bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Motionärerna är också kritiska till attregeringen i vårpropositionen inte anvisar någon finansiering av det s.k.tredje spåret. Frågan om trafiklösningar har utskottetnyligen behandlat i sitt transportpolitiska betänkande (bet.1998/99:TU8). Där framhöll utskottet bl.a. att det med tanke påtrafiksystem-ens nationella betydelse är ett riksintresse attStockholmsregionens trafik-problem kan lösas. Vidare uttalade utskottet att enframtidsanpassad och hållbar trafiklösning kräver långsiktiga beslut somförutsätter att berörda parter agerar gemensamt. Vad gäller spårkapaciteten iStockholm framhöll utskottet att en fortsatt utbyggnad är nödvändig omden lokala, regio-nala och nationella tågtrafiken skall kunna utvecklas.Enligt utskottets me-ning kunde en utbyggnad av ett tredje spår i ytläge vidRiddarholmen, i kombination med en vägtunnel som ersättning för ,medföra en ökad trafikkapacitet över samt väsentligt förbättra miljöni och göra de kulturhistoriska värdena i området mertillgängliga. Utskottet kunde därför med tillfredsställelse konstatera attstaten och gemensamt uttalat att ett tredje spår förutsätteren helhetslösning som innebär att ersätts med en biltunnel. Isamma betänkande noterade utskottet att tillsammans med Vägverketoch utreder de tekniska och ekonomiska förutsättningarna föralternati-va åtgärder, bl.a. ökad spårkapacitet, i . Vidarenoterades att kommer att engagera sig istorstadsregionernas transportsystem och därvid lägga särskild vikt vidmöjligheterna att långsik-tigt lösa de finansiella förutsättningarna för attgenomföra storstadsprojekt.I motion Fi14 (m) efterlyses ett beslut som möjliggör ett utnyttjande av deninvestering som lagts ner i Hallandsåsprojektet.Utskottet vill med anledning härav erinra om att frågan omHallandsåspro-jektets framtid bereds inom Regeringskansliet.Beredningen innefattar bl.a. en noggrann analys rörande de samhällsekonomiskaoch miljömässiga konsekvenserna av ett fullföljande och alternativa lösningar.Som utskottet tidigare anfört (bet. 1998/99:TU5) bör resultatet avbered-ningsarbetet avvaktas.I motion Fi15 (kd) förordas att de farligaste vägsträckorna byggs om tillfyrfilig väg med mittbarriär. Utskottet vill med anledning härav erinra om attförsök pågår med mittbarriär i form av ett s.k. vajerräcke på en sträcka av i . Enligt vad utskottet erfarit har försöket visatsig ha positiva trafiksäkerhetseffekter. Mot bakgrund av metodenskostnadseffekti-vitet, särskilt i jämförelse med alternativet att bygga nymotorväg, vill inte utskottet utesluta att den kan komma till mer allmäntillämpning. Det bör emellertid ankomma på i första hand regeringen ochVägverket att ta ställ-ning till denna fråga.I motion Fi16 (c) föreslås att medel avsätts för att den nyahöghastighetsfär-jan mellan fastlandet och skall kunna gå i trafikåret runt. Utskottet har (bet. 1998/99:TU6) avstyrkt ettmotionsyrkande av samma inne-börd, bl.a. med hänvisning till att regeringen inästa budgetproposition avser att återkomma till frågan om utformningen av ettgodstransportstöd för Got-land.I motion Fi16 (c) uttalas att staten bör ta ansvar för utbyggnaden av ettfin-maskigt optiskt fibernät. Enligt motionärerna talar mycket för att denfin-maskiga infrastrukturen, som skall innefatta alla hushåll och företag ilandet, bör hanteras av ett statligt verk eller bolag. Frågor om en digitalinfrastruktur har utförligt behandlats i trafikutskottets betänkandeInformations-samhället inför 2000-talet (bet. 1998/99:TU4). Av betänkandetframgår att regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdragatt undersöka tillgången till avancerad informations- ochkommunikationsteknisk infra-struktur ur ett regionalt och socialt perspektiv(dir. 1998:61). Utredaren skall presentera förslag till hur staten i samverkanmed näringsliv och teleoperatö-rer kan medverka till