bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Det som redovi-sas bör också kunna utgöra en av utgångspunkterna för kommande arbeteinom utskottet med uppföljning och utvärdering.Utskottet inser att det är en nödvändighet att resultatredovisningen och in-formationen i den övergripande inledande redovisningen under utgiftsområ-det upprepas i inledningen till varje verksamhetsområde och kanske ävenunder de olika anslagen. Detta underlättar läsningen för den som t.ex. ärintresserad endast av ett visst verksamhetsområde eller av en särskild fråga.Utskottet skulle emellertid önska att samma information inte upprepadesunder flera, skilda rubriker avseende tillståndet och utvecklingen, statligainsatser, effekter och slutsatser. I vissa fall kan en sådan upprepning försvårläsningen och förståelsen och även ge intrycket att regeringen inte gör någonbedömning utan endast redovisar fakta. Det är således viktigt att dispositio-nen följs så att inte resultat redovisas under olika rubriker och att inte nyinformation eller förändrad information tillkommer på något av ställena vidsådan upprepad redovisning. Det blir då svårt att överblicka den totala in-formation som ges. Det bör tydligt framgå var resultatredovisningen i sinhelhet återges. Likaså bör bedömningar, slutsatser och prioriteringar inteåterges under andra slags rubriker.Utskottet skulle också önska att bedömningar, prioriteringar och medels-behov sätts i en än tydligare relation till uppsatta mål och bidrags-syften. Utskottet är medvetet om att det är svårt att redovisa resultat i relattill sådana mera övergripande mål som inte är direkt kvantifierbara. Utskottetär också medvetet om att det inom vissa områden är lätt att kvantifiera måloch resultat, medan det inom andra områden i större utsträckning ocksåmåste röra sig om en kvalitetsbedömning som inte så lätt låter sig uttryckas isiffror. Kulturområdet kan i flera avseenden sägas tillhöra den senare katego-rin. Detta faktum gör att det krävs möda och uppfinningsrikedom, både inominstitutioner, myndigheter och departement, när det gäller att utveckla meto-der för att spegla tillståndet och utvecklingen inom olika områden och för attfå fram material som kan utgöra grund för bedömningar, uppföljning ochutvärderingar.För att kunna ställa övergripande mål i relation till resultatbedömningar,prioriteringar och medelsbehov uppställs också delmål, verksamhetsmålm.m. Delmålen är en länk mellan de uppmätta resultaten och de övergripan-de målen. När redovisningen till sätts i relation till sådana delmålm.m. är det av värde om det även sägs vilka dessa delmål är. Vidare räckerdet enligt utskottets synsätt inte med att t.ex. konstatera att tillgängligheteinom ett verksamhetsområde har ökat. Det bör också tydligt anges på vilketsätt tillgängligheten ökat. Det skulle också vara av värde att få en något meraingående information om på vilket sätt man mätt effektiviteten i en verksam-het, när det sägs att verksamheten bedrivs på ett effektivt sätt. Resultatredo-visning bör om det är möjligt bestå av någon form av jämförelsematerial,t.ex. eller i förhållande till annan, liknande verksamhet.Resultatredovisningen bör åtföljas av en bedömning av i vilken grad målupp-fyllelse har nåtts.Det är inte nödvändigt att resultatredovisningen för ett verksamhetsområdeär lika omfattande . Pågående översyn m.m. kan motivera att en fylli-gare redovisning lämnas ett senare år.Utskottet inser att utvecklingen av mål- och resultatstyrningsprocessen,som börjat tillämpas i större utsträckning inom kulturområdet först undersenare år, måste få ta tid. Det kommer också att ta tid innan denna process ärhelt anammad i beredning av budgeten. Det är givetvis viktigt attriksdagen - när den bedömer att detta behövs - anger för regeringen vilkenkomplettering av resultatredovisningen som är nödvändig för riksdagensställningstaganden. Under de två följande avsnitten tar utskottet upp tvåsådana mera övergripande frågor, där begärt redovisning frånregeringen.Redovisning av