bet · GN01NU2 · 1999-12-02 00:00:00 — Enligt regeringenspreliminära bedömning ligger och inom20-procentsramen och tillhör därmed de kommuner sombör ingå i stödområde B om i förhandlingarnamed lyckas uppnå resultatet att fåha stödområden som omfattar av befolkningen.Enligt regeringens förslag till kommissionen ingårbåde och Åmåls kommuner i det område somfortsättningsvis skall ingå i EG:s nya mål 2-områdeför strukturfonderna.De i motion 1999/2000:N344 (c) nämnda kommunerna iKalmar län, , , ochVästervik, ingår i nationellt tillfälligtstödområde och också i mål 5b-området för EG:sstrukturfonder. De nämnda kommunerna i Jönköpingslän, , , , , ochVetlanda, ingår inte i något nationelltstödområde men däremot i mål 5b-området för EG:sstrukturfonder. Den analys som har gjorts inomRegeringskansliet bygger på data för lokalaarbetsmarknader och inte på länsdata. Enligtregeringens preliminära bedömning ligger ,, , , , , ,och inom 20-procentsramen ochtillhör därmed de kommuner som bör ingå i stödområdeB om i förhandlingarna med EG-kommissionenlyckas uppnå resultatet att få ha stödområden somomfattar av befolkningen. Samtliga tio kommuneringår enligt regeringens förslag till kommissionen iEG:s nya mål 2-område.Inplaceringen i stödområde av ett antal störrekommuner efter Norrlands-kusten beror huvudsakligenpå att EG-reglerna kräver detta om transportbidragäven fortsättningvis skall kunna lämnas i dessaområden.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning utgörstödområdesindelningen en helhet, baserad på ensammanvägning av ett antal kriterier.Gränsdragningsproblematiken finns förvissonärvarande men utskottet har för sin del förtroendeför regeringens bedömningsmetoder och anser att deni propositionen redovisade förteckningen överstödområdena A och B inte bör brytas sönder. Enligtreglerna är det dessutom så att läggs någon kommuntill stödområdet, måste någon annan kommun utgå urdetsamma.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N251 (v), 1999/2000:N278 (c),1999/2000:N307, 1999/2000:N344 (c), 1999/2000:N370 (c), 1999/2000:N376 (c) och 1999/2000:N377 (s)i aktuella delar.Regionalt utvecklingsbidragPropositionenI propositionen erinras om nyariktlinjer för stöd till regionala ändamål(98/C74/C6). Innebörden är bl.a. att varkenregeringen eller har annat än begränsademöjligheter att påverka stödutformningen. Regeringenföreslår därför att det i fortsättningen blir enuppgift för regeringen att besluta om den närmareutformningen av det regionala utvecklingsbidraget.Enligt förslaget bör dock - inom de ramarsom följer av EG:s riktlinjer - lägga fast vissahuvudprinciper som regeringen skall följa vid dennärmare utformningen.En huvudprincip bör vara att regionaltutvecklingsbidrag i princip skall kunna lämnas isamband med investeringar i konkurrensutsattanäringsverksamheter som bedrivs på marknadsmässigavillkor och som kan påverkas i fråga om lokaliseringeller omfattning och som bedöms få entillfredsställande lönsamhet. En annan princip fördet regionala utvecklingsbidraget bör vara att dessstorlek skall differentieras med hänsyn till ivilket stödområde en investering sker, med högremaximal bidragsnivå i stödområde A.I propositionen (s. 58) redovisas de maximalanivåerna enligt om stödtill regionala ändamål. Regeringen ämnar anmäla tillEG-kommissionen att i princip avser att istödområde A tillämpa EG:s maximala bidragsnivå förhögst prioriterade område och i stödområde B den EG-nivå som gäller för övriga stödområden.Genom propositionen informeras vidare omatt reglerna för vilka verksamheter som skall varastödberättigade kommer att ses över i syfte attminska detaljstyrningen och för att i störreutsträckning möjliggöra bidrag till nyaverksamhetsområden med tillväxtförutsättningar.Regeringen vill även informera om att denavser besluta om vissa ändringar av besluts- ochhandläggningsordningen: Länsstyrelserna ochsjälvstyrelseorganen skall få besluta i ärenden omregionalt utvecklingsbidrag, där det totalakapitalbehovet uppgår