bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Ansvaretför de stora brister i den kommunala sektorn som uppmärksammats under desenaste åren faller därmed på Socialdemokraterna. Oförmågan att prioriteraoch kontrollera resursanvändningen i kommunerna är i många fall uppenbar.Kommunerna drar på sig utgifter som inte tillhör verksamhet istället för att prioritera kärnverksamheterna - skolan och omsorgen.Kommunernas satsningar på verksamheter utanför kärnuppgifterna har oftainneburit effektivitetsförluster. har t.ex. i vissafall allvarligt rubbat kommunernas ekonomiska ställning. En konsekvens avdetta är att medborgarna fått sämre service på de viktigaste kommunalaserviceområdena.Genom avregleringar och konkurrensutsättning i förening med tydligprioritering av kärnuppgifterna kan medborgarna få ut mer av varjeskattekrona. Det krävs dock långsiktiga reformer för att åtgärda systemfelen iden offentliga sektorn. Enligt motionärerna bör en översyn genomföras av deuppgifter som kommunerna bör ha ansvar för, i syfte att minskakommunernas obligatoriska åtaganden. Vidare bör det tydligare fastställasvilka uppgifter en kommun får ha.Det inomkommunala utjämningssystem som finns har skadligaeffekter för samhällsekonomin. Motionärerna föreslår att en utredningtillsätts med uppdrag att skyndsamt presentera ett nytt bidragssystem.Ett mål för finanspolitiken bör enligt motionärerna vara att uppnå balansi de offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Till skillnad från ommålen sätts till ett permanent offentligt överskott kan då tillväxten blisnabbare och ekonomin som helhet expandera, som denoffentliga skulden som andel av ekonomin krymper. Det statsfinansiellamålet får därför formuleras som en minskning av statsskulden till en vissnivå. Målet bör vara att skuldkvoten skall uppgå till högst av BNPvid utgången av 2002. Det innebär att överskottet bör vara positivt denärmaste åren för att statsskulden skall minska. Moderatasamlingspartiets budgetalternativ innebär ett överskott i de offentligafinanserna på , knappt 48 miljarderkronor och 2002. I motionen föreslåsnettobesparingar på 2000, 2001och 2002, vilka bidrar till att ge utrymme till deskattesänkningar som redovisats ovan.Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen. Det innebäratt kommunernas ekonomiska ställning inte skall förändras genom statligabeslut. Kommunerna kompenseras fullt ut för minskat skatteunderlag ochökade kostnader som följer av motionärernas förslag.Kristdemokraternas partimotionI motion Fi210 (kd) konstateras att det ekonomiskt sett går bättre förSverige och att fler nu får jobb. Men tyvärr går det inte bra för allainvånare eller i alla delar av landet. Det allvarliga är, enligt motionärerna,att regeringen inte vårdar grunden för en långsiktigt hållbar välfärd. Detär oacceptabelt att gamla fortsätter att fara illa, att barnen inte får gå i entrygg och bra skola, att rättssamhället förfaller och att företag, kapital ochkunskap flyr landet. Otrygg blir den välfärd som vilar på världens högstaskatter och på lättflyktiga och redan flyende skattebaser.Nu när både den internationella och den svenska konjunkturen stiger borderegeringen ha tagit chansen att rätta till de djupgående strukturella problemsom gjort att fallit från 4:e platsen i industriländernas välfärdsliga1970 till en 17:de plats . Men i likhet med tidigare propositionerinnehåller inte heller budgetpropositionen de konkreta förslag sombehövs för att öka tillväxten och antalet nya jobb i den svenska ekonomin.Till skillnad från regeringens förslag tar Kristdemokraternasbudgetalternativ sikte på att öka sysselsättningen så kraftfullt att välfärdenkan tryggas för alla. Sex områden som är särskilt prioriterade i denekonomiska politiken pekas ut i motionen. Det gäller långsiktigt godatillväxtförutsättningar genom ett bättre företagarklimat, skattepolitiken förlåg- och medelinkomsttagare, valfriheten för barnfamiljer, pensionärernasekonomiska situation, vården, omsorgen och skolan samt