regional fördelning av statens stöd till kulturEn av huvudfrågorna vid beslut om nyastatliga satsningar inom kulturområdet gällde uppbyggnaden av kulturensinfrastruktur i hela landet. Nya stödformer infördes för regionala och lokalakulturinstitutioner. Frågan om fördelningen av det statliga stödet till stor-stadsområdena och till övriga delar av landet har aktualiserats vidflera tillfällen. Diskussionen togs upp på nytt i samband med att Kulturutred-ningen lade fram sitt betänkande (SOU 1995:84).I anslutning till den kulturpolitiska propositionen 1996/97:3 väcktes enmotion, 1996/97:Kr283 (c), om en jämnare fördelning av kulturresurserna ilandet (yrkande 3). Vid sin behandling av motionsyrkandet (bet. 1996/97:KrU1 s. 64-65) ansåg utskottet att det var motiverat med en skyndsam utred-ning som omfattar samtliga områden där staten ger stöd till kulturinstitutio-ner. Resultaten av utredningen borde läggas till grund för statsmakternasställningstagande till principerna för fördelningen av stödenheter till denregionala och lokala kulturen. gav som sin mening regeringen tillkänna vad utskottet anfört (rskr. 1996/97:129).I budgetpropositionen för redovisade regeringen resultaten av detdittillsvarande kartläggnings- och analysarbetet avseende /96(prop. 1997/98:1 volym 9 utgiftsområde 17, avsnitt 3.7). Denna kartläggningbegränsades till att avse de bidrag som betalats ut av samt bidra-get till Riksteatern.I regleringsbrev för gav regeringen i uppdrag till myndigheter ochinstitutioner inom verksamhetsområde att kartläggaoch analysera det regionala utfallet av den egna verksamheten för år 1997.Kulturrådet fick dessutom i uppdrag att sammanställa och analysera de regi-onala analyserna samt att ta fram metoder, rutiner och förslag till upplägg-ning av hur en regional analys kan utvecklas.I budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1 volym 9 utgiftsområde17, avsnitt 3.4) redovisades resultaten av de regionala analyser som gjortsinom olika verksamhetsområden. För att ge en mera heltäckande bild av deoffentliga insatserna för kultur i de olika länen redovisades även den regio-nala fördelningen av landstingens och kommunernas insatser inom kulturom-rådet . Regeringen ansåg att det inte var möjligt att sammanfattaanalyserna i form av en total fördelning av de statliga utgifterna per län menatt detta skulle bli möjligt i det fortsatta utvecklingsarbetet.Hösten 1998 utgick utskottet från att resultaten av arbetet skulle kunnaläggas till grund för en analys i nästa års budgetproposition. Utskottet utgickockså från att regeringen skulle återkomma i budgetpropositionen för år 2000med de förslag till åtgärder som resultaten av kartläggningen och analysenskulle kunna föranleda (bet. 1998/99:KrU1 s. 22-24).I årets budgetproposition (prop. 1999/2000:1 volym 9 utgiftsområde 17,avsnitt 3.5) redovisar regeringen att , , betonarsvårigheten i att analysera det regionala utfallet av verksamheten. Detta gördet svårt att ge en övergripande bild av den regionala fördelningen i landet.Det återstår ytterligare utvecklingsarbete vad gäller den regionala analyseninnan sådana särskilda förslag till åtgärder kan lämnas som utskottet hösten1998 sagt sig förvänta i budgetpropositionen för år 2000.Regeringen anför även följande.Statens insatser inom kulturområdet har både en nationell och en regionalinriktning. Målet är bl.a. att verka för att alla får möjlighet till delaktighekulturlivet och till kulturupplevelser. Det finns nationella verksamheter därpubliken och användarna, oavsett hemort, har samma tillgång till kulturutbu-det, men där regionen där verksamheten är lokaliserad kan ha vissa fördelar,t.ex. i fråga om sysselsättningstillfällen. Exempel på sådana insatser är stödtill litteraturutgivning. Vidare finns nationella verksamheter där publiken ochanvändarna på den aktuella orten har bättre tillgång till kulturutbudet än manhar i landet i övrigt, t.ex. till de centrala museerna och nationalscenerna.Flertalet av de nationella institutionerna är