bet · GM01SkU13 · 1999-02-16 00:00:00 — Vidare begärs ett tillkännagivande omatt skatten på handelsgödsel bör avskaffas (yrkande4). Motionären pekar på att sambandet mellan skattenoch kväveläckaget är mycket svagt och den verkligamiljöstyrande effekten är svår att uppskatta.Skatten blir i stället en pålaga som kraftigtförsämrar det svenska jordbruket och livs-medelsindustrins konkurrenskraft.I motion MJ254 av m.fl. (m) begärsförslag hos regeringen om sänkta skatter förjordbruket (yrkandena 1 och 2). Utöver villkor somär likvärdiga med andra näringsgrenar måstejordbruket också ges villkor som är likvärdiga iförhållande till konkurrentländerna inom EU, ansermotionärerna. Det är därför nödvändigt att skattenpå diesel, eldningsolja, el och mineralgödsel sänks.I motion MJ256 av m.fl. (m) hemställsom att dieselskatten för arbetsredskap som användsinom jord- och skogsbruket skall sänkas med 1:70 krper liter (yrkande 2). Vidare hemställs om enutredning av skatten på handelsgödsel (yrkande 4).Enligt motionärerna bör det utredas om de senasteårens kraftiga höjningar av skatten på handelsgödselhar haft några positiva effekter när det gäller attminska närsaltläckaget. Även möjligheten att användaandra styrmedel än skatt bör utredas.I motion Sk645 av och () begärs ett tillkännagivande av vad imotionen anförts om potatisförädlingsindustrin iSverige. Motionärerna anser att dieselskatten i ettförsta steg bör sänkas med /m3 olja. Vidarebör skatten på mineralgödsel tas bort eller bliföremål för en kraftig sänkning. Om inte de höga ochkonkurrenssnedvridande produktionsmedelsskatternaslopas eller sänks måste industrin kompenserasintill dess att konkurrenterna inom EU har likaförutsättningar.I motion MJ224 av m.fl. (kd) yrkande3 hemställer motionärerna om harmoniserade avgifteroch skatter för jordbruket inom EU. Motionärernaanser att inom EU med kraft bör driva fråganom harmonisering av avgifter och skatter förjordbruksnäringen. För att snabbt komma till rättamed nuvarande olägenheter krävs dock snabba beslut ienlighet med den s.k. Björkska utredningen - Enlivsmedelsstrategi för (SOU 1997:167).Utskottets ställningstagandeEn viktig del i den genomgripande översyn avenergibeskattningen som pågår inom Regeringskanslietär att analysera utformningen av energibeskattningenför jordbruket.I betänkandet En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) som utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion överlämnade tillregeringen finns bl.a. ettenergiskatteförslag som kommer att behandlas inomramen för den pågående översynen av energi-beskattningens framtida utformning. Utredningenföreslår bl.a. att jordbruket ibeskattningshänseende får samma villkor somtillverkningsindustrin vad gäller el ocheldningsolja. Om övriga EU-länder intehöjer eller förändrar sina produktionsskatter elleravgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieseloljaoch handelsgödsel, bör enligt utredningen de totalasvenska produktionsskatterna för jordbruket anpassastill beskattningsnivåer som gäller i Sverigeskonkurrentländer.Finansministern har i svar på en skriftlig fråga(1998/99:232) anfört attjordbrukets energibeskattning kan komma attaktualiseras i samband med de överläggningar omskattepolitikens framtida utformning som inletts medsamtliga riksdagspartier.Enligt utskottets mening bör inte nu tanågot initiativ med anledning av motionsyrkandenautan avvakta resultatet av den pågående översynenoch skatteöverläggningarna. