bet · GM01UbU7 · 1999-03-11 00:00:00 — Utskottet utgår från att regeringen kommeratt hålla underrättad om effekterna avdessa ökade krav på verksamhet och redovisning.I anslutning till detta tar i motion1998/99:Ub453 upp den högskoledidaktiska forskningen(yrk. Den har varit eftersatt och bör framgentstödjas, heter det i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet omtillkännagivande.Den forskning motionärerna pläderar för ärmotiverad av behov inom en viss samhällssektor,nämligen den högre utbildningen. Utskottet har ingenannan uppfattning än motionärerna om det angelägna isådan forskning. Frågan om hur sektorsmotiveradforskning skall komma in i forskningsplaneringen ochforskningsfinansieringen är föremål för diskussion iutredningsbetänkandet Forskningspolitik (SOU1998:128), som har remissbehandlats.Regeringens beredning av ärendet bör inteföregripas.Vänsterpartiet och tar i var sinmotion upp kursutvärderingar. Enligt motion1998/99:Ub454 (v) bör ett krav på att kurser skallutvärderas införas i högskoleförordningen (yrk. 2).Centerpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub453 attlärosätena bör åläggas ett större ansvar för attutvärdering av varje högskolekurs sker och kommertill användning (yrk. Den närmare utformningenbör enligt motionärerna avgöras av högskola ochstudenter vid varje lärosäte.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Efter ett tillkännagivande av tillsatteutbildningsministern en arbetsgruppför att följa upp och utvärdera studenternasinflytande i högskolan på alla nivåer (bet.1997/98:UbU3, rskr. I arbetsgruppens rapportStudentinflytande inom högskolan (Ds 1998:51)diskuteras bl.a. kursutvärderingar som ettinstrument för studenternas inflytande, och detföreslås en bestämmelse i högskoleförordningen.Rapporten har remissbehandlats och ärendetbereds nu i Utbildningsdepartementet.Såväl i arbetsgruppens rapport som i åtskilliga avrapporterna från granskningar avkvalitetsarbetet vid olika lärosäten påtalas attkursutvärderingar ofta genomförs utan att resultatenläggs till grund för diskussion mellan studenter ochlärare. Utskottet utgår från att kursutvärderingar,oavsett utformning, kommer att användassom instrument för utveckling av utbildningen, bl.a.när det gäller dess pedagogiska utformning.Större rörlighet och flexibilitet ilärartjänsteorganisationen behövs enligtMiljöpartiets motion 1998/99:Ub801. Lärare ochforskare bör stimuleras att under vissa perioderarbeta vid andra lärosäten, inom forskningsprojektutanför det egna lärosätet eller inom andra delar avden offentliga sektorn eller i näringslivet.Tjänsteorganisationen bör ses över med målet att fåen större rörlighet, adjunktstjänsterna bör bort ochtidsbegränsade anställningar bör införas (yrk. 48och 52). Motionärerna anser också att det behövsytterligare en anställningsform, utöver den somforskarassistent, för postgradual verksamhet viduniversitet och högskolor (yrk. Den skall varatidsbegränsad till ett eller och arbetetinriktas inom en betydligt vidare ram än vad som nugäller för anställning som forskarassistent.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen ställde sig så sent som vid förrariksmötet bakom regeringens uppfattning att deregler som gäller på den övriga arbetsmarknaden närdet gäller tidsbegränsning av anställning i principbör kunna tillämpas även på lärare inom högskolan(prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3 s. 21, rskr.12). Yrkanden motsvarande yrkandena 48 och 52 i dennu aktuella motionen avslogs då. Förslag om en nytyp av rekryteringsanställning efter doktorsexamenhar lagts fram av Forskning 2000. Utredningenförordar en fyraårig förordnandeperiod för denna.Utskottet anser att bör avvaktaregeringens beredning av förslaget.Vänsterpartiet anför i motion 1998/99:Ub454 attgrundutbildningens status behöver höjas. Därför bördet vid anställning av lärare också vägas in densökandes undervisningsförmåga ochundervisningserfarenhet, och en pedagogisk sakkunnigskall medverka vid bedömningen av sökandespedagogiska meriter (yrk. 1).