till högst (mot högst ) och där högst 4miljoner kronor får avse immateriella investeringar(mot högst ).Regeringen betonar att utformningen av detregionala utvecklingsbidraget är beroende av godkännande.MotionenI motion 1999/2000:N378 (s) föreslås att Sverigeinför en begränsning när det gällerregionalpolitiskt företagsstöd, nämligen att ettföretag som fått stöd inom ett stödområde inte skallkunna få nytt stöd för samma verksamhet om företagetlägger ned sin verksamhet i det första området ochflyttar till nytt stödområde. Likaså bör Sverigeverka för att denna ordning införs inom EU.Vissa kompletterande uppgifterRegionalt utvecklingsbidrag skall i princip intelämnas till åtgärder som innebär att en verksamhetflyttas från ett län till ett annat. Länsstyrelsenskall med eget yttrande överlämna denna kategori avärenden till . Detta regleras i förordningen(1990:642) om regionalpolitiskt företagsstödrespektive i förordningen (1998:995) omregionalpolitiskt företagsstöd inom EG:sstrukturomvandlingsområden i . Ärenden omstöd till företag som flyttar från ett stödområdetill ett annat är sällsynta enligt uppgift frånNUTEK.Enligt de nuvarande reglerna i ovanståendeförordningar kan regionalt utvecklingsbidrag undervissa förutsättningar återkrävas inom fem år.Återkrav kan ske om- syftet med bidraget inte uppnås; detta gällerdock inte om bidragsmottagaren har gjort vad somskäligen kan begäras för att syftet skall uppnås,- någon väsentlig del av verksamheten läggs nedeller någon väsentlig ändring direkt eller indirektinträffar i äganderätten eller förfoganderätten tillrörelsen eller till sådana tillgångar i rörelsen somär av betydelse för verksamheten,- bidragsmottagaren i något fall bryter mot villkoreller föreskrift som gäller för bidraget,- ställd säkerhet väsentligt försämras, eller- något annat förhållande inträffar somföranleder att bidragsmottagaren medhänsyn till syftet med bidragetuppenbarligen inte längre bör få behålladet.NUTEK rapporterar följande statistik över återkravensedan år 1996.--------------------------------------------------|År |Myndighet |Antal | Belopp, milj|| | | | kr|--------------------------------------------------|1996 || 15 | 42,1|--------------------------------------------------| |Länsstyrelser|19 | 2,3|--------------------------------------------------|1997 || 9 | 9,4|--------------------------------------------------| |Länsstyrelser|16 | 2,7|--------------------------------------------------|1998 || 5 | 10,4|--------------------------------------------------| |Länsstyrelser|17 | 4,1|--------------------------------------------------|1999 tom || 3 | 4,1||september | | | |--------------------------------------------------| |Länsstyrelser| 9 | 4,6|--------------------------------------------------Enligt går det inte att utläsa av statistikenhur många återkrav som beror på att företag harflyttat.Stödmöjligheterna för företag som flyttar mellanolika EU-länder i syfte att få ökade bidrag är enfråga som har tagits upp inom EU. I kommissionensnya riktlinjer för regionalstöd har inarbetatsregler som innebär att stöd för nyinvesteringarrespektive sysselsättningsstöd skall göras beroendeav att investeringen respektive de skapadearbetstillfällena behålls i minst fem år.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets uppfattning innebär förslaget omatt regeringen själv skall besluta om den närmareutformningen av det regionala utvecklingsbidragetmöjligheter till en snabbare hantering såväl avförhandlingsfrågor gentemot som vidinförande av nödvändiga förändringar i systemet. Denföreslagna ändringen i beslutsprocessen liksom denaviserade översynen i syfte att dels minskadetaljstyrningen, dels i större utsträckningmöjliggöra bidrag till nya verksamhetsområden medtillväxtförutsättningar kan väntas leda till eneffektivisering.Utskottet ställer sig bakom de huvudprinciper fördet regionala utvecklingsbidraget som redovisats ipropositionen och sammanfattats i det föregående.När det gäller risken för att ett