bet · GM01KU17 · 1999-01-28 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet 24 motioner frånden allmänna motionstiden som gäller frågorkring valen. Motionerna rör bl.a. frågor ompersonval, dubbelvalsavveckling, kommunalautjämningsmandat, utlandssvenskars röstning,utländska medborgares rösträtt och val tillEuropaparlamentet.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Fyrareservationer har fogats till betänkandet; dessutomfinns ett särskilt yttrande. 1998/99:K204 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till hurmöjligheten till personval skall kunna förbättrasmed utgångspunkt i de erfarenheter som hittillsvunnits i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K211 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sådan ändring i vallagenatt namnvalsedlar får läggas ut på särskildaröstmottagningsställen inom landet.1998/99:K212 av de () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avjustering av systemet med personvalsinslag.1998/99:K214 av de () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av attinföra utjämningsmandat vid kommunfullmäktigeval.1998/99:K232 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att valsedlar medpunktskrift bör tas fram till nästkommande val.1998/99:K241 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna att i motionen upptagna frågor om personvalskall tas upp i utvärderingen av val ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K244 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av ändringar ivallagen för utländska medborgare vars identitetinte är säkerställd samt i de fall utvisningsbeslutföreligger.1998/99:K250 av och () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den möjlighet tillvitalisering av demokratin som personvalsinslag ger,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att översynen avpersonvalsinslaget bör omfatta frågan om en delningav de största riksdagsvalkretsarna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bristerna iRiksskatteverkets information till hushållen ompersonvalsinslaget val,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att översynen avpersonvalsinslaget bör innefatta frågan om attvalsedlar som inte kryssas skall räknaslistordningen till godo som personröst.1998/99:K251 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredningom gemensamma valsedlar för de olika partierna,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att gemensammavalsedlar bör delas ut inne i vallokalen.1998/99:K265 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utjämningsmandat vidval till kommunfullmäktige.1998/99:K267 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rutiner förutlandssvenskars möjlighet att utnyttja sinrösträtt.1998/99:K269 av m.fl. (kd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning omutjämningsmandat i valkretsindelade kommuner.1998/99:K286 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av förändringar ipersonvalssystemet.1998/99:K290 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av personval.1998/99:K306 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att flytta valdagenfrån ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att sambandet mellanboende och vallokal undanröjs.1998/99:K316 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en översyn av reglerna fördubbelvalsavveckling.1998/99:K328 av och () vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett stärkandeav personvalsinslaget i valen,1998/99:K339 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en digital valkrets förutlandssvenskar.1998/99:K343 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning av attåterinföra möjligheterna att stryka enskilda namn påvalsedlar i allmänna val.1998/99:K344 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om analys av statensoch kommunernas insatser i samband med de allmännavalen.1998/99:K345 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av översynav vallagens regler om dubbelavveckling i syfte attsäkra proportionaliteten i valsystemet.1998/99:K351 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att göra det praktisktmöjligt för svenskar utomlands att rösta vidallmänna val.1998/99:U509 av m.fl. (kd) variyrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att de svenskaEU-valen skall företas på grundval av striktproportionalitet och utan spärr.1998/99:Sf635 av () vari yrkas11. att beslutar omändring i lagen om rösträtt förinvandrare så att alla invandrarebehandlas lika. Personval, m.m.MotionernaI motion 1998/99:K204 av () begärs attriksdagen