bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — I dokumentetframhålls att kommissionen anser att en gemensamasyllag skall ta särskild hänsyn till asylsökandekvinnor och barn, till tortyroffer samt tillpersoner som utsatts för sexuella övergrepp. Vidareframhålls att det är rimligt att avgränsa ettgemenskapsrättsligt instrument om asylförfarandentill ansökningar om skydd enligt Genèvekonventionen.Längre fram, när ett förslag om kompletterandeformer av skydd utarbetas, kan det instrumentetförses med bestämmelser om ett gemensamt förfarandeför asyl och skydd av andra skäl. Dokumentet skallvidare utgöra ett underlag för en dialog med UNHCRoch andra relevanta internationella organisationer.Detta står i överensstämmelse med deklaration nr 17i Amsterdamfördraget.Ett arbete i syfte att utarbeta gemensammaminimiregler vid ansökan om asyl har såledespåbörjats. Utskottet ser positivt på detta. Närbestämmelserna arbetas fram är det också väsentligtatt dessa inte läggs på alltför låg nivå. Utskottetvill också framhålla att de kommande bestämmelsernaskaraktär av minimiregler innebär att varjemedlemsland har full frihet att lägga sig på en nivåsom överstiger dessa bestämmelser. Det anförda fåranses tillgodose syftet med motion U509 yrkande 15 idenna del.Det s.k. asylprotokollet har utskottetuppmärksammat vid ett flertal tillfällen och redanunder den regeringskonferens som föregickAmsterdamfördraget. I yttrande 1997/98:SfU4y tillutrikesutskottet med anledning av proposition1997/98:58 Amsterdamfördraget anförde utskottetbl.a. följande.Socialförsäkringsutskottet vill framhålla attSverige alltid i internationella sammanhang har lagtstor vikt vid att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingarsrättsliga skydd. Utskottet kan inte godta någon somhelst inskränkning vad gäller tillämpningen avGenèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll ochandra internationella åtaganden avseende asyl.Regeringen framhåller i propositionen attprotokollet inte på något sätt inskränkermedlemsstaternas skyldigheter enligtGenèvekonventionen. Protokollet kommer inte attföranleda någon ändring av de regler som gäller förprövningen av asylansökningar i . Varjeansökan skall enligt regeringen ävenfortsättningsvis tas upp till individuell prövning.Sverige har i likhet med övriga medlemsstater valtatt inte ansluta sig till ensidigaförklaring till protokollet att man kommer att göraen individuell prövning av varje asylansökan från enmedborgare i en annan medlemsstat. Anledningen tilldet är enligt regeringen att man anser attprotokollet, särskilt då det ses tillsammans med dennämnda gemensamma förklaringen (48), inte inskränkermedlemsstaternas skyldigheter enligtGenèvekonventionen. Eftersom det i ingressen tillasylprotokollet slås fast att Genèvekonventionenbeaktats och protokollet tar hänsyn tillkonventionens syften och slutgiltiga karaktär, ochdetta sett tillsammans med den gemensammaförklaringen, är det utskottets bestämda uppfattningatt protokollet inte inskränker medlemsstaternasskyldigheter enligt Genèvekonventionen.Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att ettantal motionsyrkanden som vände sig motasylprotokollet borde avstyrkas. Utrikesutskottetdelade socialförsäkringsutskottets uppfattning (bet.1997/98:UU13).Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning ochanser att utrikesutskottet bör avstyrka motion U506yrkande 15 och motion U509 yrkande 15 i övrigt.Schengensamarbetet kan sägas innehålla tvågrundelement som hänger samman med varandra. Detförsta är att garantera den fria rörligheten förpersoner i medlemsländerna. Det andra elementet äratt kampen skall stärkas mot internationellkriminalitet och mot sådan invandring som ärillegal. Artiklarna 28-38 som rör ansvarighet isamband med behandling av asylansökan har upphörtatt gälla i och med att trätt ikraft . Enligt artikel 96 iSchengenavtalet får registrering ske av utlänning pås.k. Beslut om införande på spärrlistanskall ha fattats av administrativa