bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Ut-över vad revisorerna anför reser detta övergripande frågor om organisatoriskuppbyggnad, representativitet och legitimitet men också mera praktiskafrågor om bl.a. kvalitativa krav samt system för styrning och kontroll.Utskottet menar således att, utöver den redan inledda delstudien på områ-det, en mera övergripande översyn över de enskilda organisationernas roll iutvecklingssamarbetet bör göras och att denna, som revisorerna föreslår, börinnehålla en utvärdering av Sidas samarbete med enskilda organisationer.Utskottet anser att en sådan översyn bör ske i former som regeringen bedö-mer vara lämpliga.Med anledning av revisorernas förslag 1998/99:RR9 yrkande 5 samt medbesvarande av motion 1999/2000:U3 (fp) yrkande 3 bör detta ges regeringentill känna.Riksdagens revisorer föreslår i yrkande 6 dels att regeringen närmare börutreda och analysera samordningen mellan det svenska utvecklingssamarbe-tet och EU:s biståndsprogram, dels att regeringen regelbundet bör återkom-ma till med en redogörelse för hur svenska företag och institutio-ner jämfört med andra medlemsländer är representerade i EU:s upphandling-ar.Motionärerna bakom 1999/2000:U2 (kd) yrkande 3 kräver bättre informa-tion om EU:s bistånd och bättre koordinering av EU:s och bistånd.Även motion 1999/2000:U3 (fp) yrkande 4 kräver en analys och samordningav EU:s och biståndsprogram.Utskottet kan konstatera att , tillsammans med en rad andra med-lemsländer, har drivit på för att få till stånd en förbättrad samordning av EU:och medlemsstaternas utvecklingssamarbete. Insatserna för att förbättra EU-samordningen sker på olika nivåer, dels genom att i rådet utarbeta övergri-pande riktlinjer för samordning i form av resolutioner och slutsatser, delsgenom att i verkställighetskommittéerna och i fält verka för en operativsamordning.I de slutsatser som rådet antog med anledning av utvärderingenav EU-biståndet föreslås ett antal åtgärder som kan bidra till en bättre givar-samordning och ökad komplementaritet, bl.a. att :? formulera en övergripande policy för EU:s bistånd,?? utarbeta land- och sektorstrategier som skall ligga till grund för gi-varsamordning och ökad komplementaritet,?? tillämpa fullt ut de riktlinjer om samordning som antogs av rådet imars 1998 och med medlemsstaterna kontinuerligt utbyta informationom utvecklingssamarbetet,?? effektivisera och förenkla kommissionens organisation på bistånds-området inklusive att delegera mer beslutsfattande till EU:s delega-tioner i fält,?? effektivisera och förenkla administrativa procedurer och regelverk,?? upprätta en handlingsplan över de åtgärder man avser vidta medanledning av rekommendationerna. ?Nya riktlinjer om samordning i fält antogs av rådet . Detta beslutskall följas upp vid utvecklingsrådets möte , då man skall taställning till en rapport över vilka åtgärder som vidtagits och vilka framstegsom gjorts vad gäller dessa frågor.Utskottet kan också konstaterar att rådet antog en resolution omkomplementaritet. Grundsynen är att komplementaritet huvudsakligen måsteutformas i fält och växa fram ur en fungerande biståndssamordning som ledsav samarbetslandet. Landstrategiernas betydelse som instrument för ökadkomplementaritet och samordning betonas. Kommissionen har uppmanats atti samarbete med experter från medlemsländerna utarbeta en standardmodelloch en standardprocedur för landstrategier. Målet är att beslut om en enhetliglandstrategiprocess skall kunna fattas vid utvecklingsrådet i maj 2000.Inför mötena i verkställighetskommittéerna har haft omfattandekontakter både med andra medlemsländer och med kommissionen. UD ochSida har fattat beslut om riktlinjer till ambassader vadgäller samordning med EU-biståndet i fält. I dessa framgår att Sida skallverka för tidig och rutinmässig information om projekt under beredning ochpåverka EU-representationen i riktning mot en effektivare samordning avbiståndet.Enligt utskottets uppfattning pågår således ett omfattande arbete för attskapa