bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Den börinföras och ersätta nuvarande utbildningar.Icke nivåhöjande yrkesofficersutbildningUtredningen föreslår att det skapas ett ettårigt fackprogram motsvarande 40poäng. Utgångspunkten för förslaget har varit ett uttalat behov av attkunna förse Försvarsmakten med officerare som har fördjupade kunskaper,insikter och färdigheter för att kunna tjänstgöra och utvecklas ibefattningar. Det blir därmed också lättare att uppfylla den enskildesönskemål om utveckling och karriär utan att denne behöver byta nivå i denmilitära hierarkin. Regeringen gör bedömningen att ett särskilt fackprogrambör införas inom ramen för den icke nivåhöjande yrkesofficersutbildningen.ReservofficersutbildningUtredningen föreslår att det inrättas ett reservofficersprogram för dengrundläggande reservofficersutbildningen. Programmet föreslås omfatta 40poäng och ersätta nuvarande reservofficerskurs inomofficershögskoleprogrammet. Den därpå följande nivåhöjande utbildningenföreslås för majoriteten omfatta en kurs om fem poäng och ersätta nuvarandereservofficerskurs inom krigshögskoleprogrammet. Den högrereservofficersutbildningen föreslås omfatta en kurs om sex poäng ochersätta både nuvarande taktisk kurs och chefskurs vid Försvarshögskolan.Reservofficersutbildningen bör enligt utredningen i första hand utformassom en befattningsutbildning och i största möjliga mån samordnas med yr-kesofficersutbildningen. Utredningen betonar dock attreservofficersprogrammet måste kunna kompletteras med alternativautbildningsformer för att tillgodose både individens önskemål ochFörsvarsmaktens behov av olika kompetenser.Utredningen föreslår för de efterföljande nivåhöjande utbildningarna attnuvarande utbildningsprogram utgår och ersätts med en högre reservofficers-kurs.Regeringens bedömning är att en ny programstruktur förreservofficersutbildningen bör införas och ersätta nuvarande utbildningar.Kvalitetssäkring, meritvärdering m.m.Skolutredningen föreslår att en gemensam utbildningsstruktur för allanivåer skapas genom att Försvarshögskolan får en samordnande roll förkvalitetssäkring och meritvärdering, samarbete med övriga högskoleväsendetsamt för kontinuiteten i utbildningsverksamheten.Regeringen bedömer, i likhet med utredningen och vad som framkommit i enrapport från , att det är av stor betydelse att frågorna omkvalitetssäkring och meritvärdering, samarbete med övrigt högskoleväsendesamt kontinuiteten ges en lösning. Det är i första hand en uppgift förFörsvarshögskolan att vidta de åtgärder som behövs. Regeringen kommersuccessivt att pröva behovet av särskilda beslut.Resurser och genomförandeRegeringen bedömer att den nya utbildningsstrukturen medför lägre kostnaderi förhållande till hittillsvarande utbildningsstruktur. Emellertid bör ensamlad analys göras av samtliga kostnader för utbildningssystemet. En sådananalys bör bl.a. beakta konsekvenserna av ett nytt personalförsörjningssy-stem, den nya organisatoriska strukturen och utbildningsvolymer. Regeringenavser att under innevarande år ge Försvarsmakten och Försvarshögskolan iuppdrag att skyndsamt genomföra analysen.Regeringen anser att det är betydelsefullt att den nyautbildningsstrukturen införs redan innevarande år.Regeringen avser att återkomma till om vilka eventuella åtgärderoch beslut som kan behöva vidtas, t.ex. beträffandestudiefinansieringen.Enligt regeringens bedömning är de redovisade principerna för en nyutbildningsstruktur inte beroende av eventuella förändringar avFörsvarsmaktens struktur och volym.UtskottetUtskottet har inga synpunkter på regeringens redogörelse för den s.k.skolutredningens förslag om en samordnad officersutbildning och vissadärmed sammanhängande frågor.