bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Därmedavstyrks motion Jo68 (v) yrkande 8.Ett begrepp som nämns i den internationelladebatten är Faktor 10, vilket innebär attresursanvändningen, inte bara av fossila bränslenutan av alla resurser, behöver bli i genomsnitt 10gånger effektivare under en till två generationer.Många forskare, företagsledare och politiker anseratt en sådan utveckling är nödvändig för att viskall kunna möta den ökande befolkningstillväxtenoch minska miljöförstöringen utan att försämravälfärden. Som framhålls i propositionen ger Faktor10 - eller 4 om tidshorisonten är kortare - ensignal om vilken storlek på effektivisering somkrävs, snarare än att den uttrycker exakta mål.Faktor 10-begreppet kan därvid fungera som enkompass och stimulera till nödvändigt nytänkande.Internationellt pågår arbete inom , och Kommission för hållbar utveckling.Sverige bör aktivt delta i detta arbete. I sambandmed FN:s extra möte med generalförsamlingen (UNGASS) drev EU, på svenskt initiativ, frågan attuppmärksamma Faktor 4- och Faktor 10-konceptet. Islutsatserna från mötet (Program för det fortsattagenomförandet av ) framhålls att de studiersom föreslår en ökad effektivitet iresursanvändningen bör uppmärksammas. Dettainkluderar övervägandet av en tiofaldig förbättringav resursproduktiviteten i de industrialiseradeländerna på lång sikt och under nästkommande tvåeller tre decennierna en eventuell ökning med enFaktor 4 i de industriella länderna. Slutligenframhölls att fortsatt forskning krävs för attstudera genomförbarheten av dessa mål och depraktiska åtgärder som behövs för derasgenomförande. Utskottet delar regeringens bedömningatt Faktor 10-begreppet får ses som ett grovt måttför att ange dimensionen på de förändringar sombehövs. Behovet av effektivisering varierar förolika naturresurser beroende på dessas miljöpåverkanoch vilka tekniska möjligheter som finns samtåtgärdernas kostnader. Det kommer att behövasytterligare arbete, såväl nationellt sominternationellt, för att analysera, konkretisera ochutveckla begreppet Faktor 10. Utskottet anser vidareatt för att de resurseffektiviseringar som skapas iarbetet utifrån faktor 10 skall leda till en hållbarutveckling så krävs det också en insikt om behovetav förändrade konsumtionsmönster och minskadresursanvändning. I regeringens skrivelse (skr.1997/98:13) om ekologisk hållbarhet har regeringenanmält att den kommer att ta initiativ till en öppendialog med näringsliv och forskare omförutsättningar för effektivare resursanvändning.Som underlag för denna dialog skulle det fortsattaarbetet med hur material- och energieffektiviseringskulle kunna bedrivas i utredas ochanalyseras. Regeringen har i beslut den 13 augusti1998 gett Miljövårdsberedningen i uppdrag attmedverka i arbetet med att ta fram strategier förutveckling av ett ekologiskt hållbart näringsliv.Detta skall ske genom att en dialog med delar avnäringslivet om dess arbete med en hållbarutveckling inleds. Syftet med uppdraget är attinitiera, stödja och påverka utvecklingen inäringslivet och att få underlag för politiskabeslut och ställningstaganden om riktlinjer ochstyrmedel i miljöpolitiken och i andra frågor som ärav strategisk betydelse för en hållbar utveckling.En slutredovisning skall lämnas till regeringensenast (dir. 1998:65). Meddet anförda avstyrks motionerna Jo68 (v) yrkande 9och MJ749 (c) yrkande 28 i den mån de inte kan ansestillgodosedda.I samband med behandlingen av budgetpropositionenför beslutade , på regeringensförslag, att ett särskilt anslag under utgiftsområde20, A 4 Sanering och återställande av förorenadeområden, skulle inrättas (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:MJU2, rskr. 1998/99:114 ). Anslagetdisponeras av för inventeringar,undersökningar och åtgärder för att sanera ochåterställa förorenade områden. Det är framför alltfrån risksynpunkt särskilt angelägna saneringsobjektsom föreslås omfattas av anslaget, men även akutainsatser kan komma i fråga. Utöver detta anslagskall kommunerna