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Värmeleveranser till industrinI motion Sk697 av och ()begärs ett tillkännagivande om att skattereglernamåste ses över så att dessa utgör ett stöd vidomställningen av energisystemet och uppbyggandet avkraftvärmeproduktion samt fjärrvärme. harmånga fjärrvärmebolag problem med att få industrinatt ansluta sig till fjärrvärmenätet eftersomskattereglerna gynnar oljeuppvärmning i industrin,anför motionärerna.Tidigare behandlingRiksdagen har utvidgatskattenedsättningen för värmeleveranser tillindustrin så att nedsättning av skatten även erhållsenligt 0,8-procentsregeln. Detta gäller för annatfossilt bränsle än bensin och omärkt olja somförbrukats för framställning av värme för industrin(prop. 1997/98:18, bet. Sedan den 1 januari1998 har således industrin och fjärrvärmeverkensamma villkor för sin produktion av värme förindustriella ändamål.När det gäller biobränslen har frågan om enförstärkning av biobränslenas konkurrenskraft sedanden s.k. nioöringen avskaffades den 1 september 1996föranlett ett tillkännagivande till regeringen omatt arbetet med att ta fram en lösning utanförskattesystemet bör påskyndas (bet. 1996/97:SkU16). (Syftet med nioöringen som värmeverken erhöll vidleverans av värme till industrin var bl.a. att ökautrymmet för användningen av de skattebefriade bio-bränslena i värmeverk.) Detta ansågs särskiltangeläget för att de investeringsbeslut som fattasinte påverkas negativt. vidhöll utskottetsin inställning att det är viktigt att biobränslenaskonkurrenssituation inte försämras inomvärmesektorn. Någon form av lösning måste därförutarbetas för de verk som levererar bränsle tillindustrin. Utskottet anförde att ett eventuellt stödtill verk som använder biobränslen för framställningav värme till industrin kan behöva underställaskommissionen och att det därför kan vara svårt attlägga fram ett förslag som kan genomförasomedelbart. Utskottet ansåg dock att det varangeläget att regeringen för riksdagenredovisar arbetet med att utforma en sådan lösning.Vad utskottet anfört gavs regeringen till känna(bet. 1997/98:SkU18).Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller sin tidigare inställning omvikten av att biobränslenas konkurrenssituation inomvärmesektorn förbättras. Utskottet delar dockuppfattningen inom att ettställningstagande till frågan hurkonkurrensproblemen för biobränslena skall lösas ochvad som möjligen bör komma i stället för den slopadevärmekompensationen (nioöringen) bör anstå tilldess att den pågående översynen av energiskatternahar avslutats. Med det anförda avstyrker utskottetmotionen.Industrins och växthusnäringens energiskattI motion N228 av m.fl. (m) anförs att denviktigaste uppgiften på energiskatteområdet är attfå till stånd en ökad harmonisering av energibe-skattningen mellan de nordiska länderna; i annatfall hotas effektiviteten på den gemensamma,nordiska elmarknaden, vilket leder tillsamhällsekonomiska kostnader och en ökadmiljöpåverkan (yrkande 27). Motionärerna anser attde särskilda produktionsskatterna på vattenkraft ochkärnkraft bör slopas. I produktionsledet bör endastmiljöstyrande skatter och avgifter användas. Denfiskala energibeskattningen bör enligt motionärernaske endast i konsumtionsledet (yrkande 28).I motion Sk669 av och () begär motionärerna ett tillkännagivandeom avskaffande av produktionsskatten på el.I motion Sk671 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om vad som anförts omproduktionsskatter. Motionärerna förespråkar ettaktivt användande av skatt på energi ochmiljöavgifter för att skapa ett samhälle i ekologiskbalans. Beskattningen måste dock utformas på sådantsätt att den inte äventyrar sysselsättningen. Fleraproduktionsskatter har denna effekt, menarmotionärerna. Det bör därför övervägas att i störreutsträckning övergå till en renodladkonsumtionsbeskattning. Beskattning av produktionbör endast användas i de fall man önskar att vissproduktion skall upphöra eller begränsas (yrkande9).I motion MJ241 av () yrkande 1yrkas att regeringen återkommer till medförslag till koldioxidbeskattning som ger de svenskaväxthusodlarna samma produktionsvillkor som derasfrämsta konkurrenter inom övriga EU. Även i övrigtbör de svenska produktionsskatterna på energianpassas till europeiska förhållanden.Utskottets ställningstagandeI den energiskattemodell som tagits fram avSkatteväxlingskommittén redovisas olika metoder förbeskattning av industrin som medger att de grund-läggande principerna för energibeskattningenupprätthålls som industrin ges rimligaarbetsförutsättningar. I princip arbetar man medolika former av reducerad koldioxidskatt förindustri, växthusnäring, värmeproduktion