bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Där betonade utskottet att ytterligareansträngningar måste göras för att tillskapa ettregelverk som är lätt att överblicka och tillämpasamtidigt som det ger god effektivitet i insatserna.Också när det gäller frågan om förändringar iarbetsrätten hänvisar arbetsmarknadsutskottet tillsitt uttalande i betänkande 1998/99:AU1. Där gjordeutskottet bedömningen att det är angeläget att samlaerfarenheter av de nya arbetsrättsliga reglernarörande bl.a. överenskommen visstidsanställninginnan några ytterligare regeländringar övervägs.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att de frågorsom tas upp i motionerna är uppmärksammade och attförslag i flera fall bereds inom Regeringskansliet.Med det anförda avstyrker arbetsmarknadsutskottetmotionerna Kr30 (kd) yrkande 3, Kr31 (m) yrkandena3-5, Kr32 (c) yrkande 5 och Kr33 (fp) yrkande 2.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet - liksom arbetsmarknadsutskottet -framhåller det självklara förhållandet attförutsättningarna för att leva ett självständigt livunderlättas av att man har ett arbete. Det är myckettroligt att ungdomar som står utanförarbetsmarknaden i större utsträckning än andraupplever att de saknar möjligheter till inflytandeöver sitt eget liv och till delaktighet isamhällslivet. Det är, som starkt framhålls även imotionerna, angeläget att underlätta ungdomarsförankring i arbetslivet. Unga människor måste harimliga förutsättningar att självständigt försörjasig. Det är väsentligt att väl fungerande insatserriktas till de ungdomar som är i behov av särskiltstöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. Passivväntan på något slag av åtgärd måste i störstamöjliga utsträckning undvikas.Som arbetsmarknadsutskottet konstaterar är defrågor om arbetsmarknaden som tas upp i motionernaredan uppmärksammade av regeringen. Förslag i flerafrågor bereds inom Regeringskansliet.Mot bakgrund härav och av vad som anförs omungdomars situation på arbetsmarknaden m.m. både ipropositionen och i arbetsmarknadsutskottetsyttrande anser utskottet att några uttalanden frånriksdagens sida i dessa frågor inte är påkallade.Motionerna Kr30 (kd) yrkande 3, Kr31 (m) yrkandena3-5, Kr32 (c) yrkande 5 och Kr33 (fp) yrkande 2avstyrks.BostadsfrågorMotionsförslagI motion Kr30 (kd) föreslås en bred översyn avbostadspolitiken ur ett ungdomsperspektiv (yrkande4). Motionärerna framhåller att ungdomar framförallt i storstäder och på högskoleorter får alltsvårare att hitta bostäder som de har råd med.Tidigare subventioner har medfört att små ochbilliga bostäder försvunnit. Ändrade skatteregler,minskade räntebidrag, hyressättning,hyreslagstiftningens utformning, hög arbetslöshetbland ungdomar m.m. har gjort det allt svårare fördem att etablera sig på bostadsmarknaden.Byggnadslagstiftning och reglerna förbostadssubventionering måste ses över. Även ungdomarbör kunna få bostadsbidrag. Bosparande börstimuleras.Enligt motion Kr32 (c) bör en översyn göras avreglerna inom byggområdet (yrkande 6). Det måste blibilligare för ungdomar att skaffa sig en bostad.Regelsystemet bör tillåta enklare bostäder ochförbättra konkurrensen inom byggsektorn.Utskottets ställningstagandeUtskottet har i ett tidigare avsnitt av dettabetänkande tillstyrkt regeringens förslag att ett avmålen för ungdomspolitiken skall vara att ungdomarskall ha goda förutsättningar att leva ettsjälvständigt liv.En av förutsättningarna för ett självständigt livär tillgången till en egen bostad. Det är mycketviktigt för unga människors frigörelse ochutveckling till vuxna människor att de har möjlighetatt skaffa sig en egen bostad, vilket i sin tur ärberoende av att de har möjlighet att etablera sig påarbetsmarknaden och få en egen ekonomi.Som regeringen konstaterar i propositionen kanmålen för ungdomspolitiken nås först om de får verkasektorsövergripande och genomsyra verksamheten påmånga politikområden. Utskottet förutsätter att ettungdomsperspektiv fortsättningsvis i högre gradkommer att prägla