även fortsättningsvis kunna ansökaom medel för saneringsåtgärder inom ramen för stödettill lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet, utgiftsområde 18, anslag E 1 (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:BoU1, rskr. 1998/99:63). Meddet anförda föreslås att motion MJ740 (s), i den månden inte kan anses tillgodosedd, lämnas utan vidareåtgärd.7.2 Miljövarupolicy inom EUPropositionenEnligt regeringens bedömning bör en miljövarupolicyarbetas fram inom EU för att bl.a. klargöra vilkamiljökrav som skall gälla för produkter som släppsut på marknaden. Kommissionen avser att utarbeta ens.k. vitbok i ämnet.MotionenEnligt motion MJ781 (c) måste man inom EU skärpakraven när det gäller att skapa ett gemensamtretursystem. Återanvändnings- och pantsystem bör iökad utsträckning utvecklas i samarbete med övrigaEU-länder för att nå en ökad användning av returglasoch burkar (yrkande 2).Utskottets övervägandenFör närvarande är det svårt att ha ett gemensamtretursystem inom EU eftersom förpackningarna ärolika konstruerade. Frågan kan tas upp i samband medrevideringen av nu gällande förpackningsdirektiv. Iövrigt hänvisar utskottet till regeringens bedömningnär det gäller behovet av en ökad fokusering påprodukternas miljöpåverkan samt på behovet av etteffektivt resursutnyttjande. Arbetet bör såledesinledas med att en samlad miljövarupolicy tas fram,som anger samhällets krav på de varor som producerasoch som beskriver producenternas ansvar för de varorsom släpps ut på marknaden under en varas helalivscykel. Handeln med varor över nationsgränsernainnebär att en miljövarupolicy för ett miljöanpassatvaruflöde bör utformas inom EU för att få en godgenomslagskraft. tog redan under år 1996initiativ till en miljövarupolicy inom EU. Detta harbidragit till att nu har inlettarbetet med en sådan policy. Enligt kommissionen ärnågra av de viktigaste verktygen i detta arbetemiljömärkning, avfallshantering, grön offentligupphandling, utvidgat producentansvar,produktstandarder och miljöledningssystem.Miljövarupolicyn bör innehålla en genomgång avriktlinjerna för hur miljöanpassade varor skallutformas. Vidare bör ingå en genomgång av hur gamlaproduktdirektiv och standarder ser ut samt hur nyasådana skall kunna anpassas till en hållbarutveckling. Kommissionen avser att utarbeta en s.k.vitbok i ämnet. Som framgår av propositionen avserSverige att delta aktivt i detta arbete (seavsnittet Riktlinjer för det svenska miljöarbetet iEU). Med det anförda avstyrks motion MJ781 (c)yrkande 2 i den mån dess syfte inte kan ansestillgodosett.7.3 Producentansvar och kretsloppsanpassning avvarorPropositionenEnligt regeringens bedömning har producenterna ettstort ansvar i arbetet med att skapa energi- ochmaterialsnåla varor. Producenten av en vara är densom har bäst kunskap om och störst möjlighet attpåverka varans utformning. Det är ocksåproducenten som har kunskap om ingående material ochkomponenter och om hur dessa kan återvinnas elleråteranvändas i nya varor. Producenterna bör därförenligt regeringen ta ett ökat ansvar för att minskamiljöbelastningen av varorna under varornas helalivscykel från utvinningen av naturresurser tillhanteringen i avfallsledet.Producentansvaret för förpackningar, däck ochreturpapper bidrar till en ökad återvinning av dessaprodukter. Informationen till hushållen börförbättras markant för att producentansvaret skallfungera tillfredsställande. Även renhållningen vidinsamlingsstationerna bör förbättras.En minskad miljöbelastning från bilar samt frånelektriska och elektroniska produkter bör enligtregeringen kunna åstadkommas genom införande av ettproducentansvar för dessa produktgrupper. Enförordning om producentansvar för bilar trädde ikraft . Denna reglerarproducenternas mottagningsskyldighet samt specifikaåteranvändnings- och återvinningsnivåer. När detgäller producentansvaret för elektriska ochelektroniska produkter erinrar regeringen om de ipropositionen Hantering av uttjänta varor i ettekologiskt hållbart samhälle - ett ansvar