bet · GN01LU2 · 1999-11-04 00:00:00 — En rimligordning i ifrågavarande sammanhang är attkoncernförhållandet får relevans endast närkoncernen är av viss omfattning. Utskottet föreslårsålunda en ändring med nämnda innebörd i enlighetmed vad som framgår av utskottets förslag i bilaga2.I fråga om årsredovisningens omfattning haruppgiftsskyldigheten framför allt knutits tillstorleken på företaget, sådan den framträder itillgångarnas värde och antalet anställda. Förföretag i vilka tillgångarnas nettovärde enligtbalansräkningen under de senaste två räkenskapsårenhar överstigit minst 1 000 prisbasbelopp eller därantalet anställda i medeltal har överstigit 200 gällersålunda enligt årsredovisningslagen särskildaregler, exempelvis krav på upprättande avfinansieringsanalys. Årsredovisningslagen innehållervidare vissa lättnader beträffande kravet påtilläggsupplysningar i fråga om bolag med högst tioanställda och en balansomslutning på högst 24miljoner kronor.Vad särskilt gäller resultaträkningen skall denna isammandrag redovisa bolagets samtliga intäkter ochkostnader under räkenskapsåret. Resultaträkningenskall upprättas i någon av två i lagen angivnauppställningsformer, vilka är förhållandevisdetaljerade. Normalt måste lagensuppställningsscheman följas och utrymmet för att slåsamman poster är begränsat. I 3 kap. 7 §årsredovisningslagen ges emellertid bestämmelser oms.k. Bestämmelsen germöjlighet att slå samman vissa poster iresultaträkningen. Denna möjlighet får dock intetillämpas av bolag i vilka nettovärdet avtillgångarna enligt fastställda balansräkningar förde två senaste räkenskapsåren har överstigit 1 000prisbasbelopp, bolag som har haft i medeltal mer än 200anställda och bolag vars aktier eller skuldebrev ärnoterade vid börs eller auktoriserad marknadsplats.Vidare krävs att sammanslagningen är motiverad avkonkurrensskäl. Slutligen krävs också att Patent-och registreringsverket eller, efter överklagande,regeringen har gett tillstånd till sammanslagningen.Av 7 kap. 7 § årsredovisningslagen följer att detfinns ett visst utrymme för att tillämpabestämmelserna om förkortad resultaträkning ocksånär koncernresultaträkningen upprättas.De nu redovisade bestämmelserna tillkom i sambandmed att de svenska redovisningsreglerna anpassadestill EG:s fjärde och sjunde bolagsrättsligadirektiv. Enligt artikel 27 får medlemsstaternatillåta att bolag slår samman vissa poster till enpost bruttoresultat. Detta gäller dock endast förbolag som inte överskrider vissa i direktivetangivna gränsvärden. Eftersom det inte finns någonskyldighet för den nationelle lagstiftaren attutnyttja artikeln, står det varje medlemsstat frittatt uppställa olika begränsande villkor för attsammanslagning skall få ske. Sålunda har ,som framgått, infört ett krav på tillstånd och valtandra och lägre gränsvärden. Bakgrunden härtill äratt direktivets gränsvärden enligt svenskuppfattning är så högt satta att endast någonprocent av de svenska företagen skulle fallautanför, vilket inte ansetts böra komma i fråga medhänsyn till intresset för utomstående att skaffa sigen rättvisande bild av företagets resultat.I motion N273 av Per m.fl. (m, kd, fp)anförs att det visat sig att de svenskaårsredovisningsreglerna innebär stora problem förframför allt små och medelstora företag. Den svenskalagstiftningen framstår som betydligt mer restriktivän övriga EU-länders. Framför allt är ensamtom att tillämpa ett särskilt dispensförfarande.Detta dispenskrav bör enligt motionen upphävas.Vidare bör, anförs det, kriterierna för vilka bolagsom omfattas av sammanslagningsmöjligheternautformas på samma sätt som i övriga EU-länder.Gränsvärdena bör alltså höjas. I motionen hemställsom nya regler angående resultaträkningens utformningsom bättre överensstämmer med EG-lagstiftningen(yrkande 19).