bet · GN01UbU7 · 1999-11-25 00:00:00 — beträffande vilka utbildningar somskall berättiga till studiemedelatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub9 yrkande12 och 1999/2000:Ub715 godkänner vad utskottetanfört,res. 4 (kd) - delvis12. beträffande inkomstprövning istudiemedelssystemetatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub4,1999/2000:Ub5 yrkande 3, 1999/2000:Ub6, 1999/2000:Ub9yrkande 3, 1999/2000:Ub701, 1999/2000:Ub703 och1999/2000:Ub706 yrkande 2 godkänner vadutskottet anfört,res. 1 (m) - delvisres. 4 (kd) - delvisres. 3 (fp) - delvis13. beträffande återbetalning av studielånatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub5 yrkande7, 1999/2000:Ub702 och 1999/2000:Ub713 godkännervad utskottet anfört,res. 1 (m) - delvisres. 3 (fp) - delvis14. beträffande avskrivning av studielånatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub9 yrkande15, 1999/2000:Ub704, 1999/2000:Ub813 yrkande 6och 1999/2000:N214 yrkande 11 godkänner vadutskottet anfört,res. 4 (kd) - delvisres. 2 (c) - delvis15. beträffande avdragsrätt för räntorsamt bonus vid förtida återbetalningatt avslår motionerna 1999/2000:Ub9 yrkande 13 och1999/2000:Ub709 yrkande 2,res. 4 (kd) - delvis16. beträffande pensionsrätt för studieratt godkänner vad utskottet anfört,17. beträffande vem som skall handhastudiestödsadministrationenatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub5 yrkande12, 1999/2000:Ub9 yrkande 14, 1999/2000:Ub706yrkande 1 och 1999/2000:Ub812 yrkande 11godkänner vad utskottet anfört,res. 1 (m) - delvisres. 4 (kd) - delvisres. 3 (fp) - delvis18. beträffande medvetet val av lånenivåatt avslår motion 1999/2000:Ub5 yrkande 13,res. 3 (fp) - delvis19. beträffande utförsäljning avstudieskuldstocken på marknadenatt avslår motion 1999/2000:Ub709 yrkande 1,res. 4 (kd) - delvis20. beträffande ansvaret för upplåning avmedel för studielånatt godkänner vad regeringen förordat om attRiksgäldskontoret skall ha detta ansvar,21. beträffande principerna för hur räntanpå studielån skall bestämmasatt godkänner vad regeringen förordat,22. beträffande förslaget tillstudiestödslagatt antar regeringens förslag till studiestödslag,res. 3 (fp) - delvis -villk. mom. 623. beträffande lagregleringen avpensionsrätt för studieratt antar regeringens förslag till lag om ändringi lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension (hemst. 15), lag om ändring ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension(hemst. 16) och lag om ändring i lagen(1998:675) om införande av lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (hemst. 17),res. 2 (c) - delvis -villk. mom. 124. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i lagen (1947:529) om allmännabarnbidrag,b) lag om ändring i semesterlagen (1977:480),c) lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,d) lag om ändring i lagen (1982:188) ompreskription av skattefordringar m.m.,e) lag om ändring i skollagen (1985:1100),f) lag om ändring i lagen (1991:1110) omkommunernas skyldighet att svara för vissaelevresor,g) lag om ändring i lagen (1993:891) omindrivning av statliga fordringar m.m.,h) lag om ändring i lagen (1993:892) om ackordrörande statliga fordringar m.m.,i) lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),j) lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,k) lag om ändring i lagen (1998:676) om statligålderspensionsavgift,l) lag om ändring i lagen (1998:703) omhandikappersättning och vårdbidrag,m) lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:799) (hemst. 20),n) lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:799) (hemst. 21),25. beträffande utbildningspremienatt avslår motion 1999/2000:Ub5 yrkande 1,res. 5 (m, fp)26. beträffande studenternas ekonomiskahelhetssituationatt avslår motion 1999/2000:Ub9 yrkandena 5, 6 och7,res. 4 (kd) - delvis27. beträffande kraven på studieresultatoch kontrollen av studieaktivitetatt avslår motionerna 1999/2000:Ub7, 1999/2000:Ub9yrkande 4, 1999/2000:Ub708 yrkande 3,1999/2000:Sf247 yrkande 2 och 1999/2000:Kr509yrkande 4,res. 4 (kd) - delvis28. beträffande invandraresspråkkunskaperatt avslår motion 1999/2000:Ub250,29. beträffande deltagare i kortaanpassningskurseratt avslår motion 1999/2000:Ub714.Stockholm den 25 november 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TomasEneroth (s), (), ErlingWälivaara (kd), (), (), (), () och AgnetaLundberg (s). Avslag på propositionen, m.m. (mom. 1,4, 12, 13 och 17) - mBeatrice (), () och AndersSjölund (m) anför:Det nuvarande studiestödssystemet lider av storabrister. De mest uppenbara problemen är följande.Många studenter drar på sig skulder som de fårsvårt att betala tillbaka. I många fall saknar deincitament att inte ta fulla studielån termin eftertermin. Systemet är inte överblickbart