bet · GM01AU6 · 1999-02-18 00:00:00 — tidigare framhållit måste ett sådantperspektiv införlivas på alla politikområden. Detgäller t.ex. fortsatt metodutveckling och utbildningsamt satsningar på information ochkunskapsutveckling.Utskottet kan däremot inte ställa sig bakommotionärernas förslag att en viss metod, t.ex. deninom programberedning Kommunernaoch Jämställdheten utarbetade 3 R-metoden, generelltskall användas inom alla statliga myndigheter ochutredningar. Det måste ankomma på varje myndighet,statlig utredning etc. att själv ta ställning vilkametoder man vill använda för att belysajämställdhetsperspektivet. Så har exempelvis skettinom där ungefär hälften avlänsarbetsnämnderna kommer att granska den egnaverksamheten med hjälp av 3 R-metoden under 1999.Det är länsarbetsnämnderna själva som har ansökt hosAMS om medel för att göra detta i form av s.k.brytprojekt.När det gäller kvinnobilden i medierna harutskottet behandlat denna fråga i betänkande1997/98:AU10. Utskottet pekade då på att isin avrapportering till FN av åtgärder som vidtagitseller planeras för ökad jämställdhet sedanPekingkonferensen tagit upp frågor om kvinnan imedierna. Av redovisningen framgick bl.a. attSverige i lagstiftning som rör TV ochradio beaktat vikten av jämställdhet mellan könen.Det angavs också att pressen antagit etiskariktlinjer om vad som trycks i tidningar och attregeringen beviljat särskilda medel för olikaprojekt.Från och med 1998 skall ,och Utbildningsradion enligt beslutav regeringen följa upp och rapportera hurpublicservice-uppdraget uppfylls. I SverigesTelevisions redogörelse redovisas bl.a.jämställdhetsaspekter. Företaget anger där att dessjämställdhetssträvanden på det programpolitiskaområdet har stor betydelse för opinionen i Sverige.Årligen belönas det program som bäst anses hafrämjat jämställdheten med ett särskilt pris, PrixEgalia. Priset delas ut bland egna ochsamproducerade program av en extern jury. Undervintern/hade Televisiontillsammans med fyra andra programföretag ettgemensamt nätverk för att kartlägga hur kvinnor ochmän porträtteras i TV-program. Under projektetsförsta år skedde kvantitativa studier ochjämförelser och därefter skall mer kvalitativtinriktade studier genomföras . Projektetdelfinansieras av EU. När det gäller SverigesTelevisions jämställdhetsplan kan nämnas att deninnefattar såväl en personalpolitisk aspekt som enprogrampolitisk.Mot bakgrund av pågående insatser avstyrkerutskottet motion A807 yrkandena 6 och 12 (mp).I motionerna A810 (kd) och A811 (fp) föreslås somnämnts opinionsbildande insatser förföräldraledighet. Som redovisats ibudgetpropositionen ger regeringen fortsatt stödtill olika satsningar för att underlätta för män attdelta i jämställdhetsarbetet, inte minst när detgäller deras praktiska ansvar för hem och barn.Riksförsäkringsverket () har i augusti 1998redovisat hur verket genomfört eninformationskampanj i syfte att öka pappors uttag avföräldraledighet. Kampanjen har enligt RFV fått ettmycket positivt mottagande av såvälförsäkringskassor som föräldrar, arbetsgivare m.fl.Antalet föräldrapenningdagar som tagits ut av mänvar fler än . Enligt uppgiftfrån RFV togs av samtligaföräldrapenningdagar ut av män.Motsvarande andel året innan var . Av depersoner som tog ut föräldrapenning var32,män, vilket skall jämföras åretinnan. Utskottet anser mot bakgrund av det anfördaatt motionerna A810 yrkande 2 (kd) och A811 yrkande6 (fp) bör avslås.Med anledning av förslag om jämställdhetsmärkning imotion A807 (mp) och kvalitetskriterium avseendejämställdhet i motion A810 (kd) vill utskottet pekapå att en förstudie, Jämställdhetsmärkning -konsumentmakt för ett jämställt samhälle (Ds1998:49), har redovisats. Regeringen beslutar i dagom direktiv till en utredning som, med förstudiensom grund, skall utarbeta konkreta förslag bl.a. närdet gäller kriterier för jämställdhetsmärkning. Medhänvisning till det planerade utredningsarbetetavstyrker utskottet berörda motionsyrkanden.I motion A810 (kd) ställs