. i paritet med denför budgeterade nivån. Vidare bör stödnivåerna perhektar stödberättigad vall och betesmark avvägas så att stödetför olika typer av företag i respektive stödområde näraansluter till den som nuvarande utformning av stödet ger. Meddet anförda föreslår utskottet att motionerna MJ4 (kd)yrkandena 1 delvis och 3, MJ7 (kd) yrkandena 10 och 11 delvisoch MJ10 (m) yrkande 11 delvis lämnas utan vidareåtgärd.Regeringen gav i uppdrag attgenomföra en samlad utvärdering och översyn av de regionalastöden till jordbruket. I uppdraget ingick bl.a. att göra engenomgång av stödområdesgränserna, och förslag till eventuellaförändringar skulle rymmas inom befintliga budgetramar.Jordbruksverket redovisade resultatet av utvärderingen våren1998 (Rapport 1998:2). analys har, medundantag för vissa förändringar i stödområde 4 (se nedan), intevisat att det nu är motiverat att genomföra några förändringari stödområdesindelningen. I detta sammanhang bör ävenobserveras att inget av framförda förslag beträffandestödområdesindelningen avsett flyttning av församlingar tillstödområde med lägre stödnivå. Att flytta en eller fleraförsamlingar till ett stödområde med högre stödnivå skulleinnebära att andra församlingar måste flyttas till ett områdemed lägre stödnivå. Alternativet är att sänka stödnivån i helastödområdet eller minska budgeten för något annat stöd. Motbakgrund av det anförda, och då utskottet saknar underlag föratt göra någon annan bedömning än den som redovisas iskrivelsen och i , avstyrks motionernaMJ1 (m) yrkande 4, MJ3 (s) yrkande 2, MJ8 (c) yrkande 12, MJ11(fp) yrkande 5 delvis, MJ215 (c) yrkande 1, MJ219 (m), MJ222(c) yrkande 8 och MJ227 (c).Vid sin utvärdering har särskilt studeratförhållandena inom stödområde 4. Bl.a. konstaterar man attskillnaden i förutsättningar är stor mellan de sämre regionernai norra delen och områdena kring Vänerkusten därproduktionsförutsättningarna mer liknar det mindre gynnadeområde som omfattar det sydsvenska skogs- och mellanbygderna(stödområde 5). analys grundar sig bl.a. påskördenivåer, utvecklingen beträffande antalet mjölkkor ochförändringar av åkerarealen. Mot bakgrund av det anfördaansluter sig utskottet till regeringens bedömning när detgäller de föreslagna förändringarna i stödområde 4. Somregeringen framhåller gynnas dessutom stödområdena 4 och 5genom att kompensationsbidraget blir ett arealbaserat stöd.Därigenom försvinner den tidigare s.k. 20 ko-gränsen som gälldeutanför områden som klassas som bergsjordbruk.