praktiska förutsättningar för den samordning mellan det svenska ut-vecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram som revisorerna efterlyser.Utskottet kan konstatera att EU:s egna omfattande brister gör på sakernas nuvarande ståndpunkt svårligen kan komma längre genomatt från svensk sida utreda frågan.Utskottet anser att revisorernas förslag 1998/99:RR9 yrkande 6 (delvis) samtmotionerna 1999/2000:U2 (kd) yrkande 3 och 1999/2000:U3 (fp) yrkande 4kan besvaras med vad som ovan anförts.Frågan om svenska företags och institutioners representation i bl.a. EU:supphandling har av utskottet behandlats på annan plats i detta betänkande.Utskottet vill dock i detta sammanhang framföra, att det utgår ifrån att rege-ringen på lämpligt sätt håller underrättad om utvecklingen beträf-fande svenska företags och institutioners andel i EU:s upphandling.Utskottet menar att revisorernas förslag 1998/99:RR9 yrkande 6 (delvis)därmed kan anses besvarat.Samarbetet med Central- och ÖsteuropaSamarbetets inriktning, samarbetsländer m.m.Propositionen (avsnitt 4.1- 4.5, s. 61-69)Verksamhetsområde B Samarbete med består av tvåanslag, B 1 Samarbete med , samt B 2 Avsättning förförlustrisker vad avser garantier för finansiellt stöd och exportkreditgarantieDe av fastlagda målen för utvecklingssamarbetet med Central-och är att främja en säkerhetsgemenskap, fördju-pa demokratins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samtstödja en miljömässigt hållbar utveckling. Härtill skall allt utvecklingsarbetepräglas av ett jämställdhetsperspektiv (prop. 1997/98:70, bet. 1997/98:UU12,rskr. 1997/98:244).Regeringen framhåller i årets budgetproposition att den avser att priorite-ra:- insatser för att främja medlemskap i för , , Litauenoch ,- integreringen av och i europeiska samarbetsstrukturer,- ett utökat samarbete på det sociala området,- ett utökat samarbete inom miljöområdet vad avser kärnsäkerhet samtfortsatta miljöinsatser inom ramen för åtgärdsprogrammet för ochAgenda 21 för . Ett fördjupat samarbete på rättsområdetframhålls också som en angelägen uppgift.Prioriterade samarbetsländer är , , , , Rysslandoch . I skall de nordvästra delarna och priorite-ras.Samarbetet med har varit föremål för fortlöpanderesultatbedömningar. Vidare utförs utvärderingar i samband med de land-strategier som fastställs . Sammantaget visar analyserna attrelevansen av insatserna varit god eller mycket god i förhållande till de över-gripande målen. Ytterligare insatser kan dock göras vad gäller jämställdhetoch sociala frågor.Regeringen framhåller att ytterligare har anslagits för att utveckla betydelse förtillväxt och sysselsättning i (den s.k. Östersjömiljarden). Sverigebidrar också genom avgifter till EU:s stöd till länderna i Central- och Östeu-ropa genom Phare- och Tacis-programmen. Regeringen avser vidare att haberedskap för insatser i när politiska och ekonomiska förutsätt-ningar föreligger. Samarbetet med , länderna i och påvästra kommer att utvecklas. Medel för samarbete med dessa länderfinansieras från utgiftsområde 7 verksamhetsområde A Internationellt ut-vecklingssamarbete.Under 1999 har regeringen fastställt treåriga landstrategier för utvecklings-samarbetet med , och . För , ochUkraina avser regeringen besluta om landstrategier . Etthuvudmål för det svenska samarbetet med , , ochPolen är att stödja dessa länders medlemskap i . och Ukrainasvidare integration i europeiska samarbetsstrukturer är ett prioriterat mål isamarbetet med dessa länder.MotionernaI den enskilda motionen 1999/2000:U704 (c) anförs att stöd till det civilasamhället behövs såväl i norr som i söder. I och i EU:snordliga dimension är det en särskild utmaning att stärka uppbyggnaden avdet civila samhället i nordvästra . Frivilligorganisationer kan spelaen viktig roll, men ofta har dessa för små resurser för att söka projektbidrag.Motionären föreslår därför att det inom inrättas ett systemför mikrostöd till mindre organisationer, upp till t.ex. 25 000 kr.Moderata samlingspartiet anför i