krav på att hemarbete ochanhörigvård skall ha ett meritvärde vid ansökan omarbete respektive olika utbildningar.Utskottet vill med anledning av denna motionframhålla att det inte bör vara statsmakternas sakatt mera preciserat ange vilka normer som skalltillämpas vid värdering av en sökandeskvalifikationer i samband med anställning och hurolika meriter skall vägas i förhållande tillvarandra. Därtill är förhållandena alltför skiftandemellan olika branscher, företag eller myndigheter.Rekryteringspolitiken får utformas av parterna ellerden enskilde arbetsgivaren inom ramen för det aktivaarbete för jämställdhet som arbetsgivare är skyldigaatt bedriva enligt jämställdhetslagen. Reglerna omaktiva åtgärder syftar bl.a. till att öka andelenanställda av underrepresenterat kön. Ett sätt attverka för detta kan vara att vid rekrytering räknahemarbete som en merit. En annan möjlighet är attupprätthålla särskilda kontakter med tidigareanställda som slutat i samband med barnafödandeeller liknande eller att erbjuda den som varit bortalänge från arbetslivet en viss tids inskolning.När det gäller hemarbete och anhörigvård somurvalsgrund för högskoleutbildning är huvuddragen igällande bestämmelser följande.Enligt högskoleförordningen (SFS 1993:100) skallvid urval till grundläggande högskoleutbildninghänsyn tas till de sökandes meriter. Enligtförordningens 7 kap. 10 § kan sex olikaurvalsgrunder komma i fråga: betyg, högskoleprov,andra särskilda prov, tidigare utbildning,arbetslivserfarenhet och särskilda skäl.Vad som avses med ´arbetslivserfarenhet´ anges iHögskoleverkets föreskrifter om grundläggandebehörighet och urval (HSVFS 1996:22). 5 § framgår att medarbetslivserfarenhet kan förstås verksamhet på minsthalvtid som bl.a. innefattar arbete i eget hem medvård av barn respektive arbete i egeteller den vårdbehövandes hem med vård av en ellerflera personer som på grund av sjukdom, ålder ellerhandikapp är i behov av särskild omvårdnad.I frågan om utbildningar som riktar sig tillnybörjare gäller som huvudregel att urvalsgrundernaär betyg respektive resultat från högskoleprov.Högskoleurvalsgruppen delas i sin tur in i tvåundergrupper. Arbetslivserfarenhet ger meritvärde ien av dessa under förutsättning att den omfattarminst på minst halvtid.När det gäller andra utbildningar än grundläggandehögskoleutbildning väljer högskolan fritt bland deurvalsgrunder som anges i 7 kap. 10 §.Urvalsgrunden ´särskilda skäl´ kan enligtHögskoleverkets föreskrifter (HSVFS 1996:22, 10 §)avse t.ex. funktionshinder eller annan synnerligomständighet eller att den sökande har kunskapereller erfarenheter som är särskilt värdefulla förden sökta utbildningen och/eller är särskiltvärdefulla för det yrkesområde som utbildningenförbereder för. Det är den enskilda högskolan somtolkar innebörden av begreppet.Mot bakgrund av vad som här har redovisats kanutskottet konstatera att hemarbete och anhörigvårdunder vissa omständigheter kan ha meritvärde vidurval till högskoleutbildning. Utskottet avstyrkerdärmed motionerna A805 yrkande 2 (kd) och A810yrkandena 3 och 5 (kd).5 MansrollenMotionerMiljöpartiet anser i motion A807 (yrk. 13) att detär av största vikt att mansrollen undersöks,analyseras och förändras. Partiet vill att entvärpolitisk utredning tillsätts med uppdrag attanalysera mansrollen och överväga hur utredningensslutsatser skall föras ut till allmänheten.Regeringen bör vidare ta initiativ i FN till envärldskonferens om mansrollen och dess konsekvenserför samhället.Birger m.fl. (mp) förespråkar i motion A801(yrk. 4) sänkt veckoarbetstid för att föräldrarskall orka vara tillsammans med sina barn.Motionärerna anser att kortare arbetstid per veckaskulle vara minst lika bra för mannen som förkvinnan och att en sådan förkortning skulle främjamansrollen.Kompletterande uppgifterInom ramen för regeringens jämställdhetsarbetegenomförs en rad aktiviteter för att främjautveckling av mansrollen. anordnadesexempelvis tre konferenser med sådan inriktning.Konferensernas