för denenskilde. Det uppmuntrar inte till effektivastudier. Med systemets inriktning på långaåterbetalningstider blir räntekostnaderna mycketbetungande för alla studenter med stora lån och lågaeller medelhöga inkomster. Studiemedelssystemet ärett lapptäcke där studerande kan ges orimligt olikavillkor för att klara studierna.Det system som regeringen nu föreslår innebär barajusteringar i ett system som håller på att fallasamman. Risken är uppenbar att många individer äveni fortsättningen inte kommer att kunna betala sinastudieskulder innan lånen automatiskt skrivs av.Regeringens förslag om en övre åldersgräns förstudiemedel och en successiv avtrappning avrätten till lån fr.o.m. innebär ettoflexibelt och statiskt system, som inte passar varesig för dagens eller morgondagens samhälle.Såvitt vi kan bedöma saknas dessutom en stor del avde medel som föreslagna förändringar förutsätter. Visaknar såväl tydliga kostnadsberäkningar som enredovisning av de faktiska ekonomiska konsekvensernaav att räntorna på studielånen inte är avdragsgilla.Avsikten med att införa pensionsrätt för studier äratt den enskilde i pensionshänseende skall fåkompensation för uteblivna förvärvsinkomster understudietiden. bör hos regeringen begära enutförlig redovisning av hur föreslagna ändringar istudiestödssystemet skall finansieras och utförligakostnadsberäkningar när det gäller införande avpensionsrätt för studier med studiemedel. Förslageni propositionen bör i sin helhet avslås av riksdagenoch motion 1999/2000:Ub10 yrkande 1 bifallas.Riksdagen bör också med bifall till motion1999/2000:Ub10 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna vad vi här har anfört.Mot bakgrund av vårt förslag om avslag påpropositionen och med anledning av de övergripandemål för studiestödet som regeringen presenteratföreslår vi att gör ett tillkännagivandeom utgångspunkterna för ett enkelt och hållbartstudiefinansieringssystem. Ett nytt förslag bör tasfram efter förhandlingar som inkluderar deborgerliga oppositionspartierna. Ett moderntstudiefinansieringssystem skall vara flexibelt,uppmuntrande och hållbart dels genom att vara brettpolitiskt förankrat, dels genom att vara uppbyggt såatt den totala skuldstocken successivt minskar utanautomatiska avskrivningar. Förslag bör läggas framom avskrivning av delar av studieskulden förstudenter som avlägger examen inom eller förenormalstudietiden, om studieresultaten är av godkvalitet. För att åstadkomma en kontinuerligkunskaps- och kompetensutveckling i aktivt arbetsliv behöver nyafinansieringsmöjligheter skapas vid sidan av detordinarie studiestödssystemet, lämpligen i form avindividuella kompetens/utbildningskonton.Den enskilde måste själv få avgöra om han eller honvill ta ut ett fullt lånebelopp med detåterbetalningsansvar som följer med detta. Höjningenav fribeloppet som regeringen föreslår är ett steg irätt riktning men det räcker inte. Inkomstprövningeni studiemedelssystemet bör avskaffas helt. Detta börriksdagen med anledning av motionerna 1999/2000:Ub9yrkande 3, 1999/2000:Ub701, 1999/2000:Ub703 och1999/2000:Ub706 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.För att stimulera fler att skaffa siginternationella erfarenheter är det viktigt attåterbetalningen av studielån fungerar på samma sättför låntagare som bor utomlands som för dem som bori . Detta bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub702 som sin mening ge regeringentill känna.Studenternas rätt till kvalificerad privatekonomiskrådgivning och behovet av konkurrens och mångfaldmåste beaktas vid beslut om vem som skall handhaadministrationen av studiemedelssystemet. Enkvalificerad rådgivningsfunktion kan inte utanvidare förenas med en stelbent myndighetsutövning.Vi anser därför att CSN:s roll och uppgifter behöverförändras. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub812 yrkande 11 somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 4, 12, 13 och 17 bort hemställa1. beträffande avslag på propositionenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub10yrkandena 1 och 2 och med anledning av motion1999/2000:Ub8 yrkande 1 dels avslårpropositionen och motion 1999/2000:Ub8 yrkande2, dels som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,4. beträffande de övergripande målen förstudiestödet m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub10 yrkande3, med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1999/2000:Ub8 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,12. beträffande inkomstprövning istudiemedelssystemetatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub9yrkande 3, 1999/2000:Ub701, 1999/2000:Ub703 och1999/2000:Ub706 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:Ub4, 1999/2000:Ub5 yrkande3 och 1999/2000:Ub6 