för alla(prop. 1996/97:172, bet. 1997/98:JoU7, rskr.1997/98:55) redovisade riktlinjerna för ett sådantproducentansvar. Enligt de presenterade riktlinjernaskall förordningen om producentansvar för uttjäntaelektriska och elektroniska produkter bl.a. regleraproducenternas skyldighet att kostnadsfritt för densiste ägaren ta emot sådana produkter. De närmaredetaljerna avseende producentansvarets utformningläggs fast i en kommande förordning. Utvecklingen avproducenternas ansvar enligt den kommandeförordningen kommer att följas upp och utvärderas,vilket enligt regeringen bör ske i samverkan mellanberörda myndigheter och branschorganisationer. Medbeaktande av resultatet av utvärderingen kanregeringen komma att utveckla producentansvaretytterligare. Även uttjänta elektriska ochelektroniska produkter tillhör en av deavfallsströmmar som prioriterats i kommissionensarbete med avfallsfrågor. Kommissionen har nupåbörjat arbetet med att utforma en reglering föromhändertagandet av elektriska och elektroniskaprodukter.När det gäller möbler framhåller regeringen attriksdagens beslut (prop. 1996/97:172, bet.1997/98:JoU7, rskr. 1997/98:55) om bemyndigande förregeringen att införa förbud mot deponering avorganiskt avfall och ett eventuellt införande av enavfallsskatt, tillsammans med den redan i dagfungerande andrahandsmarknaden för möbler gör attåteranvändning och återvinning av uttjänta möblerkommer att öka. Regeringen har därför för närvarandeinte för avsikt att införa ett författningsregleratproducentansvar för möbler.Beträffande kontorspapper gör regeringen denbedömningen att en så stor andel som möjligt avkontorspappersavfallet bör materialåtervinnas.Naturvårdsverket avser att redovisa en uppföljningav hur arbetet att samla in och återvinnakontorspapperet fortskrider. Regeringen avvaktarNaturvårdsverkets uppföljning innan beslut fattas omeventuellt ytterligare åtgärder.Riksdagens beslut om hantering av uttjänta varor iett ekologiskt hållbart samhälle kommer enligtregeringens bedömning att få konsekvenser förbyggsektorn. Detta gäller särskilt bemyndigandet förregeringen att införa förbud mot att deponerabrännbart avfall och organiskt avfallfrån . I propositionen gjorde regeringenbedömningen att de redovisade åtgärderna tillsammansmed byggsektorns arbete kommer att leda till enväsentligt ökad återanvändning och återvinning avbygg- och rivningsavfallet. Regeringen har föravsikt att ge i uppdrag att underår 2000 redovisa hur byggföretagen hanterarbyggavfallet.MotionernaEnligt motion MJ749 (c) har Kretsloppsdelegationenutformat ett förslag till producentansvar föruttjänta varor som skulle ge drivkraft till enkretslopps-anpassad produktutveckling, och somsamtidigt är konkurrensneutralt. Delegationensidéförslag bör kunna ligga till grund för en nylagstiftning på området. Producenterna skall bl.a.vara tvungna att lämna information om sina varor vadgäller varornas innehåll av material och ämnen.Upplysningar skall också ges om förhållanden avbetydelse för att bedöma möjligheterna att demonteraoch materialåtervinna varorna. Producenterna skalläven informera om sina varors innehåll av stoppämnen(organiska av människan framställda ämnen som ärbåde långlivade och bioackumulerbara) samtmetallerna kadmium, kvicksilver och bly. I ett nästasteg bör producenterna även informera om andraavvecklingsämnen (cancerframkallande,arvsmassepåverkande eller hormonstörande). För attse till att producenterna tar sitt ansvar skall detfinnas en ekonomisk garanti i form av en försäkringför varorna redan när de sätts ut på marknaden. Dettvingar oseriösa producenter, som bara finns påmarknaden , att ta ansvar för sinaprodukter när de är uttjänta. Tanken är attförsäkringen skall administreras av privataförsäkringsgivare. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till en lag om generelltproducentansvar i enlighet medKretsloppsdelegationens idéförslag (yrkande 25).Enligt motion MJ751 (s) är det viktigt attproducentansvaret utvärderas för att se vilkamiljöeffekter det har haft, hur det påverkatservicen till allmänheten och hur kostnaderna harpåverkats i förhållande till tidigare system medkommunalt ansvar för avfallshanteringen. I motionMJ756 (s) framhålls fördelarna medproducentansvaret. konstateras att när manskall lämna det källsorterade avfallet tillåtervinningsstationen är det endast förpackningar avvissa slag som tas emot. Avfall, som ej tillhörnågon förpackningskategori, men som består av sammamaterial skall läggas i soporna och gå till deponi.Enligt motionärerna bör man därför se överkällsorteringen och kombinera producentansvaret medmaterialansvar.Enligt motion MJ703 (mp) gäller inte återtagandetav aluminiumburkar om burken blivit deformeradeftersom returburksautomaterna inte tar emot dessaburkar. Producenter av aluminiumburkar bör genomproducentansvaret åläggas att återta deformeradeburkar (yrkande 1). Vidare bör ett returburkssystemupprättas för burkar utan svenskt ursprung (yrkande2). Enligt motionären bör producentansvaret ävengälla återtagande av burkar, som blivit oräknade pågrund av att returburksautomat saknas (yrkande 3). Imotion MJ760 (s) begärs en översyn avproducentansvaret för burkar och flaskor. Enligtmotionären måste pantsystemet utökas till att ävengälla burkar och flaskor som inte producerats iSverige. Ett ökat antal glasflaskor ochengångsburkar kan inte accepteras och därför måsteåteranvändnings- och pantsystem i ökad utsträckningutvecklas i samarbete med övriga EU-länder.Motsvarande synpunkter redovisas även i motion MJ781(c) yrkande 1. Krav bör ställas på producenter attbehålla eller införa retursystem för flaskor ochburkar.Enligt motion MJ718 (c) är använda glödlampor ettmiljöproblem som inte har uppmärksammats. Så längeman fortsätter att använda vanliga glödlampor medblyinnehåll är det nödvändigt att vidta åtgärder såatt dessa blymängder inte kommer ut i naturen.Riksdagen bör begära att regeringen utarbetar ettförslag om hur insamling av glödlampor skall kunnaske. Liknande krav framförs även i motion MJ741(s). I motion Kr274 (mp) yrkande 58 uppmärksammasdet miljöfarliga avfall som uppstår vidomställningen från analog till digital TV. Enligtmotionärerna kommer det förväntade teknikskiftet attresultera i att en stor mängd TV-apparater kommeratt skrotas. Blyoxiden i katodstrålerören står fördet största bidraget av bly från elektronik till detkommunala avfallet.Enligt motion MJ749 (c) har en av Europasäldsta bilparker. Gamla bilar förbrukar mycketbränsle och har ofta undermålig avgasrening. Därförföreslås en tillfällig höjning av skrotningspremienmed . (yrkande 6). En höjd skrotningspremieförespråkas även i motion T220 (m). Enligtmotionärerna bör premien under de kommande fyraåren, i förening med inköp av nyare avgasrenad bil,höjas. Regeringen bör utreda frågan om en sådanmiljöpremie och sedan återkomma till (yrkande 15)I motion Jo68 (v) yrkas att ett producentansvar förmöbler och kontorspapper införs. Regeringen börframlägga ett förslag enligt Naturvårdsverketsrapport nr 4678 (yrkande 10). Enligt motion MJ715(mp) yrkande 1 bör en utredning genomföras för attklarlägga om byggsektorn klarar sitt frivilligaproducentansvar. I utredningen måste också frågan omlagstiftat producent-ansvar för byggsektorn tas upp(yrkande 2). Det bör även prövas om enhelhetsansvarig skall utses för varje byggnation(yrkande 3).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning att det även iframtiden kommer att behövas regler för att drivautvecklingen framåt och att ange ramarna förproducenternas arbete och ansvar. I enlighet medvad som angavs i propositionen om riktlinjer för enkretsloppsanpassad samhällsutveckling (prop.1992/93:180) bör i första hand frivilliga lösningareftersträvas om de miljöpolitiska målen kan nås pådenna väg. Det finns dock situationer där det krävslagstiftning för att åstadkomma önskat resultat.Lagstiftning kan även behövas för att t.ex. uppnåkonkurrensneutralitet. Som regeringen anför är detförfattningsreglerade producentansvaret etteffektivt styrmedel som även