hos regeringen begär förslag till hurmöjligheten till personval skall kunna förbättrasmed utgångspunkt i de erfarenheter som hittillsvunnits i enlighet med vad som anförts i motionen.Det finns enligt motionären vissa förhållanden kringpersonvalet som kan diskuteras. Varför skall t.ex.den nedre gränsen för personval i kommun- ochlandstingsval vara medan den är åttaprocent i riksdagsval? Ett förhållande som starktförsvårar personvalet till för kandidatersom är bosatta inom en valkrets är när partier,utöver en lista som upptar deras namn, går fram medytterligare en lista med samma namn i samtligavalkretsar i riket. Om t.ex. partiledaren står somförsta namn på en sådan rikslista och övrigapersoner på platserna inte har någon förankringutanför den egna valkretsen kan de ändå bli valdaeftersom så många personröstar på förstanamnet. Dethänder då att kandidaterna från den lista somrepresenterar den egna valkretsen ställs utanförriksdagen. Det bör enligt motionären utredas om detgår att ändra lagstiftningen så att hänsyn tas tillkandidaters bostadsort när det finns flera listorför samma parti i en valkrets. En vanligmissuppfattning med årets val var att många intepersonröstade, om de accepterade turordningen påvalsedeln. Detta fick i flera fall konsekvenser somingen räknat med och kanske heller inte önskat. Omvi skall ha ett system med personval bör det varaobligatoriskt att alla som röstar också röstar påperson. Om man inte utnyttjar möjligheten tillpersonval bör rösten tillfalla partiet utan hänsyntill den inbördes ordningen på valsedeln.I motion 1998/99:K212 av de () begärs att ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av justeringav systemet med personvalsinslag. Riksskatteverketsinformation till väljarna gav intryck av att man, omman var nöjd med listan, inte behövde kryssa förnågon av kandidaterna. Det kan inte uteslutas attdenna något missvisande information på flera sätthar inverkat negativt på medborgarnas benägenhet attkryssa för en kandidat. Förmodligen har detta ocksåbidragit till att en del av de kandidater som ståtthögt på listorna förlorat på att så stor andel avväljarna av olika skäl valt att inte kryssa förnågon. När det inte är obligatoriskt att kryssa kankonsekvenserna bli att en minoritet på åttarespektive faktiskt får mer inflytandeän en betydligt större majoritet av partiernasväljare. En förestående utvärdering av åretspersonval måste ta fasta på dessa förhållanden. Ettsätt att för framtiden lösa bekymret vore enligtmotionären att att göra det obligatoriskt att kryssaför en kandidat. Ett annat vore att införa en rutadär man fick kryssa om man var nöjd med partietsrangordning på listan. Ett tredje sätt vore attdifferentiera personvalsspärren utifrån partietsstorlek. Det är enligt motionären angeläget att enutvärdering kommer till stånd.I motion 1998/99:K241 av m.fl. (c)begärs att som sin mening ger regeringentill känna att i motionen upptagna frågor ompersonval skall tas upp i utvärderingen av 1998 årsval i enlighet med vad som anförts i motionen(yrkande 2). En fråga som bör tas upp på nytt är omdet är lämpligt att bibehålla den höga spärrgränsenpå som gäller vid riksdagsval.Centerpartiet förordade att spärrgränsen bordesättas vid . Tillämpning av vallagensöppenhet för s.k. rikslistor har i samband medpersonröstningen lett till såväl förvirring somstark irritation, exempelvis när ett riksdagsparti imånga valkretsar haft en valsedel med partiledarensom första namn, utöver den regionala valsedeln.Denna riksvalsedel har fått många röster och har,trots att partiledaren själv givetvis inte kan fåmandat i mer än en valkrets, bidragit till attlokala kandidater med höga personliga röstetal intefått mandat. Mandaten har i stället gått tillkandidater i andra landsändar som funnits med påriksvalsedeln. Ett sätt att förhindra ett förfarandeav detta slag är att återinföra bostadsband. Detinnebär således att en kandidat måste vara bosatt iden valkrets där vederbörande kandiderar. Det finnsandra tänkbara åtgärder för att ge den enskildeväljaren tillräckligt tydliga förutsättningar föratt kunna bedöma konsekvenserna av sitt val, t.ex.kan det införas en begränsning som innebär att enkandidat endast kan kandidera inom en valkrets.Dessa frågor bör enligt motionärerna övervägasnärmare i samband med den ovan nämnda utvärderingenav det senaste valet. Ett tredje område som bör tasupp är finansieringen av valkampanjen, redovisningav använda medel och skatteeffekterna förkandidaterna.I motion 1998/99:K250 av och () begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om