myndigheter ellerbehörig domstol i enlighet med processuella regler inationell lagstiftning. Sådana beslut kan grundas påatt en utlänning utgör ett hot mot allmän ordningoch säkerhet, exempelvis om utlänningen dömts förgärning som har ett minimistraff fängelseeller om det finns grundad anledning att anta attutlänningen begått grova brott eller om det skäligenkan befaras att han kommer att begå sådana brott pånågon Schengenstats territorium. I artikel 25behandlas frågor om uppehållstillstånd för personersom är registrerade på spärrlista. Där framgår attden stat inom som avser attutfärda ett uppehållstillstånd till en utlänning,som finns upptagen på spärrlistan, först skallrådgöra med den stat som verkställt registreringen,varvid hänsyn skall tas till den sistnämnda statensintressen. Uppehållstillstånd får endast meddelas omdet finns skäl av allvarlig art, särskilt avhumanitärt slag eller till följd av internationellaförpliktelser. Huvudprincipen enligtDublinkonventionen är att den medlemsstat där denasylsökande först rest in eller haruppehållstillstånd eller visering eller harfamiljeanknytning också skall vara ansvarig förprövningen av asylansökan även om den gjorts i annanmedlemsstat. Eurodac är därvidlag, som framgåttovan, ett system för jämförelse av fingeravtryck vidtillämpningen av . Det skallframhållas att en stat är oförhindrad att pröva enansökan även om den inte är skyldig att göra detenligt konventionen, om den asylsökande samtyckertill det.Vad gäller registrering på spärrlista anförderegeringen i proposition 1997/98:42Schengensamarbetet att det är en sådan åtgärd somskall ske med den restriktivitet som följer avartikel 94 i konventionen. Där föreskrivs att varjestat skall pröva om ärendets vikt är sådan att detbör föranleda en registrering i Schengensinformationssystem (SIS). För svensk del anförderegeringen att det inte torde komma i fråga att föraupp andra personer än de som blivit avvisade ellerutvisade ur riket med ett förbud att återvända hit.Enligt regeringen var det bara dessa har ettintresse att bevaka för att förhindra återresa tillSchengenområdet och därmed möjlighet att ta sig tillSverige. Vid behandlingen av propositionen anfördejustitieutskottet i betänkande 1997/98:JuU15 attregeringen gjort en väl avvägd bedömning i saken ochatt utskottet inte kände någon oro för att någononödigt omfattande registrering på spärrlista kommeratt ske. godkände förslaget att Sverigeansluter sig till (rskr.1997/98:181).Beträffande Eurodac anförde utskottet i sittyttrande över Amsterdamfördraget tillutrikesutskottet med anledning av ett motionsyrkandevari hävdades att Eurodac utgör ett hot moträttssäkerheten bl.a. följande. Sedan den 1 januari1997 finns också enligt bestämmelser iutlänningslagen möjlighet att ta en utlänningsfingeravtryck när utlänningen ansöker omuppehållstillstånd och åberopar asylskäl. Regeringenmotiverade förslaget i den migrationspolitiskapropositionen /97:25 med bl.a. att det är avstor vikt att den som söker asyl lämnar korrektauppgifter om sina personliga förhållanden,flyktvägar och identitet. Dessa uppgifter ligger,enligt propositionen, till grund för bedömningen avsökandens behov av skydd och vilket land som haransvaret för att ge detta skydd. Utskottet, sommenade att fingeravtryckssystemet Eurodac kan ökaeffektiviteten i asylhanteringen, ansåg attutrikesutskottet borde avstyrka den då behandlademotionen. deladesocialförsäkringsutskottets bedömning, och dettablev också beslut (rskr. 1997/98:197).Mot bakgrund av det anförda kan utskottet intefinna att vare sig SIS eller Eurodac skulle utgöraett hot mot rättssäkerheten för en asylsökande.Enligt utskottets uppfattning syftar dessa systemtill att effektivisera asylförfarandetmedlemsländerna emellan och omgärdas med olikasäkerhetsåtgärder. Det bör också framhållas attSverige i olika sammanhang alltid framhållit attinternationella förpliktelser som t.ex.Genèvekonventionen inte får åsidosättas. Utskottetanser således att utrikesutskottet