att en god regional ochsocial täckning av avancerad informations- och kommunationstekniskinfrastruktur kan uppnås. Uppdraget skall redovisas senast den 11 juli 1999.Trafikutskottet noterar i samman-hanget att regeringen i vårpropositionen(utg.omr. 22) framhåller betydelsen av en utbyggd avancerad infrastrukturliksom en höjning av IT-kompetensen så att den nya tekniken blir mertillgänglig för alla i hela landet.I motion Fi17 (fp) förordas en avveckling av det s.k. rederistödet. Frågan omdet statliga stödet till sjöfarten har senast behandlats av trafikutskottet ibud-getbetänkandet (bet. 1998/99:TU1). Av utskottets redovisningframgår bl.a. att regeringen, , de gröna, och fackförbundet enades om hur detstatliga stödet till sjöfarten borde utformas. Enligt uppgörelsen skall stödetbygga på den s.k. bruttomodellen, som innebär full återbetalning av skatt förtillfälligt anställda och stöd till de sociala avgifterna med . Utskottet sade sig se mycketpositivt på uppgörelsen och instämde i bedömningen att den skapadeförut-sättningar för en god utveckling av svensk sjöfartsnäring. Vidarenoterade utskottet att stödet skulle utvärderas. Med hänvisning härtillföreslog utskot-tet att skulle ställa sig bakom överenskommelsen.Riksdagen be-slöt i enlighet med utskottets hemställan (rsk. 1998/99:79).Utskottet, som står fast vid sin uppfattning, anser att det ännu är för tidigtatt ta ställning till frågan om statligt stöd till sjöfarten efter utgången avden period som nämn-da överenskommelse omfattar.Med hänvisning till vad som ovan anförts tillstyrker trafikutskottet för sindel regeringens förslag till utgiftsramar för utgiftsområde 22 Kommunikationerför . anser att bör avslå motionernaFi14 (m) yrkande 5 (delvis), Fi15 (kd) yrkande 4 (delvis), Fi16 (c) yrkandena8 och 23 (delvis) och Fi17 (fp) yrkande 4 (delvis). På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), (), Skånberg (kd),(), (), (), Jan-EvertRådhström (m), (), () och ViviannGerdin (c).Avvikande meningar1. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden åren 2000-2002Per-Richard Molén (m), Tom (), () och ElizabethNyström (m) anför:Transportpolitiken måste grundas på kundernas efterfrågan och krav påmiljöanpassade transporter. Den underdimensionerade infrastrukturen i Sve-rigeutgör ett hinder för företagens expansion och försvårar nyetablering. EnligtModerata samlingspartiets uppfattning bör väganslagen ökas med 3,2 miljarderkronor för att ett särskilt väg-byggnadsprogramskall kunna påbörjas. Medelstillskottet bör till en del an-vändas för attåterta eftersatt underhåll. Med hänsyn till den bekymmersam-ma situationen iStockholmsområdet bör en del av medlen också utnyttjas för investeringar där.Vi moderater noterar med förvåning att den ekonomiska vårpropositionen saknarvarje antydan om hur storstädernas trafikproblem skall lösas. Inte helleranvisas någon finansiering av det för hela landet så viktiga "tredje spåret".Vidare sägs i propositionen ingenting om framtid.Regeringen bör i denna fråga fatta ett beslut som möj-liggör ett utnyttjandeav den investering som redan gjorts i projektet.Ramen för utgiftsområde 22 Kommunikationer bör fastställastill , respektive . Ett sådant ställningstagande innebär att börbifalla motion Fi14 (m) yrkande 5 i denna del. Regeringens förslag tillutgiftsramar och övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås.2. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden åren 2000-2002Johnny Gyllling (kd) och Skånberg (kd) anför:Goda transporter är en förutsättning för tillväxt. Trots attregeringen i den ekonomiska vårpropositionen anför att ett väl underhålletväg- och järnvägsnät med hög trafiksäkerhet är nödvändigt för att skapa godaförut-sättningar för näringsliv och boende i hela vill regeringen görastora nedskärningar inom väghållningen. Vi kristdemokrater anser attvägunder-hållet i förhållande till regeringens förslag för treårsperioden2000-2002 bör tillföras , respektive150 . Finansieringen bör delvis lösas genom en omfördelninginom ramen för utgiftsområde 22.Vi föreslår att ramen för utgiftsområde 22 beräknas till , respektive 25 111 miljoner kronor.Innebörden av detta ställningstagande är att bör bifalla motion Fi15(kd) yrkande 4 i denna del. Regeringens förslag till utgiftsramar samt övriganu behandlade motionsyrkanden bör följaktligen avslås.3. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden åren 2000-2002Viviann () anför:Goda kommunikationer är en förutsättning för att hela skallutveck-las. anser att insatser för drift och underhåll samtbärighetshö-jande åtgärder på vägnätet måste prioriteras. föreslårvi till dessa ändamål ytterligare . Vidare anser vi attregeringen i förhandlingarna om EU:s regionalpolitiska stöd även bör ta medinfrastruk-tursatsningar, eftersom dessa så tydligt gagnar företagsutvecklingoch be-folkningsutveckling i områden som åtnjuter strukturstöd. Som ett led ian-strängningarna att förbättra kommunikationerna mellan ochfastlan-det bör inom anslagsramen medel avsättas för åretrunttrafik med detnya höghastighetsfartyget. Kostnaden för detta har beräknats till 22 miljonerkronor.Som redovisas i motion Fi16 (c) råder det numera bred enighet om att det endamedium som kan klara de informationsvolymer som blir aktuella i ettutbyggt IT-samhälle är optisk fiber. Enligt vår mening bör staten ansvara föratt det byggs ett finmaskigt optiskt fibernät, genom vilket alla hushåll ochföretag i landet ansluts till knutpunkter. Mycket talar enligt vår uppfattningför att den finmaskiga infrastrukturen bör hanteras av ett statligt verk ellerbolag. Redan i budgetpropositionen för bör regeringen presentera ettförslag om den institutionella lösningen och den praktiska finansieringen avett finmaskigt fibernät.Centerpartiet föreslår att ramarna för utgiftsområde 22 för budgetåret2000-2002 fastställs till , 25 174 miljoner kronorrespektive . Av det anförda följer att börbifalla motion Fi16 (c) yrkandena 8 och 23 i denna del. Regeringens förslagoch övriga nu behandlade motionsyrkanden bör avslås.4. Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden åren 2000-2002Kenth Skårvik (fp) anför:Folkpartiet liberalerna kan konstatera att regeringen i sinaställningstaganden till ramar för utgiftsområde 22 Kommunikationer för åren2000-2002 har tvingats gå i den av förordade riktningen,innebärande en lägre ram. Vi accepterar regeringens bedömning vad gällerväganslaget för åren 2000-2002.Särskilt i ett läge med otillräckliga budgetresurser är det enligt våruppfatt-ning viktigt att finna alternativa finansieringsformer. Så har iSverige skett vad gäller och Öresundsförbindelsen.Möjligheten bör kunna utnyttjas i större utsträckning. Därigenom kan nämligensamhällseko-nomiskt angelägna infrastrukturprojekt genomföras utan att statensbudget belastas av en tung investeringskostnad. Finansieringen av projektenkan ske antingen genom att trafikanterna erlägger avgifter eller genom attVägverket hyr anläggningarna. En kombination av dessa finansieringsmodeller ärockså möjlig. Av störst intresse i sammanhanget är trafiklösningar i och kringvåra storstäder.I övrigt anser vi att vissa besparingar kan ske på banhållning och attrede-ristödet bör avvecklas.Folkpartiet föreslår att ramarna för utgiftsområde 22 för budgetåren 2000-2002fastställs till , respektive . Detta ställningstagande innebär att bör bifallamotion Fi17 (fp) yrkande 4 i denna del samt avslå regeringens förslag ochövriga nu behandlade motionsyrkanden. Miljö- och jordbruksutskottets yttrande1998/99:MJU1y1999 års ekonomiska vårpropositionTill finansutskottet har beslutat bereda övriga utskotttillfälle att yttra sig ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde.Miljö- och jordbruksutskottet behandlar i sitt yttrande de förslag iproposi-tionen som avser utgiftsområdena Allmän miljö- och naturvård(utgiftsområ-de 20) samt Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar(utgiftsom-råde 23).Vidare behandlar utskottet vissa frågor om jordbrukets beskattning ochinternationella konkurrenskraft.I anslutning till yttrandet behandlas även vissa följdmotioner.Motioner1998/99:Fi14 av m.fl. (m) vari yrkas5. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden i enlighet med vad i motionen anförts somriktlinje för budgetarbetet.1998/99:Fi15 av m.fl. (kd) vari yrkas4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden som riktlinje för regeringens budgetar-bete(avsnitt 9.1).1998/99:Fi16 av m.fl. (c) vari yrkas12. att beslutar om åtgärder för att förstärka jordbruketsinterna-tionella konkurrenskraft,23. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:Fi17 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgiftsområden som redovisats i motionen som riktlinjer förregeringens budgetarbete (tabell A).1998/99:Fi23 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag till sådana lagändringar att dei vårpropositionen aviserade förändringarna av el- och eldningsoljeskatternakan träda i kraft , 2. att hos regeringen begär förslag till lagändringar under hösten1999 för att lyfta av jordbrukets kostnad för dieselskatter,3. att hos regeringen begär förslag till lagändring syftande tillatt miljöavgifter i jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser.1998/99:Fi33 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om utnyttjande av framförhandlade EU-ersättningar,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om skatten på handelsgödsel,3. att hos regeringen begär förslag om sänkt dieselskatt förjord-bruket i enlighet med vad i motionen anförts,4. att hos regeringen begär förslag om sänkt elskatt för jordbru-keti enlighet med vad i motionen anförts,5. att hos regeringen begär förslag om sänkt skatt på eld-ningsoljaför jordbruket i enlighet med vad i motionen anförts.<1UtskottetAllmän miljö- och naturvård (utgiftsområde 20)PropositionenUtgiftsområdet omfattar frågor rörande biologisk mångfald och naturvård,vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd, miljö- ochkretsloppsforskning, kemikaliekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågorkopplade till kärnkraften samt internationellt miljösamarbete.Ramen för utgiftsområde 20 uppgår till för år 1999.Vårpropositionens förslag om tilläggsbudget uppgår till (prop. 1998/99:100 s. 44). Regeringen föreslår att ramen för utgiftsområdetpreliminärt fastställs till , 1 797 miljonerkro-nor och . Regeringen avser att successivt förstärka forskningen avseende främstmiljöeffektforskning och miljötoxikologi med medel som bör fördelas avNaturvårdsverket. För miljöforskning beräknas sammanlagt 250 miljoner kronorunder treårsperioden. Behovet av sanering och återställning av för-orenadeområden är omfattande, och regeringen beräknar nu ytterligare 385 miljonerkronor för denna verksamhet. Regeringen bedömer också attbehoven av medel för markinköp är stora, varför regeringenberäknar att förstärkningen enligt vad som föreslogs ekonomiskavårproposition och budgetpropositionen om ca 370 miljoner kronorförlängs till att omfatta även . Även förstärkningen avmiljöövervakning förlängs . Ramen förstärks vidare med 30 miljonerkronor för att bevara den biologiska mångfaldengenom upprätthållande av en tillräcklig nivå på verksamheten med kalkning avförsurade sjöar och vattendrag. Den s.k. kretsloppsmiljar-den /96 för investeringsbidrag för främjande av omställning iekologiskt hållbar riktning . Stödet minskas under år1999 genom att en del av anslaget dras in som en bespa-ring. För år 2000behöver dock anslaget åter föras upp på statsbudgeten för utbetalning av redan beviljade bidrag.MotionernaEnligt Moderata samlingspartiets partimotion Fi14 bör ramen, utöverrege-ringens förslag, ökas