bet · GM01FiU21 · 1999-04-20 00:00:00 — För att undvika ett överskridande tvingasfondstyrelserna sälja ut stora delar avsina innehav i aktuella bolag, vilket kan gestörningar på marknaderna, försvåra den långsiktigaförvaltningen och försämra avkastningen påplaceringarna.Läkemedelsföretaget samgående medamerikanska och bilsäkerhetsföretagetAutolivs fusion med det amerikanska bolaget exempel på affärer där dessa effekter uppstått.Problemet blir ännu tydligare i den nyligengenomförda fusionen mellan och engelska Zenecaoch ABB:s planer på att föra samman de fyra olikaaktieslagen i bolaget till en gemensam schweiziskABB-aktie. För innebär t.ex.förändringarna i och att fondens samladeutlandsplaceringar mycket kraftigt kommer att gåöver utlandsramen.I propositionen föreslår regeringen därför att enundantagsregel införs. Enligt förslaget bör fjärdetill sjätte fondstyrelsernas innehav i ett utländsktbolag inte räknas in i den befintliga utlandsramenom det utländska bolaget genom ett offentligterbjudande köpt ett svenskt aktiebolag. Detutländska bolaget skall också efter förvärvet ha enbetydande verksamhet i och vara noterat påsvensk börs eller annan auktoriserad marknadsplats.För sjätte gäller således attundantagsregeln endast skall gälla den förvaltadebörsportföljen, inte innehavet av onoterade aktier.Enligt propositionen medger undantagsregeln attfonderna skall kunna köpa ytterligare aktier i deaktuella bolagen, vid sidan av det innehav de hadevid tidpunkten för det offentliga erbjudandet. Dettaför att undvika störningar i fondförvaltningen ochutvärderingen av uppnådda resultat. Något tak förhur stor del av fondstyrelsernas totalamedelsinnehav som skall kunna undantas frånutlandsramen sätts inte upp.Förslaget är en övergångsregel i avvaktan på denöversyn av AP-fondens organisation ochplaceringsregler som bedrivs i samarbete mellan defem partier som står bakom pensionsöverenskommelsen.Syftet med översynen är bl.a. att öka fondernasmöjligheter till hög avkastning och diversifieringav förvaltade medel. T.ex. skall fondernasplaceringsregler moderniseras, bl.a. genom en ökningav den tillåtna andelen placeringar i både aktieroch i utlandet.Regeringen gör en utvärdering avfondstyrelsernas förvaltning. Utvärderingen byggerpå fondernas årsredovisningar, fondernas egnaanalyser av förvaltningen ochrevisionsberättelserna. Dessa dokument tillsammansmed regeringens utvärdering överlämnas tillriksdagen i form av en regeringsskrivelse. På senareår har regeringen anlitat särskild fackkunskap föratt förbättra utvärderingen av fondstyrelsernasmedelsförvaltning. Regeringen föreslår ipropositionen att fondstyrelserna bör stå förkostnaderna om särskild fackkunskap anlitas isamband med utvärderingen. Kostnaderna skallregeringen fördela ut mellan fonderna utifrån enfördelning som regeringen bedömer vara skälig.Lagen föreslås träda i kraft den 1 juli 1999.Bestämmelsen om att fonderna skall betala anlitadfackkunskap vid regeringens utvärdering skalltillämpas fr.o.m. den 1 januari 1999.MotionernaI motion Fi708 av m.fl. (v) anförs att detfinns anledning att utvärdera sjätte närings- och miljöpolitisk synvinkel. Ibeslutet att inrätta en sjätte framhölls attfonden borde redovisa om fonden tagit hänsyn tillmiljöaspekter i sin verksamhet samt att inrättandetav var viktigt för att främjatillväxt och sysselsättning. I fondens senasteårsredovisning sägs dock inget om miljöaspekter ochhur fonden främjat sysselsättning, enligtmotionärerna. Dessutom bör fonden ges etttilläggsdirektiv med ett klart uttalat mål för attfrämja sysselsättning. Motionärerna anser också attAP-fondernas placeringsrättigheter i aktier börutvidgas och utnyttjas för aktiva näringspolitiskainsatser för förnyelse och ökad sysselsättning.Dessutom bör den begränsningsregel som innebär attfjärde och bara får äga av aktierna i ett börsföretag