Övriga personalfrågorRegeringenRegeringen bedömer det vara av stor vikt att ett nyttpersonalförsörjningssystem för Försvarsmakten tas fram.Regeringen bedömer vidare att anställningsbeslut och vissabefattningsplaceringar på överstenivå bör delegeras från regeringen tillFörsvarsmakten.Ett reformerat personalförsörjningssystem bör innefatta allapersonalkategorier, således anställda, reservofficerare, pliktpersonal ochfrivilliga. Jämställdhetsfrågorna bör få en framträdande roll. Regeringenhar, som nämnts tidigare, uppdragit åt Försvarsmakten att i maj i årredovisa en samlad syn på myndighetens framtida personalförsörjning.Därefter avser regeringen att överväga om det behövs ytterligareutredningar eller uppdrag.Regeringen utvecklar motiven för sin bedömning och pekar på vissa problem.Regeringen framhåller bl.a.:AnställdaDet finns vissa strukturella obalanser när det gäller Försvarsmaktensanställda personal. En fråga som därvid måste lösas är hurofficerskollektivet skall kunna ges en gynnsammare åldersstruktur.Regeringen pekar bl.a. på åtgärder som yrkesväxling och utnyttjande avreservofficerare.Ett annat problem är att åldersprofilen för de civilanställda har blivitalltmer ogynnsam. Regeringen markerar sin oro och framhåller behovet av attfinna ansvarsfulla lösningar.En tredje viktig fråga är om yrkesofficeren skall ha skyldighet atttjänstgöra i utlandsstyrkan. Regeringen anser att det är viktigt attyrkesofficeren ser den internationella tjänstgöringen som ennaturlig och integrerad del av yrket.ReservofficerareI anslutning till försvarsbeslut anförde regeringen att det intefanns något behov av att minska reservofficerarna med något bestämt antal.Reservofficerarnas avtalade tjänstgöring måste dock, enligt regeringen,avpassas mot den nya insatsorganisationen och behovet av anpassning.I takt med att repetitionsövningar och andra övningstillfällen minskat istor omfattning har reservofficerarnas möjligheter att få den övning som debehöver för sin kompetensutveckling nästan försvunnit.Regeringen pekar på reservofficerarnas stora betydelse och anser att engod kompetensutveckling för dessa bäst ges genom att reservofficerarna fårordentliga möjligheter till tjänstgöring. I den framtidaförsvarsmaktsstrukturen bedömer regeringen, som nämnts, attreservofficerarna kan få en avsevärt ökad betydelse, bl.a. för tjänstgöringi grundorganisationen.FrivilligpersonalRegeringen anser att all frivilligverksamhet har stor betydelse men attdess inriktning måste anpassas till de förändringar som sker itotalförsvaret i övrigt. Regeringen har i det föregående redovisat sin synpå hemvärnets framtida roll.Överstyrelsen för civil beredskap har föreslagit en modifierad inriktningför de frivilliga försvarsorganisationerna inom det civila försvaret. Manföreslår att de skall ges en omedelbar förmåga att medverka vid svårapåfrestningar på samhället i fred och vid internationella insatser samt enförmåga att kunna medverka till att personalförsörja totalförsvaretinför ett väpnat angrepp.Regeringen anser att det föreslagna kan ligga till grund för en djupareanalys och utredning.Chefstillsättningar i Försvarsmakten, m.m.Regeringen redogör i propositionen för reglerna för tillsättning av högretjänster inom Försvarsmakten. Innebörden är att anställning som översteeller kommendör och högre sker genom separata beslut för varje särskildgradnivå. Tjänstegraderna som uttryck för anställningen är därvid knutnatill olika nivåer i organisationen och möjliggör placering på en stor mängdchefsbefattningar, ca 300 stycken, vilka anses kräva den aktuellakompetensnivån. Huvuddelen av dessa chefsbefattningar ligger i det tredjeoch fjärde ledet under myndighetschefens nivå. Reglerna skiljer sig såledesfrån vad som i övrigt gäller i statsförvaltningen. Regeringen utser därnormalt endast myndighetschefen och dennes ställföreträdare.När myndigheten skapades ändradesförutsättningarna för det nuvarande regelverket. Regeringen anser därföratt det inte längre finns samma anledning för regeringen att tillsättachefer på de lägre nivåerna. En rimlig anpassning bör därför vara attregeringen har kvar tillsättningarna för den chefsnivå som ligger närmastunder myndighetschefen men delegerar