företag upprepadegånger skall kunna få stöd till samma verksamhet pågrund av företagsflyttning anser utskottet attreglerna för regionalpolitiskt stöd är sådana attden risken kan bedömas vara mycket liten. Däremotmenar utskottet att det är en viktig uppgift attnärmare undersöka konsekvenserna av att företag somflyttar mellan olika länder kan få stöd av olikaslag. Utskottet ser därför positivt på att denfrågan har tagits upp av EG-kommissionen.Med det anförda tillstyrker utskottet propositioneni denna del och avstyrker motion 1999/2000:N378 (s).SysselsättningsbidragPropositionenSom en konsekvens av att regeringen föreslagit enförändrad stödområdesindelning och för att behållasysselsättningsbidrag som stimulansåtgärd föreslåsatt sysselsättningsbidraget skallkunna lämnas med högst i stödområde A ochmed högst i stödområde B. Ikraftträdandetav denna ordning är beroende av att de nyastödområdenas omfattning kan beslutas.Inga motioner har väckts med anledning av dettaförslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag om sysselsättningsbidrag.Anslag m.m. inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utvecklingInledningAnslagen inom utgiftsområde 19 uppgick tillca . Utgiftsprognosen för år1999 ligger på ca . Sammanlagdareservationer och anslagssparande, vilka uppgicktill ca vid utgången , beräknas uppgå till ca 2,8miljarder kronor vid utgången av budgetåret 1999.Regeringens förslag till anslag under utgiftsområde19 redovisas i bilaga 1. Sammanlagt tas tolv anslagupp under detta utgiftsområde. Regeringsförslagetinnebär vissa ändringar i anslagsstrukturen jämförtmed innevarande budgetår, vilket framgår underrespektive anslagsrubrik i det följande.Utgiftsramen föreslås till ca ,vilket har tillstyrkts av finansutskottet ochbeslutats av (bet. 1999/2000:FiU1). Övrigapartiers förslag till utgiftsram för utgiftsområde19 fördelar sig på följande sätt. ,, inte lagt fram budgetförslag som avviker frånregeringsförslaget. Moderata samlingspartiets ochFolkpartiet liberalernas förslag innebär en lägreram än regeringsförslaget, 250 miljoner kronorrespektive lägre.Enligt regeringens förslag kompletteras anslagen A1 och A 9 med bemyndiganden för regeringen att ingåekonomiska förpliktelser, vilka leder till utgifterunder kommande år. Vidare föreslår regeringen attriksdagen godkänner ett något ändratanvändningsområde för anslaget A 1.I det följande redovisas regeringens förslag tillolika anslag inom utgiftsområdet och motsvarandeförslag i aktuella motioner. Därefter redovisasutskottets ställningstagande samlat i ett avslutandeavsnitt.Allmänna regionalpolitiska åtgärder (A 1)PropositionenAnslaget A 1 Allmänna regionalpolitiska åtgärderinrättades och disponeras avlänsstyrelserna, och regeringen. Till anslagethar knutits ett bemyndigande. harbemyndigat regeringen att låta statenta på sig ekonomiska förpliktelser i samband medregionalpolitiska åtgärder som innebär utgifter omhögst (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU2). Dettabemyndigande har regeringen fördelat till ,länsstyrelserna och självstyrelseorganen. Eftersomde regionala självstyrelseorganen inte ärmyndigheter disponerar deras bemyndigande.Anslaget A 1 Allmänna regionalpolitiska åtgärderbör enligt regeringen under den övergångsperiodunder vilket bemyndigandesystemet byggs upp, uppgåtill ett lägre belopp än föreslagen bemyndiganderam.År 2000 föreslås anslaget uppgå till ca . Regeringen föreslår vidare attriksdagen bemyndigar regeringen att under år 2000ingå ekonomiska förpliktelser som innebär utgifterpå högst under åren 2001-2008.Anslaget gäller anvisande av medel till följandeändamål:- regionala utvecklingsbidrag,- lån till privata regionala investmentbolag,- landsbygdsbidrag,- stöd till kommersiell service,- småföretagsstöd,- sysselsättningsbidrag,- såddfinansiering (ett nytt ändamål inom anslagetfr.o.m. ),- regional och central projektverksamhet,- medfinansiering av strukturfondsprogram,- vissa utgifter för genomförande avstrukturfondsprogram