bet · GM01UbU11 · 1999-04-27 00:00:00 — Denpraktiska arbetslivsorienteringen fyller envärdefull funktion genom att elever kan komma ikontakt med arbetslivet. Motionärerna anser attarbetslivs-orienteringen åter bör garanteras en minsta tid iskolan.Utskottets bedömningSkolverket har redovisat ettregeringsuppdrag att analysera konsekvenserna av attden nationella regleringen av den praktiskaarbetslivsorienteringen (prao) i haravskaffats. I rapporten konstateras att man vidungefär hälften av landets grundskolor har dragitned omfattningen av prao, men att storleken påneddragningen varierar tämligen kraftigt - mellan 20och . Dessutom har prao i de flesta fall ersattsav verksamhet som närmast är teoretisk till sinkaraktär, t.ex. arbetslivsorientering i anslutningtill den prao som trots allt genomförs, olikaprojekt som genomförs på skolan med inriktning påbl.a. miljövård eller företagande, yrkesorienteringvia studiebesök, fadderverksamhet och kontaktermellan elever och fackförbund ellerarbetsgivarorganisationer, söka jobb-kurser,anlagstest inför framtida yrkesval etc. Skolverketframhåller att det är angeläget att följa denfortsatta utvecklingen eftersom det föreliggerindikationer på att prao kan komma att förändrasytterligare, både till omfattning, inriktning ochinnehåll, som den konstaterade variationenriskerar att bli bestående.Utskottet utgår från att regeringen kommer attbehandla denna fråga i den utvecklingsplan förskolväsendet som regeringen avser att lämna tillriksdagen senare i vår. Med hänvisning till vadutskottet har anfört avstyrks motion 1998/99:Ub227(yrk. 23).Undervisning för barn och ungdomar medinvandrarbakgrundMotionernaCenterpartiet för i motion 1998/99:Sf608 på nyttfram förslaget om s.k. modersmålscheck (yrk. 15).Större flexibilitet i modersmålsundervisningen ärenligt motionärerna eftersträvansvärd, liksom störrevalfrihet. Modersmålschecken skall kunna lösas inhos godkänd utbildningsanordnare, som kan varaskolan eller t.ex. ett studieförbund eller eninvandrarorganisation. Vissa kvalitetskrav börställas för att en annan utbildningsanordnare änskolan skall ha rätt att lösa in checken, ansermotionärerna.Folkpartiet föreslår ett tillkännagivande tillregeringen angående skolan som en murbräcka motsegregation (mot. 1998/99:Sf634 yrk. De sombehöver skolan mest skall också ha den bästa skolan,heter det i motionen. Där nämns en rad förslag somFolkpartiet har fört fram för att skapa en bra skolaför alla barn och ungdomar, bl.a. tioårig grundskolamed start och att ingen skall fålämna utan att kunna läsa, skriva ochräkna. Grund- och gymnasieskolor i utsattabostadsområden bör enligt motionärerna profilerasoch/eller genomgå en särskild kvalitetssatsning såatt de blir s.k. magnetskolor. Frihet att väljaskola skall vara en rättighet för alla. De enskildaalternativen behöver enligt motionärerna blibetydligt fler. Modersmål bör göras tilltillvalsämne i skolan och invandrarorganisationernaengageras som ett komplement i denna undervisning.Att arbeta som lärare i skolor i utsatta områden börbetraktas som en karriärväg. Det är rimligt att desom väljer den belönas med högre löner, skrivermotionärerna.I motion 1998/99:Sf635 (mp) tar motionären uppskolans roll när det gäller att skapa ettmångkulturellt samhälle med tolerans och tryggamänniskor (yrk. Åtgärder som behövs enligtmotionen är att bereda plats i skolan för temadagaroch besök utifrån, att tilldela skolan ökaderesurser och att höja modersmålslärarnas statusgenom att deras tjänster görs om till vanligaspråklärartjänster.Miljöpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub801 etttillkännagivande till regeringen om förstärkning avmodersmålsundervisningen i (yrk. 11).Motionärerna menar att en viktig förutsättning föratt minoritetsgruppers rätt till undervisning i sittmodersmål skall kunna skyddas är tillgången på godaspråklärare. Modersmålslärarna skall ha godutbildning och erbjudas utbildning även i andraämnen. De och deras undervisning skall intesärbehandlas utan inordnas i skolans vanliga