åtgärderna inom bostadspolitiken.Utskottet anser att det finns tecken på att ettnytänkande beträffande ungdomsbostäder börjar fåinsteg hos kommuner och byggherrar. Utskottet villockså framhålla att det i flertalet kommuner finnsett överskott på bostäder. Där är det således intefler bostäder som behövs, utan billigare bostäderoch möjligheter för ungdomar att få arbete ochdärmed ekonomi som gör det möjligt att ha en egenbostad.Utskottet påminner om att ungdomars boende harbehandlats av bostadsutskottet i två betänkanden såsent som vid föregående (bet. 1998:99:BoU1hösten 1998 och 1998/99:BoU8 ).Bostadsutskottet har funnit skäl att ägna frågornastor uppmärksamhet. har ansett attregeringen och den bostadssociala beredningen (dir.1998:56) bör följa dessa frågor mycket noga. Detfinns skäl för att ge ungdomars och studentersbostadssituation särskild prioritet i beredningensarbete. har förutsatt - motbakgrund av att beredningen har en parlamentarisksammansättning - att så också blir fallet utan attriksdagen gör något uttalande i frågan.Bostadsutskottet har också redovisat att enligtBoverkets byggregler kan de allmänt gällande kravenpå nybyggda bostäder i PBL(1987:10) och lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m. (BVL) delvisfrångås, när det gäller särskilda boendeformer förstuderande och ungdomar. Utskottet vill ocksåpåminna om att Byggkostnadsberedningens (dir.1996:38) arbete skall redovisas i ett slutbetänkandevåren 2000.Utskottet anser att det, mot bakgrund av detanförda, inte är påkallat attriksdagen begär en särskild översyn eller utredningom bostads- och byggpolitiken ur ettungdomsperspektiv, varför bör avslåmotionerna Kr30 (kd) yrkande 4 och Kr32 (c) yrkande6.Ökat stöd till ungdomars engagemang fördemokrati, rättvisa och framtidstro (5.4)Förstärkt stöd till lokal ungdomsverksamhet - bidragfrån AB (5.4.1)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att barn- ochungdomsorganisationerna kommer atttillföras betydande belopp genom överskott från detvärdeautomatspel som AB har koncessionatt bedriva på restauranger. Det framtidaöverskottet från värdeautomatspel bedöms uppgå tilluppskattningsvis isamband med att 7 000 värdeautomater har placeratsut. Av överskottet bör tillfalla barn- ochungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Dettainnebär ett tillskott på uppskattningsvis 50miljoner kronor årligen.Ungdomsstyrelsen bör enligt regeringens mening få iuppdrag att utarbeta förslag till hur dessa medelskall fördelas mellan barn- ochungdomsorganisationernas lokala verksamhet medinriktning på såväl kultur som fritid.MotionsförslagI motion Kr32 (c) anförs att det är rimligt att -som regeringen förordar - av vinsten från ABSvenska Spels värdeautomater på restauranger gårtill ungdomsverksamhet. Motionärerna är docktveksamma till att det förväntade totala överskottetblir och föreslår därför att detbör fastställas ett minimibelopp om 50 miljonerkronor av vinsten för ungdomsverksamheten (yrkande8).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regeringen har förordat enrimlig fördelning av vinstmedlen från AB SvenskaSpels värdeautomater på restauranger, tillidrottsrörelsens ungdomsverksamhet och tillbarn- och ungdomsorganisationernas lokalaverksamhet. Så länge den beräknade totala vinstenfrån dessa spel ännu inte uppnåtts skullefördelningen avsevärt förskjutas om ett minimibeloppför barn- och ungdomsorganisationerna skullefastställas. Utskottet avstyrker motion Kr32 (c)yrkande 8.Utskottet vill i sammanhanget nämna att resultatetav en utredning (dir. 1999:52) om föreningslivetsställning på den svenska spel- och lotterimarknadenkommer att redovisas i ett betänkande i december1999.Stöd till utvecklingen av ungas egen organisering(5.4.2)Regeringens bedömningRegeringen konstaterar att andelen ungdomar somväljer att organisera sig i den traditionellaföreningsformen minskar men att det totala antaletbidragsgrundande medlemmar i ungdomsorganisationernalegat stabilt runt 600 000 . Ungdomar är engagerade och organiserar