anställningarna på de lägre nivåernatill Försvarsmakten. De ärenden som alltså bör delegeras gälleranställningarna som överste eller kommendör. Antalet sådana anställningaruppgår till ca 200. Anställningar på avdelningschefsnivån bör ocksådelegeras.Regeringen bör vidare besluta om placering på vissa chefsbefattningar somkan anses särskilt viktiga och förenade med stort ansvar. Även placeringsom försvarsattaché och militär rådgivare bör beslutas av regeringen.Det är en uppgift för regeringen att närmare utforma de författningar somreglerar dessa frågor.Sedan några år har Försvarsmakten på olika sätt anmält att man önskarändra i nuvarande tjänstegradssystem för yrkesofficerare. Tanken är att dennuvarande tjänstegraden överste av första graden eller kommendör av förstagraden (ca 80 stycken) skall utmönstras. För ungefär hälften av dagensbefattningar med denna grad bör enligt Försvarsmakten införas tjänstegradenbrigadgeneral (30-40 stycken). Motivet för detta har angetts vara att detnumera nästan bara är som inte har brigadgeneraler. Det utökadeinternationella samarbetet har härigenom försvårats. De övriga nordiskaländerna har infört brigadgeneralsgraden. Regeringen anser attdenna fråga bör beredas ytterligare innan ställning tas till förslaget.Frågor som särskilt bör analyseras rör antal befattningshavare med den nyagraden, införande och övergångsbestämmelser samt konsekvenser i övrigt.Även Försvarsmaktens redovisning angående personalförsörjning har betydelse. Regeringen avser att återkomma till i frågan.MotionernaModerata samlingspartiet anför i sin partimotion Fö6 (m) av m.fl. att de förändringar av försvaret som aktualiseras kräveren samlad översyn av hela systemet för personalförsörjning. I detsammanhanget bör behovet av alla personalkategorier avvägas samtidigt.Behovet av en ny personalkategori - kontraktsanställda soldater ispecialist- och beredskapsbefattningar - sägs stå klart för alltfler.Den samlade översynen bör syfta till att utarbeta ett system för bästamöjliga rekrytering och kompetensutveckling. För yrkesofficerarna börövervägas en ordning med en karriär som mer än den nuvarande är inriktad påfackmanna- och utbildarbanan. Reservofficerarna är enligt motionärerna ennödvändig del av Försvarsmaktens personalförsörjning. I ett anpassnings-perspektiv är ett stort antal reservofficerare också en ovärderlig tillgång. Vidare bör frågan om vilken civil kompetens som bör tillföras försvaretövervägas. Kvalificerade civilanställda sägs ha en given plats även i detframtida försvaret. Härutöver konstateras att frivilligorganisationernasbetydelse för försvarets folkliga förankring inte kan överskattas.Regeringen sägs i propositionen uttala sig för ett behov av en samladöversyn av personalförsörjningen men vill inte binda sig för formerna innanFörsvarsmakten lämnat sitt underlag . Enligt motionärernas meningfinns det anledning att från sida redan nu markera vikten avdessa frågor genom att uttala sig till förmån för en dylik utredning, sommed hänsyn till frågornas politiska vikt bör vara parlamentarisktsammansatt (yrkande 16). Förslag bör lämnas år 2000.Kristdemokraterna anser att frivilligverksamheten har stor betydelse. Ikommitémotion Fö9 av m.fl. anförs att de frivilligaförsvarsorganisationerna inom det civila försvaret arbetar med att skapa enomedelbar förmåga att medverka vid svåra påfrestningar på samhället i fredoch vid internationella insatser. Detta underlättar för frivilligrörelsenatt upprätthålla sin förmåga och kan bidra tillpersonalförsörjningen inför ett väpnat angrepp. anserdärför att det är angeläget att medvetet stimulera och stödja de frivilligaförsvarsorganisationerna, men också att dra nytta av dem i samhällsarbetet.En utredning bör därför tillsättas och utifrån en tydligviljeinriktning säkerställa frivilligorganisationernas medverkan i detfredstida samhället (yrkande 21).UtskottetUtskottet har vid fyra tidigare tillfällen, (bet. 1997/98:FöU1 s. 55) begärt förslag från regeringen om ett sammanhålletreformerat personalförsörjningssystem gällande samtliga personalkategorierinom Försvarsmakten. Utskottet poängterade att frågan ompersonalförsörjningen till Försvarsmakten är viktig samt förutsatte attregeringen skulle återkomma i frågan i samband med kontrollstation.Utskottet kan konstatera att regeringen nu aviserar en sådan redogörelsejämte förslag i frågan. Utskottet kan ansluta sig till denproblembeskrivning som regeringen gör i propositionen.