vikten av ettåterupprättat rättssamhälle. På dessa områden är den socialdemokratiskaregeringens politik utpräglat bristfällig eller direkt felaktig.Tillväxtpolitik för nya jobbGrunden i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och godavillkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen,minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta uppnås genom enbalanserad finans- och penningpolitik i kombination med strukturellaåtgärder som förbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar deseglivade bromsmekanismer som underminerat den svenskaekonomins utvecklingskraft. Förslagen är bl.a. följande:? Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter genom skattereduktion på av arbetskostnaden för de privata hushållens köp av tjänster i detegna hemmet.?? Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummorupp till och för egenföretagare pålönesummor .?? En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisakonkurrensvillkor för jordbruksnäringen samt åkeri- ochtransportsektorn.?? Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den och avvecklas den helt.?? Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparandeavskaffas.?? Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias och beskattas därefter som inkomst av kapital.?? Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas. ?Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättralönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassa meden 33-procentig egenfinansiering. Förslaget kommer att skapa rakare rörmellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet och låga avgifter för denenskilde.En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lönI motionen föreslås en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behållaen större del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och fåkontroll över sin egen ekonomiska situation.? Grundavdraget i den kommunala beskattningen höjs med 9 600 krnästa år, vilket ger en sammanlagd sänkning av inkomstskatten med17 miljarder kronor. Grundavdragshöjningen omfattar ävenskattepliktiga transfereringar och gäller för pensionärer i de fallderas särskilda grundavdrag understiger det föreslagna avdraget. År2001 stiger kostnaden för grundavdraget med närsamtliga pensionärer till följd av den nya pensionsreformen kommerin i det vanliga skattesystemet. Förslaget ger förutsättningar för enbättre fungerande lönebildning och förbättringar för sommar- ellerextraarbetande ungdomar.?? Avdragsrätten för pensionssparande höjs och en avdragsrätt försparande på individuella utbildningskonton införs.?? Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från7 000 till ?? Fastighetsskatten på hyreshus sänks varaktigt till . Påegna hem sänks skatten till 2001 och 2002. Dessutomskall den endast beräknas på en tredjedel av markvärdetöverstigande ?? Regeringens nya värnskatt avvisas.?? införs en skattereduktion på inkomst av lönearbete på2,av den taxerade inkomsten. Reduktionen beräknas från dekommunalt taxerade inkomsterna. ?En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har alltid haft en central ställning i Kristdemokraternaspolitiska arbete och följande förändringar på familjeområdet föreslås:? Garantinivå i föräldraförsäkringen höjs från dagens per dag till120 kr per dag och kontaktdagarna återinförs.?? Ett förbättrat vårdnadsbidrag på av basbeloppet () permånad och barn mellan införs vid halvårskiftet 2000. De90 garantidagarna i föräldraförsäkringen kan därmed slopas. År 2001påbörjas en ytterligare höjning av vårdnadsbidraget, till permånad. avsätts medel för att ge föräldrarna till barn iåldrarna ett belopp som kan användas fritt under 360 dagarunder den fyraårsperiod då barnet har fyllt 3 men inte .?? Avdragsrätt på maximalt av basbeloppet för styrktabarnomsorgskostnader för alla barn mellan införs.?? Regeringens höjning av barnbidraget senareläggs . I stället höjsdet särskilda bostadsbidraget (dvs. den del som beror på antalet barn)med och barn. De individuella inkomstgränserna ibostadsbidraget avskaffas och ytnormen för denbostadsbidragsgrundande ytan utökas med irespektive kategori. förs medel motsvarande per barnöver från det generella barnbidraget till förbättringar ibostadsbidraget.?? Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) beräknas somgenomsnittet av de senaste två årens inkomster.?? Regeringens planer på en maxtaxa inom den kommunalabarnomsorgen avvisas främst med anledning av attfördelningspolitiska missförhållanden ytterligare förstärks. ?Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärerhårt och i motionen föreslås bl.a. att hela inkomstprövningen avänkepensionen slopas. Pensionstillskottet bör också höjas med 200kr/månad från . Bostadstillägget för pensionärerhöjs 2001 och inkomstprövningen av tillägget skall inte innehållafritidsfastighet. Omställningspensionen för efterlevande återställs till 12månader. Den föreslagna grundavdragshöjningen omfattar ävenpensionärer, vilket leder till en skattesänkning på omkring 250kr för alla pensionärer.Vården, omsorgen och skolanKristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuner och landstingkommer att få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Motionärerna vill också förbättratandvårdsförsäkringen från halvårsskiftet 2000.Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som skett inomrättsväsendet. I motionen föreslås att rättsväsendet tillförs ytterligare 810miljoner kronor de kommande tre åren. Bland annat skall polisväsendet,åklagar- och domstolsväsendet förstärkas. Även kriminalvården,skattemyndigheterna, tullen och är i behov avförstärkningar.Kristdemokraterna anser att det i ett medelfristigt perspektiv är angelägetmed ett överskott i de offentliga finanserna, och då särskilt i statensfinanser. En svårbedömd konjunktur och den stora statsskulden gör attbehovet av en snabb avbetalning av statsskulden och av en godsäkerhetsmarginal för att klara en kommande konjunkturnedgång är stort.Kristdemokraterna anser att statsskulden bör betalas av i en snabbare taktän den som regeringen föreslår. Argumenten för en snabbare amorteringhar också, enligt motionärerna, ökat . Dettauppnås enligt motionen genom en något stramare finanspolitik än densom regeringen presenterar och genom en snabbare utförsäljning avstatligt ägda företag. Dessutom bör endast drygt hälften avöverföringsbeloppet utöver regeringens överskottsmål på år 2002användas till reformer och ytterligare skattesänkningar.Centerpartiets partimotionI motion Fi211 (c) konstateras att det går bra för . Motionärernaär också stolta över att var med och tog ett betydandeansvar för att skapa de ekonomiska förutsättningar som gör atttillväxten ökar, sysselsättningen stiger och arbetslösheten sjunker. Imotionen konstateras dock att det inte är alla människor som kan delta itillväxten. Tillväxten är mycket ojämnt fördelad. I vissa regioner ökartillväxten mycket kraftigt och sysselsättningen stiger snabbt, och i andraregioner är tillväxten fortfarande mycket svag och arbetslösheten hög.Det långsiktiga målet för ekonomiska politik är enmiljömässigt och socialt hållbar ekonomi. Företagande och kreativitet måstefå goda möjligheter att blomstra. De hinder som finns för företagande måsterivas genom sänkt skatt, enklare regler och ökad flexibilitet. Företagande ochsysselsättning måste frodas i hela landet och socialt ansvar och gemenskapskall prägla samhället och ge trygghet år alla. Jämställdheten och jämlikhetenmåste öka inom alla områden i samhället. Decentralisering, trygghet ochmiljöhänsyn skall vara ledorden i den ekonomiska politiken. Statsfinansernaskall karakteriseras av stabilitet och balans och återbetalningskravet på 2 %över en konjunkturcykel skall uppnås. Avbetalningen av statsskulden börvara högre i högkonjunktur för att skapa handlingsutrymme i lågkonjunktur.Centerpartiet har aktivt medverkat till beslutet att står utanför deneuropeiska valutaunionen, EMU. Enligt motionen har det varit bra förSverige att inte delta i denna. kommer