denmöjlighet till vitalisering av demokratin sompersonvalsinslag ger (yrkande 1), att översynen avpersonvalsinslaget bör omfatta frågan om en delningav de största riksdagsvalkretsarna (yrkande 2),bristerna i information tillhushållen om personvalsinslaget val(yrkande 3), att översynen av personvalsinslaget börinnefatta frågan om att valsedlar som inte kryssasskall räknas listordningen till godo som personröst(yrkande 4). Personvalssystemet kommer enligtmotionärerna inför de kommande valen att tvinga bådepartierna och deras kandidater att bli betydligt merexternt inriktade. Från och med nu är väljarnasuppfattning om vilka politiker de vill se valda ochkänner förtroende för avgörande. Det behövs endebatt om vilken typ av personval vi vill ha och omhur demokratin kan och skall vitaliseras. I dettaligger att kandidater, partier och media har ettansvar att tala om personvalets möjligheter, menockså om det ansvar det kräver att alla kandidatertar. Möjligheterna som personvalsinslaget ger ärtydliga: väljarna kan ge politiker direktaförtroendeuppdrag och utkräva ansvar. Banden mellanväljare och valda stärks. Systemet fungerar inte ide största valkretsarna där tiotusentals kryss krävsför att bli personvald och där personvalet kräverdyra kampanjer. Ingenting tyder på att spärren varitför hög. Storstadsregionerna är särfall som inte ärrepresentativa för landet i övrigt. Där är problemetsnarare att valkretsarnas storlek förhindrarmöjligheterna till relationsbyggande mellan väljareoch valda. En delning av dessa valkretsar börutredas.Ett allvarligt problem var att informationen införpersonvalet i bästa fall kan kallas bristfällig.Riksskatteverket hävdade i informationsbroschyrentill alla hushåll att den som var nöjd med en listasutseende inte behövde kryssa någon kandidat, utankunde lämna listan som den var. Ställt på sin spetsinnebar detta att listornas förstakandidater intekunde bli personvalda, om väljarna följdeRiksskatteverkets råd. Eftersom mandaten i förstahand fördelas bland kandidater som klarat spärrenoch endast i andra hand fördelas efter listordningkunde detta mycket väl leda till att partiernastoppkandidater slogs ut på grund av felaktiginformation. Personvalet skall nu utvärderas. Det ärviktigt att erfarenheterna från personvalet ilandets samtliga valkretsar tas till vara.I motion 1998/99:K286 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avförändringar i personvalssystemet. Det finns enligtmotionären anledning att göra en del ändringar vadgäller konkreta problem som uppmärksammades undervalrörelsens gång. Ett sådant är risken att denlista som av väljarna kan vara till fredsmed kan kullkastas genom att kanrösta fram en kandidat i riksdagsvalet. Dennaminoritets seger över majoriteten är naturligtvisinte värdig ett valsystem. Principen borde enligtmotionären vara att ge de väljare som vill möjlighetatt uttrycka sitt stöd för den av partiet uppsattalistan. Lämpligtvis kan detta ske genom en därföravsedd ruta. Om mer än hälften av ett partis väljareinom en valkrets väljer att använda sig av dennamöjlighet skulle därmed naturligen personkryssenfalla. Mer än hälften av partiets väljare har ju dåsagt sig vilja ha just den ordning som partiet självsatt upp. Om däremot färre än hälften skulle användasig av denna möjlighet bör kryssen räknas på sammasätt som val.I motion 1998/99:K290 av ochIngvar () begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om översyn av personval. Med ledning avårets val kan redan nu vissa slutsatser dras av detökade personvalsinslaget i svensk demokrati.Ytlighet och personliga företräden utan anknytningtill den politiska arenan vinner terräng på detidépolitiska samtalets och folkrörelsearbetetsbekostnad. Den representativa demokratin tunnas ut.Ekonomiska och andra kampanjmässiga resurser ökar ibetydelse och skapar ojämlika förhållanden mellankandidaterna. Privatekonomin kan få en avgörandebetydelse för enskilda kandidaters framgångar.Jämställdheten kommer i kläm. Geografisk obalansinom valkretsarna skapar motsättningar inompartierna. Systemet är så förutsägbart att det ifortsättningen torde bli praktiskt taget omöjligtför mindre kommuner att få in representanter iriksdagen. Mot denna bakgrund och med hänvisningtill regeringsförklaringen är det väsentligt attsåväl Rådet för utvärdering av val somDemokratiutredningen i sitt arbete noggrantanalyserar personvalets konsekvenser. Dessautredningars direktiv bör vidgas så att de inrymmeruppdraget att framlägga förslag till åtgärderinnebärande en skyldighet för såväl enskildakandidater