kommittémotion 1999/2000:U803 (m)yrkande 7 att stödet till är av en annan karaktär ändet stöd till utvecklingsländer som Sida i övrigt hanterar. Sida har i förstahand kompetens för andra typer av program, varför stödet till Central- ochÖsteuropa bör överföras till . Motionärerna framhållervidare i yrkande 8 att stödet till i första hand bör skegenom EU och andra multilaterala organ. I kandidatländerna bör de svenskainsatserna fungera som ett komplement till främst EU-ländernas stöd tilldemokratins, rättsstatens och marknadsekonomins utveckling. Vidare börtyngdpunkten i det svenska stödet gradvis förflyttas österut, i första hand tilnordvästra och Kaliningrad.Anslag B 1 Samarbete med Central- och ÖsteuropaPropositionen (avsnitt 4.6 B1 s. 69-72)Beräknad anslagsöversikt för Samarbetet med Central- och ÖsteuropaTusental kronorAnvisat1999Beräknat2000B 1Samarbete med Central-och ÖsteuropaB 1.1Samarbete med Central-och genom Sida526 000529 000B 1.2Samarbete med Central-och genomSvenska institutet54 00054 000B 1.3Bidrag till Stiftelsen Öst-ekonomiska institutet4 6364 636B 1.4Övriga bidrag till samar-betet med Central- ochÖsteuropa1. Till regeringens disposi-tion37 000122 36437 000100 364Summa anslag B 1744 000725 000B 2Avsättning för förlustriskervad avser garantier för finan-siellt stöd och exportkredit-garantier6 00025 000Summa anslag B750 000750 000Regeringen yrkar vidare att bemyndigar regeringen att göra utfäs-telser under som inklusive tidigare gjorda åtaganden medförutgifter om högst 750 000 000 kr.Samarbete med genom SidaSida är den centrala förvaltningsmyndigheten för bilaterala utveck-lingssamarbete med länder i . Regeringen beräknar attanslå till Sida för år 2000.Regeringen beräknar att anslå till delposten Kun-skapsöverföring och ekonomiskt samarbete. I denna delpost ingår medel föradministrativa kostnader hos Sida. Insatser för att stödja en demokratisksamhällsutveckling och stärka skyddet av de mänskliga rättigheterna avsesfortsätta. Samarbete bedrivs också för att främja näringslivets utveckling,bl.a. genom insatser på de rättsliga och institutionella områdena. Hög priori-tet ges åt att underlätta kandidatländernas integrationsprocess i EU.Till delposten Miljö inklusive strålskydd beräknar regeringen att anslå 118miljoner kronor. Insatser inom ramen för Åtgärdsprogrammet för Östersjönoch den av antagna prioriteras särskilt. Även pådetta område fästs särskild vikt vid institutionsuppbyggnad, lagstiftning ochinsatser av betydelse för EU-anpassningen.För Samarbetet med enskilda organisationer önskar regeringen anslå 78miljoner kronor, vilket skulle innebära en ökning med 3 miljoner kronor.Samarbetet, som syftar till uppbyggandet av demokratiska organisationer isamarbetsländerna, kanaliseras genom elva organisationer med vilka Sidaslutit ramavtal.Regeringen avser anslå till delposten Säkerhetsfräm-jande insatser. Stödet inriktas på att stärka förmågan att bekämpa internatio-nell och organiserad brottslighet. Insatser görs också för att höja kompeten-sen inom asyl- och migrationspolitik samt för att höja beredskapen motolyckor och katastrofer.Samarbete med genom Svenska institutetRegeringen framhåller att () fyller en viktig funktiongenom att fördjupa demokratin på de kulturella och akademiska områdena.Stipendieprogram främjar det vetenskapliga och kulturella utbytet mellanSverige och samarbetsländerna. Språk- och integrationsstödet lämnas för attstödja integration av de ryskspråkiga befolkningarna i och Lettland.Genom det långsiktiga projektet finansieras erfaren-hetsutbyte om kulturens möjligheter att främja demokrati och gemensamsäkerhet.Bidrag till stiftelsen bildades gemensamt av staten ochnäringslivet, med syfte att främja kunnandet i om de ekonomiskaförhållandena i . Genom avtal åtar sig staten att lämna årliga bi-drag till institutet. Inför nytt avtalstecknande har en utvärdering av Östeko-nomiska institutets verksamhet utförts. Utredarna drar slutsatsen att verk-samheten har ett långsiktigt värde för och för olika aktörer på densvenska marknaden, som ansträngningar bör göras för att görainstitutet mer synligt. Regeringen beräknar oförändrat förbudgetåret 2000.