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande återbetalning avstudielånatt med bifall till motion 1999/2000:Ub702 och medavslag på motionerna 1999/2000:Ub5 yrkande 7 och1999/2000:Ub713 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,17. beträffande vem som skall handhastudiestödsadministrationenatt med bifall till motion1999/2000:Ub812 yrkande 11, med anledningav motionerna 1999/2000:Ub5 yrkande 12 och1999/2000:Ub9 yrkande 14 och med avslag påmotion 1999/2000: Ub706 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Avslag på propositionen, m.m. (mom. 1,2, 4, 7, 14 och 23) - cSofia () anför:Skuldbördan är en av de viktigaste faktorerna somman måste angripa för att komma till rätta med densociala snedrekryteringen. Den reform som regeringenföreslår innebär att återbetalningen stramas upp ochåterbetalningstakten höjs, men skuldbördan blir idet närmaste lika stor som . En avstudiestödets viktigaste uppgifter - att minska densociala snedrekryteringen - omintetgörs därmed. Jaganser därför att bör avslå propositionenmed undantag för förslagen om införande av reglerför att det nya ålderspensionssystemet skall omfattastudenter.Riksdagen bör hos regeringen begära förslag tillett nytt studiestödssystem, där totalbeloppet utgörsav lika delar bidrag och lån. Studieskulden börbetalas tillbaka genom ett modifieratannuitetslånesystem, där återbetalningen är lägreinledningsvis för att sedan accelerera. Det ärrimligt att skuldbördan är sådan att lånet går attåterbetala av . Fribeloppetbör endast höjas till två basbelopp, eftersom det idagsläget är ännu mer angeläget att begränsaskuldbördan. Rätten till studiemedel utan annanprövning än den som gäller studieresultat börbegränsas till åtta terminer. För ytterligarestudietid bör en generös prövning göras upp till tioterminer, och därefter en något mer restriktivprövning. För studier utöver tolv terminer börsärskilda skäl finnas. Prövningen av studieresultatbör förändras så att det blir större flexibilitetoch en viss skärpning.Det studiestödssystem som vill seberäknas på helårsbasis kosta 3,1 miljarder kronormer än det som regeringen föreslagit. Finansieringenav merkostnaden bör ske genom att utbyggnaden avhögskoleutbildningen begränsastill 10 000 platser (), genom enmindre höjning av fribeloppet än den som regeringenföreslagit (), genom debegränsningar i fråga om antalet terminer somstudiestöd generellt kan beviljas och den skärpningav kraven på studieresultat som nämnts ovan (600miljoner kronor), samt genom ett nettotillskott tillanslaget för studiestöd i budgeten på 2 miljarderkronor. Den kraftigt minskade utlåningen kommer attmedföra minskade kostnader för räntesubventioner(). Denna besparing uppstårsuccessivt under lånens löptid. kanden antas uppgå till . Underintroduktionsfasen, innan kostnaden förräntesubventionen minskat kraftigt, ärCenterpartiets förslag underfinansierat. Dennaintroduktionskostnad, som för de första åtta årenuppgår till totalt , börfinansieras genom indragning av tidigareanslagssparande inom utgiftsområdet. Vad jag här haranfört bör med anledning av motion1999/2000:Ub8 yrkande 4 som sin mening ge regeringentill känna.När det gäller de övergripande målen förstudiestödet anser attstudiemedelssystemet skall renodlas till att enbartavse studier på högskolenivå. Vuxnas studier pågrundskole- och gymnasienivå bör finansieras isärskild ordning enligt den av föreslagnautbildningsgarantin som innebär möjlighet att med a-kassa komplettera en tidigare kort utbildning. Vadjag här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub8 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.Regeln bör vara att den generella bidragsdelen istudiemedlen är av totalbeloppet. Detta börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub813yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att det bör utredas om avskrivning avstudielån skulle kunna användas för att stimulerafler att bosätta sig i regionalpolitisktprioriterade områden. Detta bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub704 som sin mening geregeringen till känna.Eftersom jag anser att skall avslåförslaget till studiestödslag bör lagregleringen avpensionsrätt för studier endast omfatta delagändringar som föreslås i momenten 15 och 17 iregeringens förslag till riksdagsbeslut. Moment 16förutsätter införandet av den nya studiestödslag somjag anser att inte bör anta.