bör kunnaanvändas inom ytterligare produktområden. Man fårdock inte bortse från att ett författningsregleratproducentansvar kan ha icke önskade näringspolitiskakonsekvenser. Reglerna måste formuleras så attmöjligheter till sund konkurrens erbjuds. Systemenmåste, för att inte stå i strid med reglerna ikonkurrenslagen (1993:20), även utformas så att deinte försvårar alternativa lösningar för hanteringav uttjänta produkter (inlåsningseffekter). Vidaremåste systemen vara så öppna att de inte försvårarför nya eller mindre aktörer att etablera sig ochverka på marknaden (utelåsningseffekter).Avslutningsvis bör även framhållas attproducentansvaret, utöver insamling ochomhändertagande, också omfattar ett ansvar förinformation om hanteringen av de uttjänta varorna.Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ749 (c)yrkande 25 i den mån dess syfte inte kan ansestillgodosett.När det gäller de krav på en helhetssyn vidkällsortering m.m. som framförs i motion MJ756 (s)vill utskottet framhålla att kommunerna enligtrenhållningsförordningen (1998:902) har detövergripande ansvaret för renhållningen. Därmedföljer också ett ansvar för att hushållsavfallkällsorteras. Ytterligare krav på sortering avbrännbart avfall gäller och utsorteringav organiskt avfall skall generellt ske från år2005. Med det anförda avstyrks motion MJ756 (s) iden mån den inte kan anses tillgodosedd.Regeringen ger i uppdragatt redovisa en uppföljning av hur producenterna harnått upp till de nivåer som finns angivna irespektive förordning om producentansvar. Densenaste uppföljningen redovisades avNaturvårdsverket . Utöver detta harNaturvårdsverket haft regeringens uppdrag attutvärdera effekterna av införandet av förordningen(1997:185) om producentansvar för förpackningar.Naturvårdsverket redovisade detta uppdrag den 30november 1998. Vidare har revisorer påutskottets förslag påbörjat en granskning avavfallshantering och återvinning. Mot bakgrund avdet anförda föreslår utskottet att motion MJ751 (s)lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet erinrar om att producenterna, enligtförordningen (1997:185) om producentansvar förförpackningar, har det samlade ansvaret förförpackningar av de flesta materialslag somförekommer på marknaden. Med producent avses den somyrkesmässigt tillverkar, till för in ellersäljer en förpackning eller en vara som ärinnesluten i en sådan förpackning. Producentansvaretinnebär att producenterna får ett odelat fysiskt ochekonomiskt ansvar för de förpackningar som detillhandahåller. Producenternas ansvar omfattarinsamling och omhändertagande av förpackningarna.Syftet är att producenterna skall få ett motiv attskapa miljöanpassade förpackningar eller minskaförpackningsanvändningen. Utöver detta harproducenterna en skyldighet att tillhandahållalämpliga insamlingssystem och informera hushållenoch andra om sortering, insamling och bortforsling.Förordningen bygger på EG:s direktiv (94/62/EG) omförpackningar och förpackningsavfall. Förordningenkommer från att omfattaförpackningar av alla förpackningsmaterial,som högre krav ställs på återvinningen.Avslutningsvis konstaterar utskottet attproducentansvaret för förpackningar omfattar allaförpackningar som omsätts på den svenska marknaden.Producenterna har valt att samla in dryckesburkargenom två olika system. Det ena systemet är detretursystem som finns för aluminiumburkar och somomfattas av en pantavgift. För att burken skallkunna lämnas i detta system krävs att burken bestårav aluminium och att den är hel och ren. För att detdessutom skall betalas ut en pant för burken krävsatt burken ingår i det svenska pantsystemet, dvs.att en pant har erlagts för burken samt attstreckkoden kan avläsas. Det andrainsamlingssystemet hanteras av Svenska MetallkretsenAB. Materialbolaget samlar in alla sortersförpackningar av metall i de insamlingsbehållare somde tillhandahåller. I dessa behållare skallhushållen och andra sortera ut och lämna sinametallförpackningar. Bland dessa ingår sådanadryckesburkar som exempelvis