Även partimotion Fö6 (m) av m.fl. betonar behovet av en samladoch genomgripande översyn av hela systemet för personalförsörjning.Motionärerna kritiserar regeringen för att den inte är tydlig när detgäller formerna för en sådan utredning. De anser att frågorna är såpolitiskt betydelsefulla att bör uttala sig för parlamentarisktinflytande i utredningen (yrkande 16).Utskottet håller med motionärerna om frågans politiskt stora betydelse.Utskottet har erfarit att det pågår diskussioner om ärendets fortsattaberedning. Något ställningstagande från härom just nu anser inteutskottet erforderligt. Motionsyrkandet bör därför inte bifallas avriksdagen.Kristdemokraterna, liksom Moderata samlingspartiet, gör i sina respektivehuvudmotioner speciella uttalanden om frivilligorganisationernas storabetydelse. I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl. anses detexempelvis vara angeläget att stimulera och stödja de frivilligaförsvarsorganisationerna och också dra nytta av dem i samhällsarbetet.Motionärerna förordar därför att en utredning tillsätts för attsäkerställa frivilligorganisationernas medverkan i det fredstida samhället(yrkande 21).Utskottet delar motionärernas uppfattning om frivilligorganisationernasbetydelse. Genom sitt starka engagemang och sin breda kompetens inom skildaområden utgör dessa organisationer en viktig resurs för landets försvar.Deras verksamhet ger breda medborgargrupper en chans att engagera sig i ochgöra en insats i totalförsvaret. Frivilligorganisationerna bidrar även bred och djup folklig förankring av totalförsvaret. De har vidare enviktig roll i totalförsvarets personalförsörjningssystem. Med den breddningav totalförsvarets uppgifter som sker bör det finnas nya och utmanandeuppgifter för de frivilliga försvarsorganisationerna, även i det fredstidasamhället. En aktiv dialog mellan frivilligorganisationerna ochmyndigheterna, en dialog som bör uppmuntras, bör kunna underlättaidentifieringen av sådana nya uppgifter.Utskottet konstaterar att regeringen i propositionen redogör för attÖverstyrelsen för civil beredskap föreslagit en modifierad inriktning förde frivilliga försvarsorganisationerna inom det civila försvaret. Utskottethar erfarit att frågan bereds inom . Utskottet förutsätteratt regeringen återkommer till i frågan. Motionsyrkandet bördärför inte bifallas.LedningsfrågorUtskottet behandlar här vad regeringen i propositionen anfört omLedningsfrågor (s. 177-191). Utskottet behandlar vidare motionerna Fö6 (m)yrkandena 22 och 23, Fö7 (fp) yrkande 10 och Fö9 (kd) yrkande 30 och 31.Behov av en förändrad ledning. Samlad översyn av ledningssystemetRegeringenRegeringen redogör för bakgrunden till behovet av reformeradeledningssystem och för vissa utgångspunkter som därvid bör gälla.Redogörelsen utgår från Försvarsberedningens rapport (Ds 1999:2).Regeringen anför bl.a.De förändrade kraven och förutsättningarna, främst den nya hotbilden,aktualiserar relativt stora förändringar av det nuvarande ledningssystemet.Det handlar om väsentliga förändringar av den organisation och detarbetssätt som efter hand utvecklats . Det krävsdärför en samlad översyn av ledningssystemet. En sådan översyn hindrar dockinte att man redan i närtid kan genomföra vissa förändringar, t.ex. enreducering av antalet regionala ledningsnivåer och införande av eninternationell ledningsstab.Enligt Försvarsberedningen bör ledningssystemet utformas så att etttydligt sammanhang och en kontinuitet över hela spektrumet av hot ochrisker