dock att noga följautvecklingen av valutaunionen. långsiktiga relationer till EMU fårsedan värderas utifrån vunna erfarenheter. Motionärerna avvisar också ens.k. halvfast växelkursregim för . Dörren till EMU får inte öppnasgenom en anslutning av kronan till . För är en utvidgningav EU österut mycket viktig. Därför är det av central betydelse att Sverigeagerar så att genomförandet av EMU inte tillåts bromsa tempot i den redanlångsamma utvidgningsprocessen.Den starka konjunkturen innebär att det just nu existerar ett gyllenetillfälle att genomföra de strukturreformer som behövs för att komma tillrätta med de stora underliggande problemen i den svenska ekonomin.Uppgörelsen om överföring av pengar från försvaret till vård och omsorgär ett första av flera nödvändiga strukturgrepp. går nuvidare med förslag till förnyelse av skattesystemet, reformer inomarbetsmarknadspolitiken, lönebildningen, socialförsäkringarna och denoffentliga förvaltningen.I motionen utpekas speciellt tre viktiga områden med strukturella problemsom måste lösas:? Lönebildningen och arbetsmarknaden. Den svagaste punkten isvensk ekonomi är lönebildningen. För att säkra en fortsatt högtillväxt och en stigande sysselsättning måste det skapas ettlönebildningssystem som bidrar till en löneökningstakt som ärförenlig med en god ekonomisk utveckling. Enligt motionärernamåste balansen mellan parterna på arbetsmarknaden förbättras.Bland annat bör medlingsinstitutet förstärkas med möjligheter attförbjuda varsel om stridsåtgärder under pågående medling.Dessutom bör det införas ett förbud mot sympati- och stridsåtgärderriktade mot enmans- och familjeföretag. Vidare bör en s.k.proportionalitetsregel införas, dvs. att syftet med stridsåtgärder påarbetsmarknaden står i proportion till den skada som uppstår förföretag och samhälle. Åtgärder måste enligt motionärerna vidtas nu.Det är farligt att vänta - rätt som det är kan ekonomin varaöverhettad och lågkonjunkturen vara på väg. när konjunkturensnabbt vänder uppåt måste också arbetsmarknadspolitiken förändras,enligt motionärerna. Tyngdpunkten måste i högre grad än liggapå att öka sysselsättningsgraden och mindre på att minska den öppnaarbetslösheten till . skisserar tre spår iarbetsmarknadspolitiken. Inom ramen för en utbildningsgaranti bören utbildning upp till gymnasiekompetens garanteras.Volymåtgärderna bör fasas ut till fördel för mer kvalificeradearbetsmarknadsåtgärder. En övergångsarbetsmarknad bör skapas ipartnerskap mellan staten, regionala myndigheter och offentligaarbetsgivare. Flexibiliteten måste öka, vilket underlättas om alltförsörjningsstöd till arbetslösa koncentreras under utgiftsområde 13 istatsbudgeten. Individuella s.k. kompetenskonton bör införas ochförändringar i arbetsrätten måste genomföras.?? En mycket alarmerande situation är attkostnaderna för sjukförsäkringen skenar som insatserna förrehabilitering minskar. Motionärer föreslår en satsning pårehabilitering. Dessutom bör en inrättasmed syfte att göra en genomgripande analys av situationen och tafram förslag till strukturella åtgärder för att minska sjukfrånvaron.?? En av de stora bristerna i det svenska näringslivet är attdet finns för få medelstora företag. Näringslivet ser ut som etttimglas, med många små företag och relativt många stora företag.Den strukturen hindrar bl.a. svenska företag att ta andelar på deinternationella marknaderna, t.ex. den stora internationellamiljöteknikmarknaden. För att förbättra den svenskaföretagsstrukturen föreslår motionärerna enklare regler för företagareoch sänkta arbetsgivaravgifter med en tydlig inriktning på små ochmedelstora företag. Dessutom föreslås en storsatsning på export avmiljöteknik. ?Centerpartiets långsiktiga målsättning är att sänka skattetrycket isamhället. Sänkningen skall ske i takt med vad ekonomin medger. Deprioriterade områdena är sänkt inkomstskatt för låg- ochmedelinkomsttagare samt sänkt skatt på företagande och boende. Nedanredovisas en del av motionärernas skatteförslag.? Inkomstskatterna