avskaffas.I motion N336 av m.fl. (v) motsättersig motionärerna att de medel som inom ramen för detnya pensionssystemet förs över från AP-fonderna tillstatsbudgeten används för amortering avstatsskulden. I stället borde fondmedlen i störreutsträckning utnyttjas i näringspolitiska syften.Därför bör AP-fondernas verksamhet utvärderasutifrån ett näringspolitiskt perspektiv. Vidareframförs i motionen att det kollektiva sparandet ochoffentliga institutioner bör spela viktiga rollersom såväl riskkapitalförsörjare som stabila ochaktiva ägare i svenskt näringsliv. AP-fondernasplaceringsrättigheter i aktier bör därför utvidgasoch regeringen bör tillsätta en utredning om hur detkollektiva sparandet kan utnyttjas förnäringspolitiska insatser för förnyelse och ökadsysselsättning i svenskt näringsliv.Finansutskottets ställningstagandeNär det gäller motionernas förslag om AP-fondstyrelsernas verksamhet och förvaltning villutskottet hänvisa till den pågående översynen av . Som utskottet redovisade ovanbedrivs översynen i samarbete mellan de fem partiersom står bakom pensionsöverenskommelsen, ochöversynen omfattar både organisationen av AP-fonderna och medelsförvaltningen ochplaceringsreglerna. Enligt planen skulle enproposition ha presenterats menden har skjutits något i avvaktan påatt vissa återstående frågor som har betydelse föröversynen skall avgöras, t.ex. överföringen avfondmedel från AP-fonderna till staten.Med hänvisning till det anförda tillstyrkerutskottet förslaget i propositionen och avstyrkermotionerna Fi708 (v) yrkandena 4-7 och N336 (v)yrkandena 3 och 4.Övriga frågorVärdepappersfonderMotionernaI motionerna Fi704 av () och Fi706 avErik () anförs att bildadesAktiesparklubben Kraft i län.Aktiesparklubben har som övergripande långsiktigtsyfte att öka förutsättningarna för att skapa ettstörre inflytande över beslut som rör länet t.ex.arbetstillfällen. Allt arbete i styrelsen skerideellt. Om aktiesparklubben köper aktier kommer denatt omfattas av tillståndstvånget i lagen omvärdepappersfonder. Klubben har dock inte någraekonomiska möjligheter att bekosta denadministration som följer av lagen omvärdepappersfonder. Motionärerna anser att lagen omvärdepappersfonder bör ändras så att det skapas enmöjlighet att få dispens från tillståndsreglerna ifall då en aktiesparklubb har ett överordnat ideelltsyfte. bör få meddela dennadispens.Finansutskottets ställningstagandeEnligt uppgift från så är lagenom värdepappersfonder i behov av en grundläggandeöversyn. Vissa föreslagna ändringar i det s.k.UCITS-direktivet kommer också att behöva omarbetastill svensk lag. övervägerdärför att tillsätta en utredning med uppgift attförnya fondlagstiftningen. Frågan om förenkladeregler för regionala fonder kommer att omfattas avutredningsuppdraget. Mot denna bakgrund anser inteutskottet att det föreligger skäl att föreslå någonriksdagens åtgärd. Motionerna Fi704 (m) och Fi706(c) avstyrks således.Kommunal pensionsmedelsförvaltning m.m.MotionenI motion Fi708 av m.fl. (v) menarmotionärerna att demokratin i den ekonomiskapolitiken måste utvecklas. Samhällets ägande ochinflytande över bank- och kreditväsendet bör öka.Därför bör samhället behålla sitt ägande iNordbanken och därmed också möjligheten att bedrivaen aktiv ägarroll. Enligt motionen bör också detkommunala och regionala ägandet utvecklas, inteavvecklas. Därför bör regeringen tillsätta enutredning om hur statsmakterna kan underlätta förkommuner, landsting och regionala självstyrelseorganatt engagera sitt pensionskapital och andrafinansiella tillgångar i långsiktigt ägarengagemang.Finansutskottets ställningstagandeHösten 1992 beslöt att bemyndigaregeringen att avveckla statens ägande i bl.a.dåvarande Nordbanken (prop. 1992/93:135, bet. NU16).I en ny behandling gav ettbemyndigande till regeringen att minska statensägande i åtta angivna företag - ,, , ., , AB , . angavs atttidigare bemyndigande avseende bl.a. Nordbankenskulle fortsätta att gälla (prop. 1995/96:141, bet.1995/96:NU26).Utskottet ser ingen anledning till attompröva beslutet om att bemyndiga regeringen attavveckla statens ägande i det som ärNordbanken (som tillsammans med ,MeritaNordbanken ).När det gäller pensionskapitalet vill utskotteterinra om att pensionssparandet i kommuner ochlandsting sannolikt kommer att öka kraftigt iframtiden, till följd av det s.k. balanskravet.Enligt utskottets mening ställer denna utvecklingstora krav på god, säker och långsiktigmedelsförvaltning så att det finns medel att tillgånär pensionsförpliktelserna skall infrias.Våren 1998 beslutade om en skärptreglering av den kommunalapensionsmedelsförvaltningen (prop. 1997/98:52, bet.1997/98:KU17). Beslutet innebar en ny bestämmelse ikommunallagen (1991:900) enligt vilken fullmäktige ikommuner och landsting samt beslutande församling ikommunalförbund skall meddela särskilda föreskrifterför förvaltning av medel avsatta förpensionsförpliktelser. I föreskrifterna skall detbl.a. fastställas till vilken risk placeringarna fårgöras och hur uppföljning och kontroll avförvaltningen skall ske. Lagändringarna trädde ikraft , men får börja tillämpassenare, dock senast för räkenskapsåret 2000.Enligt utskottets mening finns det ingen anledningatt nu ytterligare utreda förvaltning och placeringav pensionskapitalet och övriga finansiellatillgångar i kommuner och landsting.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Fi708 (v) yrkandena 1, 9 och 10.LagförslagenPropositionenDe i propositionen framlagda lagförslagen återfinnsi bilaga till betänkandet. I lagförslag 2.3 föreslåsen ändring i 8 kap. 3 § lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension i dess lydelse enligtlagen (1998:1497) om ändring i samma lag. En ändringi samma paragraf i dess lydelse enligt den nämndaändringslagen föreslås också i proposition1998/99:98 Vissa premie- pensionsfrågor (lagförslag2.2). Sistnämnda proposition bereds avsocialförsäkringsutskottet.Finansutskottets ställningstagandeSom framgår av utskottets ovan redovisadeställningstaganden så har utskottet inte något atterinra i sak mot de i propositionen framlagdalagförslagen. Utskottet anser emellertid attlagförslag 2.3 i nu aktuellt ärende avförfattningstekniska skäl bör sammanföras medlagförslag 2.2 i proposition 1998/99:98. Utskottetöverlämnar således lagförslag 2.3 tillsocialförsäkringsutskottet för författningsteknisksamordning i betänkande 1998/99:SfU12. beträffande avslag på propositionen omen lagreglering om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuellapensionssparandetatt med bifall till proposition 1998/99:93 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi11och 1998/99:Fi13 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande omfattningen avkostnadsinformationen till pensionsspararnaatt med bifall till proposition 1998/99:93 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi12yrkandena 1 och 2 och 1998/99:Fi13 yrkande 1godkänner vad utskottet anfört,res. 3 (kd, fp)3. beträffande ikraftträdande m.m.att med bifall till proposition 1998/99:93 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi12yrkande 3 och 1998/99:Fi13 yrkande 3 godkännervad utskottet anfört,res. 4 (kd, fp)4. beträffande fondbolagens informationtill Premiepensionsmyndighetenatt med bifall till proposition 1998/99:93 i dennadel godkänner vad utskottet anfört,res. 5 (m, kd)5. beträffande kostnadsinformation tillfondförsäkringstagareatt med bifall till proposition 1998/99:93 i dennadel godkänner vad utskottet anfört,6. beträffande fjärde-sjätte utlandsplaceringaratt med bifall till proposition 1998/99:93 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi708yrkandena 4-7 och 1998/99:N336 yrkandena 3 och 4godkänner vad utskottet anfört,res. 