belägna i . Det finnsvidare regionala och lokala uppgifter och verksamheter som kulturpolitiskthuvudsakligen är motiverade för kulturlivet i en region eller centrala insatsersom till stor del förbrukas regionalt och lokalt inom en kulturinstitution,kommun eller annan organisation, t.ex. bidrag till regionala kulturinstitutio-ner samt verksamheten vid Riksutställningar, Rikskonserter och Riksteatern.Slutligen finns internationell verksamhet, t.ex. bidrag för gästspel utomlandseller andra projekt i syfte att främja det internationella kulturutbytet.Regeringen redovisar slutligen vissa uppgifter som speglar den regionalafördelningen inom olika områden år 1998.Utskottet kan således konstatera att det finns svårigheter med att analyseradet material som kartläggningarna givit, att analysmetoderna uppenbarligenmåste utvecklas vidare och att någon totalbild ännu inte finns av det regio-nala utfallet av statens kultursatsningar. Det kommer följaktligen att dröjaytterligare innan förslag till åtgärder kan göras grundade på analyserav kartläggningsresultaten. Utskottet instämmer med regeringen i att insatserändå fortlöpande bör göras för att bättre sprida de statliga kultursatsningarnai landet.Utskottet utgår från att regeringen i nästa budgetproposition presenterarden analys av den regionala fördelningen av de statliga insatserna på kul-turområdet som begärde och sin bedömning av vilkaåtgärder som bör vidtas för en bättre regional spridning av insatserna. För detfall att det fortfarande skulle finnas hinder för slutföran-det av analysutvecklingen och av analysen förutsätter utskottet att regeringenredovisar hur dessa eventuella hinder skall undanröjas.Redovisning av vissa kulturinstitutioners hyreskostnaderRiksdagen beslöt på kulturutskottets förslag att begäraredovisning i kommande budgetpropositioner av hur stor andel av föregåen-de års bidrag till olika institutioner som använts till att betala hyreskostnad(bet. 1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). Utskottet ansåg att det är viktigt attbidragen till verksamheten vid olika kulturinstitutioner kan jämföras medvarandra och att det därvid lätt skall kunna utläsas hur stor del av bidragensom är avsatta till den faktiska verksamheten vid institutionerna respektivetill hyreskostnader.I budgetpropositionen har regeringen gjort en sådan redovisning av hyres-kostnader under ett antal anslag. Utskottet är medvetet om att det har ståttkort tid till förfogande för insamling och redovisning av uppgifterna ochutgår från att det till nästa budgetproposition skall vara möjligt att göra deredovisade uppgifterna mera jämförbara med varandra.Redovisningen av hyreskostnaderna sker i texterna under respektive an-slag. När det gäller de statliga museerna redovisas hyreskostnaderna i entabell. Det skulle underlätta läsningen och förbättra överblicken om allauppgifter samlas i en gemensam tabell i nästa budgetproposition.För tydlighets skull bör det - i enlighet med riksdagsbeslutet - även fram-gå av en sådan tabell hur stor andel av medelstilldelningen som utgörs avhyreskostnader för varje institution det aktuella budgetåret så att det lätt gåatt utläsa hur stor del av bidragen som avsatts till den faktiska verksamhetenvid institutionerna respektive till hyreskostnader.Vidare är det önskvärt att sammanställningen om möjligt också visar vilkainstitutioner som har lokaler i s.k. ändamålsfastigheter och dessa lokalersandel av institutionernas hyreskostnader. (Utskottet kommenterar redovisningen även under rubriken , avsnitt 8.1. )C Budgetfrågor1 Allmän kulturverksamhet (A)1.1 (A 1)I budgetpropositionen redovisas att mött tidigare besparingskravgenom att prioritera uppgiften att fördela bidrag före analys-, utvärderings-och utvecklingsarbete. Enligt regeringen är någon förändring av inriktningenav verksamheten vid inte aktuell. Dock tillförs Kulturrådetuppgiften att ansvara för driften av Kulturnät . Med anledning avdetta föreslår regeringen att anslaget förstärks med 2,5 miljoner kronor.Förslaget