kan uppnås. Beredningen menar att det inte längre finns lika tydligasteg eller skeden som man kan knyta förändringar av ansvarsförhållandeneller organisationsmönster till. Vardagsförhållandena bör varautgångspunkten. Ansvaret skall vara odelat och omfatta hela spektrumet avhot och risker. Avvägningar, prioriteringar och samordning skall ske,förutom av riksdag och regering, även på läns- och kommunnivå.Beredningen anser att de särskilda kraven på uthållighet vid krigs- ochkrigsfara kan reduceras när det gäller ledningssystemet och ledningen avtotalförsvaret. En mera uttalad prioritering mellan olika samhällssektoreravseende deras roll i ledningssystemet torde vara möjlig.Försvarsberedningen anser vidare att man måste beakta kraven på snabbhet ibeslutsfattandet, förmåga att kunna leda flera samhällssektorer samt riskenför informationskrigföring.Även för ledningssystemet är förmågan till anpassning av central betydelse.Från ledningssynpunkt bör ansvar för att fastlägga krav, genomföraförberedelser och utöva ledning i en akut situation hänga sammansinsemellan och med ansvaret för finansieringen.En grundläggande utgångspunkt bör vara det odelade ansvaret. En ansvarigmyndighet har härigenom en skyldighet att klarlägga vilka åtgärder somkrävs för verksamheten vid olika former av påfrestningar och för olikauppgifter över hela skalan, från vardag till relevanta former av väpnadeangrepp. Kraven bör formuleras av regeringen, som också ansvarar föravvägning och samordning på nationell nivå.Frågan om huruvida de nuvarande två regionala nivåerna bör behållas harvarit aktuell . Försvarsmakten har iunderlaget inför den säkerhetspolitiska kontrollstationen redovisat eninriktning som innebär en territoriell nivå. Överstyrelsen för civilberedskap (ÖCB) anser att en annan territoriell indelning eller färrenivåer inom det militära försvaret aktualiserar frågan omcivilbefälhavarorganisationens framtid. ÖCB anser vidare att det måstefinnas en viss civil operativ kompetens och förmåga mellan nivåernaregering och länsstyrelse för att klara de länsövergripande uppgifter somkvarstår.Enligt regeringen understryker den förändrade synen på hotbilden de redankända praktiska problemen att vid beredskapshöjningar förändraledningssystemet genom att införa ytterligare en civil nivå. Kravet på enöverensstämmelse mellan ledningsstruktur i den normala verksamheten och viden svår påfrestning eller i krig förstärks. Utgångspunkten bör därför varaen reduktion till en regional ledningsnivå, vilket innebär att ett antallänsstyrelser samverkar med en militär territoriell chef. En ändamålsenliggeografisk indelning måste därvid utformas. Vidare krävs en analys av vilkaav civilbefälhavarnas nuvarande uppgifter som bör omfördelas till centralnivå respektive länsnivå.I sammanhanget bör framhållas betydelsen av att Försvarsmaktens internaledningssystem utformas för att underlätta samordningen med samhället iövrigt. Samverkanslinjerna bör t.ex. vara desamma, oberoende av vilkenuppgift som för tillfället är aktuell.Den förändrade synen på hotbilden påverkar direkt utformningen avledningsorganisationen för att kunna möta väpnade angrepp. Eftersom riskenför invasion syftande till ockupation inte bör vara dimensionerande kankraven på uthållighet reduceras. För det civila försvaret innebär detta attde tidsmässiga kraven på varje funktions förmåga att fungera underkrigsliknande förhållanden kan minskas. Det innebär också att behovet avatt samordna all samhällsverksamhet kan reduceras eftersom många funktionersom har stor betydelse under ett långt krigsförlopp, där hela landetutsätts för krigets påfrestningar, inte spelar samma roll vid kortare ochmera begränsade angrepp. Ledningssystem för det civila försvaret bör därmedi ökad utsträckning kunna koncentreras till en kärna av vitalasamhällsfunktioner. Grundprincipen års försvarsbeslut attmyndigheterna bedriver verksamheten på ordinarie platser så länge det ärmöjligt blir emellertid än mer