med för och med 50miljo-ner kronor (yrkande 5 delvis). Om svenskmiljötek-nik och miljöforskning skall hävda sig räcker det inte att enbartföreslå vissa anslagsökningar. Man måste även se över organisationen ochinriktningen. En särskild satsning på miljöforskning bör göras på de tekniskahögskolorna. Totalt bör ytterligare anvisas för dettaändamål utöver regeringens förslag. Regeringens satsning på kalkning av sjöaroch vatten-drag räcker inte för att förhindra allvarliga försurningsskador.Ytterligare bör här anvisas utöver regeringens förslag.Enligt partimotion Fi15 bör ramen, utöver regeringensförslag, ökas med samt med 100miljoner kronor för (yrkande 4 delvis). På detta område finnsuppen-bara skäl till förstärkningar av nedrustning. Attregeringen nu aviserar ytterligare miljöpolitiska återställare är bra menotillräckligt. Framför allt bör kalkningsanslagen förstärkas och förutomsjökalkning bör skogskalkning nu föras in under detta utgiftsområde.I partimotion Fi16 föreslås att ramen, utöver regeringensförslag, ökas med (yrkande 23 del-vis).Miljöforskningen behöver tillföras ytterligare resurser. För detta ända-målbör ytterligare anvisas. Omfattningen av förorening-en avmark och vatten är otillräckligt känd. Det finns stora behov av att sane-raförorenade områden. anser att anslaget för sanering ochåterställande av förorenade områden bör tillföras ytterligare 25 miljonerkronor.Folkpartiet liberalerna föreslår i sin partimotion Fi17 att ramen, utöverre-geringens förslag, ökas med (yrkande4 delvis). Många unika naturområden är akut hotade. Produktiv skogsmarknedanför det fjällnära området kan behöva skyddas i reservat. Detta gällerframför allt gammelskog. Det rådande systemet, där intrångsersättning beta-lastill markägarna även vid skydd av mindre biotoper, kräver ökade budget-anslagtill markinlösen. Det krävs att ytterligare avsätts fördetta. Det behövs även ytterligare medel för att upprätthålla en tillräcklignivå på verksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag.Utskottets övervägandenI likhet med vad som anförs i propositionen anser utskottet att arbetet medinförandet av och arbetet med att uppnå de nya föreslagnamil-jökvalitetsmålen och målen för ekologiskt hållbar utveckling måste ha högprioritet inom hela och på myndigheterna. De övergripan-demålen för ett ekologiskt hållbart samhälle är att skydda miljön ochmänni-skors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå entryggad för-sörjning.Utskottet delar regeringens uppfattning att forskningen avseende främstmiljöeffektforskning och miljötoxikologi successivt behöver förstärkas. Medlenför detta ändamål bör fördelas av Naturvårdsverket.Även arbetet med sanering och återställning av förorenade områden behö-verförstärkas. På förslag i budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1,bet. 1998/99MJU2, rskr. 1998/99:114) inrättades ett nytt anslag för dettaändamål fr.o.m. . Till grund för förslaget låg bl.a.Natur-vårdsverkets kartläggning av landets saneringsbehov av förorenadeområden. Branschkartläggningen har ökat kunskapen om de branschspecifikasane-ringsproblemen, vilka branscher som har de största problemen samt vilkade mest prioriterade saneringsobjekten är. Kartläggningen har vidare visat attbehovet är betydligt större än vad som varit känt. Förorening av markoch vatten har pågått under hundratals år men den totala omfattningen avproblemen är dåligt känd. Det kan dock konstateras att behoven är omfat-tande,och utskottet ansluter sig därför till regeringens förslag att beräknaytterligare medel för denna verksamhet. böruppmärksammas att medel för saneringsåtgärder under fördelatstill kommunerna inom ramen för stödet till lokala investeringspro-gram förekologisk hållbarhet (utgiftsområde 18, anslaget E 1 Stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet). Enligt regeringen skall stödtill saneringsåtgärder