6 (v)7. beträffande värdepappersfonderatt avslår motionerna 1998/99:Fi704 och1998/99:Fi706,8. beträffande kommunalpensionsmedelsförvaltning m.m.att avslår motionen 1998/99:Fi708 yrkandena 1, 9och 10,res. 7 (v)res. 8 (m, kd, fp) -motiv.9. beträffande lagförslagenatt antar de i propositionen framlagda förslagentilldels lag om ändring i lagen (1990:1114) omvärdepappersfonder,dels lag om ändring i lagen (1993:931) omindividuellt pensionssparande,dels lag om ändring i lagen (1983:1092) medreglemente för Allmänna pensionsfonden.Stockholm den 20 april 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (), (), PerLandgren (kd), (), (), (), () och BoKönberg (fp). Avslag på propositionen om enlagreglering om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuellapensionssparandet (mom. 1) (m), , (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuella pensionssparandetbort ha följande lydelse:Utskottet anser att den föreslagna regleringen ärolycklig eftersom den driver på en utveckling somredan påbörjats där sparkapital lämnar förmer skattegynnade och mindre kostnadstyngdasparalternativ inom EU. Därtill kommer att det pågoda grunder kan ifrågasättas om småspararnaverkligen gagnas av den föreslagna regleringen. Förden som sparar lite är avgifterna små ochincitamentet för en småsparare att byta fondbolag pågrund av för höga kostnader är därför litet. Det ärsnarare en liten krets med stora aktiefondsinnehavsom kan vara intresserad av att jämföraförvaltningskostnader. För denna i de flesta fallredan välinformerade samhällsgrupp har regleringenstörst betydelse och kanske i förlängningen någonpraktisk nytta. Eventuella rabatter som detta i sintur kan tänkas ge upphov till för deras del fårsedan i sin tur bäras av alla andra andelsägare. Pågrund av det anförda motsätter sig utskottet denutvidgning av lagstiftningen som regeringenföreslår. Med bifall till motion Fi11 (m) avstyrkerutskottet således propositionen i denna del. MotionFi13 (kd) yrkande 2 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionen om enlagreglering om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuella pensionssparandetatt med bifall till motion 1998/99:Fi11 avslårproposition 1998/99:93 i denna del samt motion1998/99:Fi13 yrkande 2,2. Avslag på propositionen om enlagreglering om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuellapensionssparandet (mom. 1) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuella pensionssparandetbort ha följande lydelse:Utskottet anser att den nu aktuella lagstiftningenförst bör genomföras på EU-nivå och därefter iSverige. Anledningen härför är att en lagstiftningenbart från svensk sida riskerar att skapa heltonödiga konkurrensnackdelar för svenska företag samttvinga dem eller delar av deras verksamhet ut urlandet. Utskottet anser att det är viktigt med såvälkonkurrensneutralitet mellan olika sparformer iSverige som mellan länder inom EU. Det EG-direktivsom gäller för kollektivt sparande ivärdepappersfonder står dessutom inför enförändring, där krav om kostnadsinformation tillfondandelsägare och fondsparare diskuteras. På grundav det anförda och med bifall till motion Fi13 (kd)yrkande 2 avstyrker utskottet propositionen i dennadel. Motion Fi11 (m) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionen om enlagreglering om kostnadsinformation tillfondsparare i det individuella pensionssparandetatt med bifall till motion 1998/99:Fi13 yrkande 2avslår proposition 1998/99:93 i denna del samtmotion 1998/99:Fi11,3. Omfattningen av kostnadsinformationentill pensionsspararna (mom. 2) (kd, fp)(), Per () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken av kostnadsinformationen tillpensionsspararna bort ha följande lydelse:Regeringens förslag innebär att instituten påindividuell basis skall redovisa inte barakostnaderna för förvaltning, förvaring och