bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Även i denenskilda motionen U208 (s) konstateras att uppskattningsvis av värl-dens befolkning har ett funktionshinder och att dessa människor inte sällanställs utanför samhällsutvecklingen, något som också innebärett socialt utanförskap. I motionen U209 (s) krävs konkreta riktlinjer för hurfunktionshindrade människors rättigheter skall integreras i det svenska bi-ståndet och i motion U215 (kd) yrkande 20 krävs att handikappfrågorna lyftsfram i det internationella samarbetet.Utskottet menar att rätten till delaktighet, inflytande och jämlika villkor förpersoner med funktionshinder är en viktig fråga i det svenskautvecklingssamarbetet. initierade och deltog mycket aktivt i utarbe-tandet av på handikappområdet, regler som utgörett praktiskt verktyg för genomförandet av FN:s och medlemsstaternas han-dikapprogram. Inom FN har en särskild rapportör för handikappfrågor ut-setts, vars uppgift är att övervaka genomförandet av standardreglerna i detinternationella utvecklingssamarbetet. Stärkandet av ett rättighetsperspektivpå handikappfrågorna i såväl det multilaterala som bilaterala utvecklings-samarbetet ges särskild prioritet.Barn med funktionshinder är särskilt utsatta, varför ägnar dessaextra uppmärksamhet. Arbete pågår med en svensk strategi för barn medfunktionshinder i utvecklingssamarbetet. Strategin kommer bl.a. att belysavilka specifika åtgärder som görs och kan göras för att konkret förbättrasituationen för barn med funktionshinder.Sverige verkar bl.a. för att handikappfrågan skall uppmärksammas i de in-ternationella förberedelserna inför uppföljningen av Världstoppmötet omsocial utveckling (1995) vid ett extramöte i i juni 2000.Arbetet med att lyfta fram handikappfrågorna pågår inom ramen för denordiska ländernas utvecklingsbistånd. Vid det nordiska biståndsminister-mötet i uttrycktes stöd för en förbättradintegrering av bistånd till personer med funktionshinder i utvecklingssamar-betet. Ett gemensamt erfarenhetsutbyte förordades mellan berörda organisa-tioner och ansvariga departement i form av en nordisk konferens på tematmetoder för integrering av personer med funktionshinder i det bi- och multi-laterala utvecklingssamarbetet. Nordisk Kontaktutvalg (NKU), ett nätverk avnordiska handikapporganisationer, gavs i uppdrag att, i nära samarbete medtjänstemän inom de nordiska departementen och myndigheterna, svara föranordnandet av konferensen. Konferensen kommer att äga rum i Köpenhamnunder . Till underlag för konferensen förbereder en förstudiekring temat barn med funktionshinder samt genderperspektivet och funk-tionshinder. Ett seminarium kommer vidare att äga rum isyfte att färdigställa studien. Regeringen har beslutat om ett bidrag somuppgår till till stöd för de svenska förberedelserna inför den nor-diska konferensen.Genom Sida pågår många viktiga aktiviteter för att förbättra livsvillkor ochdelaktighet för personer med funktionshinder. Sida har som övergripandemål att handikappaspekter skall beaktas och integreras i relevant biståndspla-nering och att utvecklingssamarbetet därmed skall bidra till att förverkliga derättigheter som bl.a. fastställs i och i konventionen ombarnets rättigheter.Med vad som ovan anförts anses motionerna U203 (s) yrkandena 1 och 2,U208 (s), U209 (s) och U215 (kd) yrkande 20 besvarade.I motion U217 (v) yrkande 11 begärs att stöder tillkomsten av ettinternationellt handikappsekretariat, som får till uppgift att följa upp ochsamordna insatser internationellt och nationellt.Utskottet konstaterar att Sida har antagit en policy förbarn och vuxna med funktionshinder i utvecklingssamarbetet. Syftet medpolicyn är dels att summera erfarenheterna av Sidas arbete för att integrerahandikappfrågor i biståndet, dels skapa underlag för Sidas fortsatta arbete påområdet. En focal point för handikappfrågor har inrättats på Sida.Stöd ges via Sida till en lång rad insatser internationellt. Sålunda stöder Sidbl.a. i syfte att utveckla förbättrade metoder