fortsättningsvis även kunna lämnas inom ramen för delokala investeringsprogrammen.Skydd av mark för naturvård och kalkning av försurade vattenområden är ett avnaturvårdspolitikens viktigaste instrument för att bevara den biologiskamångfalden. En god markskötsel ger också positiva effekter mot försurning ivattenområden. I arbetet med skydd av olika naturtyper har skyddet avskogsmiljöer särskilt uppmärksammats . Som framhölls ibud-getpropositionen för används huvuddelen av medlen under berörtanslag för att bevara skogsmiljöer. I likhet med regeringen anser utskottetatt det är angeläget att påskynda arbetet med att skydda värdefullaskogsområ-den. Den tidigare förstärkningen för detta ändamål bör därför, somregering-en föreslår, förlängas till att omfatta även . För att bevaraden biolo-giska mångfalden genom upprätthållande av en tillräcklig nivå påverksam-heten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag föreslårregeringen att ramen förstärks . Utskottet anslutersig även till detta förslag.Miljöövervakningen är ett instrument för att beskriva tillståndet i miljön ochfölja hur tillståndet förändras och därigenom också att följa upp de mil-jömålsom statsmakterna har satt upp. Enligt utskottets mening är det angelä-get attutveckla såväl den nationella som den regionala miljöövervakningen ochsamordna dessa på ett effektivare sätt. Som framhölls i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för bör miljöövervakningen ifortsättningen syfta till att ge underlag för analys av olika utsläppskällorsnationella och internationella miljöpåverkan och för uppföljning av denatio-nella miljökvalitetsmålen. De sektorsansvariga myndigheterna behöverockså underlag för uppföljning av sina respektive sektorsmål. Myndigheternasjälva behöver också bidra med relevanta delar av den information som de tarfram som en del av den ordinarie verksamheten till samladeuppföljning av de nationella miljömålen. Med det anförda ansluter sigut-skottet till regeringens förslag att den för beslutadeförstärkningen av miljöövervakningen förlängs till år 2002.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområdet . Motionerna Fi14(m) yrkande 5 delvis, Fi15 (kd) yrkande 4 delvis, Fi16 (c) yrkande 23 delvisoch Fi17 (fp) yrkande 4 delvis avstyrks.Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar (utgiftsområde 23)PropositionenUtgiftsområdet omfattar verksamheterna jordbruk, fiske, trädgårdsnäring,rennäring, djurskydd, djurhälsovård, livsmedelsfrågor, skogsnäring samt högreutbildning och forskning som rör vård och nyttjande av biologiskanaturresurser.Ramen för utgiftsområde 23 uppgår till för år 1999.Omkring 60 % av beloppet finansieras av EG-budgeten. Merparten av EG-stödetavser obligatoriska åtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention ochexportbidrag, vilka helt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommerdelfinansierade stöd såsom miljöersättningar, stöd till mindre gynnadeområ-den och strukturstöd. För att erhålla dessa stöd fordras nationellmedfinansi-ering i storleksordningen . Anslagen tillforskning och utbildning uppgår till . Regeringenföreslår att ramen för utgiftsområdet preliminärt fastställs till , och 13 222 miljonerkronor år 2002.Regeringen har vid beräkningen av ramen för utgiftsområdet utgått från attanslagen för de EG-finansierade utgifterna för kompletterande åtgärder inomjordbruket, intervention och exportbidrag samt det nationellt finansieradeanslaget för kompletterande åtgärder inom jordbruket kan minskas engångs-vismed ca . Betydande anslagsbehållningar har skapatsinom utgiftsområdet framför allt på grund av att utgifter som finansi-eras avEG har överskattats.Parallellt med arbetet med ekonomiska vårproposition harför-handlingar förts inom EU bl.a. om jordbruksdelen i Agenda . VidEuro-peiska rådets möte nåddes en övergripandeöverens-kommelse om Agenda 2000.