huvudteman var att öka svenska mänsengagemang i jämställdhetsarbetet,jämställdhetspedagogik i förskolan respektivepappautbildning. På svenskt initiativ anordnadeEuroparådet 1997 vidare en konferens i ommännens roll i jämställdhetsarbetet.På det nordiska planet sker ett intensivt samarbetei jämställdhetsfrågor. En tjänst som koordinator förmansforskning har inrättats inom Nordiska institutetför kvinno- och könsforskning. Koordinatorn har tilluppgift att organisera nordiska mansforskare ochstödja nya nätverk av mansforskare samt att bidratill genomförandet av en nordisk handlingsplan ommän och jämställdhet.Under tvåårsperioden 1999-2000 bedrivs inomNäringsdepartementet ett särskilt projekt om män ochjämställdhetsarbete. Projektet är inriktat på attöka kunskapen om hinder för män att delta ijämställdhetsarbetet och att finna metoder attunderlätta detta. Till projektet knyts enreferensgrupp med forskare samt representanter förbl.a. politiska partier och arbetsmarknadens parter.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är angeläget att regeringeni olika nationella, nordiska och internationellasammanhang stimulerar diskussionen ommansrollsfrågor. Motion A807 yrkande 13 (mp)avstyrks i den mån det inte kan anses tillgodosettmed vad utskottet anfört. Motion A801 yrkande 4 (mp)avstyrks med hänvisning till utskottetsställningstagande i betänkandet 1998/99:AU5Vissa frågor om arbetstid.6 Vissa frågor rörande vuxenutbildning ocharbetsmarknadspolitiska insatser m.m.MotionerModeraterna pekar i motion A802 (yrk. 5) på att detfinns en risk för att satsningen på Kunskapslyftetkan medföra att unga kvinnors försvagade situationpå arbetsmarknaden döljs genom att kvinnor i högregrad än män ägnar sig åt studier. Mot den bakgrundenbör en utredning genomföras rörande Kunskapslyftet.Kristdemokraterna anser i kommittémotion A810 (yrk.11 och 12) att invandrarkvinnor som har kompetenssom kan vara värdefull för exportindustrin börerbjudas utbildning om svenskt arbetsliv. Vidare börett särskilt företagsstöd övervägas för den aktuellagruppen. Partiet pekar också på vikten av att iförsta hand erbjuda arbetslösa kvinnor IT-utbildningar.Centerpartiet betonar i motion A808 (yrk. 3) att dentotala sysselsättningen måste öka eftersomarbetslösheten är hög. Den mest utsattagruppen på arbetsmarknaden är invandrarkvinnorna.Dels har de problem med att över huvud taget få enanställning, dels drabbas de oftare än andra grupperav belastnings- och förslitningsskador. Åtgärdermåste till för att förhindra att allt flerinvandrarkvinnor ställs utanför arbetsmarknaden.Likaså måste arbetsmiljön förbättras så att det blirmöjligt att förebygga belastningsskador och undvikaförtidspensioneringar.Utskottets ställningstagandeMed anledning av farhågor i motion A802för att unga kvinnors försvagade situation påarbetsmarknaden döljs genom deltagande iKunskapslyftet vill utskottet peka på att det skeren rad utvärderingar av utbildningssatsningen. Detgäller såväl fristående nationella utvärderingar somutvärderingar som görs av olika aktörer, däriblandArbetsmarknadsverket. Eftersomvuxenutbildningssatsningen startade den 1 juli 1997och successivt har byggts ut i omfattning,föreligger dock ännu inte några mer omfattandeutvärderingsresultat.En av de nationella fristående utvärderingar somkan komma att belysa den fråga som tarupp genomförs vid nationalekonomiska institutionenvid . Det är en samhällsekonomiskanalys av urval, geografisk och yrkesmässigrörlighet samt privatekonomiskt respektivesamhällsekonomiskt utfall avvuxenutbildningssatsningen.I sammanhanget vill utskottet också betona attarbetsmarknadssituationen för ungdomar harförbättrats kraftigt , något som talarmot teori. Utskottet vill också peka påbetydelsen av utbildning på dagens arbetsmarknad.Efterfrågan ökar främst på välutbildad arbetskraftmedan efterfrågan på korttidsutbildad arbetskraftknappast stiger. AMS framhöll i sin prognos omutvecklingen på arbetsmarknaden (Ura1998:12) att de successivt