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Som framgått i det föregående är pedagogiskskicklighet ett behörighetsvillkor för anställningsom professor, lektor eller adjunkt inom högskolan.Det är särskilt markerat i högskoleförordningen attlika stor vikt skall läggas vid prövningen av denpedagogiska skickligheten som av den vetenskapliga.Motionsyrkandet är alltså i den delen redantillgodosett. Nuvarande regler ihögskoleförordningen om beredningen av ärenden omanställning som professor eller lektor innebär attfakultetsnämnden eller motsvarande organ skallinhämta yttranden från minst två personer som ärsärskilt förtrogna med anställningens ämnesområde(s.k. sakkunniga). Varje sådan sakkunnig skallredogöra för skickligheten hos de sökande som haneller hon anser främst bör komma i fråga. Denpedagogiska skickligheten blir alltså med nuvaranderegler bedömd av minst två sakkunniga i varje ärendeom anställning av professor eller lektor.Fakultetsnämnden eller motsvarande organ skall isitt förslag till rektor om vem som främst bör kommai fråga redovisa sin bedömning av varje föreslagensökandes skicklighet i förhållande till debedömningsgrunder som gäller för anställningen, ochsom alltid innefattar sådan skicklighet som krävsför behörighet. Enligt utskottets mening börriksdagen avvakta effekterna av denna ordning, somgäller fr.o.m. den 1 januari 1999.Kristdemokraterna anser att lektorernas ochprofessorernas möjlighet att bedriva forskning måsteförbättras inom åtskilliga ämnesområden (mot.1998/99:Ub447 yrk. Det är enligt motionärernasällan som studenterna kommer i kontakt med självaforskningsprocessen och forskningsfronten.Centerpartiet vill att skall få iuppdrag att utreda hur högskolorna skall kunnastimuleras att genomföra doktorsprogram för sinaicke disputerade lärare, så att de utan att lämnaundervisningen kan genomföra sin egenforskarutbildning (mot. 1998/99:Ub453 yrk. 5).U t s k o t t e t avstyrker yrkandena.Det är de lokala högskolemyndigheternas ansvar attfördela arbetsuppgifterna inom forskning,konstnärligt utvecklingsarbete, utbildning ochadministrativt arbete mellan lärarna. Hur storaresurser ett lärosäte disponerar för forskning ärberoende dels av beslut om anslag tilllärosätet för forskning och i förekommande fallforskarutbildning, dels av vilka resurser somforskare vid lärosätet i konkurrens med andra lyckasfå sig tilldelade av forskningsråd och andraforskningsfinansiärer. En ändrad ordning för hursamhället skall avdela resurser för forskning ochfördela dessa mellan forskningsutförarna övervägsför närvarande i regeringens beredning av förslagenfrån Forskning 2000.7 Studieorganisatoriska frågorKristdemokraterna pläderar i motion 1998/99:Ub483för värdet av varierande utformning av likvärdigautbildningar (yrk. De anser att det är enfördel om utbildningarnas utformning varierar mellanolika orter och i olika delar av landet och vill attvarje högskola skall få ökade möjligheter att finnasin nisch och sin profil.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Ett betydande utrymme för variation finns i den nugällande ordningen. De särskildabehörighetsvillkoren för sådana utbildningar somvänder sig till nybörjare och leder tillyrkesexamina är bestämda på nationell nivå avHögskoleverket. Inom den mycket vida ram som ges iexamensordningen (bilaga till högskoleförordningen1993:100) bestämmer varje lärosäte självt om detnärmare innehållet i och utformningen av sinautbildningar. I examensordningen anges för varjeexamen endast poängtalet och vilka mål som studentenskall ha uppnått för att nå examen. Hur det skall gåtill är däremot en lokal fråga. För de lärarexaminasom är avsedda för arbete inom det offentligaskolväsendet anges i examensordningen också vilkenomfattning den praktisk-pedagogiska delen avutbildningen minst skall ha. Lärarutbildningenbefinner sig just nu under utredning (dir. 1997:54).Tre motioner tar upp vikten av deltids-, distans-och sommarkurser. anser (mot.1998/99:Ub483 yrk. 19) att sådana utbildningsformersom