sig,men de söker nya, flexibla och mer öppnaorganisationsformer. Föreningar är inte alltidavsedda att verka utan bildas oftarekring en särskild fråga eller ett konkret projekt.En utveckling av ungdomarnas möjlighet till egenorganisering är viktig för att de skall få ett ökatinflytande och en fritid på egna villkor.Särskilda medel avses avsättas för organisations- och verksamhetsutvecklinginom såväl befintliga som nya ungdomsorganisationer,paraplyorganisationer och nätverk. Inom ramen fördenna satsning bör särskilt uppmärksammas depolitiska ungdomsförbundens möjligheter att verka påskolorna också när det inte är valår.MotionsförslagBidrag till de politiska ungdomsförbundensinformation i skolorna bör enligt motion Kr30 (kd)inte tas från medel avsatta för föreningsutvecklingför ungdomsorganisationerna (yrkande 7). Medel somsatsas på utveckling bör inte användas till enreguljär verksamhet. Då de politiskaungdomsförbundens verksamhet i skolorna är viktigför den demokratiska utvecklingen, bör regeringenåterkomma med förslag om annan finansiering av dennaverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att det är viktigt att stödjautvecklingen av de politiskaungdomsorganisationernas medverkan i skolan.Utskottet anser, liksom motionärerna, att dennaverksamhet har stor betydelse för den demokratiskautvecklingen. Utskottet kan emellertid inte förordaatt begär att särskilda medel avsätts fördenna verksamhet, varför motion Kr30 (kd) yrkande 7avstyrks.Statsbidraget till ungdomsorganisationernaMotionsförslagEnligt motion Kr30 (kd) bör regeringen skyndsamtlägga fram förslag för om ändrade reglerför statsbidraget till ungdomsorganisationerna(yrkande 12). I motionen redovisas attUngdomsstyrelsen på regeringens uppdrag utarbetatett förslag till nya bidragsregler. Motionärernaanser att det föreslagna systemet måste görastydligare på flera punkter. De påpekar att förslagetkommer att innebära att endast självständigaungdomsorganisationer kommer att kunna få bidrag ochatt detta utesluter bidrag till sådanaorganisationer som arbetar generationsövergripande.De efterlyser också en förbättring av möjlighetentill bidrag för sådana organisationer, t.ex.religiösa organisationer, som av ideologiska skälinte har individuellt medlemskap.I tre motioner tas upp frågan om utformningen avregler för statsbidrag till politiskaungdomsorganisationer. Enligt motionerna Kr33 (fp)yrkande 11 och Kr502 (fp) bör fördelningen av stödettill dessa organisationer baseras på de politiskapartiernas mandatfördelning i . Det bördessutom utgå en form av grundbidrag. har behov av enorganisatorisk bas för att kunna nå ut medinformation riktad till unga människor och för attha möjlighet att åta sig att informera i skolan,anförs det i motion Kr502 (fp).Även i motion Kr508 (kd) hemställs att ettmandatbaserat bidragssystem skall införas för depolitiska ungdomsorganisationerna. Det är angelägetatt ungdomars politiska intresse och engagemangstimuleras. Det är de politiskaungdomsorganisationerna som har störst möjlighet attgöra en insats härvidlag. Ett mandatbaseratbidragssystem bör kombineras med ettverksamhetsbaserat stöd, eftersom de politiskaungdomsorganisationerna har ett varierandemedlemsantal som inte alltid återspeglarmoderpartiernas andel av väljaropinionen.I motion Kr34 (s) föreslås ett bidragssystem sompremierar organisationer vars verksamhetkompletterar samhällets insatser.Bidragssystemet bör enligt motion Kr274 (mp) yrkande60 bli mera flexibelt och inte innehålla ett sådantökat grundbidrag som föreslår.Bidragssystemet bör kunna tillåta stöd även tillungdomsverksamhet som bedrivs i form av projekt e.d.utanför de vanliga organisationsformerna. Dettaskulle öka ungdomars möjlighet att ta egnainitiativ.