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 1, 2, 4, 7, 14 och 23 bort hemställa1. beträffande avslag på propositionenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ub8yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:Ub10 yrkande 1dels avslår propositionen med undantag förhemställanspunkterna 15, 16 och 17, dels avslårmotion 1999/2000:Ub10 yrkande 2, dels som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. beträffande finansieringen av ett nyttstudiestödssystematt med anledning av motion 1999/2000:Ub8 yrkande4 och med avslag på motion 1999/2000:Ub5 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,4. beträffande de övergripande målen förstudiestödet m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub8 yrkande3, med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1999/2000:Ub10 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande den generella bidragsdeleni studiemedlenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub813 yrkande10 och med anledning av motionerna 1999/2000:Ub5yrkande 2 och 1999/2000:Ub9 yrkande 2 samt medavslag på motion 1999/2000:Ub5 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,14. beträffande avskrivning av studielånatt med bifall till motion 1999/2000:Ub704, medanledning av motionerna 1999/2000:N214 yrkande11 och 1999/2000:Ub813 yrkande 6 och med avslagpå motion 1999/2000:Ub9 yrkande 15 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,23. beträffande lagregleringen avpensionsrätt för studieratt - vid bifall till denna reservation undermoment 1 - dels antar regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (hemst. 15) och lagom ändring i lagen (1998:675) om införande avlagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension(hemst. 17), dels avslår regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (hemst. 16),3. Finansieringen av ett nyttstudiestödssystem, m.m. (mom. 2, 5, 6, 7,8, 10, 12, 13, 17, 18 och 22) - fpUlf () anför:Finansieringen av det föreslagna nyastudiestödssystemet är otydlig.Kostnadsberäkningarna som presenteras ipropositionen är oklara, och underlag redovisasinte. När längre fram skall ta ställningtill de olika anslagsfrågorna kan följden bli attFolkpartiet yrkar avslag på förslag som inte ärregelrätt kostnadsberäknade. Detta bör medbifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna.En förhållandevis låg andel av befolkningen iSverige går vidare till en högre utbildning. EnligtFolkpartiets uppfattning är en grundläggande orsaktill detta att högre studier lönar sig för dåligt.Skattesystemets utformning har betydelse isammanhanget, liksom de marginaleffekter somuppkommer vid återbetalningen av studielån. Densociala snedrekryteringen till högre utbildninggrundläggs än vid porten tillhögskolan. De högre kraven i gymnasieskolan somblivit följden av att alla gymnasieprogram hargjorts högskoleförberedande har inneburit problemför de elever som inte haft tillräckligabaskunskaper med sig från . Reformer föratt komma åt den sociala snedrekryteringen tillhögre utbildning bör i första hand inriktas pågrundskola och gymnasium. Vad jag här har anfört omrekryteringen till högre utbildning bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkandena 4 och5 som sin mening ge regeringen till känna.Totalbeloppet i studiemedlen bör enligtFolkpartiets mening höjas med (vid 1999 årsbasbelopp). De ökade kostnaderna för detta täcksgenom de andra förändringar i systemet som vi anserbör genomföras. bör enligt min mening medbifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande 8 godkännavad jag här har förordat.Det statsfinansiella läget medger intealltför stora höjningar av den generellabidragsdelen i studiemedlen. Jag ser regeringensförslag som ett första steg på vägen mot målet, sombör vara bidrag och lån videftergymnasiala studier. Ett system där bidragsdelenminskas vid förseningar i studierna - "peng-per-poäng" - skulle fungera som en morot att bedrivaeffektiva studier och vara rättvist eftersom statendå inte premierar långsamma studier med mer bidragän studier som av inom normalstudietid. Vadjag här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub5 yrkandena 2 och 14 som sinmening ge regeringen till känna.För gymnasiestuderande bör enligt min mening dethögre studiebidraget utgöra av totalbeloppet.Den högre skuldsättning som detta medför, jämförtmed regeringens förslag om , är acceptabel medtanke på de möjligheter som föreslås i propositionenatt skriva av studielån tagna för studier pågymnasienivå. förslag att ett årsstudier för lite äldre studerande skall kunnafinansieras med lån av det allmänna pensionssystemethar också betydelse i detta sammanhang. Regeringenbör återkomma till med förslag om sådanändring i 3 kap. av den nya studiestödslagen attnivån på det högre studiebidraget differentierasmellan studier på grundskolenivå och studier pågymnasienivå. Vidare anser jag att börmarkera att utbildningssystemet inte får användasför att kortsiktigt dölja en hög arbetslöshet.Regeringen bör inte få utfärda föreskrifter om attäven rikta det högre bidraget till studerandegrupperoavsett utbildningsnivå utifrån situationen