påområdet. Stöd ges vidare till UNDP:s Interregional Programme for Disabledför uppföljning av Världsaktionsprogrammet för handikappade samt me-todutveckling bl.a. för planering och utvärdering av handikappinsatser, in-klusive rådgivning och stöd till länder i samband med policyutveckling ochplanering. Stöd ges också till för metodutveckling och spridning avinformation och erfarenheter som rör undervisning av barn med särskildabehov. Utskottet anser också att det är av vikt att de olika sekretariat somskapats för att tillvarata speciella social-medicinska intressen, försöker sam-ordna sina biståndsaktiviteter på ett sätt som skapar positiva effekter för dentotala verksamheten.Med vad ovan anförts anseäs motion U217 (v) yrkande 11 besvarad.Folkpartiet föreslår i motion U206 (fp) yrkande 17 ökade satsningar på sär-skilda jämställdhetsinsatser med fokus på sexuell och reproduktiv hälsa.Vänsterpartiet anser i motion U217 (v) yrkande 9 att åtgrder för sexuell ochreproduktiv hälsa är en del av och EU:s bistånd som ofta kommer iskymundan. menar att detta borde utgöra en viktig del av detsvenska biståndet och att det är en betydelsefull fråga för att drivahårdare i såväl EU som FN.Utskottet menar att sexuell och reproduktiv hälsa är en viktig del av detbilaterala hälsobiståndet. Huvudprincipen är att individer och familjer frittskall kunna fatta beslut om antal barn och tiden mellan födslarna. Utveck-lingssamarbetet skall bidra till att skapa de sociokulturella och ekonomiskaförutsättningarna för sådana beslut. Sexuell och reproduktiv hälsa är en na-turlig del av dialogen med samarbetsländerna. satsar, inom EU ochFN, betydande belopp på frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa. Sve-rige är vidare en av de största givarna genom ett stort multilateralt stöd viaUNFPA (FN:s befolkningsprogram) och IPPF (Internationella föräldrafede-rationen).1998 uppgick bidrag till UNFPA till , vilketplacerade oss på åttonde plats bland UNFPA:s givarländer. ökades detsvenska bidraget till . inne-bar bl.a. att befolkningsfrågan kom att ses ur ett bredare perspektiv där maninnefattar alla faktorer som påverkar befolkningsutveckling, såsom ekono-misk och social utveckling, kvinnans ställning, utbildning m.m. Det är ange-läget att givarländerna lever upp till åtaganden vid 1994 och att börde-fördelningen mellan givarländerna förbättras.Sverige var drivande i arbetet med uppföljningskonferensen till 1994(ICPD+5), som ägde rum . Inom ramen för förberedelsearbetet bi-drog bl.a. till ett seminarium i rörande mansrollen.Med det ovan anförda anser utskottet motionerna U206 (fp) yrkande 17 ochU217 (v) yrkande 9 besvarade med vad som ovan anförts.Motionärerna menar i motion U206 (fp) yrkande 19 att barns hälsa måste gesen särskild uppmärksamhet i biståndspolitiken.Utskottet anser att arbetet med att stärka barns rättigheter och förbättra de-ras livsvillkor länge varit utmärkande för svenskt utvecklingssamarbete.1998 påbörjades inom en översyn av barnfrågor i detinternationella utvecklingssamarbetet med målet att utforma en sammanhål-len policy för barnfrågor och att utveckla ett systematiskt barn- och barnrättsperspektiv i det internationella utvecklingssamarbetet. Arbetet bedrivs utifrånFN:s konvention om barnets rättigheter, FN-konferenserna och de bistånds-politiska målen.I översynen skall vissa grupper av utsatta barn särskilt uppmärksammas.Strategier skall utarbetas inom följande områden: barnarbete, sexuell explo-atering av barn, barn med funktionshinder, barn i väpnade konflikter, barn påinstitution samt barn och hiv/aids.Särskilda medel har anvisats för multilaterala insatser för att stimulera ettbarnrättsperspektiv i FN:s fonder och program, i fackorgan och i Världsban-ken m.fl. multilaterala aktörer. Beslut om stöd har fattats rörande bl.a. bar-narbete, sexuell exploatering av barn och barn på institutioner. Vidare harstöd lämnats till olika studier, bl.a. rörande barn med funktionshinder, ochen omfattande kartläggning har genomförts