Övriga bidrag till samarbetet med Central- och ÖsteuropaMed utgångspunkt i proposition 1997/98:70 Att utveckla ett grannlands-samarbete samt en utvärdering har regeringen genomfört vissa förändringarav stödet inom delposten Säkerhetsfrämjande insatser. Vissa projekt påmyndighetsnivå har överförts till Sida. bereds insat-serna av en beredningsgrupp som även fungerar som samråds- och policyor-gan. De insatser som beslutas av regeringen avser stöd till säkerhetspolitiskkompetens, fredsfrämjande insatser, demokratiskt totalförsvar, gränsbevak-ning samt bekämpning av internationell och organiserad brottslighet. Rege-ringen beräknar att anslå till säkerhetsfrämjande insatserför budgetåret 2000.I delposten Till regeringens disposition ingår medel för samarbete och stödpå det kärntekniska området samt för multilaterala stöd. Det är av vikt attkunna stödja samarbete genom internationella organisationer eftersom mankan uppnå synergieffekter genom samfinansiering mellan bilaterala ochmultilaterala program och projekt. och juristhögskolan iRiga mottar finansiering från denna delpost. Vidare täcks även administrati-va kostnader i utrikesförvaltningen. Regeringen beräknar att anslå 137,4miljoner kronor till regeringens disposition för budgetåret.Anslag B 2 Avsättning för förlustrisker vad avser garantier förfinansiellt stöd och exportkreditgarantierLänderna i har behov av finansiellt stöd för att på-skynda reformprocessen. Detta kan bl.a. avse betalningsbalansstöd ellerexportkreditgarantier, för vilket medel avsätts för att täcka eventuella skade-förluster.Sverige har /92-1994/95 utfäst betalningsbalansstödtill elva länder, av vilka fyra återbetalat sina lån. Den totala utestående skuden till uppgår till . För eventuella skadeför-luster avsätts , i något fall , av den utestående skulden. I och meddet svenska medlemskapet i EU har det bilaterala betalningsbalansstödetersatts av deltagande i EU:s gemensamma utlåning. Regeringen menar dockatt det bör finnas beredskap för bilateralt betalningsbalansstöd för vissa falldär gemensamt EU-stöd inte kan komma i fråga. Regeringen föreslår därföratt godkänner ett statligt garantiåtagande för betalningsbalansstödom för år 2000.Budgetåret 1999 godkände en höjning av ramen för exportkre-ditgarantin för från 2,0 till 2,5 miljarder kronor.Höjningen skedde mot bakgrund av den utvärdering som genomfördes under1998. På grund av den ekonomiska krisen i har dock dessa medeltills vidare inte ställts till EKN:s förfogande. Efterfrågan på kreditgivning fde baltiska länderna har avtagit under senare tid.Med anledning av höjningen av ramen på skall en av-sättning för skadeförluster ske med . För budgetåret 1999avsattes . På anslaget finns avsatt dels 6miljoner kronor, dels som tidigare avsatts för finansielltstöd. Regeringen föreslår att avsätts för budgetåret 2000.Den hittillsvarande avsättningen av beräknade uppgår dåtill . Av de gjorda avsättningarna på 406 miljonerkronor har utbetalats för skadeförluster.Regeringen föreslår att den bemyndigas ikläda staten betalningsansvar iform av statsgarantier i form av statsgarantier för exportkreditgarantigivningför vissa länder i till ett belopp om högst 150 000000 kr.MotionernaKristdemokraterna kräver i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 12 attSverige verkar för upprättandet av långsiktiga strategier och informa-tionskampanjer om barnens situation i Öst- och . Arbetet före-slås genomföras i samarbete med länderna inom EU och med UNICEF.Kristdemokraterna understryker att det ökande alkohol- och drogmissbrukethos barn och unga är ett direkt hot mot deras hälsa. Motionärerna kräver ipartimotion 1999/2000:U221 (kd) yrkande 5 att regeringen ger frivilligorga-nisationer med kompetens på området möjligheter till förebyggande ochrehabiliterande insatser när det gäller det ökade bruket av tobak, alkohol ochnarkotika i