bör avstyrkamotion U506 yrkande 17. "delar de bedömningar somsocialförsäkringsutskottet gör i sitt yttrande ochavstyrker motionerna U509 (kd) yrkande 15 och U506(v) yrkandena 15 och 17.I motion U505 yrkande 6 (delvis) begärs etttillkännagivande om att som ordförandelandbl.a. skall verka för att EU utvecklar en gemensamoch generös asyl- och flyktingpolitik. I motion U508(mp) yrkande 14 begärs att inom EU skallverka för att asylpolitiken återförs till nationellnivå. Tills detta har skett, menar motionärerna iyrkande 15, bör verka för att alla förslagsom innebär en mer restriktiv asyl- ochinvandringspolitik stoppas.Socialförsäkringsutskottet menar i sitt yttrandetill utrikesutskottet att det är viktigt med endialog mellan och regeringen införSveriges ordförandeskap i EU. När det gällerSveriges prioriteringar bör dessa utformas i samrådmed , framhåller utskottet.Socialförsäkringsutskottet konstaterar att asyl-och invandringsfrågor har varit en ofta återkommandeprioritering för de olika ordförandeländerna under1990-talet. Utskottet menar att det inte är märkligtatt så varit fallet mot bakgrund av inte minstJugoslaviens sönderfall och därmed uppståendeväpnade konflikter men även oroshärdar i världen förövrigt. Konflikterna har genererat flyktingströmmari som berört i avsevärd omfattning.Samarbetet inom unionen med asyl- ochinvandringsfrågorna har hitintills skett inom tredjepelaren som följer en annan ordning än det gängsearbetet i EU:s första pelare, noterarsocialförsäkringsutskottet vidare. Samarbetet harresulterat i ett stort antal beslut av mellanstatligkaraktär. När Amsterdamfördraget träder i kraftkommer asyl- och invandringsfrågorna att successivtföras över till första pelaren.Socialförsäkringsutskottet ser positivt på en sådanutveckling och noterar att ett arbete inomkommissionen redan har påbörjats.Socialförsäkringsutskottet noterar vidare attregeringen infomerat om Sverigesförberedelser inför ordförandeskapet i EU år 2001.Enligt socialförsäkringsutskottets uppfattningkommer sannolikt asyl- och invandringsfrågor attunder överskådlig tid vara viktiga frågor i EU-ländernas samarbete och att i så måttokommer att ha dessa frågor på agendan. Dengemensamma asyl- och invandringspolitiken i form avi första hand miniminormer är redan ett faktum,åtminstone i den meningen att ett arbete härvidpåbörjats. Det är enligt socialförsäkringsutskottetsuppfattning naturligt att även under sittordförandeskap bedriver arbetet mot bakgrund av devärderingar och ståndpunkter som alltidintagit i dessa frågor. Om asyl- ochinvandringsfrågor bör prioriteras av somordförandeland avgörs inte minst av hur situationeni omvärlden utvecklas. Socialförsäkringsutskotteterinrar i sammanhanget att sedan lång tiddriver frågan om ansvarsfördelning mellanmedlemsstaterna i samband med insatser för att taemot flyktingar och fördrivna personer imassflyktssituationer. Utskottet anser detväsentligt att synpunkter inhämtas underden fortsatta processen med att utforma deprioriteringar som ordförandeland kommer attgöra.Socialförsäkringsutskottet menar att motion U505yrkande 6 (delvis) får anses tillgodosedd med detanförda.Med tanke på att socialförsäkringsutskottet ställtsig positivt till en gemensam asylpolitik medminimiregler på en inte alltför låg nivå kan detinte förorda de yrkanden som förs fram i motion U508yrkandena 14 och 15. Socialförsäkringsutskottetanser att utrikesutskottet bör avstyrka dessayrkanden.Utrikesutskottet delar de uppfattningarsocialförsäkringsutskottet för fram i sitt yttrande.