Även i motion L205 av () framhållsatt de gränsvärden som finns iredovisningslagstiftningen överlag är lägre änenligt andra EU-länders regler, som bättreöverensstämmer med EG-direktiven på området. Dettakan, enligt motionärens mening, innebärakonkurrensnackdelar för svenska företag genom att detvingas ha en mer öppen redovisning. Enligt motionenbör förekommande gränsvärden mellan stora och småföretag ses över liksom de krav som ställs påredovisning i företag av olika storleksklasser(yrkandena 2 och 3).Utskottet vill för sin del framhålla attbestämmelserna om resultaträkningens uppställningbör vara utformade så att för bolagets intressenterväsentlig information tas fram. Bestämmelserna börsamtidigt inte vara mer betungande för företagen änvad som är absolut nödvändigt. De bör så långtmöjligt inte leda till att företagen försätts ikonkurrenssituationer som riskerar att skada dem.Bestämmelserna bör inte heller utsätta svenskaföretag för konkurrensnackdelar gentemot utländskakonkurrenter.Enligt utskottets mening måste, trots attbestämmelserna om förkortad resultaträkning ännuinte har varit i kraft , konstaterasatt bestämmelserna inte i alla avseenden motsvararde angivna kraven. Beaktansvärd kritik harockså riktats mot bestämmelserna från bl.a.Småföretagsdelegationen i dess rapport 7 (SOU1998:94), ochKonkurrensverket. Särskilt synes det nuvarandedispenskravet ha gett upphov till nackdelar förföretagen.Utskottet kan emellertid konstatera att regeringeni förevarande proposition föreslår att kravet påPatent- och registeringsverkets tillstånd för att fåanvända förkortad resultaträkning tas bort. Istället införs ett krav på att bolag som upprättarresultaträkningen i förkortad form skall lämnasärskild uppgift om nettoomsättningen i anslutningtill posten bruttovinst eller bruttoförlust. Vidareinnebär regeringens förslag att Patent- ochregistreringsverket skall kunna ge dispens frånkravet på särredovisning av nettoomsättningen, omdet är motiverat av konkurrensskäl.Enligt utskottets mening är önskemålen i motionernaN273 och L205 i stora delar tillgodosedda genom vadsom sålunda föreslås.När det sedan gäller kretsen av företag som skallfå använda sig av förkortad resultaträkning måsteäven här, enligt utskottets mening, självklarthänsyn tas till de krav som ställs på jämförbaraföretag i andra länder. Det gränsvärde som anknytertill balansomslutningen är i 36,4 miljonerkronor. Utskottet kan konstatera att detta i och försig är högre än vad en del andra EU-stater tillåter.Artikel 27 i det fjärde direktivet tillåteremellertid att gränsen sätts ungefär dubbelt så högt(, motsvarande knappt 90 miljonerkronor) och flera länder har också valt att närmasig den gränsen. Ett annat förhållande som skiljerde svenska reglerna från andra länders motsvaranderegler är att den svenska gränsdragningen baseras påtvå faktorer, tillgångarnas nettovärde och antaletanställda, och att av dessa får inte någotöverskridas. Det stora flertalet andra medlemsstateranvänder sig av tre gränsvärden men tillåtersamtidigt att ett av dessa överskrids.Frågan är då om man, som förespråkas i motionerna,bör välja gränsvärden som till storlek och strukturmotsvarar direktivets gränsvärden. I den aktuellapropositionen besvaras denna fråga nekande.Regeringen konstaterar där att ett generelltutnyttjande av artikel 27, upp till de gränser somanges i artikeln, skulle innebära ett steg tillbakai förhållande till nuvarande redovisningspraxis.Bland de företag som omfattas av artikel 27 finnsockså, anförs det, en del förhållandevis storaföretag, vars intressenter regelmässigt torde habehov av mer långtgående information i dessa delarän enbart bruttoresultat och nettoomsättning. Enligtpropositionen hindrar inte det att det kan varamotiverat att något höja nuvarande gränsvärden föratt närma de svenska reglerna till en del andraeuropeiska länders. Enligt regeringens mening talaremellertid övervägande skäl för att nu inte göranågon ändring i gällande gränsdragningsregler.Möjligheten att upprätta resultaträkning