består av stålplåt, menäven andra metallburkar. Dessa sänds sedan tillåtervinning. När det gäller allt glas, förutomreturglas, hanteras insamlingssystemet påmotsvarande sätt av . Motbakgrund av det anförda är utskottet inte berett attföreslå något uttalande från sida medanledning av motionerna MJ703 (mp) yrkandena 1-3,MJ760 (s) och MJ781 (c) yrkande 1. Som framgår avutskottets redovisning omfattar producentansvaret deprodukter som anges i motionerna. Motionernaavstyrks i berörda delar.Enligt regeringens till avlämnadeskrivelse om en nationell strategi föravfallshanteringen (skr. 1998/99:63) avserregeringen att införa producentansvar för uttjäntaelektriska och elektroniska produkter i ienlighet med sitt tidigare förslag. Ett förslag haranmälts till Europeiska kommissionen som inte harlämnat några synpunkter. som regeringenbeslutar om producentansvaret skall träda i kraftavser regeringen att i enlighet med bemyndigandet i15 kap. 24 § förbjuda deponering,fragmentering och förbränning av elektriska ochelektroniska produkter om de inte behandlats av encertifierad förbehandlare. Enligt utskottetsbedömning är syftet med motionerna MJ718 (c), MJ741(s) och Kr274 (mp) yrkande 58 med det anförda i alltväsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallar såledesingen ytterligare åtgärd.För att uppnå ett samhälle där riktlinjerna förresurseffektivitet är uppfyllda är det viktigt attsamtliga varusektorer omfattas av en effektivmaterial- och energianvändning. När det gäller etteventuellt producentansvar för möbler ochkontorspapper vill utskottet anföra följande. I dagdeponeras eller förbränns en stor del av de uttjäntamöblerna i stället för att återanvändas ellermaterialutnyttjas. Kretsloppsdelegationen har irapporten för möbler (Rapport1997:15) föreslagit ett lagstadgat krav på kunskapoch information om innehåll, återvinningsegenskaperoch tillverkare för alla nya möbler . Iavvaktan på den fortsatta beredningen av ettgenerellt producentansvar förordade delegationen attproducentansvaret för möbler inte skulleförfattningsregleras. Enligt utskottets mening ärdet viktigt att även möbler kan kretsloppsanpassas.Som anförs i propositionen innebär det tidigareinförda bemyndigandet för regeringen att införaförbud mot deponering av organiskt avfall och etteventuellt införande av en avfallsskatt, tillsammansmed den fungerande andrahandsmarknadenför möbler, att återanvändning och återvinning avuttjänta möbler kommer att öka. Det bör därför förnärvarande inte införas ett författningsregleratproducentansvar för möbler. I samband med tidigareriksdagsbeslut om hantering av uttjänta varor i ettekologiskt hållbart samhälle (prop. 1996/97:172,bet. 1997/98:JoU7, rskr. 1997/98:55) redovisadesNaturvårdsverkets rapport -Materialflöden i samhället (Rapport 4678). Därvidkonstaterades bl.a. att resultatet från detfrivilliga åtagande som returpappersbranschenpresenterat, dvs. att samla in och materialåtervinnaminst 50 viktprocent av kontorspappersavfalletsenast , skulle avvaktas innan regeringen togställning till om producentansvar skulle införas förkontorspapper. Av regeringens ovan nämnda skrivelse(1998/99:63) framgår bl.a. att Naturvårdsverketunder genomförde en uppföljning av hurarbetet med kontorspapper fortskrider. Uppföljningenvisade att insamling och återvinning enligt detfrivilliga åtagandet fungerar bra samt att det intefinns något behov av att vidta några ytterligareåtgärder. avser att göraytterligare en uppföljning . Mot bakgrund avdet anförda föreslår utskottet att motion Jo68 (v)yrkande 10 lämnas utan vidare åtgärd.Under senare år har byggbranschen, på egetinitiativ och till följd av Kretsloppsdelegationensverksamhet, påbörjat ett arbete med att lösabranschens miljö- och avfallsproblem. Ett uttryckför detta är det särskilda kretsloppsråd sombildats med uppgift att samordna byggsektornsaktörer och fungera som kontaktorgan gentemotmyndigheter. Genom Byggsektorns kretsloppsråd harsektorn gjort ett ensidigt åtagande för sina företagoch organisationer.