ger möjlighet till studier i flera olika, frittvalda skeden av livet bör främjas. Folkpartietföreslår i motion 1998/99:Ub803 ett tillkännagivandeom att högskole- och universitetsåret skulle kunnadelas in i tre terminer och även omfattasommarmånaderna (yrk. Ett sådant system skulleenligt motionärerna ge större möjligheter attförkorta utbildningstiden och underlättastudieuppehåll. I motion 1998/99:Ub425 (fp) begärsen kartläggning av utbudet av kurser på halvfarteller annan deltid. Sådana kurser är enligtmotionären viktiga för att bryta den socialasnedrekryteringen och för att ge studenterna merflexibilitet i valet av kurser.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.Om värdet av kurser i former som gör demtillgängliga för personer som inte kan bedrivaheltidsstudier på en högskoleort har utskottet sammauppfattning som motionärerna. Livslångt lärande ärenligt utskottets mening något som bör främjas medalla till buds stående medel. Att erbjuda utbildningi sådana former ingår också iutbildningsuppdragen till universitet och högskolor.I regleringsbrevet för föreskriverregeringen för alla lärosäten att de skall förbättraförutsättningarna för individers fortbildning ochvidareutbildning genom att öka tillgängligheten tillutbildningsutbudet i vissa avseenden. Lärosätenaskall i årsredovisningen både lämna uppgifter omantal studenter i olika studieformer - såsom kurserpå andra tider än vardagar,uppdragsutbildning och distansutbildning - ochkommentera graden av tillgänglighet samtuppmärksamma förändringar i förhållande tillföregående år.Det finns numera inga nationella bestämmelser omläsår och terminer i högskolan. Utskottet är inteberett att förorda återinförande av sådana.Lärosätena är inte förhindrade att erbjuda reguljärakurser , men har att planera hela sinverksamhet inom ramen för de medel som anvisats.Miljöpartiet för i motion 1998/99:Ub801 på nytt framförslag om tillkännagivande angående åtgärder föratt underlätta studier över fakultetsgränserna (yrk.34). Kurserna bör enligt motionärerna utformas såatt det blir lättare än nu att kombinera ämnen frånolika håll. Det behövs ökad samordning mellanlärosätena i kursplaneringen och bättre informationtill studenterna, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande avslogs vid förra ,varvid utskottet hänvisade till att inga centralabestämmelser hindrar sådana kombinationer (bet.1997/98:UbU12 s. 15). Så är fortfarande fallet. Detär således lärosätena själva som ansvarar förutbudet av kurser, eventuell samordning med andralärosäten, information till studenterna om värdet avfakultetsöverskridande kombinationer, osv. PåInternet kan studenten numera leta i ASKen,universitetens och högskolornas gemensammainformationssystem för studieinformation, och fåuppgifter om kurser och utbildningar i hela landet.Centerpartiet framför i motion 1998/99:Ub453 förslagom införande av en obligatorisk introduktionskurs(yrk. Motionärerna menar att alla studenterbehöver kunskaper om vetenskapsteori och idé- ochlärdomshistoria, och att det behövs tidig träning ikritiskt tänkande och vetenskapligtförhållningssätt.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Liknande yrkanden har avslagits av fleragånger , senast (bet. 1996/97:UbU9). Det har varit en grundläggandeprincip för det styrsystem som infördes , attlärosätena själva skall ha ansvaret för attorganisera sin verksamhet så att utbildningsmålen ihögskolelagen - t.ex. om förmåga till självständigoch kritisk bedömning och förmåga att självständigtlösa problem - nås.Utskottet har noterat att en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet i rapportenStudentinflytande (Ds 1998:51) har föreslagitinförande av en månads obligatoriskintroduktionskurs gemensam för alla studenteroavsett fakultet. Remissbehandlingen av rapportenhar avslutats.Miljökunskap bör ingå i alla utbildningar, och enutredning bör tillsättas för att lägga fram förslagom ordnad utbildning vid universitet och högskolorav ekotekniker, miljöekonomer och miljö- ochhälsoskyddsinspektörer, anser enligtmotion 1998/99:Ub801 (yrk. 37).