av barnets livsvillkor och rättig-heter i det globala utvecklingssamarbetet.Den pågående översynen av barnfrågorna kommer att redovisas i en skri-velse till år 2001.Med vad ovan anförts anses motion U206 (fp) yrkande 19 besvarad.Folkpartiet framför i motion U206 (fp) yrkande 18 vikten av att Sverigeinom biståndet tillräckligt uppmärksammar hälsoproblemen i u-länderna.Utskottet konstaterar att i budgetpropositionen 1999/2000 beskriver rege-ringen sambandet mellan fattigdom och hälsa. En god hälsa och tillgång tilladekvat hälsovård är både en grundläggande mänsklig rättighet och en förut-sättning för social och ekonomisk utveckling.Regeringen har med tillfredsställelse hälsat den revitalisering som genomgår under sin nya ledning. gav rege-ringen ett särskilt bidrag om till prioritetsområden sommalaria och tobaksbekämpning. För bereds inom Sidaett avtal med WHO som jämfört med innevarande period 1998-1999 inne-bär en höjning med . Därtill beräknar UD dis-ponera för särskilda insatser med WHO.Utskottet konstaterar att motionärernas yrkanden ligger i linje med regering-ens intentioner, både vad gäller volym och inriktning och anser därmed mo-tion U206 (fp) yrkande 18 besvarad.Vänsterpartiet kräver i partimotion U217 (v) en översyn av skolböcker avse-ende biståndsfrågor och internationell politik (yrkande 1). Partiet kräverockså en ökning av insatserna i biståndsfrågor när det gäller skolväsendet iallmänhet och utbildningen av lärare och journalister och stödet till folkbild-ningen i synnerhet (yrkande 2). anser att man i samband medutbildning av lärare och journalister och inom folkbildningen bör ta till varaerfarenheter och kunskaper som akademiker från , ochAsien besitter (yrkande 3).Utskottet har inhämtat att en översyn av svenskt skolmaterial nu görs avNordiska . En liknade översyn gjordes varförden pågående studien också har uppföljningskaraktär.Målet för Sidas informationsverksamhet är att i främja kunskapom och intresse för utvecklingssamarbete och utvecklingsfrågor. Mer änhälften av Sidas informationsbudget läggs på skolväsendet. Sida arbetarkontinuerligt med fortbildning i utvecklingsfrågor för grundskolelärare,gymnasielärare och högskolelärare. För ändamålet finansieras tolv lärare påhalvtidstjänster. Sida arbetar också för att öka inslaget av undervisning iglobala frågor i lärarutbildningen. Ett forum, Biståndsinfoakademin, haretablerats för diskussion om informationsfrågor med deltagande av Sida,enskilda organisationer, högskola och näringsliv.Sida bidrar till Stiftelsen , som består av akademiker frånAfrika, och med intresse för utvecklingsfrågor. konsultregister kan akademiker från dessa världsdelar identifie-ras och konsulteras.Med vad ovan anförts anses motion U217 (v) yrkandena 1-3 besvarad.I den enskilda motionen Fö331 (c) yrkande 2 framhålls betydelsen och beho-ven av internationell minröjning, kompletterad med medicinska förebyggan-de och behandlande insatser. Motionären menar att området bör vara priori-terat i svensk biståndsverksamhet.Utskottet konstaterar att svenska insatser inom minområdet görs i allt vä-sentligt inom ramen för det humanitära biståndet. Sidas kriterier för beslutom stöd inom minområdet kan sammanfattas enligt följande:- Stöd utgår i första hand till de mest drabbade länderna och främst till deländer som saknar egen ekonomisk kapacitet att angripa problemen.- Vid beredningen av stöd tas särskild hänsyn till behovet av att stödja myn-digheterna i landet med att själva skapa administrativ uppbyggnad och kom-petensuppbyggnad (National Capacity ).