finansieras genom omprioriteringar inom kulturområdet. Regering-en föreslår att anvisar under anslaget.I motion Kr318 (m) yrkande 1 föreslås ett minskat anslag med 18 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anser att Kulturrå-det har fått en alltför dominerande ställning och att detta medför att en vitalförnyelse av kulturen försvåras. Genom minskad kulturbyråkrati kan denföreslagna besparingen på anslaget göras möjlig, enligt motionen.I motion Kr317 (m) yrkande 4 föreslås att driften av Kulturnät Sverigeskall upphandlas i konkurrens. Det är, enligt motionen, naturligt att det finnsstatliga medel med i finansieringen av Kulturnät men bör inte överta driften.I motionerna Kr314 (fp) yrkandena 6, 7 och 27 i denna del och Fi212 (fp)yrkande 17 i denna del föreslås anslaget minskas med ijämförelse med regeringens förslag. Motionärerna välkomnar regeringensförslag att Kulturnät skall permanentas. Det finns dock inget skäl tillatt det ovillkorligen måste finansieras med offentliga medel enligt motionä-rerna. I stället föreslås att möjligheterna till utomstående finansiering samtproduktion bör undersökas innan Kulturnät helt finansieras av of-fentliga medel.Utskottet har tagit ställning till frågan om Kulturrådetsansvarsområden (senast i bet. 1998/99:KrU1 s. 31). Utskottet vidhåller upp-fattningen som redovisades i betänkande 1997/98:KrU1 (s. 65-66) att detbehövs en central myndighet på kulturområdet lika väl som på andra områ-den. Mångfalden och förnyelsen kan främjas dels vid tillsätt-ning av referens- och arbetsgrupper, dels som en följd av att statligt stödfördelas av ett antal från varandra fristående instanser.Vad gäller förslaget att Kulturnät permanentas inom instämmer utskottet i regeringens bedömning att verksamheten över-ensstämmer med uppdrag. Genom att ges ansvar fördrift, utveckling och marknadsföring av Kulturnät förbättras förutsättningar att förverkliga myndighetens målsättningar. Dessutomtillförs kulturnätsredaktionen värdefull information om utvecklingen inomkulturområdet genom placeringen inom Kulturrådet.Utskottet avstyrker således motionerna Kr314 (fp) yrkandena 6, 7 och 27 idenna del, Kr317 (m) yrkande 4, Kr318 (m) yrkande 1 samt Fi212 (fp) yr-kande 17 i denna del. bör anvisa medel i enlighet med regeringensförslag.1.2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete (A 2)Under anslaget A 2 beräknas medel till en rad olika ändamål på kulturområ-det. Här finns t.ex. medel till disposition för tillfälliga insatsav utvecklingskaraktär eller insatser som på annat sätt är kulturpolitiskt an-gelägna. Vidare beräknas bidrag till centrala amatörorganisationer, centrum-bildningar för deras centrala verksamhet, lokalhållande organisationer förkulturverksamhet samt till organisationer med mångkulturell inriktning.Medel utgår också för bidrag till internationellt kulturutbyte, Svenskhem-met i och i . Inomanslaget finns även medel för bidrag till länskonstnärer, kulturinsatser i ar-betslivet och bidrag till länsbildningsförbund m.fl. för kultur- och föreläs-ningsverksamhet. Vissa medel till regeringens disposition under anslagetavser särskilda insatser inom kulturområdet, liksom försöksverksamhetenForum för världskultur. Bidrag som disponeras av utgår till sa-misk kultur.Regeringen konstaterar att ändamålen med bidragen från anslaget omfattarde flesta av kulturpolitikens områden. En närmare redovisning lämnas föromfattningen och inriktningen av verksamheten med länskonstnärer, institutets stödgivning och verksamheten vid Svenskhemmet Voksenåsen.Vidare redovisas fördelning av bidrag till samisk kultur samtåtgärder som vidtagits för kulturinstitutioner med särskilda behov. Avtaletmed och om Forum förvärldskultur samt det förhållandet att starten av denna verksamhet försenatsredovisas också. Övriga stödändamål berörs inte.Efter att ha tagit del av analys av resultaten av bidragsgiv-ningen, vissa årsredovisningar m.m. bedömer regeringen att bidragsgivning-en och medelsförbrukningen skett i enlighet