sänks för låg- ochmedelinkomsttagare genom ett höjt grundavdrag. Höjningenkonstrueras så att den trappas upp till en viss nivå för att däreftertrappas ned så att just låg- och medelinkomsttagare omfattas avreformen. Till skillnad från regeringens metod att sänkainkomstskatterna innebär förslag om ett höjtgrundavdrag att alla, även studenter och pensionärer, får sänkt skatt.Inkomstskatten förslås sänkas med år 2000.Kommuner och landsting kompenseras för den minskadebeskattningsbara inkomsten.?? För att förbättra företagsklimatet iSverige bör en skatteväxling genomföras med sänkta skatter påarbetskraft och höjda skatter på miljöskadliga verksamheter.Centerpartiet har aktivt medverkat till attarbetsgivaravgifterna sänkts, särskilt för de mindre företagen. Enligtmotionärerna bör arbetsgivaravgifterna också i fortsättningen sänkasenligt den tidigare modellen. bör lönesummegränsenhöjas till och för egenföretagare till 300 000 kr.Åren 2001 och 2002 reduceras skattesatsen ytterligare i två steg.Vidare bör företagen i inland även i fortsättningen ges rätttill reducerade arbetsgivaravgifter.?? Miljörelateringen av skattesystemet måste långsiktigtöka. Netto föreslås i motionen en höjning av miljöskatterna med , bl.a. genom en återinförd fastighetsskatt påvattenkraft, minskad nedsättning av CO2-skatten för industrin,produktionsskatt på kärnkraftverk och miljöskatt på inrikesflyg.Dessa intäkter växlas i en äkta skatteväxling mot sänktaarbetsgivaravgifter. ?Vidare föreslås att en del av de särskatter som drabbar jordbruket tasbort. Enligt motionärerna missgynnar dessa skatter tillväxten,företagandet och sysselsättningen på landsbygden. Dessutom föreslås enskattereduktion på s.k. hushållsnära tjänster i syfte att skapa fler jobb ochföretag i tjänstesektorn. Lättnader i fastighetsskatten genomförs för defastboende i attraktiva skärgårdsområden eller fritidshustäta områden.Utbildningen är en väsentlig del i tillväxtpolitik. Den högreutbildningen måste fortsätta att byggas ut genom fler utbildningsplatser ochgenom ett nytt studiefinansieringssystem som bl.a. bör bygga på målet om50 % bidrag och lån.Motionärerna föreslår också en genomgripande förnyelse av den statligaförvaltningen. Till att börja med bör ett moratorium för reala anslagsökningartill statliga verk och myndigheter införas . Detta för att ge ettrådrum för att se över kontrollfunktionerna i förvaltningen. I sambanddärmed bör också genomföras en översyn av hela den statliga förvaltningen.Det svenska välfärdssystemet bör enligt motionärerna förnyas. Bland annatbör en samordnad trygghetsförsäkring, som skall ersätta dagens försäkringarvid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtidspension, införas.I motionen föreslås vidare en stor satsning på utbyggnaden av bredband såatt den nya informationstekniken blir tillgänglig för alla människor i olikadelar av landet. I förhållande till regeringens förslag i budgetpropositionenföreslår motionärerna en utförsäljning av statlig egendom på ytterligare 10miljarder kronor, bl.a. genom försäljning av Apoteksbolaget, Vasakronanoch den mark som finns i det statliga bolaget liberalernas partimotionI motion Fi212 (fp) anförs att av krispolitik nu börjar geresultat. De senaste kvartalen har tillväxten - äntligen och flera år senareän nödvändigt - nått i närheten av de nivåer som krävs för att Sverigeuthålligt skall kunna pressa tillbaka massarbetslösheten, återta entopposition i välfärdsligan och få ner statsskulden till en mer hanterlignivå. Särskilt glädjande är det att strukturreformerna nu också fårgenomslag på arbetsmarknaden genom att antalet nya jobb ökar mer änväntat. Det är slående att de inslag i krispolitiken som värderas högst ärnågra av dem som varit djupt inblandat i: skattereformen,budgetreformen och det nya pensionssystemet.Den rimliga slutsatsen är vidare, enligt motionärerna, att reformeringen avden svenska ekonomin måste fortsätta. Det lönar sig. Den allra bästa tidenför att gå vidare med fler strukturreformer är