som partier och intresseorganisationeratt öppet redovisa finansiella bidrag tillpersonvalskampanjer i den händelse personval skallvara ett bestående inslag i framtida val.I motion 1998/99:K328 av ochBarbro () begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett stärkande av personvalsinslaget ivalen (yrkande 10). Det valsystem som vi länge hafti vårt land, där det i praktiken varit omöjligt förväljarna att påverka ordningen för inval på de avpartierna fastställda listorna, är en bidragandeorsak till klyftan mellan väjare och valda.Folkpartiet liberalerna har länge arbetat för att desvenska valen skall få ett inslag av personval.Många förutspådde att personvalet skulle bli ettfiasko. Det kan redan konstateras att de fick fel.Trots de informationsproblem som följer med varjenyordning visade det sig att flera kandidater genomde avlämnade kryssen lyckades komma in i de olikaförsamlingarna trots sina placeringar på listorna.De farhågor som yppats om att personvalet skullemissgynna kvinnliga kandidater har inte besannats.Motionärerna anser att det vid genomgången averfarenheterna av personvalsinslaget vid årets valbör prövas hur inslaget skall kunna förstärkas,bl.a. genom en sänkt spärr vid nästa riksdagsval.I motion 1998/99:K343 av m.fl. (s)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredning avatt återinföra möjligheterna att stryka enskildanamn på valsedlar i allmänna val. Erfarenheternafrån årets valrörelse visar att det finns mångaväljare som fortfarande vill ha möjligheten att göraden markering som strykningarna innebar. Närpersonvalet skall följas upp anser motionären attdet är angeläget att utredaren ges direktiv attockså studera förutsättningarna för att återinföramöjligheterna att stryka enskilda namn påvalsedlarna.I motion 1998/99:K211 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omsådan ändring i vallagen att namnvalsedlar fårläggas ut på särskilda röstmottagningsställen inomlandet. Enligt vallagen får partierna bara lägga utpartimarkerade valsedlar på särskildaröstmottagningsställen inom landet ochröstmottagningsställen som inrättats avutlandsmyndigheter. Enligt motionären finns det ingarationella skäl till varför namnvalsedlar inte skallfå läggas ut på de särskilda röstmottagningsställenainom landet. Alla väljare borde ha samma möjlighetatt personrösta oavsett var man går och röstar -vallokal eller särskilt röstmottagningsställe.Beträffande utlandsmyndighet har motionärenemellertid förståelse för att det blir en enklarehantering om det bara förekommer partimarkeradevalsedlar på dessa röstmottagningsställen.BakgrundPersonvalEnligt 3 kap. 1 § regeringsformen utses riksdagengenom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant valsker röstning på parti med möjlighet för väljarnaatt avge särskild personröst.En ny vallag (1997:157) trädde i kraft den 1 juni1997. Enligt 1 kap. 1 § första stycket vallagengäller lagen för val till , val tilllandstings- och kommunfullmäktige samt för val tillEuropaparlamentet. Vid sådana val röstar väljarna,enligt andra stycket, på ett parti och har möjlighetatt avge en särskild personröst.Enligt 5 kap. 1 § vallagen kan en partibeteckningskyddas vid val. För att få ett sådant skydd skallpartiet registrera partibeteckningen och anmälakandidater till valet. Skyddet för en registreradpartibeteckning består i att sådana namn somskrivits till eller som inte avser någon av dekandidater som partiet anmält till valet skall ansesobefintliga om de förekommer på valsedlar förpartiet.För att avge sin röst skall väljarna, enligt 9 kap.2 § vallagen, för varje slag av val ta en valsedelför det parti de vill rösta på. Om de vill avge ensärskild personröst skall de göra en markering förden kandidat som de helst vill se vald. 11 § tredje stycket vallagen skall namn inteanses som obefintliga på grund av att de strukitsfrån en valsedel som upptar namn. I 6 kap. 5 § andrastycket erinras om att det av 18 kap. 11 § tredjestycket framgår att strykningar av namn på envalsedel som upptar namn inte beaktas.För varje mandat som ett parti fått i riksdagenskall en ledamot utses. Ordningen mellankandidaterna skall enligt 18 kap. 38 § i första handbestämmas på grundval av storleken på varjekandidats personliga röstetal. Personligt röstetalskall fastställas bara för en kandidat som fåttsärskilda personröster till ett antal av minst 8 %av partiets röstetal i valkretsen. Kan inte etttillräckligt stort antal ledamöter utses enligt 38§, skall ordningsföljden mellan kandidatnamnen inomvarje parti bestämmas genom att ett