bet · GM01SoU8 · 1999-03-11 00:00:00 — I betänkandet behandlas dels ett femtiotal yrkandenom olika folkhälsofrågor, dels 28 yrkanden omtobaksfrågor från den allmänna motionstiden 1998.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats 21 reservationer och ettsärskilt yttrande. Motioner från allmänna motionstiden omfolkhälsofrågor1998/99:So212 av () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förebyggandeinsatser.1998/99:So220 av m.fl. (m, s, v,kd, c, fp, mp) vari yrkas att i enlighetmed vad som anförts i motionen hos regeringen begären redogörelse för vilka åtgärder regeringen avservidta för att införa EU-kommissionensrekommendationer om åtgärder i syfte att lindraeffekterna av och förebygga en fortsatt utbredningav folksjukdomen osteoporos.1998/99:So266 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utökaantalet vaccinationer mot tuberkulos.1998/99:So270 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om spridning av detnationella programmet för utveckling avsjälvmordsprevention,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om psykiatrins ansvaroch resurser för att tillgodose självmordsnärasbehov av stöd,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anhörigas och andranärståendes behov av stöd,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning omsjälvmord.1998/99:So271 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omfolkhälsoprogram vid sjukdomar i rörelseorganen.1998/99:So283 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behov av åtgärder förbegränsning av skadliga ljudnivåer.1998/99:So301 av Skånberg och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ennationell handlingsplan för att förebyggasjälvdestruktiva handlingar och självmord bland barnoch ungdomar.1998/99:So314 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokalafolkhälsorapporter,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om metoder förhälsokonsekvensanalyser,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om folkhälsoforskning.1998/99:So321 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förebyggande avosteoporos bör vara ett viktigt mål inom hälso- ochsjukvården,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att geSocialstyrelsen i uppdrag att kartlägga tillgångentill mätning av benskörhet.1998/99:So336 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att i hälsoupplysning tydliggöraskillnaderna mellan män och kvinnor och mellan olikasamhällsklasser i sjukvård, arbetarskydd ochfolkhälsoarbete samt att redovisa åtgärder för atteliminera diskriminerande skillnader.1998/99:So338 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tvångsåtgärder,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om smittskyddsläkarensroller,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om patientersförhållningsregler,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bastuklubbslagenbör upphävas.1998/99:So371 av och () vari yrkas2. att hos regeringen begär att enutredning om allergifrågorna görs,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det samladeinformationsansvaret för allergifrågorna bör liggapå Folkhälsoinstitutet.1998/99:So374 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av studier omallergisjukdomarnas förekomst i olikasocioekonomiska grupper,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om integrering avarbetet med med folkhälsoarbetet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den nationellahandlingsplanen för nutrition,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellhandlingsplan mot allergier,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolhälsovården.1998/99:So375 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning av mödra-och barnavårdens personal i allergiprevention,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utökade satsningarpå allergiprevention på eller ifristående organisation.1998/99:So379 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utsatta grupper,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om långsiktighet i detförebyggande arbetet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för attförebygga självmord,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en utredning börtillsättas om hur allergier bland skolelever kanförebyggas,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsamlevnadskrisen.1998/99:So388 