ökade kompetenskraveninnebär att kunskapsgapet mellan de arbetslösa ocharbetsgivarnas rekryteringskrav ökar. Kunskapslyftetspelar här en värdefull roll liksomarbetsmarknadsutbildningen.Utskottet ser till skillnad från Moderaternauttalat positivt på unga kvinnors intresse förkompetenshöjning. Välutbildad arbetskraft hargenerellt sett större möjligheter att få och behållaett arbete samt att få yrkesmässig utveckling,befordran och god löneutveckling. Enligt utskottetsuppfattning är det nu viktigt med insatser i syfteatt rekrytera fler män till . I dettasyfte kommer bl.a. ett särskilt s.k. brytprojekt attgenomföras inom under 1999.Motion A802 yrkande 5 (m) avstyrks.I motionerna A810 (kd) och A808 (c) föreslåsåtgärder för att främja invandrarkvinnors situationpå arbetsmarknaden. Utskottet har i betänkande1998/99:AU1 behandlat arbetsmarknadssituationen förinvandrare och då betonat att invandrarkvinnornassituation särskilt måste uppmärksammas. Utskottethar i betänkande 1998/99:AU2 vidare behandlatåtgärder för att bryta segregationen i storstäderna.Utskottet delar den uppfattning som förs fram iKristdemokraternas motion att det är önskvärt att tatill vara sådan kompetens hos invandrarkvinnor somkan gagna exportverksamhet. Enligt vad utskottet harerfarit från har under en femårsperiodca 400 arbetslösa personer med akademisk bakgrundutbildats till exportsäljare. avdeltagarna har varit invandrare och ungefär hälftenhar varit kvinnor. Utbildningen har anordnats isamarbete med bl.a. länsarbetsnämnder i form avupphandlad arbetsmarknadsutbildning. Också andraupphandlade arbetsmarknadsutbildningar genomförs avExportrådet. Enligt har resultatet avutbildningarna i form av övergångar tillarbetsmarknaden varit mycket goda. Deltagarna har iförsta hand fått arbete i småföretag.När det gäller frågan om att införa särskiltföretagsstöd för invandrare vill utskottet erinra omatt det väntas förslag frånutredningen om särskilda hinder för personer medutländsk bakgrund att starta och utveckla egnaföretag (dir. 1998:1). Utifrån en kartläggning skallutredaren föreslå sådana åtgärder som medför likabehandling av personer som vill starta och utvecklaegna företag.NUTEK har inom programmet Företagsutveckling bl.a.till uppgift att bidra till effektiva insatser försmåföretagsutveckling inom skilda samhällssektorergenom att bl.a. komplettera marknaden med riktadinformation, rådgivning och finansiering inomnärings- och regionalpolitiken. skall redovisa ochanalysera invandrares deltagande i olikaverksamheter inom programmet Företagsutveckling ochdärvid särskilt särredovisa invandrarkvinnornasdeltagande. Förslag som stärker dessa gruppersdeltagande i aktiviteterna i programmet skallredovisas till regeringen senast den 30 juni 1999.I detta sammanhang kan utskottet också nämna att enöversyn sker av resurscentrum förkvinnor. Utifrån bl.a. en utvärdering av regionalaoch lokala resurscentrum skall våren 1999lämna förslag till regeringen i frågan. skalldärvid bl.a. komma med förslag om vilka åtgärder sombör vidtas för att få till stånd långsiktig lokaloch regional verksamhet för att stimulera kvinnorsföretagande.Utskottet avstyrker motionerna A810 yrkande 11 (kd)och A808 yrkande 3 (c).Som framgår av betänkande 1998/99:AU1 delarutskottet uppfattning attansträngningar måste göras för att främja en jämnkönsfördelning i IT-branschen. Utskottet uttaladedär att det är en viktig jämställdhetsfråga attkvinnor i högre grad än ges förutsättningaratt ta arbete inom den växande IT-sektorn.Enligt regleringsbrevet ska AMS initieraIT-utbildning för anställda inom offentlig sektorframför allt riktad till kvinnor. Insatserna skalläven riktas mot grupper av arbetslösa som tidigarevarit verksamma inom sektorer där arbetsuppgifternahar försvunnit på grund av den snabba utvecklingen,t.ex. för yrkesgruppen kontorister. Utformningen avinsatserna bör ske i samarbete med parterna påarbetsmarknaden.Utskottet uttryckte i betänkande 1998/99:AU1uppfattningen att ytterligare