m.m.,- viss administration, uppföljning och utvärderingav det regionalpolitiska företagsstödet m.m., samt- viss central utvecklingsverksamhet m.m.Medel inom anslaget får, inom ramen för ovan nämndaändamål, användas för medfinansiering av åtgärderinom regionala tillväxtavtal. Regeringen föreslåratt anslaget också skall få användas tilladministration i samband med de nyinrättandestrukturfondsdelegationerna vid de länsstyrelser somutses till förvaltningsmyndigheter. Anslagetföreslås även kunna användas till vissabankkostnader i samband med administrationen av deregionalpolitiska företagsstöden. Vidare bör medlenliksom under innevarande programperiod få användastill sekretariatskostnader vid länsstyrelser ochsjälvstyrelseorgan.Huvuddelen av anslaget beräknas komma att användasav länsstyrelserna respektive självstyrelseorganenför olika former av företagsstöd, medfinansiering avstrukturfondsprogram samt projekt inom regionalatillväxtavtal.Regionförbundet i län, ochRegionförbundet i län har fr.o.m. budgetåret1998 som en försöksverksamhet bl.a. övertagitansvaret för att utarbeta regionalautvecklingsstrategier och hantera huvuddelen av deregionalpolitiska åtgärdsmedlen (prop. 1996/97:36,bet. 1996/97:KU4). Från och med den 1 januari 1999utgör nybildade läns landsting och självstyrelseorgan irespektive län (prop. 1996/97:108, bet.1996/97:BoU13). Avsikten är att självstyrelseorganeni berörda län skall disponera medlen enligt sammariktlinjer som gäller för länsstyrelserna. Ävenberörda länsstyrelser bör dock få disponera vissamedel från anslaget, bl.a. för vissa typer avprojekt och medfinansiering av projekt inom EG:sstrukturfondsprogram. En viss del av anslagetföreslås liksom få disponeras avNUTEK och regeringen.Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift förregeringen att fördela anslaget mellan länen ochutfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelningenav medel mellan länen bör som de regionalaproblemens svårighetsgrad utgöra den huvudsakligafördelningsnyckeln med särskilt beaktande avmedfinansieringsbehovet av åtgärder inomstrukturfondsprogrammen samt beräknat behov av medelför ändamålet sysselsättningsbidrag.MotionernaI kommittémotion 1999/2000:N375 (m) anförs attföretagsstöd och andra bidrag i form av regionalautvecklingsbidrag, sysselsättningsbidrag m.m.snedvrider konkurrensen. De bör därför successivtreduceras och ersättas med andra åtgärder under denärmaste åren. Anslaget bör under nästa budgetårminskas med jämfört medregeringens förslag. Vidare förordar motionärernaatt bemyndiganderamen minskas i motsvarandeomfattning. Medel från EU bör i största möjliga månkomma svenska regioner till godo, påpekas det imotionen.I partimotion 1999/2000:Fi212 föreslåsatt anslaget minskas med 500 miljoner kronor.Vid den länsfördelning av regionalpolitiska medelsom sker bör enligt yrkande i motion1999/2000:N369 (c) tillföras en störreandel av dessa medel än tidigare.Vissa kompletterande uppgifterI motsvarande anslagsbetänkande från föregående årredogjordes för kommissionens riktlinjer förstatligt stöd för regionala ändamål (bet.1998/99:NU2 s. 16). Särskilt berördes reglerna närdet gäller snedvridning av konkurrensen på grund avde regionalpolitiska stöden. Utskottet hänvisardärför till detta betänkande i fråga om regelverket.Eftersom medel från EU kräver svenskmedfinansiering, vilket bl.a. möjliggörs genomanslaget A 1, skulle en minskning av detta anslagockså kunna få konsekvenser för medfinansieringen avstrukturfondsprogrammen.Landsbygdslån (A 2)PropositionenAnslaget disponeras av för landsbygdslån sombeviljas av länsstyrelserna ochsjälvstyrelseorganen. Anslaget disponeras även förutbetalningar av tidigare beviljade regionalautvecklingslån. Medel inom anslaget får, inom ramenför anslagets ändamål, användas för medfinansieringav åtgärder inom regionala tillväxtavtal. Anslagetföreslås uppgå till 30 miljoner kronor.Inga motioner har väckts på detta område.Täckande av förluster på grund av kreditgarantierinom