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet omtillkännagivande.Motsvarande yrkande har behandlats och avslagits avriksdagen , senast vidförra (bet. 1997/98:UbU13 s. 13). Liksomtidigare utgår utskottet från att utbildningar somkombinerar kunskaper i ekologi med kunskaper i t.ex.ekonomi eller teknik kommer att efterfrågas alltmerbåde av studenter och avnämare, och att lärosätenakommer att anstränga sig att svara mot dennaefterfrågan. Friheten för lärosätena att skapautbildningsprogram, liksom friheten för studenteratt kombinera kurser, är total. Antalet kurserredovisade i den nämnda ASKen under sökord somekologi, miljö- och hälsoskydd, miljöekonomi,miljörätt och miljövård är mycket stort.Fem motioner tar upp frågan om åtgärder för att tatill vara invandrade akademikers kompetens.Kristdemokraterna anser enligt motion 1998/99:Ub483att invandrare med akademisk eller annankvalificerad utbildning efter ankomsten till Sverigeskall få sin utbildning jämförd med motsvarandesvensk och erbjudas delta i kompletterandeutbildning och i speciella kurser i svenskyrkesterminologi (yrk. EU:s insatser påutbildningsområdet bör enligt Kristdemokraternafrämja rörlighet och utbyte men inte syfta tillharmonisering av utbildningssystemen. börockså främja utbytesprogram med länder utanförEuropa, hävdar motionärerna.Centerpartiet för i motion 1998/99:Ub453 framliknande förslag om en utbildning för akademiker medinvandrarbakgrund (yrk. Det gör ävenFolkpartiet i motion 1998/99:Sf634, där motionärernaockså påtalar att möjligheterna att få utländskaexamina och yrkesutbildningar översatta ochvärderade måste förbättras (yrk. Enligtmotionärerna krävs i många fall orimligt långkompletterande utbildning. I motion 1998/99:Ub428(s) sägs också att utländska akademiker bör få detlättare att överföra examina från sina hemländer,t.ex. genom att erbjudas riktadekompletteringskurser. I motion 1998/99:Ub441 (fp)föreslås en utredning. Motionärerna påpekar att detinom EU pågår arbete med att finna lösningar somunderlättar rörligheten för människor inom unionen,men att det för del är värdefullt att ävenmänniskor från länder utanför EU kan använda sinayrkeserfarenheter och utbildningar här.Enligt motion 1998/99:Ub438 (mp) bör den svenskajournalistkåren förses med fler invandradejournalister. Därför bör det enligt motionärenskapas juridiskt utrymme för lärosätena att tillämpaantagningssystem som syftar till att få in flerstudenter med utländsk bakgrund.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Ett system för värdering och erkännande av utländskhögskoleutbildning finns , numera hosHögskoleverket. Ekvivaleringsverksamheten har undertidigare år varit hårt ansträngd, vilket ledde tilllånga väntetider för de sökande. är dengenomsnittliga behandlingstiden för en fullständigansökan nere , enligt vad utskottetinhämtat från . Utskottet har noteratatt en särskild utredare har lagt fram ettprincipförslag om en organisation för validering avutländsk yrkeskompetens på gymnasial nivå(Validering av utländsk yrkeskompetens, SOU1998:165).Universitet och högskolor skall vid behov erbjudasärskild teoretisk och praktisk utbildning förarbetssökande personer med utländskhögskoleutbildning (s.k. aspirantutbildning).Försöksverksamheten med aspirantutbildningbudgetåren /96 och 1996/97 har utvärderats avHögskoleverket. Av rapporten - vad blev det av dem? (rapportserie 1998:4R) framgår attdet har varit svårigheter med rekryteringen avstudenter, att aspirantutbildningen i jämförelse medandra arbetsmarknadsutbildningar visar generellträtt goda resultat, men att verksamheten varitarbetskrävande för lärosätena och att hälften avdessa hade beslutat sig för att inte fortsätta medaspirantutbildning i denna form. Uppdraget att vidbehov anordna aspirantutbildning har likväl gettsäven i regleringsbrevet för . Därsägs också att högskolorna vid behov skall anordnastödundervisning i svenska för studenter medutländsk bakgrund.Vilken komplettering som en invandrad