tillsynutan även övriga kostnader som belastarfondförmögenheten. Det kan ifrågasättas om enredovisning av det slag som regeringen föreslårverkligen ger spararna den information som deverkligen har nytta av. Utskottet anser att denindividuella informationen i stället bör avseförvaltning, förvaring och tillsyn, medan övrigakostnader bör redovisas tillsammans och relaterastill resultatet av portföljförvaltningen. Avgiftenför förvaltning m.m. kan sägas vara den endaframåtblickande kostnadsposten och är därmed viktigför ett ställningstagande till vilken eller vilkafonder spararen vill utnyttja. Övriga kostnader, somt.ex. courtage, är hänförliga till finansiellatransaktioner och bör sättas i relation tillportföljförvaltningen. De övriga kostnaderna kanvariera kraftigt mellan olika år beroende på vilkenaktivitet som fonden anser vara positiv förfondförmögenheten vid givet risktagande. En fond kanredovisa höga övriga kostnader som är motiverade avatt transaktioner genomförts som höjt avkastningen.Med regeringens förslag kommer detta dock attframstå som om fondens kostnader är särskilt höga.De övriga kostnaderna bör således redovisastillsammans och sättas i relation tillportföljförvaltningen.På grund av det anförda anser således utskottet attden individuella informationen till fondsparare ivärdepappersfonder skall avse kostnaderna förförvaltning, förvaring och tillsyn. Vad utskottetanfört med anledning av motionerna Fi12 (fp)yrkandena 1 och 2 samt Fi13 (kd) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande omfattningen avkostnadsinformationen till pensionsspararnaatt med anledning av proposition 1998/99:93 i dennadel och motionerna 1998/99:Fi12 yrkandena 1 och2 samt 1998/99:Fi13 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. Ikraftträdande m.m. (mom. 3) (kd, fp)(), Per () och () anserdels att utskottets ställningstagande under rubrikenIkraftträdande m.m. bort ha följande lydelse:I motsats till regeringen anser utskottet att deföreslagna ändringarna inte bör träda i kraft redanden . En nödvändig utveckling avdatasystem för informationsgivning tillfondandelsägarna försvåras av att problemen redan tar och kommer att taomfattande resurser i anspråk. Utskottet anserdärför, med bifall till motionerna Fi12 (fp) yrkande3 och Fi13 (kd) yrkande 3 att de föreslagnaändringarna bör träda i kraft den 1 januari 2000.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande ikraftträdande m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:Fi12 yrkande3 och 1998/99:Fi13 yrkande 3 och med avslag påproposition 1998/99:93 i denna del godkänner vadutskottet anfört,5. Fondbolagens information tillPremiepensionsmyndigheten (mom. 4) (m, kd)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande under rubrikenFondbolagens information tillPremiepensionsmyndigheten bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag riskeraratt minska antalet möjliga fondval förpensionsspararna. Därtill kommer attPremiepensionsmyndigheten i sitt remissyttrande haravrått från den reglering som regeringen nuföreslår. På grund av det anförda och i enlighet medvad som framförs i motion Fi11 (m) avstyrkerutskottet propositionens förslag.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande fondbolagens information tillPremiepensionsmyndighetenatt avslår proposition 1998/99:93 i denna del,6. Fjärde-sjätte (mom. 6) (v)och (båda v) anserdels att finansutskottets ställningstagande iavsnittet Fjärde-sjätte bort ha följande lydelse:Sedan 1997 pågår en översyn av AP-fondsystemet.