i förkortadform bör alltså liksom inte stå öppen förföretag som harhaft i medeltal mer än 200 anställda eller varsbalansomslutning enligt balansräkningar för desenaste två räkenskapsåren har överskridit 1 000prisbasbelopp. Enligt regeringens uppfattning börman inhämta ytterligare erfarenhet om reglernasfunktion och de större företagens behov av attanvända sig av förkortad resultaträkning innan någonändring görs i gränsvärdena. Till detta kommer attnya gränsvärden, utöver dem som redan förekommer iredovisningen, skulle göra det svenska regelverketpå detta område mer svåröverskådligt. Enligtregeringens uppfattning bör man i stället - somflera remissinstanser också har förordat och ävenLagrådet varit inne på - göra en samlad översyn avförekommande gränsvärden i bokförings- ochårsredovisningslagarna. En sådan översyn bör, enligtregeringens mening, göras i samband med en framtidautvärdering av den nya lagstiftningen.Utskottet delar regeringens bedömning att frågan omen höjning av de nuvarande gränsvärdena bör anståtill dess man bättre kan överblicka behovet ochytterligare erfarenheter vunnits om reglernasfunktion.Mot bakgrund av vad som sålunda anförts avstyrkerutskottet bifall till motionerna L205 yrkandena 2och 3 samt N273 yrkande 19.Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna, m.m.Den nya bokföringslagen utvidgarbokföringsskyldigheten till i princip alla juridiskapersoner oavsett om de bedriver näringsverksamheteller inte. Vidare skall enligt förslaget fysiskapersoner och dödsbon vara bokföringsskyldiga om debedriver näringsverksamhet. Jordbrukare som tidigarehar varit skyldiga att upprätta räkenskaper enligtjordbruksbokföringslagen (1979: 141) skall enligtförslaget vara bokföringsskyldiga enligt den nyabokföringslagen.Enligt propositionen finns ett behov av en vissanpassningstid för de grupper som inte varitskyldiga att tillämpa bokföringslagens regler mensom blir bokföringsskyldiga enligt den nyabokföringslagen, bl.a. enskilda jordbrukare och ickenäringsdrivande ideella föreningar. Detsamma gällerde registrerade trossamfund enligt lagen (1998:1593)om registrerade trossamfund som kommer att finnasefter utgången av . Regeringen föreslårdärför att den nya lagen skall gälla för dessa nyabokföringsskyldiga först fr.o.m. det räkenskapsårsom inleds efter (punkt 1 iövergångsbestämmelserna).Svenska kyrkans församlings- och pastoratsförbundhar i en skrivelse till utskottet påtalat attförslaget till övergångsreglering får till följd attendast ett litet antal av församlingarna ochsamfälligheterna i kommer iåtnjutande av den avsedda anpassningstiden, eftersomde bedriver näringsverksamhet. Som exempel på sådannäringsverksamhet nämns uthyrning av prästgårdar.Förbundet anser att lagtexten bör utformas så attSvenska kyrkans församlingar och samfälligheter,oavsett om de bedriver näringsverksamhet eller inte,skall behöva tillämpa den nya lagstiftningen förstfr.o.m. 2001.Enligt utskottets mening bör denna oförutseddaeffekt rättas till. Motsvarande lättnad bör dockgöras för andra registrerade trossamfund och förideella föreningar (punkt 2 iövergångsbestämmelserna). För dessa sistnämnda bådagrupper innebär det att den gamla bokföringslagenfår gälla till. Därmed kommer de under enövergångstid att vara bokföringsskyldiga enbart iden mån de bedriver näringsverksamhet och endast förden verksamheten. Utskottets ändringsförslagföranleder en följdändring i övergångsbestämmelsernatill ändringarna i årsredovisningslagen.Det anförda innebär att utskottet föreslår attpunkterna 1 och 2 i övergångsbestämmelserna tillbokföringslagen samt punkten 4 iövergångsbestämmelserna till ändringarna iårsredovisningslagen får den lydelse som framgår avutskottets förslag i bilaga 2.I proposition 1999/2000:2 föreslår regeringen eninkomstskattelag. Lagen, som föreslås träda i kraftden , skall ersätta ett stort antalskatteförfattningar, i första handkommunalskattelagen (1928:370) och lagen (1947:576)om statlig inkomstskatt. Till följd härav bör,enligt utskottets mening, de i detta ärendeföreslagna ändringarna i kommunalskattelagen, lagenom statlig inkomstskatt, lagen (1990:663) omersättningsfonder och lagen (1993:1538) omperiodiseringsfonder (lagförslag 5, 6, 21 och 25)träda i kraft vid en något tidigare tidpunkt än dentidpunkt då den nya inkomstskattelagen avses träda ikraft, förslagsvis (jfr1999/2000:SkU4y). Därutöver bör en justering göras iövergångsbestämmelserna (jfr prop. 1999/2000:15 s.145 och 152). Utskottet förordar alltså en ändring iregeringens lagförslag med denna innebörd.Vidare föreslås i proposition 1999/2000:2 att lagen(1995:1623) om skattereduktion förriskkapitalinvesteringar skall upphöra att gälla vidutgången av . Den i detta ärende föreslagnaföljdändringen i nämnda lag (lagförslag 40) hardärför av lagtekniska skäl överlämnats tillskatteutskottet för samordning av de bådalagförslagen.Utskottet har slutligen vid beredningen av dettalagstiftningsärende uppmärksammat att ytterligareföljdändringar bör göras dels i 10 kap. 2 § förstastycket andra punkten stiftelselagen, dels i 2 §lagen om periodiseringsfonder. Utskottets ändradelydelser av lagrummen framgår av bilaga 2 resp.bilaga 3.Utöver vad som ovan anförts föranleder de ipropositionen framlagda lagförslagen inte någrauttalanden från utskottets sida. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1999/2000:L4,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande redovisning i små- ochmedelstora företagatt avslår motion 1999/2000:L205 yrkande 1,3. beträffande kontantmetodenatt avslår motion 1999/2000:L6 yrkande 1,res. 3 (c, fp)4. beträffande verifikationeratt med avslag på motion 1999/2000:L5 i denna delantar regeringens förslag till bokföringslagsåvitt avser 5 kap. 6 §,5. beträffande arkiveringstidens längdatt med avslag på motionerna 1999/2000:L5 i dennadel och 1999/2000:L6 yrkande 3 antar förslagettill bokföringslag såvitt avser 7 kap. 2 §,res. 4 (fp)6. beträffande förvaring avräkenskapsinformation och utrustningatt med avslag på motionerna 1999/2000:L5 i dennadel och 1999/2000:L6 yrkande 4 antar förslagettill bokföringslag såvitt avser 7 kap. 4 §,res. 5 (fp)7. beträffande bevarande avräkenskapsinformationatt med avslag på motion 1999/2000:L6 yrkande 2antar förslaget till bokföringslag såvitt avser7 kap. 1 § och 6 §,res. 6 (c, fp)8. beträffande skyldigheten att avslutabokföringenatt antar förslaget till bokföringslag såvittavser 6 kap. 1 § med den ändringen attparagrafen erhåller i bilaga 2 som Utskottetsförslag betecknade lydelse,9. beträffande årsredovisningensomfattningatt avslår motionerna 1999/2000:L205 yrkandena 2och 3 samt 1999/2000:N273 yrkande 19,10. beträffande övergångsbestämmelsernatill bokföringslagenatt antar förslaget till bokföringslag såvittavser övergångsbestämmelserna med den ändringenatt punkterna 1 och 2 erhåller i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknade lydelse,11. beträffande bokföringslagen i övrigtatt antar regeringens förslag till bokföringslag,i den mån förslaget inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan,12. beträffande lagen omperiodiseringsfonderatt antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder medde ändringarna att 2 § samt ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller i bilaga 2 somUtskottets förslag betecknade lydelse,13. beträffande stiftelselagenatt riksdagendels antar regeringens förslag till lag omändring i stiftelselagen (1994:1220),dels beslutar att 10 kap. 2 § skall erhållaändrad lydelse i enlighet med Utskottets förslagi bilaga 3,dels beslutar om sådan ändring av ingressen tillregeringens förslag till lag om ändring istiftelselagen (1994:1220) som föranleds härav,14. beträffande årsredovisningslagenatt antar regeringens förslag till lag om ändringi årsredovisningslagen med den ändringen attpunkt 4 i övergångsbestämmelserna erhåller ibilaga 2 som Utskottets förslag betecknadelydelse,15. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels revisionslag,dels lag om ändring i ,dels lag om ändring i ,dels lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), med de ändringarna att tidpunktenför lagens ikraftträdande bestäms till den 31december 1999 och att ordet "ikraftträdandet" iandra meningen i övergångsbestämmelserna byts utmot "",dels lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,med de ändringarna att tidpunkten för lagensikraftträdande bestäms till den 31 december 1999och att ordet "ikraftträdandet" i sista meningeni övergångsbestämmelserna byts ut mot "den 1januari 2000",dels lag om ändring i lagen (1955:257) ominventering av varulager för inkomsttaxeringen,dels lag om ändring i lagen (1967:531) omtryggande av pensionsutfästelse m.m.,dels lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar,dels lag om ändring i lagen (1975:417) omsambruksföreningar,dels lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),dels lag om ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag,dels lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),dels lag om ändring i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter,dels lag om ändring i lagen (1984:409) om skattpå gödselmedel,dels lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),dels lag om ändring i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar,dels lag om ändring i konkurslagen (1987:672),dels lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),dels lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,dels lag om ändring i lagen (1990:663) omersättningsfonder, med den ändringen atttidpunkten för lagens ikraftträdande bestämstill ,dels lag om ändring i bostadsrättslagen(1991:614),dels lag om ändring i lagen (1992:160) omutländska filialer m.m.,dels lag om ändring i lagen (1992:1300) omkrigsmateriel,dels lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),dels lag om ändring i lagen (1994:466) omsärskilda tvångsåtgärder ibeskattningsförfarandet,dels lag om ändring i lagen (1994:566) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst,dels lag om ändring i lagen (1994:1563) omtobaksskatt,dels lag om ändring i lagen (1994:1564) omalkoholskatt,dels lag om ändring i lagen (1994:1776) om skattpå energi,dels lag om ändring i lagen (1994:1927) omeuropeiska ekonomiska intressegrupperingar,dels lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag,dels lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag,dels lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag,dels lag om ändring i lagen (1999:000) omändring i lagen (1995:1560) om årsredovisning iförsäkringsföretag,dels lag om ändring i lagen (1995:1570) ommedlemsbanker,dels lag om ändring i lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor,dels lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483),dels lag om ändring i lagen (1998:514) omsärskild skattekontroll av torg- ochmarknadshandel m.m.Stockholm den 4 november 1999På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), StigRindborg (m), (),(), (m), (),(), TassoStafilidis (v), (), (), AndersBerglöv (s), (),(), RaimoPärssinen (s) och dePourbaix-Lundin (m). Avslag på propositionen (mom. 1), , ochMarietta de (alla m) anför:Den 2 november 1999 har Gemenskapen för ElektroniskaAffärer () inför utskottet framfört principiellasynpunkter på förslaget (se s. 16). Synpunkterna ett sammanträde kommenteratsav företrädare för . Med hänsyntill att GEA:s synpunkter inte tidigare kommit tillutskottets kännedom och inte framförts underremissbehandlingen av den promemoria med utkast tilllagrådsremiss som ligger till grund för regeringenslagförslag, har vi ansett det skäligt med visstrådrum för att noga överväga synpunkterna. Tillbilden hör att , som de på ett mycketsent stadium framfört sina uppfattningar, inte velatatt