akademikerkan behöva för att kunna utöva ett reglerat yrke iSverige skall i princip avgöras av den myndighet somansvarar för yrkesområdet i fråga. När det gälleryrken inom hälso- och sjukvården görs detta avSocialstyrelsen, som disponerar särskilda medel försådan prövning. I dessa yrken är också andeleninvandrare jämförelsevis stor. Utskottet har erfaritatt har sänt ut påremiss ett förslag om ändring av systemet förprövning av utländska lärarutbildningar. Förlärarutbildningarna har denna uppgift legatpå . Det bör framhållas att antaletyrken som är reglerade är ganska litet i Sverige.För andra yrken är det arbetsgivaren som avgör om ensökande - med svensk eller utländsk utbildning -till en viss anställning har den kompetens somarbetsgivaren anser behövlig.De grundläggande bestämmelserna om urval tillgrundläggande högskoleutbildning finns i 7 kap.högskoleförordningen (1993:100). Där anges bl.a.vilka urvalsgrunder som får användas. Bakgrund frånett annat land ingår inte bland dessa. Det finnsockså en möjlighet för att, om detfinns särskilda skäl, medge att en högskola vidurval till en viss utbildning får tillämpa annanurvalsgrund. Ett sådant medgivande skall avse etteller flera bestämda antagningstillfällen (7 kap. 16a §, som trädde i kraft ).Utskottet har erfarit att denna undantagsmöjlighethittills inte har utnyttjats.Vänsterpartiet, och Folkpartietframför också förslag om åtgärder för att främjasvenskars högskolestudier utomlands.Vänsterpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub454 etttillkännagivande till regeringen att studenter somavser att förlägga en del av sina studier utanförSverige skall kunna få ett bindande förhandsbeskedom hur dessa kommer att tillgodoräknas, och attlokala beslut om tillgodoräknande måste kunnaöverklagas (yrk. Kravet på skriftligtförhandsbesked framförs även i folkpartimotionen1998/99:Ub803 (yrk. 10).Även tar i motion 1998/99:Ub453 uppproblemen med meritvärdering i , t.ex. vidantagning till utbildning eller vid ansökan omstudiemedel, av högre studier utomlands. Regeringenhar ett ansvar att, främst inom EU, föra fram fråganom ett fungerande ekvivaleringssystem, ansermotionärerna (yrk. 14).I motion 1998/99:Ub803 begärs etttillkännagivande om vikten av att fler studenterläser utomlands (yrk. Motionärernas mål är attvarje student som tar examen vid ett svensktlärosäte skall ha förlagt minst en termin avstudierna utomlands.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Om värdet av att svenska högskolestudenterförlägger en studieperiod utomlands råder ingenoenighet. Både bejakandet av deltagande iErasmusprogrammet, innan ännu hadeslutits, och införandet av kraftigt utökademöjligheter att få studiemedel förhögskoleutbildning utomlands är uttryck för detta(jfr prop. 1990/91:172, bet. UbU5, rskr. 1987/88:116, bet. SfU26, rskr. Bådesociala och samhällsekonomiska skäl gör det enligtutskottets mening orealistiskt att förvänta attvarje student som tar examen i den svenska högskolanskall ha studerat utomlands under minst en termin.Frågan om förhandsbesked om tillgodoräknande, innanen student påbörjar en studieperiod utomlands, hartagits upp i utredning omtillämpningen av högskoleförordningens bestämmelserom tillgodoräknande av kurs m.m. (Tillgodoräknandeav kurs, rapportserie 1998:32R).Ärendet bereds iUtbildningsdepartementet.Beslut om tillgodoräknande kan överklagas . Det begärdatillkännagivandet om detta är således överflödigt.EU-kommissionen gav ut en grönbok om hinderför internationell rörlighet inom utbildning ochforskning. Bland de hinder som nämns är problem medtillgodoräknande. har behandlats i mångainstanser. Enligt vad utskottet erfarit planerarkommissionen att lägga fram förslag tillrekommendationer att beslutas av ministerrådet underandra halvåret 1999.För att underlätta rekrytering av utländskastudenter till svenska högskolor bör man enligtFolkpartiet i motion 1998/99:Ub803 ge kurser påandra språk än svenska och använda textböcker påandra språk än svenska och engelska (yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det är enligt utskottets mening inte en fråga förriksdagen hur undervisningen vid universitet ochhögskolor skall bedrivas eller vilket studiematerialsom skall användas. I senastpublicerade Årsrapport för universitet och högskolor(som avser ) sägs att alltfler kurser ochprogram ges på engelska.Användningen av djurförsök i högskoleutbildningentas upp i motion 1998/99:Ub275och i motion 1998/99:Ub484 (m). Enligt denkristdemokratiska motionen bör det skrivas in i lageller annan lämplig författning att universitet ochhögskolor skall vara skyldiga att erbjuda alternativtill djurförsök (yrk. Ingen student skall hellertvingas utföra djurförsök mot sin vilja (yrk. andra motionen begärs lagförslag som innebär attutbildningsansvariga åläggs att informera studenterom deras rätt att av etiska skäl avstå fråndjurförsök (yrk. 1) och lagförslag som innebär attutbildningsansvariga skall vara skyldiga att erbjudastudenter alternativ till djurförsök (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.När avslog motsvarandemotionsyrkanden pågick utredning om begränsning avförsöksdjursanvändningen (bet. 1997/98:UbU12 s. 19).Utredningen har sedermera redovisats i betänkandetDjurförsök (SOU 1998:75). Utredaren skriver följande(s. 186 f.):Den största användningen av djur i undervisningsker emellertid på högskolenivå och annan högreutbildning. Denna användning förekommer i en mängdolika sammanhang och är komplex. Vid bedömningen avom sådan användning av djur i utbildningssyfte skallanses försvarbar är det många faktorer som måstevägas in. Prövning måste göras från fall till falloch är lämpligen även fortsättningsvis en uppgiftför de djurförsöksetiska nämnderna. Även på dennautbildningsnivå finns det alternativa metoder tilldjurförsök. Det är angeläget att dessa kommer tillanvändning när så är möjligt. Det arbete som CFN(=Centrala försöksdjursnämnden, utskottets anm.) harinlett i fråga om att lämna råd till prövningen avförsök som gäller användning av djur i undervisningär mycket lovvärt. De nya tjänstemän som enligtutredningens förslag skall verka i dedjurförsöksetiska nämnderna kan spela en stor roll idet fortsatta arbetet med att upprätta riktlinjerför en sådan användning.Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds nui Jordbruksdepartementet.Utskottet vill också än en gång - liksom vidbehandling av motsvarande yrkanden (bet. 1996/97:UbU9) - instämma i den dåvarandeutbildningsministerns uttalande i ett frågesvar ikammaren, att det självklart inte bör åliggastudenterna utan de utbildningsansvariga attpresentera lämpliga alternativ till djurförsök. Detär också självklart viktigt att studenterna blirupplysta om sin rätt att ansöka om befrielse frånobligatoriska utbildningsmoment, och att lärosätetsbeslut i sådana frågor kan överklagas. Detsistnämnda är fastslaget i 13 kap.högskoleförordningen (1993:100).Basåret spelar enligt motion1998/99:Ub454 en viktig roll för att möjliggöratillräcklig rekrytering till lärarutbildning mednaturvetenskaplig inriktning. Det bör om möjligt fåutökat utrymme och bör därför, om så behövs,finansieras med öronmärkta pengar (yrk. 16).Folkpartiet framför i motion 1998/99:Ub803 än engång sin uppfattning att basår - som ju ligger pågymnasienivå - inte bör anordnas vid högskolor ochuniversitet (yrk. 14).U t s k o t t e t föreslår att avslårbåda yrkandena.Teknisk-naturvetenskapligt basår infördes i storskala /93 efter framgångsrika lokalainitiativ, bl.a. vid den dåvarande Högskolan iLuleå. Syftet var att öka rekryteringen tillhögskolestudier i naturvetenskapliga och tekniskaämnen, inte minst av kvinnor. Fram t.o.m. läsåret1995/96 utgjorde basåret ett särskilt åtagande förangivna lärosäten, och finansierades då medsärskilda medel vid sidan av det s.k. takbeloppet.Numera ingår det i det generellautbildningsuppdraget till alla lärosäten (utomKarolinska institutet och de konstnärligahögskolorna i samt iStockholm) att anordna basår, och verksamhetenfinansieras inom ramen för takbeloppet förrespektive lärosäte.