Central- och Östeuropa.Motionärerna begär också en redogörelse för vilka olika biståndsinsatsersom gjorts med inriktning mot barn i vårt närområde, såväl vad gäller bilate-rala och multilaterala insatser som de insatser som gjorts via svenska frivilligorganisationer, kommuner och vänorter (yrkande 13). Vidare krävs attSverige intensifierar sina biståndsinsatser med inriktning på barn i vårtnärområde (yrkande 14) och att medel från Sidas informationsanslag an-vänds till att informera om de stora behoven bland barnen i vårt närområdeoch till att stimulera kommuner, vänorter, regioner och frivilliga organisatio-ner att bli aktiva i olika projekt med inriktning på barn och ungdom i vårtnärområde (yrkande 18).I den enskilda motionen 1999/2000:U801 (m) betonas vikten av att stödjauppbyggnaden av ett civilt och demokratiskt samhälle i länderna öster ochsydost om . En helhetssyn behövs för att förbättra den fysiska in-frastrukturen. Behoven av kvalificerad utbildning är också stora. Motionärenframhåller även värdet av att ha kontakt med de demokratiska krafterna iVitryssland.I kommittémotion 1999/2000:U802 (v) framhålls att den svåra sociala situa-tionen som råder i vissa länder i drabbar barn ochungdomar. Särskilt svår är situationen i , där alkohol- och narkoti-kamissbruk brett ut sig. Motionärerna anför i yrkande 2 att en större andel avdet svenska stödet bör gå till sociala åtgärder för utsatta barn och ungdomar.I yrkande 3 föreslås att regeringen ges i uppdrag att utröna alternativa möj-ligheter att öka insatserna för de utsatta barnen, t.ex. genom en förändring avEU:s program för . Motionärerna anför vidare att situationen iRyssland och kontrasterar mot den positiva ekonomiska utveck-ling som de baltiska länderna och åtnjutit . IRyssland har reformerna avstannat och den sociala situationen har förvärrats.Ryssland, med sina 150 miljoner invånare och stora naturtillgångar, är docken intressant framtida marknad. stöd bör därför i högre grad kon-centreras till , anförs det i yrkande 4.Utskottets övervägandenInriktning och administration av stödetI motion 1999/2000:U803 (m) yrkande 7 anförs att stödet till Central- ochÖsteuropa är av en annan karaktär en stödet till utvecklingsländerna, varföradministrationen av stödet bör överföras från Sida till Utrikesdepartementet.Utskottet kan inledningsvis konstatera att på grundval av proposition1994/95:160 beslutades att skulle ha en samordnanderoll för östsamarbetet, och att medlen för samarbetet skulle ligga under Utri-kesdepartementet inom utgiftsområde 7. bär därmedhuvudansvaret för utvecklingssamarbetet med Öst- och ochhar till uppgift att bereda regeringens beslut om medelsfördelningen mellanolika myndigheter och mellan olika multilaterala kanaler. Detta torde ligga ilinje med vad motionärerna eftersträvar.Motionärerna är kritiska till Sidas roll inom östsamarbetet. Utskottet vill idetta sammanhang framhålla att i svensk förvaltningstradition görs en åt-skillnad mellan regeringens och de verkställande organens arbetsuppgifter.Framtagande av policyunderlag och budgetberedning utförs i Regerings-kansliet och beslutas av , medan de verkställande funktionernaligger på självständiga myndigheter. Utskottet finner att den nuvarande orga-nisationen är i linje med denna tradition. Det är av vikt att ansvaret för ge-nomförande av insatserna vilar på de myndigheter som har uppgifter inomöstsamarbetet.Utskottet vill i sammanhanget också framhålla att den genomgripande om-organisation som genomfördes inom 1996 bl.a. syftadetill en integrering av utrikes-, handels- och biståndspolitiska aspekter påSveriges relationer med andra länder. Sålunda ligger nu ansvaret för hand-läggning av dessa samarbetsområden med de central- och östeuropeiskaländerna inom en enhet och under en ledning, vilket innebär att möjligheter-na till effektiv styrning och samordning avsevärt förbättrats. Detta är avsärskild vikt, menar utskottet, när östsamarbetet i allt högre utsträckningskall inriktas på att vara ett instrument i