en lagändring skall fördröja ärendet. Vidare äratt märka att företrädarna för Justitiedepartementetkonstaterat att ett nytt lagförslag från regeringenskulle kunna presenteras tidigast hösten år 2000.Mot denna bakgrund har vi vid sammanträdet den 4november begärt bordläggning av ärendet för att fåtid till ytterligare genomgång av materialet och attdet skulle tas upp till förnyad behandling iutskottet vid nästkommande sammanträde. Utskottetsmajoritet har emellertid motsatt sig detta.Eftersom vi härigenom förvägrats att få skäligtrådrum för att göra en närmare analys av GEA:s ochJustitiedepartementets synpunkter anser vi oss i detuppkomna läget inte kunna göra annat än att yrkaavslag på propositionen.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt med anledning av motion 1999/2000:L4avslår propositionen.2. Avslag på propositionen (mom. 1)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Utskottet vill" och på s. 10 slutar med"på propositionen" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med motionärernaunderstryka vikten av att de regler som styrföretagens verksamhet måste utformas medinriktningen att stödja den seriösanäringsverksamheten och försvåra för den ekonomiskabrottsligheten. Reglerna måste därför klarläggabolagsorganens ansvar och uppgifter och möjliggöraför myndigheter och andra intressenter att fåinformation om företagen så att erforderlig insynoch kontroll garanteras. Som motionärerna framhållerär det väsentligt att man vid utarbetandet av nyaregler noggrant överväger vilka effekter förslagenfår på möjligheterna att bekämpa den ekonomiskabrottsligheten.Enligt utskottets mening tillgodoser detföreliggande förslaget till ny bokföringslag ialltför stor utsträckning företagens önskemål omförenklingar och flexibilitet i regelsystemet påbekostnad av det allmännas och andra intressentersbehov av insyn och kontroll. Förslaget innehåller,enligt utskottets mening, flera brister somallvarligt kan påverka polis och åklagaresmöjligheter att utreda ekonomisk brottslighet.Särskilt anmärkningsvärt är attvarannanlänksprincipen föreslås upphävd utan attmotsvarande krav på datatekniska kontrollrutinerinförs. Utskottet kan konstatera att förslaget inteheller beaktar att det numera är möjligt attsäkerställa information på datateknisk väg i form avs.k. Enligt utskottets meningskulle en lagstiftning som innehöll krav på sådanalogiska skydd för data på ett helt annat sätt än detföreliggande förslaget uppfylla de säkerhetskrav sommåste ställas på en modern och IT-anpassadlagstiftning.Sammanfattningsvis anser utskottet, i likhet medmotionärerna, att det föreliggandelagstiftningsbehovet inte tillgodoses genomregeringens förslag. Propositionen bör därför avslåsoch regeringen uppmanas att återkomma med ett nyttlagförslag som innehåller krav på sådana lösningarsom finns att tillgå för att säkerställaelektronisk information.Till följd av det anförda avstyrker utskottet, medbifall till motion L4 i denna del, de ipropositionen framlagda lagförslagen. Vad utskotteti övrigt ovan anfört om ett nytt förslag börriksdagen med bifall till motionen L4 i denna delsom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionenatt riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:L4dels avslår propositionen,dels som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.3. Kontantmetoden (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Enligt utskottets" och slutar med"yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet vill för sin del framhålla att det intebehövs särskilt omfattande verksamhet i ett företagför att komma upp i en omsättning av denstorleksordning som regeringen föreslår som gränsför tillämpning av kontantmetoden. I likhet medmotion L6 anser utskottet att den lättnad somkontantmetoden innebär bör kunna tillämpas av flersmå och medelstora företag, varför gränsen börsättas högre än enligt regeringens förslag.