ochelproduktion i kombination med bidrag förbiobränslen respektive kondensel.Skatteväxlingskommitténs betänkande ligger tillgrund för den pågående översynen avenergiskattesystemet.När det gäller produktionsbeskattningen av el hardet anförts att denna ger upphov till problem förden elintensiva industrin så länge förhållandena påelmarknaden är sådana att beskattningen leder tillökade kostnader för elanvändarna. Detta var ocksåanledningen till beslut att avskaffa dendel av fastighetsskatten på vattenkraftverk somsvarade mot den tidigare produktionsskatten (prop.1997/98:150 s. 175, bet. 1997/98:FiU20). Det skallockså tilläggas att det inom ramen för den pågåendeöversynen av hela energibeskattningen prövas ivilken takt beskattningen av el i produktionsledetskall avvecklas. Även den planerade omläggningen avproduktionsskatten på kärnkraftsproducerad el effektskatt ingår i översynen.Den 1 juli 1997 fördubblades koldioxidskatten förindustrin och växthusnäringen från till 50 %.Samtidigt infördes skattelättnader förenergiintensiv verksamhet av följande innebörd. Omett företags koldioxidskattebelastning överstiger0,av försäljningsvärdet medger beskattningsmyn-digheten nedsättning av skatten så att denöverskjutande skattebelastningen inte överstiger av den generella nivån (0,8-procentsregeln). Densärskilda nedsättningsregeln var ett uttryck förambitionen att upprätthålla en hög generellkoldioxidbeskattning och bibehålla så godavillkor för industrin och växthusnäringen att deninternationella konkurrenskraften inte försvagades(prop. 1996/97:29, bet. 1996/97:FiU1).Växthusnäringen har fått enpermanentning av reglerna om nedsättning redan vidinköp av bränslet (prop. 1997/98:18, bet.1997/98:SkU6). I ärendet har regeringen uttalat atten motsvarande ordning bör kunna införas också förindustrins nedsättning enligt 0,8-procentsregeln.Behovet av finansiering gör dock att frågan övervägsytterligare.Frågor som rör utformningen av de regler som gällerför industrin och växthusnäringen ingår i denöversyn av det framtida energiskattesystemet sompågår inom . Utskottet anser attresultatet av detta utredningsarbete liksom depågående skatteöverläggningarna mellan regeringenoch de politiska partierna bör avvaktas ochavstyrker därför motionsyrkandena.Finsk, rödmärkt olja för uppvärmningI motion Sk641 av () begärs etttillkännagivande om att privatpersoner bör ha rättatt köpa och föra in finsk röd olja för uppvärm-ningsändamål utan att behöva betala både svensk ochfinsk punktskatt. Dessutom tas svensk punktskatt utefter den nivå som gäller för oljor som används förfordonstrafik. Motionären anser att regeringen böråterkomma till med ett förslag härom.Tidigare behandlingFrågan om införsel av finsk röd uppvärmningsolja harvarit föremål för behandling vid ettflertal tillfällen. Bl.a. behandladesfrågan (bet. 1997/98:SkU18, bet.1997/98:SkU25 och bet. 1998/99:SkU1). I samtligafall avslogs motionsyrkanden om att ändring av desvenska reglerna. I betänkande 1997/98:SkU25tillstyrkte utskottet regeringens förslag om attfinsk, rödmärkt olja som i används för upp-värmningsändamål skall beskattas som eldningsolja(prop. 1997/98:140). Ändringen trädde i kraft den 1juli 1998. Med anledning av motionsyrkande ominförsel av finsk rödmärkt olja uttalade utskottetbl.a.När det gäller den svenska beskattningen av olja somköpts i beskattat skick i t.ex. gercirkulationsdirektivet utrymme för en sådan när detgäller s.k. ovanliga transporter. Härigenom undviksatt skatteskillnader mellan länderna leder till attenskilda transporterar farliga ämnen i egna tankar,dunkar etc. Enligt utskottets mening finns det skälatt söka undvika denna typ av skattemotiveradetransporter. Motionen avstyrktes.Utskottets ställningstagandeGemenskapsrätten medger uttryckligen att mineraloljasom köpts i beskattat skick i en annan medlemsstatän där förbrukning sker beskattas på nytt iförbrukarlandet om oljan transporteras med ovanligatransportsätt av enskilda individer eller för derasräkning. Denna bestämmelse finns i artikel 9.3 irådets direktiv /12/EEG, det