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om återkommandenationella kostundersökningar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nationellhälsopolitik på kostområdet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellhandlingsplan för fysisk aktivitet.1998/99:So399 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att klargöra ansvarsfördelningen iförebyggande hälsoarbete.1998/99:So432 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de s.k.miljonprogramområdena skall prioriteras i samhälletsförebyggande folkhälsoarbete.1998/99:So460 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att generellarbetstidsförkortning är en folkhälsofråga,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten avhälsokonsekvensanalyser,11. att hos regeringen begär en utredningom hur en försöksverksamhet med att samordna detlokala folkhälsoarbetet skall kunna delfinansierasmed statliga projektmedel,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av nyforskning runt sambanden kemikalier-miljö-hälsa,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omförsiktighetsprincipen.1998/99:So464 av m.fl. (fp) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om barn ochsjälvmord.1998/99:Ub274 av m.fl. (kd, m, v, c,fp, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till föräldrar,närstående och barn,8. att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionenanförts om det nationella programmet försjälvmordsprevention.Motioner från allmänna motionstiden omtobaksfrågor1998/99:So227 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om EU:s stöd tilltobaksodling,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en procentuelldel av tobaksskatten används till att minskatobaksbruket,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mottobaksautomater i lokaler där ungdom under 18 åräger tillträde,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om allmänt rökförbud pårestauranger och näringsställen om inte avskildhetkan ordnas för rökare,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Socialstyrelsenskall ha det övergripande ansvaret för tobaks-lagen.1998/99:So305 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett slopande avvarningstexten "orsakar cancer, " påsnusförpackningar innehållande svenskt snus.1998/99:So307 av m.fl. (fp, s, m,v, kd, c, mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om övervakningen avåldersgränsen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rökavvänjning.1998/99:So356 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att varningstextenOrsakar cancer tas bort från snusdosor iSverige,2. att hos regeringen begär attregeringen tar initiativ i syfte att ändra det EU-direktiv som föreskriver att snusdosor skall havarningstexten Orsakar cancer.1998/99:So377 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avefterlevnaden av lagen om en rökfri arbetsmiljö ocharbetsgivares och arbetsplatsledares ansvar för enrökfri arbetsmiljö,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en intensifieradinformation och kontinuerlig undervisning, riktadtill alla föräldrar, om vikten av att alla barn ochungdomar får en rökfri uppväxtmiljö,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av en rökfrigraviditet för barnets hälsa och av att hjälp attsluta röka erbjuds föräldrarna så att rökstoppetblir permanent,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av enallsidig och kontinuerlig undervisning om den riskför hälsan som tobaksbruket innebär så att ungdomaraldrig börjar röka,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att även ungdomarbör användas som informatörer,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att enallsidig utbildning i tobaksfrågan ingår iyrkesutbildningen och i fortbildningen för alla deyrkesgrupper som har med barn och föräldrar att görai sin yrkesutövning,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att information ochundervisning om tobaksbruk bör stödjas avhälsoinformation i radio och TV.1998/99:So379 av m.fl. (kd) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tobakensskadeverkningar.1998/99:So392 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär att den låterFolkhälsoinstitutet utreda möjligheterna attfinansiera en försöksverksamhet med subventioneradehjälpmedel för rökare inom ramen för sin verksamhet.1998/99:So412 