arbete.Schemaläggningen skall ske på samma sätt och medsamma smidighet som för övriga ämnen i skolan,vilket ställer stora krav på skolledarnassamordningsförmåga, framhåller motionärerna.Miljöpartiet föreslår också att man speciellt skalluppmärksamma behovet av stöd till gymnasieelever medannat modersmål än svenska (mot. 1998/99:Ub801 yrk.23). Det är viktigt att den grupp gymnasieelever somännu inte tillägnat sig svenska språket så väl attde kan följa undervisningen i alla ämnen får stöd ide ämnen där så behövs. Modersmålsundervisning börockså ägnas uppmärksamhet som ett av flera ämnen somman kan välja inom ramen för individuellt val, heterdet i motionen.Utskottets bedömningUtskottet avstyrker motion 1998/99:Sf608 yrkande 15om modersmålscheck. En vanlig anledning till attelever inte får modersmålsundervisning som de ärberättigade till är att kommunen inte har etttillräckligt antal elever som önskar undervisning ispråket. Dessa svårigheter skulle snarare öka änminska med den utökade valfrihet mellan anordnare avmodersmålsundervisning som motionärerna vill uppnåmed sitt förslag om modersmålscheck. Utskottet anserockså att det ligger ett värde i attmodersmålsundervisningen integreras med den övrigaverksamheten i skolan och ses som en del av skolansspråkprogram.De olika förslag som förts fram i motionsyrkandet omskolan som en murbräcka mot segregation harbehandlats av utskottet i skilda betänkanden undersenare år.Kommunerna har numera ansvaret för att organiserasitt skolväsen, tilldela det resurser och bestämmaom anställningar och anställningsvillkor, t.ex.löner. Huruvida och på vilket sätt som skolornaskall profilera sig är också en fråga för respektivekommun. Schemaläggning och uppläggning avundervisningen är en fråga för de professionella irespektive skola.Inom ramen för regeringens storstadssatsning hardet inom utgiftsområde 16 införts ett nytt anslag,Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna,till vilket det skall anvisas 220 miljoner kronorper helår fr.o.m. och framåt.Därav avser särskilda insatserför språkutveckling i skolan och 20 miljoner kronorsärskilda utbildningsinsatser för lågutbildade ocharbetslösa vuxna samt invandrare och sfi-studerande.Ett tillkännagivande enligt motion 1998/99:Sf634yrkande 12 är enligt utskottets mening inte befogat.Yrkandet avstyrks därför.De förslag som förs fram i motion 1998/99:Sf635yrkande 6 om åtgärder i skolan för att främja ettmångkulturellt samhälle faller också inom det områdedär kommunerna har ansvaret. Utskottet avstyrkeryrkandet om tillkännagivande till regeringen.När det gäller förstärkning avmodersmålsundervisningen i har utskottetingen annan uppfattning än motionärerna om värdet avde åtgärder som nämns i motionen. Vikten av attmodersmålsundervisningen kan genomföras som annanspråkundervisning påtalades av regeringen iproposition 1996/97:110 har i uppdrag bl.a. attanalysera behovet av och lämna förslag till deförändringar i lärarutbildningen förmodersmålslärare (tidigare kallade hemspråkslärare)som bedöms påkallade (dir. 1997:54). Kommitténkommer enligt vad utskottet erfarit att avsluta sittarbete detta år. Utskottet anser inte attriksdagen nu bör göra några ställningstagandenangående lärarutbildningen, eftersom utredning omdenna pågår. Utredningsförslaget och regeringensberedning av ärendet bör avvaktas. Organisation ochschemaläggning av modersmålsundervisningen är lokalafrågor. Yrkande 11 i motion 1998/99:Ub801 avstyrks.Gymnasieelever med annat modersmål än svenska skallenligt gällande bestämmelser i gymnasieförordningen(1992:394, ändr. 1997:605) få studiehandledning påsitt modersmål, om de behöver det. Modersmål kanvidare läsas inom ramen för individuellt val igymnasieskolans nationella program. Yrkande 23 imotion 1998/99:Ub801 är alltså tillgodosett och bördärför avslås.Utbildning m.m. för vuxna invandrareMotionernaVänsterpartiet tar i motion 1998/99:Sf612 upp fråganom åtgärder mot arbetsmarknadens etniska skiktning(yrk. Enligt motionärerna bör man utredaförutsättningarna