tillämplig.Regeringen delar Försvarsberedningens uppfattning att de förändrade kravenoch förutsättningarna aktualiserar relativt stora förändringar av nuvarandeledningssystem i vid mening. Som framgått av det föregående avserregeringen att låta utreda lednings- och samordningsfrågor inom detmilitära och det civila försvaret samt för svåra påfrestningar på samhälleti fred. En samlad översyn av lednings- och samordningsfrågorna bör däreftergöras. Enligt regeringens bedömning bör denna samlade översyn genomföras såatt ett övergripande beslut om lednings- och samordningsfrågorna kan fattassenast . Försvarsberedningen bör ges möjlighet att följa arbetet.Regeringen bedömer det dock möjligt att redan nu göra vissa förändringar ienlighet med beredningens rekommendationer.MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i partimotion Fö6 (m) av m.fl. att varje beslut fattas på grundval av bristande information och infören okänd framtid. Det är därför viktigt att det regelverk som styrverksamheten förmår skapa förutsättningar för att fatta beslut medanledning av den breddade hot- och riskbilden. Enligt motionärerna bördärför regelverket anpassas så att det blir bättre anpassat till denförändrade inriktningen av totalförsvaret.Motionärerna anser vidare att ledningssystemet måste anpassas till de nyaförutsättningarna. Det är därför nödvändigt, som regeringen anger ipropositionen, att ställa ökade krav på överensstämmelsen mellanledningsstrukturen i den normala verksamheten och vid svåra påfrestningareller i krig.Eftersom utformningen av ledningsfunktionerna i hög grad kommer attpåverka den politiska ledningens möjligheter för beslutsfattande,genomförande av fattade beslut och uppföljning måste, enligt motionärerna,det politiska ansvaret för utformningen av ledningsfunktionerna tydliggöras. Det sägs därför vara angeläget att den av regeringen aviserade översynensnarast genomförs. En parlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgiftatt utforma ledningsfunktionen inom totalförsvaret (yrkande 22). Arbetetbör bedrivas så att kan fatta beslut våren år 2000.I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl. förs ettliknande resonemang. Motionärerna menar att den nya hotbilden och denförändrade organisationen kräver en samlad översyn av ledningssystemet.Utgångspunkten bör vara att totalförsvarskonceptet skall utvecklas genom enså långt möjligt samordnad civil och militär ledning i hela skalan frånfred till krig. Länsstyrelsernas kompetens i totalförsvarsfrågor måstesäkerställas liksom god förankring hos de frivilligaförsvarsorganisationerna.Motionärerna anser att den översyn som aviserats bör genomföras så snabbtså att beslut kan fattas i takt med den övriga omstruktureringen av grund-och krigsorganisationen. Några större förändringar bör inte genomföras inärtid. Motionärerna hemställer att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att en översyn av ledningssystemetunder parlamentarisk insyn snabbt bör genomföras (yrkande 30).UtskottetUtskottet har vid ett flertal tillfällen, och från något olikautgångspunkter, påtalat vikten av ett utvecklingsarbete inomtotalförsvarets ledningsfunktioner och att detta arbete rimligtvis bör blirelativt genomgripande. Utskottet har sålunda , 1996 och1997 efterlyst (bet. 1995/96:FöU1, 1996/97:FöU1 och 1997/98:FöU1) ettunderlag för principställningstaganden om det framtida ledningssystemetsutveckling. års försvarsbeslut preciserade sig utskottetbeträffande utgångspunkterna för en sådan översyn (bet. 1996/97:FöU1 s. 53). Den bör bl.a. utgå från:Ledningsbehovet med avseende på de nya uppgifter som skall lösas, varvidhänsyn skall tas till det vidgade säkerhetsbegreppet.Den framtida ledningsmiljön innefattande teknisk utveckling - möjligheteroch hot - samt framtida konflikters bedömda karaktär.Behovet av samordning och en effektiv, fungerande beslutsprocess inomtotalförsvaret för att kunna hantera de mycket snabba förlopp som kan kommai fråga.