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att vidta erforderligainitiativ för ett avskaffande av varningstexten omcancer på snusförpackningar.1998/99:So454 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett försök om försäljningav nikotinpreparat där tobaksvaror försäljs.1998/99:So461 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att EU inte börsubventionera tobaksodling,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börgenomföra WHO:s tiopunktsprogram och internationellakonvention mot tobak,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om genomförande avförslaget om rökavvänjning enligt Statens beredningför utvärdering av medicinsk metodik (SBU),4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rökfri skola,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om resurser för ochlångsiktighet i det tobaksförebyggande arbetet.1998/99:So464 av m.fl. (fp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det preventivaarbetet mot tobak.1998/99:A810 av m.fl. (kd) vari yrkas26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om intensifieradeförebyggande insatser för att minska rökning ochalkoholkonsumtion hos kvinnor. Allmänt om folkhälsoarbetetInriktning, arbetssätt m.m.I motion So432 av m.fl. (s) hemställsatt ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att de s.k.miljonprogramområdena skall prioriteras i samhälletsförebyggande folkhälsoarbete. Enligt motionärernaspelar strukturella förhållanden som arbetslöshet,hushållsekonomi, utbildning, etnicitet stor roll förskillnaderna i hälsa. Det som i snäv mening räknastill folkhälsofrågor spelar en viktig roll förmänniskors möjlighet att bryta arbetslösheten, gebarnen möjlighet till en god skolgång eller somindivider ett rikt liv. Det är, enligt motionärerna,därför angeläget att det förebyggande arbetet för engod hälsa i högre utsträckning riktas tillmiljonprogramområdena och särskilt kommer gruppersom invandrare, arbetslösa och ensamföräldrar ochderas barn till del.I motion So399 av och () yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att klargöra ansvarsfördelningen iförebyggande hälsoarbete. Motionärerna anser att detär viktigt att varje myndighet och organisation harsitt ansvar inom det egna området. saknas dockdet övergripande ansvaret för det förebyggandefolkhälsoarbetet. Kommunerna borde ha detövergripande ansvaret att organisera lokala hälsorådsom skall arbeta förebyggande och främja god hälsa.I motion So336 av och ()begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av atti hälsoupplysning tydliggöra skillnaderna mellan mänoch kvinnor och mellan olika samhällsklasser isjukvård, arbetarskydd och folkhälsoarbete samt attredovisa åtgärder för att eliminera diskriminerandeskillnader. Motionärerna anför att sjukvården,folkhälsoarbetet och arbetarskyddet utgår än i dagfrån mannen som norm. Forskning som gjorts på män,tillämpas på kvinnor både vad gäller diagnosticeringoch behandling. Hälsokunskap och upplysning kan haavgörande betydelse för den enskilde individens valav livsstil och handling. Enligt motionärerna måsteinformation och åtgärdsförslag bygga på kunskaper urhelhetsperspektiv.I motion So374 av m.fl.(kd)hemställs att ger regeringen till kännavad i motionen anförts om integrering av arbetet medAgenda 21 med folkhälsoarbetet (yrkande 2).Motionärerna anför att samtliga kommuner i landet ärengagerade i Agenda 21-arbetet. Agenda 21-arbetethar varit framgångsrikt ur ekologiskt perspektiv menhälsodimensionen behöver utvecklas.I motion So379 av m.fl. (kd) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utsatta grupper(yrkande 1). Motionärerna anför att hälsanförbättrats för flertalet svenskar. Ävenmedellivslängden har ökat och levnadsvanornaförbättrats. Detta gäller dock inte alla grupper ochregioner. Motionärerna anser att hälsopolitiskahänsyn skall vara en naturlig del isamhällsplaneringen. Vidare yrkas tillkännagivandeom långsiktighet i det förebyggande arbetet (yrkande2). Ett långsiktigt, målmedvetet arbete medåterkommande kontroller är, enligt motionärerna,viktigt för kvaliteten i folkhälsoarbetet.I motion So314 av m.fl. (c) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lokalafolkhälsorapporter (yrkande 2). Motionärerna anseratt kommuner och landsting med jämna mellanrum börta fram folkhälsorapporter som belyserhälsosituationen