bl.a. för kvalificeradalfabetiseringsundervisning för vuxna, varvad teorioch praktik inom svenskundervisningen för invandrare(sfi), mentorskapsprogram inom olika branscherspeciellt för utbildade icke-europeiska ungdomar,m.m.Alla personer i som inte behärskar enfullgod svenska bör enligt motion 1998/99:Sf635 (mp)ha rätt till svenskundervisning för invandrare (yrk.16).Utformningen av sfi-undervisningen tas upp avCenterpartiet i motion 1998/99:Sf608. Undervisningenbör enligt motionärerna nivågrupperas efterdeltagarnas studiebakgrund och intresse,arbetsplatspraktik och studier bör varvas,undervisningen bör pågå och krav ställaspå motprestationer (yrk. Förslaget omkombination av sfi-studier och arbete tas även uppav i motion 1998/99:Sf634, därmotionärerna också framhåller att näringslivet skallkunna blandas in mer i språkundervisningen (yrk. 1).Översyn av kursplanen för sfi och anpassning avundervisningen till varje individ begärs i motion1998/99:Sf635 (mp). Motionären förordar att mananvänder invandrare och invandrarorganisationer iden uppsökande verksamheten, men vänder sig mot attanvända tvång i denna (yrk. 18).Vänsterpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub215 attregeringen skall tillsätta en utredning om sfi-undervisningen. Utredningen skall utvärdera ochanalysera denna undervisning och lägga fram konkretaåtgärdsförslag. Resultatet av den hittillsvarandeverksamheten i stora, heterogena grupper är enligtmotionärerna nedslående.Utskottets bedömningSfi är en skolform inom det offentliga skolväsendetför vuxna. Den regleras i 13 kap. skollagen(1985:1100), där det av 6 § framgår att den som ärbosatt i kommunen och saknar sådana grundläggandekunskaper i svenska som sfi syftar till att ge harrätt att delta i sfi.Det finns en särskild förordning omsvenskundervisning för invandrare (1994:895). Därsägs i 9 § att styrelsen för utbildningen isamarbete med arbetsförmedlingen skall verka för attundervisningen kombineras medsådan arbetsplatsorientering eller sådantförvärvsarbete som ger deltagaren möjlighet attträna sig i att tala svenska. I den nyligenframlagda vårpropositionen har regeringen meddelatsin avsikt att förtydliga att arbetsplatsförlagdpraktik bör ingår i undervisningen i sfi (prop.1998/99:100 s. 150) .För sfi finns en kursplan, fastställd av regeringenår och publicerad i (SKOLFS 1994:28). I kursplanenpåpekas att det till sfi kommer invandrare medmycket olika utbildningsbakgrund och att man vidutformningen av utbildningen skall ta hänsyn till desinsemellan mycket olika målgrupperna. Sfi bör föranalfabeter kombineras med läs- och skrivinlärning igrundläggande vuxenutbildning, heter det ikursplanen.Skolverket publicerade en utvärdering avsfi (Vem älskar sfi? nr 131). Påregeringens uppdrag har också särskiltövervägt om kursplanen för sfi behöver ses över.Verkets redovisning av detta uppdrag bereds förnärvarande i Utbildningsdepartementet.Flyktingar och andra skyddsbehövande kan avkommunen beviljas introduktionsersättning (i ställetför socialbidrag) under villkor att de följer enintroduktionsplan som upprättats av kommunen isamråd med den berörda utlänningen. Om han eller honinte följer introduktionsplanen kan utbetalningen avintroduktionsersättningen stoppas (SFS 1992:1068).Motionerna 1998/99:Sf635 yrkande 16 om rätt tillsvenskundervisning för invandrare och 1998/99:Sf608yrkande 14, 1998/99:Sf634 yrkande 1 och1998/99:Sf635 yrkande 18 om utformningen av sfi-undervisningen är enligt utskottets meningtillgodosedda genom det som utskottet här harredovisat. Yrkandena bör därför avslås av riksdagen.