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionU508 (mp) yrkandena 14 och 15 och anser att motionU505 (c) yrkande 6 (delvis) är besvarad.5.6 Övriga frågorSkrivelsenRegeringen framhåller i skrivelsen att det svenskaspråkets ställning som ett av de officiella EU-språken är av stor principiell betydelse. Godkommunikation med EU:s institutioner på det egnaspråket är ett effektivt medel för fortsattasträvanden efter större öppenhet i, och djuparedemokratisk förankring av, EU-samarbetet. Regeringenfortsätter därför även efter de första årensmedlemskap att fästa stor vikt vid att tolkning ochöversättning till och från svenska fungerar på ettfullgott sätt inom institutionerna.Vidare noteras att institutionerna nu har byggt uppde svenska tolk- och översättartjänsterna. Därmedhar de praktiska svårigheter upphört sominledningsvis drabbade hanteringen av det svenskaspråket inom institutionerna. Emellertid har detvisat sig, framhåller regeringen, att svenskan,tillsammans med de två andra nordiska språken danskaoch finska, behandlas sämre än övriga EU-språk.Orsaker till att servicen för de nordiska språkenhalkat efter är, menar regeringen, att dessa språkär relativt nya som officiella EU-språk och intetalas av så många medborgare i unionen. Det går dockinte att bortse ifrån att andra medlemsstater meroch mer målmedvetet hävdar sin rätt att få tolkning,betonar regeringen.I skrivelsen noteras att kontakter med de berördainstitutionerna har visat att man där arbetar medatt förbättra servicen för de små språken men attallmänna budgetrestriktioner försvårar derasmöjligheter att göra avvägningar och prioriteringarnär det gäller behov av tolkning i olikasituationer. Regeringen framhåller att inför detsvenska ordförandeskapet har en särskildhandlingsplan för att förbättra tolkservicen tilloch från svenska utarbetats av kommissionenskonferenstolktjänst. Planen skall ses över varjehalvår fram till ordförandeskapet. Översynen kommeratt ske i samråd med svenska myndigheter.En svensk språkpolicy fastlades 1996 i ett cirkulär(cirkulär 6) med riktlinjer förhur de som företräder i olika EU-forum skallförhålla sig i situationer då en fullgod tolk- elleröversättningstjänst inte erbjuds av EU:sinstitutioner. Regeringen betonar i skrivelserna attett led i policyn är att vid mötestillfällena påtalaatt inte kan acceptera att tolkning inteerbjuds när en svensk representant begärt det.Kvaliteten på översättningar till svenska harstadigt förbättrats, menar regeringen, menframhåller att det ändå är viktigt att fortsätta attbevaka att de svenska EU-texterna, i synnerhetförfattningstexterna, har hög kvalitet. En särskildutredare lade fram ett betänkande i dessafrågor, Svenskan i EU (SOU 1998:114). Betänkandetremissbehandlades /99.MotionernaI motion U507 (fp) konstateras att det förnärvarande finns elva utlokaliserade organ underEuropeiska kommissionen. Om ett EU-organ placeras iSverige skulle det inte bara skapa jobb utan ävenunderlätta förankringen av EU hos det svenskafolket. Därför menar motionärerna att regeringen börverka för att nästa organ som kommissionenutlokaliserar placeras i (yrkande 5).Enligt motion U9 (mp) yrkande 2 behandlar skrivelseni stort sett avsnittet om EU:s budget endast i EU-perspektiv, dvs. hur medlemsstaternas avgiftberäknas samt budgetens fördelning på de olikabudgetposterna. Skrivelsen borde även tillföras ettsvenskt perspektiv på EU-budgeten menar motionärernaoch föreslår ett tillkännagivande om att kommandeårs skrivelser mer utförligt måste redogöra förvilka skatter som tillförts för att finansieramedlemsavgiften, hur medlemsavgiften administrerassamt vad det totalt kostar att vara medlem iunionen utifrån ökade administrativa kostnader,kostnader för harmoniseringsåtgärder, resekostnaderetc.I samma motion yrkande 10 anförs att tolkning tilloch från det svenska språket vid möten inom unionensinstitutioner ännu inte genomförts i en utsträckningsom är önskvärd. Det gäller även översättning avvissa dokument till svenska. villdärför att regeringen vidtar åtgärder för att stärkadet svenska språkets ställning inom unionensinstitutioner.Utskottets övervägandenI motion U507 (fp) yrkande 5 anförs att regeringenbör verka för att nästa organ som kommissionenutlokaliserar till medlemsländerna placeras iSverige.Utskottet kan inledningsvis konstatera att det inom EU finns 22 gemenskapsorgan. Avmedlemsländerna är det endast i och Finlandsom något gemenskapsorgan inte är lokaliserat.Utskottet