- Stödet bör samordnas med andra humanitära insatser samt ses i ljuset avdet allmänna utvecklingsarbete som sker i landet i fråga. Som en följd avdetta kanaliseras merparten av det svenska stödet via multilaterala organisa-tioner.Endast i ett fåtal fall har svenska biståndsmedel kanaliserats till projekt vilkas huvudsakliga syfte är att ge medicinsk vård och att rehabilitera minornasoffer. Svenska biståndsmedel kommer dock också sådan verksamhet tillgagn, t.ex. genom att en del av det icke öronmärkta årsbidraget till om går till speci-alkliniker för minoffer.Det internationella samarbetet inom minområdet har intensifierats undersenare tid. Ett genombrott i detta arbete har varit ikraftträdandet av den intenationella konvention () om förbud mot användning,lagring, produktion och överföring av antipersonella minor samt om derasförstöring. Konventionen trädde för svensk del i kraft i år.Konventionen ålägger parterna att lämna detaljerade redovisningar av hurmånga minor man förfogar över, var dessa finns och i vilken takt dessa mi-nor förstörs. Kravet på förstöring innebär att parterna har förbundit sig attförstöra sina minlager efter det att konventionen trätt i kraft föparten i fråga. har dock ensidigt utlovat att de svenska lagren skallvara förstörda . Mellan de årliga partsmöten som kon-ventionen föreskriver pågår ett intensivt arbete i form av permanenta expert-kommittéer, i vilka deltar aktivt.Med vad ovan anförts anses motion Fö331 (c) yrkande 2 besvarad.Propositionen (s. 40) - Infrastruktur, näringsliv och urban utvecklingMålet för stödet till infrastruktur är att bidra till uppbyggnaden av en miljö-mässigt och ekonomiskt bärkraftig infrastruktur med speciell tyngdpunkt påtransporter, kommunikationer, energi och urban infrastruktur.Förutsättningarna för och utformningen av stödet har starktpåverkats av avregleringar och en ökad ägarspridning i många av samar-betsländerna. En del av biståndet har därför inriktats på att underlätta förländerna att genomföra denna process på ett transparent och ansvarsfullt sätt.Sida blir alltmer en dialogpartner i policyfrågor och finansiär av kompetens-och institutionsutveckling från att tidigare ha varit projektfinansiär.Verksamheten inom näringslivsutveckling syftar till att stärka förutsätt-ningarna för ett konkurrenskraftigt näringsliv i samarbetsländerna. Det eko-nomiska samarbetet mellan och utgör en utveckling frånrenodlad biståndsverksamhet till ekonomiskt samarbete av ömsesidigt intres-se, vilket bl.a. är ett av målen för den förnyade Afrikapolitiken.MotionernaKristdemokraterna menar i motion 1999/2000:U2 (kd) yrkande 4 att de längedrivit och motionerat om att ge () ett vidgatmandat och större resurser. Förutom PES har även och Sverigesrepresentation i EU en viktig, främjande roll. kräverockså (yrkande 5) att regeringen undanröjer tjänsteförordningens regler somförsvårar för svenska företagare att konkurrera om upphandlingen av bi-ståndsprojekt.I motion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 8 krävs att det måste klargöras förmottagarländerna att biståndets omfattning och inriktning kan påverkas avhur demokratifrågan hanteras. lojaliteter måste finnas hos de fattigamänniskorna - inte hos deras regeringar. Enligt motionärerna kan informa-tionstekniken bli ett viktigt inslag i svenskt demokratibistånd.Rationalisering och automatisering av enkla moment i arbetet har inneburitatt arbetskraftens andel av den totala kostnaden för varor drastiskt sjunkitinom många områden, som konfektion, TV- och radioproduktion m.m. Sam-tidigt innebär den höga ingångskostnaden, kraven på infrastruktur och kun-skap att stängs ute från möjligheten att automatisera i motsvaran-de grad. välkomnar i motion 1999/2000:U210 (c) yrkande 15det svenska deltagandet i att utveckla telekommunikationer men menar attsatsningarna även bör belysa hur informationsteknik kan användas för attförstärka effekterna i biståndet och hur svenskt bistånd avseende informa-tionsteknik kan användas för att minska klyftorna mellan världens fattiga ochrika (yrkande 16).Utvecklingsländerna upplever sig orättvist behandlade genom den rikavärldens politik för internationell handel. vill därför imotion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 9 verka för fortsatta frihandelssträ-vanden, men med stor lyhördhet för utvecklingsländernas önskemål ochbehov. bör utforma omfattande landstrategier, präglade av ett hel-hetstänkande, för sina relationer med