påarbetsmarknaden. Vad jag här har anfört börriksdagen med anledning av motion 1999/2000:Ub5yrkandena 9 och 10 som sin mening ge regeringen tillkänna.Ett treterminssystem inom högskolan som innebär attäven sommaren kan användas för studier skulle göradet möjligt för studenter som så önskar att förkortastudietiden. Då kan den som vill det görastudieuppehåll , och den som föredraratt studera kan göra det. Sommarmånaderna bör därförgöras till en officiell termin. Vad jag här haranfört bör med anledning av motion1999/2000:Ub5 yrkande 11 som sin mening geregeringen till känna.Folkpartiets principiella uppfattning är attinkomstprövningen i studiemedelssystemet på siktskall försvinna. De få studenter som klarar attbedriva heltidsstudier och arbeta skallinte bestraffas. Till att börja med bör fribeloppethöjas till av basbeloppet, dvs. mer änregeringen nu föreslår. Vad jag här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub5yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Det finns i propositionen ingen ordentlig kalkylför hur systemet för återbetalning av studielånskall fungera med hänsyn till den ekonomiskautvecklingen, t.ex. räntenivå, löneutveckling ochekonomisk tillväxt. Jag anser att börbegära att regeringen återkommer medutförliga beräkningar och förslag till eventuellaförändringar av reglerna för återbetalning.Riksdagen bör således bifalla motion 1999/2000:Ub5yrkande 7.När det gäller vem som skall handhastudiestödsadministrationen anser attkonkurrens bör råda så långt det är möjligt. Fler änCSN bör få möjlighet att hantera utbetalningen ocheventuellt också återbetalningen av studielån. Olikamodeller bör utredas, t.ex. att CSN först fattarbeslut om att bevilja lån eller att bankerna fårfatta besluten inom ett tydligt regelverk. Vidarebör studenten vid ansökan om studiemedel hamöjlighet att göra ett medvetet val av lånenivå.Vad jag här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000:Ub5 yrkandena 12 och 13 som sinmening ge regeringen till känna.Den höjning av totalbeloppet i studiemedlen somFolkpartiet föreslår innebär att förslaget tillstudiestödslag bör ändras på den punkten. I 3 kap.11 § bör första stycket lyda enligt Reservantensförslag i bilaga 19.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 2, 5, 6, 7, 8, 10, 12, 13, 17, 18 och22 bort hemställa2. beträffande finansieringen av ett nyttstudiestödssystematt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande 6och med avslag på motion 1999/2000:Ub8 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. beträffande rekryteringen till högreutbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkandena4 och 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,6. beträffande totalbeloppet förstudiemedlenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande 8godkänner vad utskottet anfört,7. beträffande den generella bidragsdeleni studiemedlenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkandena2 och 14 och med anledning av motionerna1999/2000:Ub9 yrkande 2 och 1999/2000:Ub813yrkande 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,8. beträffande det högre studiebidragetatt med anledning av motion 1999/2000:Ub5yrkandena 9 och 10, med anledning av regeringensförslag om en särskild resursram och med avslagpå motionerna 1999/2000:Ub9 yrkandena 8 och 9samt 1999/2000:Ub11 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,10. beträffande treterminssystem inomhögskolanatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,12. beträffande inkomstprövning istudiemedelssystemetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande3, med anledning av motionerna 1999/2000:Ub9yrkande 3, 1999/2000: Ub701, 1999/2000:Ub703 och1999/2000:Ub706 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1999/2000:Ub4 och 1999/2000:Ub6 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,13. beträffande återbetalning avstudielånatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande 7och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub702 och1999/2000:Ub713 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,17. beträffande vem som skall handhastudiestödsadministrationenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande12, med anledning av motion 1999/2000:Ub9yrkande 14 och med avslag på motionerna1999/2000:Ub706 yrkande 1 och 1999/2000:Ub812yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,18. beträffande medvetet val av lånenivåatt med bifall till motion 1999/2000:Ub5 yrkande13 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,22. beträffande förslaget tillstudiestödslagatt - vid bifall till denna reservation undermoment 6 - antar regeringens förslag tillstudiestödslag med den ändringen att 3 kap. 11 §får den i bilaga 19 som Reservantens förslagbetecknade lydelsen,4.