Även yrkandet i motion 1998/99:Ub215 om utredning omsfi-undervisningen bör enligt utskottets meningavslås med hänvisning till pågående beredning.Utskottet anser att också bör avslå motion1998/99:Sf612 yrkande 4 om åtgärder motarbetsmarknadens etniska skiktning. När det gälleralfabetiseringsundervisning vill utskottet framhållaatt sådan ingår i den grundläggande vuxenutbildningsom kommunerna har ansvar för att ge alla invånare,som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås igrundskolan. Frågan om det inbördes förhållandetmellan sfi och grundläggande vuxenutbildning tillhördet som tagits upp i ovan nämndarapport. Även har lämnatförslag på denna punkt. Förslagen bereds nu inomUtbildningsdepartementet.Betyg m.m.MotionernaI motion 1998/99:Ub269 föreslår attriksdagen hos regeringen skall begära en utredningom betygsfri skola (yrk. Betygen är ettorättvist och samhällsbevarande system förurskiljning som inte hör hemma i dagens skola, heterdet i motionen. Urval till gymnasieskolan skall iframtiden inte behövas, och vid antagning tilluniversitet och högskolor blir det allt vanligaremed s.k. alternativa urvalskriterier. Motionärernaanser också att betygen på ett skadligt sätt styrundervisningen, både i fråga om dess uppläggning ochvad eleverna lär sig. De menar att betygen står ivägen för skolans möjligheter att uppnå de mål somregering och riksdag har satt upp för dessverksamhet.Kristdemokraterna för i motion 1998/99:Ub246 på nyttfram förslag om ändrad utformning av betygssystemeti (yrk. 11 delvis). De anser att betygskall ges i en målrelaterad sexgradig skala senastfr.o.m. Dessutom vill de att skriftliginformation om elevens kunskaper och utveckling iförhållande till de angivna kravnivåerna iläroplanen skall ges fr.o.m. årskurs fem. ÄvenFolkpartiet vill enligt motion 1998/99:Ub268 habetyg i en sexgradig skala (yrk. Enligt dennamotion skall betyg ges fr.o.m. årskurs sex (yrk.12). för i motion 1998/99:Ub227 framförslaget att regeringen skall ta initiativ till enbred överenskommelse om betygen (yrk. 3).Utgångspunkterna skall enligt motionärerna vara attbetyg skall ges tidigare än och i fler steg,samt att de skall vara målrelaterade och att detskall finnas tydliga kriterier för alla betygssteg.Samma tre partier för också fram förslag om denationella proven i . Kristdemokraternaoch anser att dessa prov för årskursfem skall vara obligatoriska (mot. 1998/99:Ub246yrk. 11 delvis och 1998/99:Ub227 yrk. 4).Centerpartiet föreslår att på denna punktskall besluta om en lagändring. föreslårett tillkännagivande om att obligatoriska nationellaprov skall genomföras regelbundet (mot.1998/99:Ub268 yrk. 15).Utvecklingssamtalen i tas också upp avKristdemokraterna, . Devill alla att utvecklingssamtalen skall dokumenterasskriftligt (mot. 1998/99:Ub246 yrk. 10,1998/99:Ub227 yrk. 5 resp. 1998/99:Ub268 yrk. 13).Enligt är detta en förutsättningför att uppföljningen av utvecklingssamtalen skallfungera bra. föreslår en sådan ändringav skollagen att utvecklingssamtalen fr.o.m. årskursfem skall resultera i en skriftlig sammanfattning.I motion 1998/99:Ub254 (s) tar motionären upp fråganom möjligheten att få nytt slutbetyg frångrundskolan. Elever som inom ramen för ettindividuellt program i gymnasieskolan läsergrundskoleämnen som de inte varit godkända itidigare bör enligt motionärens mening kunna få utett nytt slutbetyg från , när de uppnåttgodkänt resultat. Därmed skulle de också kunnatillgodoräkna sig detta vid ny ansökan till ettnationellt eller specialutformat program igymnasieskolan.Betygssystemet i gymnasieskolan tas upp i motion1998/99:Ub272 (fp), där motionären föreslår attslutbetyg i gymnasieskolan skall ges för den samladekunskapen i ett ämne i stället för att betyg ges förvarje kurs för sig som (yrk. 1).Kunskapsutveckling är något kumulativt, heter det imotionen. Det är ett systemfel att en elev som fåttbetyget Godkänd i den första kursen i ett ämne mennått betyget Väl godkänd på nästa kurs och Mycketväl godkänd på den högsta kursen i ämnet får sammaurvalspoäng vid ansökan till högskolan som en elevsom nått betyget Väl godkänd i alla tre kurserna.Förberedelser bör enligt motionären också göras föratt utveckla nuvarande betygsskala till en femgradigkursplanerelaterad skala (yrk. Eleverna kräverhelt naturligt fler steg för sitt slutbetyg, skrivermotionären.I motion 1998/99:Ub228 (s) påtalar motionärerna attmånga skolor redovisar elevens frånvaro på betygetoch därvid endast anger antalet