bland kommuninnevånarna. Det skulleunderlätta bedömningarna i politiska beslut rörandefolkhälsofrågor. Regeringen bör inleda samtal medKommunförbundet om sådana insatser på nivå.Vidare hemställs om tillkännagivande om metoder förhälsokonsekvensanalyser (yrkande 3). Motionärernavill också betona vikten av att det före viktigabeslut görs en omfattande analys av vad som görs på miljöområdet. Metoder förhälsokonsekvensanalyser bör utvecklas.I motion So460 av m.fl. (mp) begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts omhälsokonsekvensanalyser (yrkande 2). Motionärernavill att hälsokonsekvensanalyser skall följa allaekonomiska beslut som rör medborgarnas vardag ellersom berör utformningen av vård och omsorg. Detskulle på en övergripande nivå fungera som ett slags"hälsofostran" av politiska församlingar på olikanivåer. Vidare yrkas att hos regeringenbegär en utredning om hur en försöksverksamhet medatt samordna det lokala folkhälsoarbetet skall kunnadelfinansieras med statliga projektmedel (yrkande11). Slutligen yrkas tillkännagivande omförsiktighetsprincipen (yrkande 13). I motionenframförs att försiktighetsprincipen innebär attprodukter som misstänks vara farliga för miljönstoppas i väntan på att motsatsen bevisas. Enligtmotionärerna måste detta begrepp generellt prövasäven inom hälso- och sjukvården. Om något på godagrunder bedöms eller misstänks vara hälsostörandeskall detta undvikas även om man inte lyckasprestera fullständig vetenskaplig bevisning.Bakgrund m.m.Utskottet behandlade senast motioner rörande olikafolkhälsofrågor i betänkande1997/98:SoU11 Folkhälsofrågor. Utskottet anfördevad gäller folkhälsoarbetets inriktning m.m. (s. 13f.) bl.a. att folkhälsoarbetet måste prioriteras påalla samhällsnivåer och inom samtliga sektorer, frånskola, socialtjänst, hälso- och sjukvård ochfrivilligorganisationer till myndigheter på lokal,regional och nationell nivå. Enligt utskottet hadeKommittén för nationella folkhälsomål en mycketviktig uppgift när det gäller att formulerastrategier för folkhälsoarbetet för att på så sättfå en struktur i och vägledning för verksamheterna.Utskottet pekade på att såväl HSU 2000 somMiljöhälsoutredningen framhållit vikten avhälsokonsekvensbeskrivningar. Arbetet med attutveckla och sprida metoder härför pågår på regionaloch nationell nivå, bl.a. vid ().Större kunskap hos befolkningen om folksjukdomarsorsaker och utbredning, ökad medvetenhet omsamhällsförhållandenas och levnadsvanornas betydelseför hälsan och ett fortsatt intensifierathälsofrämjande och förebyggande arbete var enligtutskottet förutsättningar för att folkhälsansuccessivt skall förbättras. Hälso- och sjukvårdenhade här en viktig funktion. HSU 2000 betonar viktenav förebyggande insatser inom hälso- och sjukvårdenoch av att folkhälsoarbetet bedrivs långsiktigt.Utskottet anförde vidare att det avFolkhälsorapporten framgick att det genomgåendekvarstod stora skillnader i hälsa mellan olikasociala grupper i och att tendenser finnsatt vissa skillnader ökar. Utskottet ville åter igenuttrycka sin oro över dessa uppgifter och vidhöllatt folkhälsoarbetet med inriktning på de mestutsatta grupperna borde intensifieras. Enligtbudgetpropositionen hade åtgärder för att förbättrafolkhälsan, inte minst för de mest utsattagrupperna, fortsatt hög prioritet. FHI:s arbete medatt minska skillnaderna i hälsa hade förstärkts. Idirektiven till nämndes att det var nödvändigt attuppmärksamma och minska skillnaderna i hälsa mellanolika socioekonomiska och etniska grupper, mellangeografiska områden och mellan könen. Även HSU 2000betonade att folkhälsoarbetet måste bedrivas medmålet att minska ojämlikheten i hälsa. Utskottetförutsatte att regeringen noga följde utvecklingenoch initierade de insatser som krävdes för attutjämna skillnaderna i hälsa. Utskottet ansåg attnågot tillkännagivande från sida medanledning av motionerna inte behövdes och avstyrkteifrågavarande motioner.I betänkandet redovisades också attmotionsyrkanden om att belägga alkoholdrycker,teknisk sprit och tobak med särskilda avgifter ellerskatter i syfte att bekosta förebyggande insatseroch olika hälso- och sjukvårdsverksamheter har varitföremål för behandling vid ett flertaltillfällen. Såväl socialutskottet somskatteutskottet har avstyrkt yrkanden omspecialdestinering av skatter och avgifter.Utskottet hänvisade bl.a. till