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet hänvisar i sitt yttrande1999/2000:KU2y till att den aktuella frågan tidigarebehandlats av kulturutskottet, som harberedningsansvaret för frågor om regler för bidragtill ungdomsorganisationerna.Konstitutionsutskottet återger att kulturutskottetbl.a. uttalat sin förståelse för attorganisationerna vill ha ett bidragssystem som intekan leda till att de beskylls för missbruk avbidragssystemet genom icke korrektmedlemsredovisning. har kulturutskottetsagt att om storleken av bidraget till enorganisation skulle göras beroende av hur mångariksdagsmandat moderpartiet har, skulle dettainnebära ett frångående av en av huvudtankarna igällande system, nämligen att det är omfattningen avorganisationernas egen verksamhet som skall avgörabidragets storlek.Konstitutionsutskottet finner för sin del intenågra avgörande invändningar mot det synsätt somkulturutskottet givit uttryck för och avstyrkermotionsförslaget.Kulturutskottets ställningstagandeI årets budgetproposition redovisar regeringen underanslaget M 2 Bidrag till nationell ochinternationell ungdomsverksamhet att en utvärderingav det målrelaterade bidragssystemet visat att vissaformella regler riskerar att hämma föreningslivetsutveckling. har därför fåttregeringens uppdrag att göra en översyn och därvidbeakta konflikten mellan mål och regler.Ungdomsstyrelsen överlämnade den 31 mars 1999rapporten, Förslag till förändrade bidragsregler,till regeringen. I rapporten föreslås vissaförändringar av bestämmelserna i förordningen(1994:641) om statsbidrag tillungdomsorganisationerna. I budgetpropositionenredovisar regeringen att förslaget harremissbehandlats och att det bereds vidare inomRegeringskansliet.Konstitutionsutskottet avstyrker yrkandet om ettmandatbaserat bidragssystem för politiskaungdomsorganisationer och hänvisar tillkulturutskottets tidigare avstyrkande av ett sådantförslag.Kulturutskottet anser att den pågående beredningenav förslaget till nya bidragsregler för stödet tillungdomsorganisationerna inte bör föregripas genomett uttalande från sida.Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt avslår motion Kr30 (kd) yrkande 12 omett nytt statsbidragssystem för stödet tillungdomsorganisationerna.Utskottet avstyrker även de motionsyrkanden sominnebär att skall göra vissa uttalanden omförändringar av reglerna för statsbidrag tillungdomsorganisationerna, dvs. motionerna Kr33 (fp)yrkande 11, Kr502 (fp) och Kr508 (kd) om stödet tillde politiska ungdomsorganisationerna.Likaså avstyrker utskottet motionerna Kr274 (mp)yrkande 60 om stöd till ungdomar som driver projektsamt Kr34 (s) om stöd till ungdomsorganisationer somkompletterar samhällets insatser.Idrotten - vår största ungdomsrörelse (5.4.3)I den nu aktuella ungdomspropositionen aviserarregeringen ett förstärkt lokalt aktivitetsstöd inomidrotten och särskilda insatser för idrottandeungdomar i åldern 21 till 25 år.Utskottet behandlar i sitt betänkande1999/2000:KrU5 regeringens förslag i proposition1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet ochmotioner om idrottsfrågor väckta /99 årsriksmöte. Vidare behandlar utskottet i sittbudgetbetänkande 1999/2000:KrU1 regeringens förslagi budgetpropositionen och förslag i motioner ommedelsanvisning för under anslagetStöd till idrotten.Ungas egna visioner inför (5.4.4)och Bättre service till eldsjälar och projektmakare(5.4.5)Regeringen aviserar uppdrag till Ungdomsstyrelsenbeträffande projekt som lyfter fram ungas tankarinför och projekt somvidareutvecklar samarbetet inom nätverket förcentrala bidragsgivare på ungdomsområdet.Ungdomspolitik i kommunerna(avsnitt 6)Under avsnitten 6.1 En helhetssyn påungdomar och 6.2 Fritids- och kulturpolitik ikommunerna redovisar regeringen vissa principiellaresonemang kring främst den kommunala fritids- ochkulturpolitiken samt kring utvecklingen av en samladkommunal ungdomspolitik. En allmän redovisning görsunder rubrikerna Tonårsboom, Brist på unga vuxna,Rättvisa, Erfarenheter från arbetet med projektetKultur i hela landet, Generationsbokslut,Studieförbunden en viktig resurs, Det kommunalastödet till ungdomsföreningar och Kommunalfritidsverksamhet i föreningsregi.Satsning på Ung kultur (6.3)Regeringens bedömningRegeringen anför att det bör göras en särskildtreårig satsning