menar att stor vikt bör fästas vid fråganom lokalisering av ett EU-organ till och attdet är rimligt att kommer i fråga när ettbeslut skall fattas om inrättande av ett nytt EU-organ. En förutsättning är därvid givetvis att detmellan medlemsländerna råder en bred enighet rörandebehovet av att inrätta myndigheten i fråga.Utskottet har erfarit att olika förslag till EU-organ har diskuterats i för attutröna om det finns ett sakligt behov av att införaen ny myndighet inom ramen för EU-samarbetet. även vilka myndighetstyper som är av störstintresse för samt vilka effekter enlokalisering av olika slag av myndigheter skulle fånär det gäller sysselsättningseffekten ochförankringen av EU hos svenska folket.Utskottet ser positivt på det arbete kring fråganom lokalisering av ett EU-organ till somgenomförs i och menar att detligger i linje med utskottets uppfattning i frågan.Motionärernas önskemål torde därmed varatillgodosedda och utskottet ser därför inte behov avnågot särskilt tillkännagivande i dennafråga.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU507 (fp) yrkande 5 är besvarad.Motionärerna bakom motion U9 (mp) yrkande 2 menaratt kommande skrivelser mer utförligt måste redogöraför vilka skatter som tillförts för att finansieramedlemsavgiften, hur denna administreras och vad dettotalt kostar att vara medlem i framhåller i sitt yttrande1998/99:Fiu3y att medlemsavgiften anvisas underutgiftsområde 27 Avgiften till Europeiskagemenskapen (senast prop. 1998/99:1 utg.omr. 27,bet. 1998/99:FiU5) och fortsätter:I budgetpropositionen anges underutgiftsområde 1 attRegeringskansliets internationella engagemang harökat kraftigt . Särskilt EU-arbetetföranleder ökade arbetsinsatser. Enbart antaletmöten i ministerrådets olika arbetsgrupper, därRegeringskansliets tjänstemän ofta deltar,uppskattas till mellan 3 000 och 4 000 per år.Dessutom deltar tjänstemännen i en rad andra möteninom EU. Det totala antalet resor till ochLuxemburg ligger på cirka 5 000 per år.Beträffande kravet i motionen om en mer utförligredogörelse för vilka skatter som tillförts för attfinansiera medlemsavgiften kan erinras omregeringens förslag att en allmänlöneavgift på skulle införas som en delfinansiering avmedlemsavgiften (prop. 1994/95:40, prop.1994/95:122). drog i sitt betänkandeom budgeteffekter av medlemskap iEuropeiska unionen slutsatsen att avsikten inte varatt långsiktigt knyta denna avgift till utgifternaför EU-medlemskapet. Med specialdestinering avsesatt inkomsterna redovisningsmässigt knyts till vissautgifter så att utgifterna anpassas storleksmässigttill inkomsterna eller tvärtom. Utskottet ansågsåledes det inte relevant att tala om enspecialdestinering av avgiften (bet. 1994/95:FiU5och 1994/95: SkU16).Finansutskottet har behandlat motionsyrkanden medliknande innebörd som det nu aktuella i yttrandenatill utrikesutskottet över de två senaste årensskrivelser (1996/97:FiU3y, 1997/98:FiU3y). Utskottethar då påpekat att återflödet till bara ärett mått, och inte ens det bästa, på vad fårut av medlemskapet i Europeiska unionen. Vid sidanav betydelsen av att är med och påverkarEuropas framtid, har t.ex. tillgången till den inremarknaden betydelse för vår ekonomis utveckling.Av skrivelsen framgår att avgift till EUunder enligt preliminärt utfall förstatsbudgeten uppgick till 21 210 miljoner kronor.Återbetalningen till följd avinfasningsöverenskommelsen motsvarade 251 miljonerkronor och redovisas på inkomsttitel 7000Extraordinära medel från EU. På statsbudgetenbruttoredovisas det återflöde som administreras avsvenska myndigheter, vilket innebär att betalningarfrån kommissionen redovisas mot inkomsttitel, medande utbetalningar svenska myndigheter gör påkommissionens vägnar redovisas mot anslag påstatsbudgetens utgiftssida. Alla betalningar avdetta från kommissionen till svenska myndigheterredovisas under inkomsttitel Bidrag m.m. frånEU vars preliminära utfall uppgår till 9,5miljarder kronor. Den gemensamma jordbrukspolitikensvarade för