timmar. Om eleven såönskar, bör det enligt motionärernas mening framgåav betyget om frånvaron härrör från att elevendeltagit i elevdemokratiskt arbete. Sådantengagemang är en stor merit. bör verkaför att elevdemokratiskt arbete redovisas separatfrån annan frånvaro, anser motionärerna.Utskottets bedömningBetygssystemet i fick sin nuvarandeutformning genom beslut /95 årsriksmöte (prop. 1994/95:85, bet. UbU6, rskr. 136).Reglerna för betyg anges i 7 kap.grundskoleförordningen (1994:1194, ändr. 1995:207).Där sägs bl.a. följande.2 § Läraren skall fortlöpande informera eleven ochelevens vårdnadshavare om elevens skolgång. Minst engång varje termin skall läraren, eleven och elevensvårdnadshavare samtala om hur elevenskunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kanstödjas (utvecklingssamtal).På begäran av en elevs vårdnadshavare skall lärarensom ett komplement till utvecklingssamtalet lämnaskriftlig information om elevens skolgång. Sådaninformation får dock inte ha karaktären av betyg.Utvecklingssamtal skall i vissa fall resultera iett sådant åtgärdsprogram som avses i 5 kap. 1 §.Eleverna skall ges betyg i slutet av varje terminfr.o.m. Betygsgraderna är Godkänd, Välgodkänd och Mycket väl godkänd. Om en elev inte harnått upp till de mål som bestämts för ämnet ellerämnesblocket, får han eller hon inget betyg i det. Istället skall ett skriftligt omdöme ges om elevenskunskapsutveckling i ämnet eller ämnesblocket, omeleven själv eller elevens vårdnadshavare begärdet.Betygssystemet i gymnasieskolan regleras i 7 kap.gymnasieförordningen (1992:394). Det fick sinnuvarande utformning i huvudsak genom riksdagensbeslut med anledning av proposition 1992/93:250 omny läroplan m.m. för det frivilliga skolväsendet(bet. 1993/94:UbU2, rskr. Betyg sätts på varjekurs. Betygsgraderna är Icke godkänd, Godkänd, Välgodkänd och Mycket väl godkänd.Utskottet anser att bör avslå motion1998/99:Ub269 yrkande 2 om utredning om en betygsfriskola.Motsvarande yrkande har behandlats av tvågånger under förra mandatperioden och avslagits(bet. 1994/95:UbU6 och 1996/97:UbU8). Utskottetkonstaterade då bl.a. att varje betygssystem,oavsett utformning, påverkar arbetet i skolan ochatt det perfekta betygssystemet sannolikt intefinns. Det finns ändå, menade utskottet, behov avett nationellt betygssystem för att ge elevernaintyg på uppnådda kunskaper. Betygen spelar också enviss roll som instrument för urval till utbildningpå nästa nivå. Utskottet anser inte heller nu attriksdagen bör ta initiativ till ett ytterligareomfattande utredande om betygen.Riksdagen bör enligt utskottets mening också avslåmotionerna 1998/99: Ub227 yrkande 3, 1998/99:Ub246yrkande 11 i denna del och 1998/99: Ub268 yrkandena12 och 14 om betygssystemet i grundskolan.Det finns enligt utskottets mening ingen anledningför att ta initiativ till entidigareläggning av betygsgivningen. Utskottetinstämmer i att elev och föräldrar (vårdnadshavare)tidigare än i årskurs åtta behöver få reda på hurdet går för eleven i skolan. Den viktigaste garantinför detta är de obligatoriska utvecklingssamtalen,som skall äga rum varje termin under hela skoltiden.Utskottet är inte heller berett att tillstyrka enbegäran om att betyg i skall ges i flersteg än nu.Nationella ämnesprov i svenska, engelska ochmatematik skall enligt grundskoleförordningenanvändas i slutet av årskurs 9 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling och som stöd förbetygsättningen. Ämnesprov i samma ämnen kan ocksåanvändas i slutet av årskurs 5 för att bedömaelevernas kunskapsutveckling. Det är inte obligatoriskt för skolornaatt använda de nationella proven för årskurs 5.Kursplanerna för anger vilka kunskaperoch färdigheter som eleverna skall ha nått vidslutet av sitt femte skolår. Det är otvetydigt ettansvar för skolan att utvärdera varje elevskunskapsutveckling mot läroplanens och kursplanernasmål. skall tillhandahålla nationella provför årskurs 5 till stöd för denna utvärdering.Däremot behövs proven inte för betygsättning,eftersom betyg inte