med fastställd inriktning.Regeringen påpekar att det ankommer på regeringen att fördela medlenunder anslaget på de olika ändamålen. Någon fördelning på ändamål elleranslagsposter för redovisas således inte. Däremot redovisas vissaförändringar av medelsberäkningen i enlighet med regeringens prioriteringar.Anslaget föreslås bli förstärkt med sammanlagt . Däravavser utveckling av på Gotland.Vidare avser försök med länsteaterverksamhet i Jämt-land. För genomförandet av , som är en dansk-svensk kultur-biennal för bildkonst, design, teater, dans och musik, beräknas 2,5 miljonerkronor. Slutligen ingår i förstärkningen för medel till ett engångsvisbidrag om till för bortfall av intäkter på grundav att byggs om.Anslaget minskas med för omprioriteringar inom kul-turområdet. Vidare minskar anslaget med på grund av atten engångsanvisning upphör.Regeringen föreslår att anslaget skall föras upp med 116 196 000 kronor.Enligt motion Kr318 (m) bör anslaget minskas med (yr-kande 2). Motionärerna anser att flera av de ändamål som får bidrag underanslaget inte bör finansieras med statliga medel. Statens ansvarsområdemåste definieras närmare och klart avgränsas. Det som inte efterfrågas ellerfår lokalt stöd bör inte permanentas genom statliga bidrag.Utskottet, som haft att ta ställning till motsvarande yrkanden under tidigareår, vidhåller att en sådan avsevärd minskning av anslaget som motionärernaförordar inte bör göras, då den skulle drabba verksamheter inom många avkulturpolitikens områden på ett mycket kännbart sätt. Motion Kr318 (m)yrkande 2 bör avstyrkas av riksdagen.En minskning av anslaget med till förmån för en motsva-rande ökning av anslaget B 3 Bidrag till teater-, dans- och musikändamålföreslås i motion Kr239 (s). Under anslaget B 3 avses medlen användas förökat stöd till Vadstena-Akademien.Utskottet kommer i det följande, under anslaget B 3, att behandla ett antalmotionsyrkanden som rör behov av ökat stöd. Ut-skottet kan inte tillstyrka att det nu aktuella anslaget skall minskas med 1,5miljoner kronor, vilket skulle kunna minska regeringens möjligheter att t.ex.lämna tillfälliga bidrag till institutioner i ett ekonomiskt krisläge eller i bav planeringsutrymme för framtida förändringar. Utskottet avstyrker därmedmotion Kr239 (s) i nu aktuell del.Av de medel som regeringen ämnar avsätta under anslaget för bidrag tillkulturinstitutioner med särskilda behov bör enligt motion Kr284 (fp) 2,5miljoner kronor avsättas för bidrag till (yrkande 1) ochenligt motion Kr313 (kd) avsättas för bidrag till Stock-holms Spårvägsmäns Musikkår, SSM (yrkande 13).Utskottet anser att inte bör uttala sig om hur regeringen skall an-vända de medel som avsätts under anslaget för kulturinstitutioner med behovav särskilt stöd. har sådant bidrag fördelats till enlång rad av institutioner. Det bör vara regeringens ansvar att under år 2000avgöra vilka institutioner som då är i störst behov av sådant stöd. Med hän-visning till det anförda föreslår utskottet att avslår motionernaKr284 (fp) yrkande 1 och Kr313 (kd) yrkande 13.Utskottet har erfarit att yrkandet i motion Fi212 (fp) yrkande 17 (delvis), omen ökning av anslaget A 2 med avser ändamål som bestridsunder anslaget B 3. Ett yrkande om samma belopp under anslaget B 3 hargjorts av i en annan motion (Kr314 (fp) yrkande 27 i denna del).Detta senare yrkande behandlar utskottet i ett följande avsnitt av betänkandetavseende anslaget B 3.