ochstrukturfonderna för 2,7 miljarder kronor.Finansutskottet finner, med hänvisning till vad somhär redovisats, inte någon åtgärdpåkallad med anledning av motionen. Finansutskottetanser således att utrikesutskottet bör avstyrkamotion U9 (mp) yrkande 2.Utrikesutskottet har inget att tillägga utöver vadfinansutskottet har anfört i frågan och avstyrkermotion U9 (mp) yrkande 2.I samma motion yrkande 10 framför Miljöpartietönskemålet att regeringen vidtar åtgärder för attstärka det svenska språkets ställning inom unionensinstitutioner.Konstitutionsutskottet behandlar detta yrkande isitt yttrande 1998/99:KU3y och konstaterar därvidatt regeringens redovisning av det svenska språketsställning i EU-arbetet ger vid handen att detförekommer brister när det gäller tolkning till detsvenska språket. framhåller,liksom regeringen, att svenska språkets ställningsom ett av de officiella EU-språken är av storprincipiell betydelse för konstaterar att berördainstitutioner arbetar med att förbättra servicen förde små språken och att kommissionenskonferenstolktjänst utarbetat en särskildhandlingsplan för att förbättra tolkservicen tilloch från svenska inför det svenska ordförandeskapetår 2001. Regeringen har i skrivelsen förklarat attdet med anledning av utvärderingar som gjorts ochinför det svenska ordförandeskapet blir aktuellt attbedöma om åtgärder behöver vidtas för att skärpatillämpningen av den svenska språkpolicyn.Konstitutionsutskottet delar motionärernas synpunktatt det är angeläget att stärka det svenska språketsställning i EU. förutsätterdock att regeringen fortlöpande i samband med denhalvårsvisa översynen av konferenstolktjänstenshandlingsplan och i förberedelsearbetet för detsvenska ordförandeskapet följer frågan och vidtar deåtgärder som behövs för att förbättra det svenskaspråkets ställning. Enligt ärett tillkännagivande till regeringen i denna frågainte nödvändig och utskottet avstyrker motion U9yrkande 10 (mp).EU-nämnden konstaterar i sitt yttrande1998/99:EUN1y att regeringen i skrivelsen betonaratt det svenska språkets ställning som ett av deofficiella EU-språken är av stor principiellbetydelse och att en god kommunikation med EU:sinstitutioner på det egna språket är ett effektivtmedel för fortsatta strävanden efter större öppenheti och djupare demokratisk förankring av EU-samarbetet. instämmer i sitt yttrande idetta och understryker särskilt vikten av attsvenskans status som officiellt EU-språk kanutvecklas ytterligare. framhåller att detinte minst från demokratisk synpunkt är av storbetydelse att EU-dokument föreligger på svenskainför samråd i nämnden. Vidare menar nämnden att enförstärkning av det svenska språkets status är avsärskilt stor betydelse inför det kommande svenskaordförandeskapet i kan inledningsvis konstatera attriktlinjer för att främja svenska språkets ställningi EU-arbetet fastställdes . Den policy somgäller är formulerad i ett antal riktlinjer. Dessaär stadfästa i cirkulär 6 från () och utgör en stående instruktiontill svenska offentligt anställda som deltar i möteninom ramen för unionssamarbetet. Instruktionen ärmycket ingående och heltäckande. Den syftar till attde politiska åtgärder för att främja svenskaspråkets ställning inom EU-arbetet som vidtas skallstödjas av ett konsekvent agerande av alla somföreträder på övriga nivåer i unionens olikaforum. Utskottet har inhämtat att regeringen läggervikt vid att den etablerade språkpolicyn följs ochatt svenska representanter hävdar kravet påtolkning.Icke desto mindre har det observerats att detsvenska språkets ställning inte är vad det bordevara inom EU-samarbetet. Det har dels att göra medbrist på kvalificerade tolkar och översättare, delsbristande kvalitet vad gäller översättningen avdokument och tolkning vid möten.Svenska språknämnden har på uppdrag av regeringenutarbetat ett handlingsprogram för att främja detsvenska språket med mål för svensk språkvård samtförslag till framtida strategier och konkretaåtgärder för bevarandet av ett nationellt språk.