förekommer förrän på ett senarestadium.Yrkanden om att göra proven för årskurs 5obligatoriska behandlades även vid förra riksmötetoch avslogs av (bet. 1997/98:UbU11).Utskottet anser inte att det finns anledning förriksdagen att nu göra en annan bedömning. Riksdagenbör således avslå motionerna 1998/99:Ub227 yrkande4, 1998/99:Ub246 yrkande 11 i denna del och1998/99:Ub268 yrkande 15.Liksom vid förra avstyrker utskottet ävenmotionsyrkandena om obligatorisk skriftligdokumentation av utvecklingssamtalen i grundskolan.Den skyldighet som läraren har att på begäran avelevens vårdnadshavare lämna skriftlig informationom elevens skolgång räcker enligt utskottetsuppfattning. bör alltså avslå motionerna1998/99:Ub227 yrkande 5, 1998/99:Ub246 yrkande 10och 1998/99:Ub268 yrkande 13.Utskottet avstyrker också motion 1998/99:Ub254 omnytt slutbetyg från för elev som inomett individuellt program i gymnasieskolan har lästin grundskolebetyg i ett eller flera ämnen. Enligtvad utskottet erfarit förbereds inomUtbildningsdepartementet sådana ändringar avgrundskoleförordningen att motionens syfte blirtillgodosett.De ändringar av betygssystemet i gymnasieskolan somföreslås i motion 1998/99:Ub272 är utskottet inteberett att ställa sig bakom. Gymnasieskolan är i daguppbyggd av kurser. För varje kurs finns en kursplansamt betygs- kriterier. I högskolelagen (1992:1434)är det överlämnat till regeringen att föreskriva omurval till grundläggande högskoleutbildning. Hurbetygen från gymnasieskolan meritvärderas vidantagning till högskolan regleras i den avregeringen utfärdade högskoleförordningen(1993:100). har avslagit yrkandenom utökning av antalet betygssteg (bet. 1998/99:UbU3). Utskottet föreslår att också avslårmotion 1998/99:Ub272.Frånvaro från undervisning behöver enligt gällandebestämmelser inte redovisas i betyg eller slutbetygfrån gymnasieskolan. bör därför inte göranågot tillkännagivande i enlighet med motion1998/99:Ub228, som alltså bör avslås.I proposition 1997/98:169 Gymnasieskola iutveckling, som behandlats i (bet.1998/99:UbU3, rskr. 160), skrev regeringen att denrätt till stödundervisning som regleras igymnasieförordningen 8 kap. 1 § bör förtydligas förelever som engagerar sig i skolans demokratiskaarbete. Utskottet uttalade i det sammanhanget attelevinflytandet är en del av skolans värdegrund. Detär därför viktigt att elever som engagerar sig ielevinflytandets utövande får det stöd från sinskola som de enligt gymnasieförordningen har rätttill. Självfallet bör skolorna utformabetygsdokumenten på ett sätt som stimulerarelevernas lust att engagera sig.Fristående skolor, valfrihet m.m.MotionernaVänsterpartiet vill enligt motion 1998/99:Ub269 attinga nya fristående skolor skall tillåtas etableras(yrk. Kraven på offentlig finansiering avgodkända privatskolor försvårar en rationellplanering av det kommunala skolväsendet ochundergräver kvalitén i de kommunala skolorna,skriver motionärerna. En demokratisk, sammanhållenoch likvärdig skola för alla kräver att skolsystemetkontrolleras demokratiskt av hela samhället.Villkoren för de fristående skolorna tas upp avKristdemokraterna i motion 1998/99:Ub241. De ärkritiska mot de förändringar i villkoren somgenomfördes under den förra mandatperioden. Imotionen räknas upp ett antal punkter somKristdemokraterna anser skall garanteras iregelverket för de fristående skolorna, bl.a.följande.Alla skall, oberoende av föräldrarnas ekonomiskastandard, eget handikapp eller andra särskildabehov, kunna välja en fristående skola.Undervisningen skall väsentligen (kurs. här) svaramot läroplanens allmänna mål och värdegrund. Skolanskall garanteras en lägsta grundnivå för ersättningoch därutöver kompenseras för särskilda åtaganden.Skolan skall erbjuda skolhälsovård ochmodersmålsundervisning för invandrare, men behöverinte nödvändigtvis själv tillhandahålla tjänsterna.Undervisningen skall vara avgiftsfri, men skolanskall ha möjlighet att ta ut avgifter för skäligamerkostnader utifrån sin profil, t.ex. inköp avinstrument i en skola med musikprofil.