ansträngningar måstegöras för att öka andelen kvinnor som deltar i densärskilda IT-utbildning som beslutade om1997 och som startade . Av de 2 100arbetssökande vid arbetsförmedlingen som påbörjadekurser inom IT-utbildningen utgjordekvinnorna . Utskottet vill återigenframhålla att en så låg andel inte kan ansestillfredsställande.Kraftfulla insatser måste göras för att kvinnor ochandra prioriterade grupper skall få möjlighet attdelta i satsningen. Utskottet kommer noga att följautvecklingen framöver.I sammanhanget kan utskottet upplysa om en utvärdering av den nationella IT-satsningen. Utvärderingen, som sker på uppdrag avregeringen, skall i en första fas bl.a. belysa hurprogrammet uppfattas av olika aktörer. I ett andraskede skall kostnadsnivå, andel deltagare som fåttarbete efter utbildning och andel deltagare frånprioriterade grupper (kvinnor, invandrare ocharbetshandikappade) belysas. Vidare skall enjämförelse med likvärdig traditionellarbetsmarknadsutbildning göras. En delrapport skallavlämnas och en slutrapportskall vara färdigställd senast den 30 april 2000.Av vad som här redovisats framgår att utskottetfinner det angeläget att främja kvinnors arbete iIT-sektorn. Utskottet anser dock inte, somKristdemokraterna föreslår i motion A810, attriksdagen skall göra ett uttalande om att i förstahand erbjuda arbetslösa kvinnor IT-utbildning.Motion A810 yrkande 12 (kd) avstyrks. beträffande mål förjämställdhetspolitikenatt avslår motion 1998/99:A808 yrkande 1,res. 1 (c)2. beträffande inriktning avjämställdhetspolitikenatt avslår motionerna 1998/99:A802 yrkande 1,1998/99:A807 yrkande 1 och 1998/99:A811 yrkande1 i motsvarande del,res. 2 (m)res. 3 (fp)3. beträffande jämställdhet och offentligsektor m.m.att avslår motionerna 1998/99:A802 yrkande 9,1998/99:A807 yrkande 7 och 1998/99:A811 yrkande3,res. 4 (m)4. beträffande undanröjande avlöneskillnaderatt avslår motionerna 1998/99:A810 yrkande 7 och1998/99:A811 yrkande 1 i motsvarande del,res. 5 (kd)res. 6 (fp)5. beträffande män i skola, vård ochomsorgatt avslår motion 1998/99:A811 yrkande 2,res. 7 (fp)6. beträffande jämställdhetslagen ochlönediskrimineringatt avslår motionerna 1998/99:A806 och1998/99:A808 yrkande 4,res. 8 (c)7. beträffande ny utredning omlönediskrimineringatt avslår motion 1998/99:A811 yrkande 8,res. 9 (fp)8. beträffande JämO:s roll ilönediskrimineringsfrågoratt avslår motionerna 1998/99:A805 yrkandena 1 och3, 1998/99:A809 samt 1998/99:A811 yrkande 7,res. 10 (kd)res. 11 (fp)9. beträffande jämställdhetslagenstillämpningsområdeatt avslår motionerna 1998/99:So466 yrkande 9 och1998/99:Ub803 yrkande 18,res. 12 (v)10. beträffande regionaltjämställdhetsarbeteatt avslår motionerna 1998/99:A804 yrkande 2 och1998/99:A807 yrkande 3,res. 13 (v)res. 14 (mp)11. beträffande JämO:s uppdrag i övrigtatt avslår motionerna 1998/99:A805 yrkande 4,1998/99:A807 yrkande 2 och 1998/99:Ub454 yrkande5,res. 15 (mp)12. beträffande kvoteringatt avslår motionerna 1998/99:A802 yrkande 15 och1998/99:A807 yrkande 5,res. 16 (m)13. beträffande jämställdhetsperspektivm.m.att avslår motion 1998/99:A807 yrkandena 6 och 12,14. beträffande opinionsbildning kringföräldraledighetatt avslår motionerna 1998/99:A810 yrkande 2 och1998/99:A811 yrkande 6,res. 17 (kd)res. 18 (fp)15. beträffande jämställdhetsmärkningm.m.att avslår motionerna 1998/99:A807 yrkande 8 och1998/99:A810 yrkande 9,16. beträffande meritvärdering m.m.att avslår motionerna 1998/99:A805 yrkande 2 samt1998/99:A810 yrkandena 3 och 5,res. 19 (kd)17. beträffande mansrollenatt avslår motionerna 1998/99:A801 yrkande 4 och1998/99:A807 yrkande 13,res. 20 (mp)18. beträffande Kunskapslyftetatt avslår motion 1998/99:A802 yrkande 5,res. 21 (m)19. beträffande åtgärder förinvandrarkvinnoratt avslår motionerna 1998/99:A808 yrkande 3 och1998/99:A810 yrkande 11,res. 22 (kd, c)20. beträffande IT-utbildningatt avslår motion 1998/99:A810 yrkande 12.Stockholm den 18 februari 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), HansAndersson (v), (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), (), (), ChristelAnderberg (m), (), () och (). Mål för jämställdhetspolitiken (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt 1 Mål och inriktning som börjar med "Målenför jämställdhetspolitiken" och slutar med "vadutskottet anfört" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste detövergripande målet för jämställdhetsarbetet vara attett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra allverksamhet och komma till uttryck i samhällsarbetet.Det innebär att kvinno- och mansaspekter måsteläggas på alla politiska beslut inom allasamhällssektorer. Jämställdhet får således intebetraktas som ett avgränsat politikområde, skiltfrån övriga. Utskottet delar Centerpartietsuppfattning i motion A808 yrkande 1 attförutsättningar för ett jämställt samhälle kanskapas genom decentralisering och närdemokrati.Jämställdhetsarbetet måste utgå från att allamänniskor visar respekt för varandras integritet,egenart och lika värde. Kompetensen ökar i helasamhället när livsvillkoren för kvinnor och män blirlika och när kvinnor och män har lika stortinflytande över de politiska besluten och påarbetsmarknaden. Då kan kvinnors och mäns olikakunskaper, egenskaper och erfarenheter tas till varai det gemensamma samhällsarbetet.Av det anförda följer att utskottet tillstyrkermotion A808 yrkande 1 (c).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande mål för jämställdhetspolitikenatt med anledning av motion 1998/99:A808 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Inriktning av jämställdhetspolitiken(mom. 2), , ochChristel (alla m) anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnitt 1 Mål och inriktning som börjar med"Insatserna för att" och slutar med "A807 yrkande 1(mp) avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet förordar en ny inriktning avjämställdhetspolitiken. Den skall öka friheten isamhället och bidra till att självständiga kvinnoroch män kan forma sin tillvaro efter egna önskemåloch behov.Den politik som utskottet förespråkar skallförbättra förutsättningarna för att kombinerafamiljeliv och skötsel av hemmet med förvärvsarbete.Den skall också vidga arbetsmarknaden för alla demsom är inlåsta på kvinnodomineradeområden inom den offentliga sektorn. En modernjämställdhetspolitik skall göra det möjligt för bådekvinnor och män att räcka till i vardagen. Allaskall ges samma möjligheter i livet - det handlarprimärt om rättvisa mellan individer, och intemellan kön.På flera områden kan politiska åtgärder underlättajämställdheten:För det första måste skattesänkningar genomföras.Genom att sänka skatterna och ta bort de extremamarginaleffekterna kan kvinnor och män bliekonomiskt oberoende.För det andra är det att bryta den offentligasektorns monopol. Därigenom kan man dels komma tillrätta med bristerna i dagens vård och omsorg, delsskapa en friare arbetsmarknad för kvinnor. Dagensproblem med få alternativa arbetsgivare, långabeslutsvägar, nästan obefintliga karriärmöjligheteroch låga löner kan undanröjas genom att denoffentliga sektorns monopol avskaffas. Ett slopatmonopol skulle enligt utskottets uppfattning medföraen väsentlig ökning av kvinnligt företagande.För det tredje måste en skattereduktion för hemnäratjänster genomföras. En rapport sompresenterades av Moderata samlingspartiet,och visaratt en sådan skattereduktion skulle kunna tillskapatiotusentals arbeten i denna sektor.För det fjärde skall familjepolitiken utformas såatt den återför makten till familjen.Familjepolitiken skall formas så att den återförplanering och bestämmanderätt till familjerna.Utskottet anser att kvinnor och män skall ha sammamöjligheter i samhället. De åtgärder som utskottetredovisat ovan syftar till att underlätta förkvinnor och män att välja en jämställd tillvaro. Denpolitiska uppgiften är, som framgår av vad utskottethar anfört, att skapa förutsättningar förjämställdhet.Av det anförda följer att utskottet tillstyrkerModeraternas motion A802 yrkande 1.