jämförelsetalberäknas för dem med tillämpning av heltalsmetoden.Vid val till skall, enligt 18kap. 41 § vallagen, personligt röstetal barafastställas för en kandidat som fått särskildapersonröster till ett antal av av partietsröstetal i valkretsen, dock lägst 100 röster.Vid val till kommunfullmäktige skall, enligt 44 §,personligt röstetal fastställas bara för en kandidatsom fått särskilda personröster till ett antal avminst av partiets röstetal i valkretsen, docklägst 50 röster.I proposition 1996/97:70 s. 119 anförs följande omden modell för personvalssystem som regeringenföreslog.Ett valsystem med ökat personvalsinslag enligtmodellen utgår således alltjämt från ett val mellanpartier. Det nya i förslaget är att väljarna ocksåhar möjlighet att markera en kandidat, inte flera,på valsedeln. Genom markeringen har väljarna avgetten särskild personröst. Systemet med personröstningär inte tvingande. Det står alltså väljarna frittatt inte markera någon kandidat och i stället godtapartiets ordning av kandidaterna eller enbart röstamed en partimarkerad valsedel.När det gäller kandidaturvalet anförde regeringen ipropositionen (s. 123) att ledamöter i första handskall utses på personliga röster. Om intetillräckligt många ledamöter kan utses enligt detsagda skall kandidaterna ordnas genom beräkning avett jämförelsetal enligt den tillämpadeheltalsmetoden. Därvid bortses från kandidater somutsetts på personröster och beräkningen skall skeefter ett oreducerat röstvärde.Konstitutionsutskottet underströk vid sin behandlingav regeringens förslag till ny vallag behovet av enutvärdering av val och anförde följande(bet. 1996/97:KU16 s. 11):Den centrala valmyndigheten, dvs. ,gör efter varje val en utvärdering. mening bör emellertid de första allmännavalen med personvalsinslag i full skala utvärderassärskilt noga. Detta bör ske i en form där det finnsparlamentarisk representation. Ett viktigt moment iutvärderingen är att undersöka om personvalsinslageti valsystemet fyllt sitt tänkta syfte att geväljarna bättre möjligheter att påverka vilka somskall representera dem. Dessutom bör konstateras ompersonvalsmomenten haft effekter på urvalet avkandidater vad beträffar bl.a. kön eller ålder. 8-procentsspärrens inverkan på personvalsgenomslagetoch frågan om huruvida ovidkommande ekonomiskafaktorer påverkat utfallet av valet var, enligtutskottet, ytterligare skäl för en fördjupaduppföljning av val. Vad utskottet häranfört om en utvärdering av allmänna valbör som sin mening ge regeringen tillkänna.Riksdagen beslutade i enlighet med utskottetsförslag (rskr. 1996/97:177).Rådet för utvärdering av valRegeringen beslutade att tillkallaett parlamentariskt sammansatt råd med uppgift attutvärdera reformen av det svenska valsystemet (dir.1997:87). Rådet fick i uppdrag att utvärdera detekniska, ekonomiska, organisatoriska och praktiskaeffekterna av det nya valsystemet. Rådet skall ägnasärskild uppmärksamhet åt konsekvenserna av systemetur ett demokratiskt perspektiv. De delar avvalsystemet som i detta sammanhang skall undersökasär de som är nya i förhållande till äldre rätt.Särskilt gäller detta enligt direktivet bl.a.följande frågor. Den övergripande frågan och den somhar störst betydelse för valsystemetsfunktionsduglighet i demokratin är ompersonvalssystemet leder till ökade kontakter mellanväljare och valda. Tanken med personvalsreformen äratt väljarna skall ges bättre möjligheter attpåverka vilka personer som skall representera dem.Ett viktigt moment i samband härmed är vilkaeffekter det nya systemet med personval har påfrågan om vilka kandidater som besätter mandatenjämfört med det äldre där partiernas listor iprincip avgjorde vem som utsågs.Det som avgör väljarnas möjlighet att påverkavilken kandidat som utses i förhållande tillpartiernas nominering är, enligt direktiven, iförsta hand den spärr som gäller för attpersonrösterna skall räknas för kandidaterna. Ivallagen infördes en spärr för att hindra att smågrupper skulle styra urvalet av de kandidater somblir valda på bekostnad av de väljare som kanskeöverlåter valet till partiernas internanomineringsförfaranden. Utvärderingen bör, enligtdirektiven, ta sin utgångspunkt i om dessa nivåer ärde lämpligaste med hänsyn till syftet med spärrarna.Den metod för personröstning, dvs. den modifieradedanska modellen, som vallagen utgår från medför enmöjlighet för väljarna att mer aktivt påverkapersonvalet. Det är, enligt direktiven, angelägetatt reglerna om personval på valdagen står heltklara för väljarna. Det är därför viktigt attlagstiftningen är så enkel som möjligt.