nu - mitt i högkonjunkturen.Det svenska skattetrycket är fortfarande rekordhögt. Det lönar sig för dåligtatt arbeta. Företagsklimatet är inte tillräckligt gott och arbetsmarknadenfungerar inte bra. Motionärerna pekar ut två företeelser i den svenskaekonomin som långsiktigt kan få allvarliga konsekvenser:? har huvudkontor och/eller ägande imängder av svenska företag flyttat utomlands. Detta sker utan att depolitiker som är satta att hävda svenska intressen reser ett finger.Följden kommer att bli färre och lägre betalda jobb i .?? Statistik från olika källor tyder på attnyföretagandet fortsätter att sjunka. Det är en lika allvarliglarmsignal som att de stora företagen väljer att lämna medsina ledningsfunktioner. Det enda som kan klara sysselsättning i ettlängre perspektiv är en sjudande småföretagsamhet. ?De stora uppgifterna för den ekonomiska politiken bör enligt motionenvara att nu skapa förutsättningar för en långsiktigt god tillväxt ochsysselsättning, att göra statsfinanserna mindre konjunkturkänsliga, attskapa goda förutsättningar för företagande och öka friheten genom bl.a.avregleringar. I motionen presenteras en nationell handlingsplan för attSverige skall kunna bli ett första rangens företagarland och inteförvandlas till ett land fullt med dotterbolag. Den politik som presenterasskiljer sig kraftigt från den nuvarande regeringens ochhuvudingredienserna i planen presenteras nedan:? En marginaleffektsreform bör genomföras. Motionärerna avvisarregeringens förslag till skattesänkningar. I stället bör det utrymmesom skapas genom att dels avvisa regeringens förslag, dels skapaytterligare utrymme genom ytterligare besparingar användas för attskapa ett långsiktigt robust skattesystem, byggt på principen om"hälften kvar" och att de allra flesta enbart skall betalakommunalskatt på . De tre stora marginalskatteproblemen i densvenska ekonomin måste åtgärdas. Den s.k. brytpunkten för statligskatt bör höjas i två steg. I det första steget så att antaletinkomsttagare som betalar statlig inkomstskatt återställs till den nivåpå som var tanken i skattereformen. I det andra steget så attbrytpunkten överensstämmer med en inkomst på 7,5 basbelopp, dvs.den nivå då de obligatoriska försäkringsavgifterna upphör. Den s.k.LO-puckeln bör avskaffas. I inkomstlägen mellan och200 finns en marginaleffekt genom att grundavdragettrappas av. Denna avtrappning bör avskaffas, vilket leder till ensänkning av marginalskatter för främst vissa LO-grupper. Vidare börvärnskatten avskaffas. Den förändring som föreslås i motionensänker marginalskatten i aktuella inkomstlägen med femprocentenheter. För att garantera att alla får del av en skattesänkningbör också en skattereduktion - lika för alla - införas. För attytterligare minska marginaleffekterna föreslås en växling av deinkomstprövade bostadsbidragen mot ett ökat generellt barnstöd.Eftersom kommunalskatten i genomsnitt ligger föreslåsockså att staten tar över vissa kommunala utgifter, som t.ex. halvakostnaden för socialbidragen. Marginal- och inkomstskattereformenbör genomföras . Principen bör varaatt de delar som betyder mest för tillväxten skall genomföras förstoch finansieras genom besparingar. Takten i genomförandet avövriga delar bör bli beroende av konjunkturen och statsfinansernasutveckling. Det första steget bör innehålla enskattereduktion om per skattebetalare. Vidare bördet första steget mot en höjd brytpunkt genomföras och värnskattenavskaffas. Det gör att inkomstskatten sänks med ca 4miljarder kronor mer än i regeringens förslag.?? Arbetsgivaravgifterna bör sänkas. För att öka antalet nya jobb måstedet bli billigare att anställa. Arbetsgivaravgifterna i den privatatjänstesektorn bör sänkas . Motsvarandesänkning görs för egenföretagarnas avgifter. Eftersom konjunktureni tjänstesektorn just nu är god bör sänkningen införas då tillväxttakten enligt regeringens bedömningdämpas.?? Hushållsnära tjänster måste bli billigare. Det borgerliga förslagetom skattelättnad i hushållssektorn bör genomföras.