på att stödja och stimulerautvecklingen av ungdomars egna kulturverksamheterinom främst musik, teater, dans och eget skapande isyfte att öka det lokala utrymmet för detta.Regeringen har också i ett tidigare avsnitt (5.4)betonat vikten av aktiviteter och mötesplatser därolika åldersgrupper och generationer kan mötas föratt motverka effekterna av att vuxna och ungdomar på många sätt lever i skilda världar. Enligtregeringens mening bör samling kring bl.a. musik ochdans spela en avgörande roll i detta sammanhang.MotionsförslagEnligt motion Kr33 (fp) avsätts en alltför liten deltill ungdomars kultur av de medel som går tillkulturändamål. Barn och ungdomar skall ha godtillgång till ett rikt kulturutbud och ha möjlighettill eget skapande. Skolorna, musik- ochkulturskolorna och biblioteken är hörnpelarna i denlokala barnkulturen. Ungdomar prioriterar kultur somde själva organiserar i informella och temporäraformer framför kultur av mera traditionellt slag.Kommunerna har ett stort ansvar för barnens ochungdomarnas kultur. Stödet till kultur för och medbarn och ungdomar måste förstärkas (yrkande 4). Idessa sammanhang måste också de funktionshindradebarnens och ungdomarnas behov av kultur ochfritidsverksamhet uppmärksammas (yrkande 5).Kulturen måste finnas tillgänglig där och när barnoch ungdomar kan ta del av den, anförs det i motionKr509 (kd). Även i denna motion framhålls det attbarn och ungdomar föredrar kulturupplevelser ochegna aktiviteter framför det som finns påtraditionella kulturinstitutioner. Ungdomar ochderas intressen bör i större utsträckning tas ianspråk för kulturaktiviteter övergenerationsgränserna. Ungdomsorganisationerna måsteges möjlighet att förmedla kultur och göra de ungakulturellt medvetna (yrkande 5). Även i denna motionpoängteras kommunernas ansvar.Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer med vad som anförs ipropositionen och motionerna om betydelsen av attalla barn och ungdomar får god och nära tillgångtill kultur i en mångfald former och av att de fårmöjligheter till eget skapande och kulturaktiviteterbåde på sina egna villkor och i samverkan med andragenerationer.När beslöt om en långsiktigkulturpolitik var ett genomgående tema barns ochungas rätt till både eget skapande och deltagande ikulturlivet (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129). Det betonades då - liksom i dennu aktuella ungdomspropositionen - att barn och ungainte är någon enhetlig grupp. De har olikauppväxtvillkor, föräldrar med olika intressen ocholika ekonomiska förutsättningar. Barn och ungaskapar också sin egen kultur som vuxenvärlden måsterespektera och kommunicera med.I den kulturpolitiska propositionen framhölls bl.a.följande (prop. 1996/97:3).Barn och ungdomar har olika behov. Barn måste tidigtfå ta del av ett brett kulturutbud och stiftabekantskap med litteratur, konst, musik och historiamed stöd av engagerade vuxna. Kulturen blir på detsättet ett viktigt redskap i barnets utveckling.Ungdomar däremot har redan skaffat sig kulturellapreferenser där de ofta inte bara vill varakulturkonsumenter utan också kulturproducenter. Enkulturpolitik för unga människor måste därför ocksåta sin utgångspunkt i deras eget skapande ochkreativa förmåga.Språket är av stor betydelse för barn och unga.Satsningar på litteratur och läsande för dessagrupper är också ett av de prioriterade områdena idenna proposition.Utskottet vill i sammanhanget åter betona vikten avatt alla barn och unga i landet har tillgång tilldet svenska språket, vilket är en förutsättning föratt de skall kunna vara delaktiga i det svenskasamhället och den svenska kulturen. På utskottetsförslag har begärt atten parlamentarisk språkpolitisk utredning tillsätts,i vilken både ett traditionellt kulturarvsperspektivoch ett demokratiskt perspektiv skall prägla arbetet(bet. 1999/2000:KrU2, rskr. 1999/2000:7).