Översynen utförs i samarbete mellan de partier somstår bakom pensionsöverenskommelsen. mening omfattar emellertid översynen merän enbart genomförandet av det nya pensionssystemet.Därför bör det parlamentariska underlaget iutvärderingen utökas. Enligt utskottets mening böralla partier vara med i arbetet med att se över AP-fondernas organisation och placeringsregler.Enligt pensionsöverenskommelsen kommer medel frånAP-fonderna att överföras till staten. Genomöverföringarna minskar AP-fondernas möjlighet tillatt utgöra buffertfonder vid pensionsutbetalningar.Utskottet menar liksom att det ärviktigt att AP-fonderna inte förlorar sin styrka sombuffertfonder genom att alltför mycket medelöverförs till staten. Liksom motionärerna avvisarutskottet bestämt att de medel som enligtpensionsöverenskommelsen skall överföras från AP-fonderna till staten enbart används för amorteringav statsskulden. Medlen i AP-fonderna bör i störreutsträckning utnyttjas för att befrämja löntagarnaskollektiva ägarengagemang och för näringspolitiskasyften. Detta bör ske bl.a. genom ändradeplaceringsregler.Regelverket som styr AP-fondernas placeringar börförändras. Enligt utskottets mening bör bl.a. AP-fondernas möjligheter till placeringar i onoteradeoch noterade aktiebolag utvidgas och utnyttjas föraktiva näringspolitiska insatser och ökadsysselsättning i det svenska näringslivet. Idagsläget används av fondernastillgångar till aktieplaceringar. Vidare bör denbegränsningsregel som innebär att fjärde och femteAP-fonderna bara får äga av aktierna iett börsföretag avskaffas.Enligt utskottets mening bör också sjätte större utsträckning användas för att utvecklasvensk industri och stärka den svenskasysselsättningen. bör, enligtutskottet, ges ett tilläggsdirektiv så att arbetetmed att främja sysselsättningen blir ett klartuttalat mål i fondens verksamhet. I anslutning tilldetta bör en utvärdering genomföras av sjätte verksamhet. Utvärderingen bör behandlafondens verksamhet ur en närings- och miljöpolitisksynvinkel.Vad utskottet anfört med anledning av proposition1998/99:93 i denna del samt motionerna 1998/99:Fi708(v) yrkandena 4-7 och 1998/99:N336 yrkandena 3 och 4bör som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande fjärde-sjätte utlandsplaceringaratt med anledning av proposition 1998/99:93 i dennadel samt motionerna 1998/99:Fi708 yrkandena 4-7och 1998/99:N336 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. m.m.(mom. 8) (v)och (båda v) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken pensionsförvaltning m.m. bort haföljande lydelse:Enligt utskottets mening bör demokratin i ekonominoch den ekonomiska politiken utvecklas. Ett led i ensådan utveckling är att samhället och statenbehåller ägandet i nuvarande Nordbanken behålls möjligheten för samhället attbedriva ett aktivt ägande för att stärkanäringslivet och öka den svenska sysselsättningen.Vidare bör enligt utskottets mening det kommunalaägandet utvecklas, inte avvecklas. Den lokala ochregionala förankringen är en viktig beståndsdel i enlyckad företags- och näringslivsutveckling. Företag,som genom sin lokala förankring även har en socialdimension i sin verksamhet, har i studier visat sigha betydande förmåga att klara av svåra tider ochbli ekonomiskt framgångsrika.Regeringen bör enligt utskottets mening tillsättaen utredning om hur statsmakterna kan underlätta förkommuner, landsting och regionala självstyrelseorganatt engagera sitt pensionskapital och andrafinansiella tillgångar i ett långsiktigtägarengagemang.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi708(v) yrkandena 1, 9 och 10 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande kommunalpensionsmedelsförvaltning m.m.att med anledning av motion 1998/99:Fi708 yrkandena1, 9 och 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8. m.m.(mom. 8, motiveringen) (m, kd, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), () och () anser attden del av utskottets ställningstagande som underrubriken pensionsmedelsförvaltning m.m.börjar med "beslöt" och slutar med"MeritaNordbanken )" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att erfarenheternaav staten som ägare av företag ärnegativa.