regionalpolitiken (A 3)PropositionenAnslaget disponeras av . Systemetmed kreditgarantier inom regionalpolitiken upphördeden och ersattes med landsbygdslån.Från anslaget betalas utgifter för att infriastatliga garantier enligt ett antal äldreförordningar och enligt den nu gällande förordningen(1994:577) om landsbygdsstöd och stöd tillkommersiell service. Regeringen föreslår ett anslagpå . Prognostiserat anslagssparandeår 1999 uppgår till ochberäknas tas 2000.Inga motioner har väckts på detta område.Ersättning för nedsättning av socialavgifter (A 4)PropositionenAnslaget disponeras av för atttäcka bortfall av avgiftsinkomster till följd avtillämpningen av lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter. Enligt denna lag skall denprocentsats, efter vilken arbetsgivaravgifter ochegenavgifter beräknas, sättas ned för verksamheterinom vissa näringsgrenar inom stödområde 1 och denordliga delarna av stödområde 2 t.o.m. utgiftsåret2000. Nedsättningen uppgår till . Idet föregående har regeringens förslag omförändringar av stödformen redovisats.Inga motioner har väckts rörande anslagsbeloppet.Transportbidrag (A 5)PropositionenAnslaget disponeras av enligt förordningen(1980:803) om regionalpolitiskt transportbidrag. Deförändringar rörande transportbidrag som riksdagentidigare beslutat om (prop. 1997/98:62, bet.1997/98:AU11) har ännu inte kunnat genomföraseftersom inte godkäntförändringarna. Enligt regeringens bedömning kommerkommissionen att godkänna de föreslagnaförändringarna under hösten 1999.Regeringen föreslår med hänsyn till utvecklingeninom transportsektorn och bedömning avkonjunkturen ett ramanslag om 345 miljoner kronorför år 2000.MotionenI motion 1999/2000:N313 (s) anförs att somregelverket för transportbidrag är utformatriskerar det att få stora negativa konsekvenser förvissa små sågverksföretag i inlandet, vilka kommitatt hamna på fel sida om gränsen för entransportbidragszon. Det föreslås att , som ären utpräglad inlands- och glesbygdskommun, förs tilltransportbidragets zon 5.Vissa kompletterande uppgifterI samband med att godkändetransportbidraget framhölls vikten avförutsägbarhet och transparens.Riksdagen beslutade (prop. 1997/98:62,bet. 1997/98:AU11) om vissa förändringar vad gällerzonindelning och nivåer på transportbidraget, bl.a.att transportbidragszon 1 skall upphöra samtidigtsom kravet på lägsta bidragsgrundandetransportavstånd skall höjas . När detgäller oförädlade trävaror skall införas en vissbegränsning av bidraget. Utgångspunkten var attregeringen ville stimulera till ökad vidareförädlinginom trävarubranschen. Regeringen ansåg att detkunde vara lämpligt att lämna bidrag för transporterav oförädlade trävaror upp till 30 000 m³ per helåri transportbidragszonerna 2 och 4. För förädladeträvaror var däremot inga begränsningar aktuella.Regeringen informerade i den ovan nämndapropositionen om att de föreslagna förändringarna itransportbidraget skulle träda i kraft den 1 januari1999 under förutsättning att lämnadesitt godkännande.Regeringen har därefter förhandlat med kommissionenom de förändringar i stödformen som riksdagentidigare beslutat om. Enligt ett kortfattatmeddelande från kommissionen, daterat den 26 oktober1999, har kommissionen inte några invändningar mottransportbidraget i den föreslagna formen. Enligtmeddelandet kommer en mer detaljerad skrivelsesenare.Hösten 1998 fanns en likartad motion som den nuaktuella men med ytterligare ett krav i fråga ombehov av en definition av förädlade och oförädladeträvaror med hänsyn till reglerna förtransportbidrag. Detta behov är nu tillgodosettgenom att på regeringens uppdrag i januari1999 har fastställt vad som är att betrakta somvidareförädling. Förordning (1980:803) omregionalpolitiskt transportbidrag ger NUTEKmöjligheter att närmare utfärda föreskrifter isamband med stödet. De nya föreskrifterna kommerenligt uppgift att omfatta frågorna omvidareförädling. När de nya reglerna är godkända avkommissionen krävs en ny förordning och nyaföreskrifter. förhoppning