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr33 (fp) yrkande 4 och Kr509 (kd)yrkande 5.Utskottet vill framhålla det självklara i attungdomar med funktionshinder skall ha likamöjligheter som andra ungdomar att fullt ut ta delav samhällslivet. Detta förhållningssätt kommerockså till uttryck i den nu aktuellaungdomspropositionen, varför något uttalande frånriksdagens sida till regeringen i detta sammanhanginte är nödvändigt. Motion Kr33 (fp) yrkande 5avstyrks därför.Utveckling av nya lokala lösningar förungdomars fritidsverksamhet (6.4) ochBehovet av lokaler för ungdomsverksamhet(6.5)I propositionen redovisas att en särskild satsningpå förnyelse av mötesplatser, träffpunkter och annanfritidsverksamhet för ungdomar skall göras samt attett uppdrag skall lämnas till omkartläggning av tillgången på och kostnaderna förlokaler för ungdomsverksamhet.Internationellt samarbete (avsnitt7)En svensk strategi för ungdomsfrågor i EU(7.1)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att i EU-arbetet börkoncentrera sig på insatser mot ungdomsarbetslöshet,på ungdomars inflytande och delaktighet inom EU, påungdomsutbyten samt på ungdomar som inteutnyttjar EU:s förmåner.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet delar regeringensuppfattning när det gäller vilka ungdomsfrågor somSverige bör koncentrera sina insatser på inom redovisar att i Sverigeshandlingsplan för sysselsättning från maj 1999sammanfattas åtgärderna mot ungdomsarbetslöshet påföljande sätt:· Ungdomar ges en grundläggandeskolutbildning av god kvalitet.·· Arbetslösa ungdomar bistås med aktivaarbetsförmedlingsinsatser.·· Arbetslösa ungdomar mellan gesförbättrade möjligheter på den lokalaarbetsmarknaden genom det kommunala programmetför ungdomar.·· Ungdomar mellan ges en aktiverandeoch utvecklande insats på heltid.·Kulturutskottets bedömningKulturutskottet - liksom arbetsmarknadsutskottet -delar regeringens uppfattning när det gäller valetav ungdomsfrågor som bör koncentrera sinainsatser på inom EU.Ungdomar som resurs i det internationellaarbetet (7.2)Regeringens bedömningRegeringen gör den bedömningen att flerungdomsorganisationer bör bjudas in till att delta iden särskilda arbetsgruppen (C 1996:B) inomRegeringskansliet om europeiska ungdomsfrågor.Gruppens ställning bör stärkas och dess uppgifterutökas till att även omfatta Östersjöfrågor samt detnordiska samarbetet. Erfarenheterna från ungdomarsom deltagit i någon form av organiseratungdomsutbyte bör tas till vara. Arbetsgruppen börfå i uppdrag att ta initiativ till ett samarbete medUngdomsstyrelsen, ochSida för att sprida information om ungdomsutbytetoch dess effekter och om erfarenheter av det.MotionsförslagI motion Kr30 (kd) anförs att det internationellasamarbetet självfallet måste sträcka sig utanförEU:s gränser, något som enligt motionen har glömtsbort i ungdomspropositionen. Ungdomar är en viktigresurs i det internationella utvecklingssamarbetet.Befolkningen i många utvecklingsländer har en mycketlåg genomsnittsålder. Även av denna anledning behövsunga människors perspektiv i utvecklingsarbetet.Sida bör få i uppdrag att lägga ettungdomsperspektiv på allt utvecklingssamarbete. Sidabör även se över ungdomsorganisationernasmöjligheter att bedriva utvecklingssamarbete, ut-bytesprogram och demokratibistånd (yrkande 13).Vidare bör enligt motionen stödjaungdomsorganisationerna i deras reguljärainternationella verksamhet. Bidrag för detta ändamålbör inkluderas i statens ekonomiskaorganisationsstöd (yrkande 14).I kommande samarbete mellan ,och Sida för att spridainformation om ungdomsutbyte bör även den kompetenssom finns inom den ideella sektorn tas till vara(yrkande 15).Utskottets ställningstagandeDagens ungdomsgeneration beskrivs ofta som eninternationaliserad generation. Aldrig förr harungdomar, oavsett etnisk och kulturell bakgrund,haft så goda förutsättningar för internationellakontakter och erfarenheter. Alltfler reser alltlängre bort och intresset för andra länder ochvärldsdelar ökar. Många av dagens ungdomar harskaffat sig erfarenheter av utbytesprogram,praktikarbete och biståndsarbete. Detta ger dem godaförutsättningar på arbetsmarknaden och i det socialalivet.