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att - med avslag på samt-liga redovisade motionsyrkanden - anvisar i enlighetmed regeringens förslag.1.3 Nationella uppdrag (A 3)har beslutat om inrättande av treåriga nationella uppdrag inom sjuämnesområden, nämligen barn- och ungdomsteater, regional filmverksamhet,ungdomskultur, musik, samtidskonst och museiverksamhet (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 129) samt formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Av dessa löper sex ut och nya uppdragstagare skall utses av regeringen. För det sjundeuppdraget gäller att det löper under perioden 1999 till 2001.I budgetpropositionen redovisas resultaten av utvärderingar av de tvåförsta åren som de nationella uppdragen funnits. ochSvenska har på regeringens uppdrag genomfört utvärderingar-na. gör bedömningen att uppdragen i samtliga fall givit inneha-varna viktig uppmärksamhet som lyft fram verksamheterna på ett positivtsätt. Inom tre av de fem uppdrag som utvärderat har innehavarnauppfyllt sina mål medan de övriga på grund av generella ekonomiska pro-blem inte fullt ut kunnat leva upp till uppsatta mål. gör bedöm-ningen att innehavaren av filmuppdraget förvaltat sitt uppdrag på ett mycketbra sätt. Regeringen redovisar ingen egen bedömning av resultaten frånKulturrådets och utvärderingar.Regeringen föreslår inte någon omprövning eller ändrad ämnesinriktningav de sex nationella uppdrag som löper ut . I budget-propositionen redovisar och motiverar regeringen sitt val av nya uppdragsta-gare. Regeringen framhåller att fem av de sex blivande innehavarna har enverksamhet som är inriktad mot barn och ungdom.I budgetpropositionen föreslås att 7 miljoner anslås för de sju nationellauppdragen under år 2000.I motion Kr315 (mp) yrkande 3 föreslås att de nationella uppdragen skallförlängas från till . Motionärerna anser att är en för kortför innehavarna av uppdragen att sprida sin kunskap och bygga nätverk.Utskottet anser att de utvärderingar som gjorts visar att inte behövervara en för innehavarna att uppfylla sina uppdrag. Anledningentill att två innehavare inte fullt ut lyckats uppfylla sina uppdrag är enligtKulturrådet främst ekonomiska problem. Utskottet avstyrker därmed motionKr315 (mp) yrkande 3.I motionerna Fi212 (fp) yrkande 17 och Kr314 (fp) yrkande 27, båda i dennadel, föreslås att antalet nationella uppdrag utökas med ett och att anslagetdärför ökas med i jämförelse med regeringens förslag. IKr314 (fp) yrkande 13 föreslår motionärerna att i bör fådetta nya uppdrag. Museet skulle därmed kunna utveckla sin verksamhet. Imotion Kr203 (c) förespråkas likaså i som mottagare avett nationellt uppdrag.I motion Kr272 (c) i denna del föreslås ett ökat anslag med 1 miljon kronoratt användas till ett nationellt uppdrag till Bildens Hus i inomområdet fotots och bildens historia. Även i motionerna Kr262 (s) och Kr319(c, m) föreslås Bildens Hus som mottagare av ett nationellt uppdrag. I densenare föreslås att uppdraget ges för den kommande treårsperioden.I flera motionsyrkanden föreslås att ett nytt nationellt uppdrag inrättas förområdet dans. Det gäller motion Kr242 (s) i denna del och Kr282 (v) yrkan-de 1 där uppdraget föreslås gälla samt Kr313 (kd) yrkande 10där föreslås bli för ett nytt uppdrag. Vidare föreslåsdans som ett nytt område för ett nationellt uppdrag i motionerna Kr235 (v)yrkande 1, Kr277 (v) yrkande 7 samt Kr315 (mp) yrkande 4 de båda sist-nämnda i denna del, utan att startår anges.I motion Kr228 (c) föreslås att ett museum i för svensk populärmu-sik skall komma i fråga för ett nationellt uppdrag. Vidare förs i mo-tion Kr235 (v) fram tre förslag om nationella uppdrag. Det gäller Tom Titsexperiment i (yrkande 2), Barnkulturcentrum i (yrkan-de 3) samt ett nytt uppdrag inom biblioteksområdet (yrkande 4). Slutligenföreslås ett uppdrag inom teaterområdet i motion Kr277 (v) yrkande 7 i den-na del samt ett uppdrag inom området världskultur i motion Kr315 (mp)yrkande 4 i denna del. I det sist nämnda yrkandet pekas Re:Orient i Stock-holm ut som en lämplig innehavare av ett sådant nytt uppdrag.Utskottet är inte berett att utöka antalet uppdrag redan nästa budgetår. Ut-skottet anser att inte bör ändra inriktningen av de sex uppdrag somlöper ut . När det gäller nya innehavare av dessa sex uppdragvill utskottet påminna om att godkände ett system därriksdagen beslutar om ämnesinriktning och finansiering av de nationellauppdragen, medan det är regeringen som utser innehavare av dessa.Utskottet instämmer i vad flera motionärer framfört att det är angelägetmed ett nationellt uppdrag inom dansområdet.