är att de nyareglerna kan börja tillämpas den 1 januari 2000.Glesbygdsverket (A 6)PropositionenAnslaget disponeras av . Detövergripande målet för är att främstgenom påverkan på olika samhällssektorer verka förgoda levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheterför glesbygds- och landsbygdsbefolkningen medtyngdpunkten i skogslänens inre delar samt iskärgårdsområdena. Enligt regeringen kommerGlesbygdsverkets roll inom ramen för genomförandetav EG:s nya strukturfondsprogram att förändras.Inga motioner har väckts på detta område.Statens institut för regionalforskning (A 7)PropositionenAnslaget disponeras av förregionalforskning (). Institutets övergripandemål är att utveckla och samordna forskning omregional utveckling och att se till attforskningsresultaten, kunskaperna och erfarenheternadärav sprids. Institutet skall senast den 1 oktober1999 inkomma till regeringen med ett underlag tillfördjupad prövning. Regeringen avser att i dialogmed ytterligare precisera institutets uppgifteroch verksamhetsmål.Inga motioner har väckts på detta område.Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden1995-1999 (A 8)PropositionenAnslaget disponeras av och vissa länsstyrelserför utbetalningar från EG:s regionalfond.Regionalfonden är en av EG:s fyra strukturfonder somdelfinansierar 23 strukturfondsprogram inom målen 2,5b och 6 samt vissa av de s.k.gemenskapsinitiativen. Utbetalning kan ske efter atten beslutsgrupp fattat beslut och att upparbetadekostnader i de enskilda projekten redovisats. Framtill och med har beslutsgrupperna förmålen 2, 5b och 6 samt för berördagemenskapsinitiativ genom beslut intecknat ca 89 %av ramen för regionalfonden. Beslut om stöd tillenskilda projekt kan fattas t.o.m. den 31 december1999. Prognosen är att av ramen skall varautbetald . Inbetalningarna från sker genom förskott med undantag för desista som betalas efter slutredovisningav de olika programmen. Utbetalningar till projektenkan ske till och med år 2001.Inga motioner har väckts på detta område.Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden2000-2006 (A 9)PropositionenAnslaget, som är nytt, skall disponeras avlänsstyrelserna i och ochde länsstyrelser inom mål 2-området som kommer attutses till förvaltningsmyndigheter efter det attområdena har fastställts samt de myndigheter somkommer att ha utbetalningsansvar för berördagemenskaps-initiativ. Regionalfonden delfinansierarprogrammen inom mål 1 och 2 (inklusive områden somfår stöd ) samtgemenskapsinitiativen och i sinhelhet.Inbetalningarna från kommer förstsom förskott, omfattande av den totalaregionalfondsramen. måste därefter redovisafaktiska utbetalningar till projekten för atterhålla ytterligare strukturfondsmedel.Regeringen anser att det är motiverat att införaett bemyndigande för det nya anslaget A 9 i syfteatt anpassa anslaget till ett långsiktigtplanerande.Inga motioner har väckts på detta område.Flygplatsbolag i (A 10)PropositionenRegeringen avser att disponera anslaget förfinansiering av delar av driften av ettflygplatsbolag i . Regeringen har bedömtbehovet av statliga insatser till sex miljonerkronor under åren 1998, 1999 och 2000.Inga motioner har väckts på detta område.Regionalpolitiska insatser (A 11)PropositionenAnslaget disponeras av länsstyrelserna, ochregeringen. Anslaget som är nytt skall enligtregeringens förslag täcka utgifter för beslut somfattats om olika typer av regionalpolitiskaföretagsstöd och projekt under budgetåren1995/96-1999.Inga motioner har väckts på detta område.Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m. (A 12)PropositionenAnslaget skall enligt regeringens förslag täckautgifter för beslut som fattats om tillfälligtsmåföretagsstöd och projektverksamhet underbudgetåren 1995/96-1997.Inga motioner har väckts på detta område.Utskottets ställningstagandeI motionerna 1999/2000:N375 (m) och 1999/2000:Fi212(fp) föreslås andra belopp än regeringsförslaget ifråga om anslaget Allmänna regionalpolitiskaåtgärder (A 1).