utvecklingsländerna.Kristdemokraterna anser att biståndsgivarna varit förvånansvärt långsammamed att anta de möjligheter som IT-revolutionen skapar för de fattigasteländerna. Få har utarbetat omfattande strategier för IT och dess utvecklings-möjligheter. Motionärerna menar i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 8att regeringen bör ingå partnerskap med privata företag om att utarbeta enstrategi för att öka IT-investeringarna i de fattigaste länderna. Ett IT-utvecklingsperspektiv borde genomsyra alla de nuvarande utvecklingspro-grammen. En av de positiva konsekvenserna av det svenska biståndet äråterflödet i form av kapital till svenskt näringsliv genom order och uppdrag.Detta återflöde är till stor del beroende av den internationella konkurrens-förmågan som svenska företag kan visa upp. anser i yr-kande 16 att svenskt näringsliv måste få samma möjligheter och villkor somandra länder när det gäller att konkurrera om såväl bilaterala som multilate-rala projekt. I yrkande 17 anförs att svenska företags brist på framgång iupphandling bl.a. beror på restriktioner betingade av svenska tjänsteexport-förordningens regler avseende kostnadstäckning och dess beräkning. Motio-närerna kräver att regeringen undanröjer hindren i tjänsteexportförordningensregler som försvårar för svenska företagare att konkurrera om upphandlingav biståndsprojekt. Vidare krävs att regeringen arbetar för att ta fram statistom hur mycket upphandling som sker, inom vilka sektorer och hur storaandelar svenska företag har på de internationella upphandlingsmarknaderna(yrkande 18).I flerpartimotionen 1999/2000:U216 (fp, c) yrkande 3 krävs att det interna-tionella samfundet stöder avseende en mer rättfärdig fördelningmellan oljebolagen och de oljeproducerande länderna av inkomsterna frånoljeutvinningen.Miljöpartiet de gröna framhåller i partimotion 1999/2000:N275 (mp) yrkande11 vindkraftens lämplighet som en del av biståndet. Vindkraften är lättskött,den kan användas lokalt, och den förutsätter inte ett högteknologiskt sam-hälle. Likaså kan vindkraften ersätta miljöförstörande energikällor i Östeuro-pa, menar motionärerna.I kommittémotion 1999/2000:T705 (fp) yrkande 1 menar libera-lerna att Internet och modern informationsteknik utgör ett nytt vapen motdiktaturer. Möjligheterna att fritt kommunicera över gränser har redan spelaten viktig roll i befrielse från kommunismen och den försiktiga upp-luckringen av förtrycket i . Informationsteknik kan i högre grad använ-das för att sprida information om demokratiska rättigheter, vilket bör bli ettviktigt inslag i svenskt demokratibistånd.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkande 8 understryks vikten av att göra informations-tekniken till ett viktigt inslag i det svenska demokratibiståndet. Centerpartievälkomnar i motion U210 (c) yrkande 15 det svenska deltagandet i att ut-veckla telekommunikationer men menar att satsningarna även bör belysa hurinformationsteknik kan användas för att förstärka effekterna i biståndet ochhur svenskt bistånd avseende informationsteknik kan användas för att minskaklyftorna mellan världens fattiga och rika (yrkande 16). Kristdemokraternamenar i motion U215 (kd) yrkande 8 att regeringen bör ingå partnerskap medprivata företag om att utarbeta en strategi för att öka IT-investeringarna i defattigaste länderna. Även menar i motion T705 (fp) yrkande 1 attInternet och modern informationsteknik utgör ett nytt vapen mot diktaturer.Utskottet anser att informations- och kommunikationstekniken (ICT) är enviktig resurs och ett instrument för ökad effektivitet som i samarbetemed våra nordiska grannländer och andra internationella aktörer kommer attge ökat utrymme i utvecklingens tjänst. Genom en särskild satsning ska ICTutnyttjas framför allt för att bidra till att minska de ekonomiska och demo-kratiska klyftorna, både mellan och inom länder.I juli 1998 tillsattes en arbetsgrupp med deltagare från UD och Sida i syfteatt undersöka vad som bör och kan göras från svensk sida