kandidatländernas vidare integratiomed EU.Därmed avstyrker utskottet motion 1999/2000:U803 (m) yrkande 7.Motionärerna bakom 1999/2000:U803 (m) yrkande 8 anser att stödet tillkandidatländerna till EU i i allt väsentligt bör inriktapå att stödja anpassningen inför medlemskapet, och i första hand ske genomEU. Tyngdpunkten i det svenska bilaterala stödet bör förskjutas österut, iförsta hand till nordvästra och , där biståndsbehoven ärstörre.I den enskilda motionen 1999/2000:U801 (m) betonas vikten av att Sverigestöder uppbyggnaden av ett civilt, demokratiskt samhälle i länderna öster ochsydost om . Även de demokratiska krafterna i behöverstöd.Riksdagen har bekräftat fyra övergripande mål för sam-arbetet med (bl.a. bet. 1998/99:UU2, bet.1997/98:UU12, rskr. 1997/98:244):- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en socialt hållbar utveckling samt- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.I budgetförslaget för framgår att regeringen prioriterar ,, , och i samarbetet. När det gäller Rysslandläggs särskild vikt vid de nordvästra delarna och . På grund avden politiska situationen i har EU-länderna överenskommit attutvecklingssamarbetet tills vidare skall begränsas till regionala och humani-tära projekt samt insatser som direkt stöder demokratiseringsprocessen.Sverige bedriver vissa bilaterala demokratistödjande insatser iVitryssland, som det finns beredskap för ett utökat samarbete omde politiska och ekonomiska förutsättningarna skulle förändras. När detgäller det svenska bilaterala stödet har en ökad tonviktlagts vid nordvästra , och , även om stödet tillde baltiska länderna och till volymen är större. De flesta av kandidat-länderna till EU har åtnjutit en positiv ekonomiskutveckling, som , och fortsatt befin-ner sig i en djup ekonomisk kris. Mycket talar därför för ett ökat svensktbiståndsengagemang i dessa länder.Med vad ovan anförts anses motionerna 1999/2000:U801 (m) och1999/2000:U803 (m) yrkande 8 vara besvarade.Motion 1999/2000:U802 (v) yrkande 4 föreslår att det svenska stödet tillCentral- och i högre grad bör koncentreras till . Utskottetkonstaterar därvidlag att samarbetet med har fördjupats och utökatsunder och att regeringen har redovisat att den förutser attutvecklingen kommer att fortsätta. Regeringen antog en nylandstrategi för samarbetet med . I denna betonas bl.a. att samarbe-tet med skall främja ett så brett deltagande som möjligt från olikadelar av det svenska samhället. Det totala värdet av svenska insatser i Ryss-land uppskattas till . Det är också av störstavikt att hela EU känner ett engagemang för . Utskottet noterar attrapporten , som regeringen presenterade i april1999, fått ett positivt mottagande i EU. Inte minst inför det svenska ordför-andeskapet i EU 2001 är det viktigt att fortsätter att prioritera EU:srelationer med Ryssland.Med vad ovan anförts anses motion 1999/2000:U802 (v) yrkande 4 varabesvarad.Ett starkt civilt samhälle är en viktig faktor för att nå demokrati och en hållbar utveckling. Enskilda organisationer spelar därför en viktig roll i allt samarbete i , och inte minst i . Blandannat har organisationernas direkta kontakter med motparter och enskilda inordvästra betytt mycket för framväxten av ett nätverk på lokalnivå. Ett flertal olika stödformer via bl.a. Sida, och vissalänsstyrelser bidrar till att finansiera enskilda organisationers aktiviteter.Motionären bakom 1999/2000:U704 (c) menar dock att små enskilda organi-sationer i vissa fall har för små resurser för att söka projektbidrag, varför esärskilt system med mikrostöd på högst borde inrättas inom Ba-rentssamarbetet. Utskottet konstaterar därvidlag att ett flertal mindre enskildorganisationer utför ett värdefullt arbete inom . Även omansökningsförfarandet i vissa fall kan kräva förhållandevis mycket arbete vidmindre projektstöd, är det dock nödvändigt att de bidragsgivande instansernauppfyller de krav som ställs på prövningsförfarande och uppföljning. Attautomatiskt bevilja ansökningar om medel kan inte komma i fråga.