betänkandena1997/98:SoU7 och 1996/97:SkU17. Ett motionsyrkandemed begäran om en utredning om hur försöksverksamhetmed att samordna det lokala folkhälsoarbetet skullekunna delfinansieras med statliga projektmedelavstyrktes med hänvisning till att utskottet intefann skäl att frångå sitt tidigare ställningstagandeatt en specialdestinering av inkomster för vissaändamål borde undvikas.Riksdagen följde utskottet. I betänkandetbehandlades ett femtiotal motionsykanden omfolkhälsofrågor. Till samma betänkande fogades 20reservationer.I budgetpropositionen (1998/99:1) utgiftsområde 9(s. 29) anför regeringen bl.a. att det fortfarandefinns stora skillnader i ohälsa mellan olikasamhällsgrupper. Enligt regeringens bedömning harinsatser för att främja folkhälsan och förebyggaohälsa fortsatt hög prioritet. Det gäller inte minståtgärder för att förbättra hälsan hos barn ochungdomar samt hos de grupper som är mest exponeradeför de största hälsoriskerna.Regeringen anför vidare (s. 47 f.) bl.a. att FHIskall bidra till att uppfylla målen förutgiftsområdet genom att främja likvärdigaförutsättningar för en god hälsa för helabefolkningen. Enligt regeringen har FHI:s arbete medatt minska skillnaderna i hälsa mellan olika grupperintensifierats. Arbetet med att utveckla nationellahälsopolitiska handlingsprogram med betoning på attminska social ojämlikhet i hälsa har inletts påflera av institutets verksamhetsområden och arbetethar kommit längst när det gäller tobak och skador.Utvecklingen att bedriva folkhälsoarbete baserat påett s.k. arenaperspektiv inleds i större skala medsatsningen på hälsofrämjande skolor.Vad gäller stödet till att utveckla folkhälsoarbetepå lokal och regional nivå har detta bl.a. bestått iatt bidra till att öka folkhälsokompetensen hosstrategiska aktörer och i att stötta utvecklingen avlokala folkhälsoprogram. Det internationellaengagemanget har ökat inte minst till följd avinstitutets deltagande i EU:s olikafolkhälsoprogram. FHI:s genderarbete utgår ifrånkunskap om skillnader mellan kvinnor och män bådenär det gäller hälsa och attitydpåverkan.Utgångspunkten är att man i det preventiva arbetetmåste känna till och ta hänsyn till orsakerna bakommänniskors beteende. Enligt FHI har uppdraget attvidareutveckla genderperspektivet inneburit en ökadmedvetenhet om och ett ökat intresse för hur detförebyggande och hälsofrämjande arbetet skall kunnaprofileras för olika målgrupper. Det som saknas ärforskning och utvärderingar av olika förebyggandemetoders effektivitet.Regeringen anser i budgetpropositionen attinstitutet ytterligare bör sträva efter attförstärka sin roll som ochmetodutvecklare. I linje med detta ligger attinstitutet skall stimulera och stötta andra aktöreratt bedriva ett aktivt folkhälsoarbete. I dettaarbete bör inte minst de frivilligaorganisationernas kompetens och engagemang tas tillvara. Vidare bör FHI i högre grad utnyttjamöjligheten att låta fler av institutets aktiviteterutvärderas av extern kompetens. Det är regeringensuppfattning att FHI ytterligare bör sträva efter attfokusera insatserna på att minska skillnaderna iohälsa mellan olika grupper i samhället.Enligt regleringsbrev för avseendeSocialstyrelsen har regeringen givit styrelsen iuppdrag (punkt 8) att år 2001till regeringen överlämna en social rapport och enfolkhälsorapport. skall i sambandmed folkhälsorapporteringen redovisa det nationellaläget beträffande miljörelaterad ohälsa. BeträffandeFolkhälsorapporten bör samråd ske medFolkhälsoinstitutet.Nationella folkhälsokommittén (S 1995:14) meduppgift att utarbeta förslag till nationella mål förhälsoutvecklingen överlämnade i mars 1998delbetänkandet Hur skall må bättre? - förstasteget mot nationella folkhälsomål (SOU 1998:43).Betänkandet utgör det första steget i en process somskall resultera i förslag till nationellafolkhälsomål och strategier. I betänkandet redovisasnågra utgångspunkter och principer som avses varavägledande för kommitténs fortsatta arbete.Kommittén har prioriterat ett antal områden sombedöms spela en central roll i en framtida nationellfolkhälsostrategi. Som exempel kan nämnas psykiskohälsa, fysisk aktivitet, allergier och skador.Kommittén har vidare bl.a. uttryckt förhoppningenatt hälsokonsekvensbedömningar skall kunna användasintegrerat i det vardagliga folkhälsoarbetet på allanivåer. Enligt kommittén bör forskningsinsatser skepå området.