på IT-området iutvecklingssamarbetet. Sida har aktiviteter som syftartill att höja IT-kompetensen och kapaciteten i utvecklingsländer. Dessa harfrämst varit inom utbildningsområdet.UD/Sida:s arbetsgrupp har sökt svara upp mot flera behov bl.a. att:? bygga upp den interna IT-kunskapen i den svenska biståndsförvaltning-en,?? bidra med ett ökat stöd för IT-satsningar i mottagarländer, både somseparata projekt och som en del i andra typer av insatser,?? bygga upp en beredskap för en förväntad ökning av efterfrågan på IT-stöd i samarbetsländer,?? öka samarbetet med de nordiska länderna och med andra länder sompåbörjat liknande satsningar, men även med andra aktörer som UNDP,Bellanet, Infodev, etc.?Inom ramen för det för och Sida gemensamma arbetethar följande gjorts:? kartläggning av vad svenska och internationella aktörer gör inom IT-området,?? redovisning av dokumenterade erfarenheter från insatser, förslag tillredan pågående projekt i vilka kan gå in med ekonomiskt stödför att bygga upp en egen kunskapsbas,?? redovisning av specialområden där besitter särskild kunskap ochkan spela en ledande roll inom det internationella utvecklingssamarbetetmed huvudsyfte att motverka informations- och kommunikationsgapmellan och inom biståndsländerna med en snabb integration av IT. ?Med vad ovan anförts anses motionerna U210 (c) yrkandena 15 och 16,U215 (kd) yrkande 8 och T705 (fp) yrkande 1 besvarade.UD/Sida har tagit fram en rapport som penetrerar ovan nämnda ICT-insatsvilken väntas i tryck /. Sida har också utarbetat enegen uppföljning av denna rapport vilken kommer att ligga till grund förSidas IT-strategi inom utvecklingsbiståndet kommande år. Utskottet konsta-terar att den svenska politiken ligger i linje med motionärernas förslag. In-formations- och kommunikationstekniken (ICT) är en viktig resurs och ettinstrument för att bidra till att minska de ekonomiska och demokratiskaklyftorna både mellan och inom länder.Med vad som ovan anförts anses motion U206 (fp) yrkande 8 besvarad.I motion U215 (kd) yrkande 16 krävs att svenskt näringsliv måste få sammamöjligheter och villkor som andra länder när det gäller att konkurrera omsåväl bilaterala som multilaterala projekt. I motion U2 (kd) yrkande 4 ansesatt () bör ges ett vidgat mandat. I motion U215(kd) yrkande 17 samt i motion U2 (kd) yrkande 5 krävs att regeringen undan-röjer hindren i tjänsteexportförordningens regler som försvårar för svenskaföretagare att konkurrera om upphandling av biståndsprojekt. Vidare krävs imotion U215 (kd) yrkande 18 att regeringen arbetar för att ta fram statistikom hur mycket upphandling som sker på de internationella upphandlings-marknaderna.Utskottet har inhämtat att Tjänsteexportförordningen (1992:192) inte till-lämpas på privata företag, utan endast gäller för statliga myndigheter sombedriver tjänsteexport i enlighet med bemyndigande i avgiftsförordningen(SFS 1992:191) eller beslut som regeringen meddelat i det enskilda fallet.Enligt denna förordning skall tjänsteexportverksamheten bedrivas utifrån enfastlagd marknadsstrategi och med krav på lönsamhet.Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att kartläggaoch analysera den svenska exporten av statligt förvaltningskunnande. Enligtdirektiven skall utredningen bl.a. analysera hur myndigheter hanterar be-stämmelsen att statliga myndigheters tjänsteexport skall bedrivas med kravpå lönsamhet och vilka konsekvenser denna bestämmelse får för förvalt-ningsexportens omfattning och riskexponering. I en enkät som har gått ut tillmyndigheter har därför frågan om hur man inom myndigheten tolkar tjänste-exportförordningens krav på affärsmässighet ställts. Utredningen har också iuppdrag att på basis av denna kartläggning lämna förslag till en strategi fördenna typ av export inom staten. Utredningsarbetet skall vara avslutat senastden 31 mars 2000.Utskottet har också inhämtat att det i Projektexportsek-retariats (PES) uppdrag ingår att verka för en ökad svensk projektexport ochupphandling av svenska företag.