s.k.cirkulationsdirektivet. Med ovanliga transportsättavses enligt artikeln transport av bränslen på annatsätt än i fordons tankar eller lämpliga reservdunkarliksom transport av flytande eldningsbränsle påannat sätt än med tankar som används vid yrkesmässighandel.Avsikten med bestämmelsen är att medlemsstaternaskall kunna hindra att privatpersoner för störremängder med bränsle mellan länderna. mening är det angeläget att det igemenskapslagstiftningen finns en sådan möjlighetatt komma till rätta med denna typ av transporter.Sverige har alltsedan inträdet i EU använt sig avden möjlighet som direktivet medger såvitt gällerbeskattning av privatimport av mineraloljor. Artikel9.3 i direktivet ligger till grund för den svenskalagregeln på området (4 kap. 11 § lagen (1994:1776)om skatt på energi).Bestämmelsen i energiskattelagen, såvitt gällereldningsolja, innebär att privatpersoner blirskyldiga att betala svensk punktskatt om flytandebränsle som är avsett för uppvärmning förs in tillSverige, antingen direkt av en privatperson eller avnågon som agerar på dennes uppdrag (prop. 1995/96:57s. 44).Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attSverige även fortsättningsvis skall använda sig avden möjlighet som cirkulationsdirektivet ger utrymmeför när det gäller att hindra skattemotiveradetransporter av farliga ämnen. Det är angeläget attbehålla den svenska skattebasen samt att avsäkerhetsskäl söka undvika att enskilda individertransporterar större mängder farliga ämnen i tankar,dunkar etc.Det har från vissa håll gjorts gällande att densvenska lagstiftningen står i strid med EG-rätten,nämligen att det skall vara möjligt förprivatpersoner att för eget bruk föra in t.ex.rödmärkt finsk olja för uppvärmning utan att erläggasvensk punktskatt om transporten sker i tankar,dunkar etc. som uppfyller särskilda säkerhetskrav.Utskottet vill med anledning härav anföra följande.Vad gäller motorbränsle är det sedvanliga sättetför privatpersoner att transportera sådant bränsle iett fordons bränsletank eller i reservdunkar. Densom för privat ändamål för in motorbränsle tillSverige från ett annat EU-land i fordonstank ellerreservdunk är heller inte skyldig att betala svenskskatt för bränslet. När det gäller flytande bränsleavsett för uppvärmning är det sedvanligt atttransporten sker yrkesmässigt (dvs. att transportenombesörjs av oljeleverantören eller någon som dennaanlitat för transporten) och i tankar som används iyrkesmässig handel. Det är däremot inte vanligt attprivatpersoner transporterar eldningsolja för egetbruk i tankar och dunkar och särskilt inte i hyrdaeller lånade tankfordon. Den som för privat brukeller för någon privatpersons räkning för ineldningsolja till från ett annat medlemslandblir således skattskyldig för bränslet i Sverige.Sammanfattningsvis anser utskottet att någonändring av de svenska reglerna inte bör ske.Motionen avstyrks.VägtrafikUtredningar m.m.Trafikbeskattningsutredningen (TBU ) gör en översynav beskattningen som omfattar såväl lätta som tungafordon (dir. 1996:37). Översynen koncentreras tillvad som är den lämpligaste avvägningen mellanförsäljningsskatt, fordonsskatt samt energi- ochkoldioxidskatt i syfte att förbättra den samladestyreffekten med avseende på trafiksäkerhet ochmiljö. Utredningens förslag tar sin utgångspunkt ide principöverväganden Kommunikationskommitténlämnat i sitt delbetänkande om beskattning avvägtrafiken (SOU 1996:165).TBU har lagt fram delbetänkandetBilen, miljön och säkerheten (SOU 1997:126). Ibetänkandet redovisas överväganden om bl.a.försäljningsskatten och fordonsskatten påmotorcyklar, personbilar och tunga fordon.Betänkandet har remissbehandlats i sedvanligordning. Tilläggsdirektiv beslutades ochoktober månad 1998 (dir. 1998:7 och 1998:92).Utredningen skall avlämna sitt slutbetänkande den31 mars 1999.Beskattning av fordonsbränslen regleras av det s.k.mineraloljedirektivet (rådets direktiv /81/EEG omharmonisering av strukturerna för punktskatter påmineraloljor). Av direktivet följer att vissaminimiskattenivåer måste iakttas vad gällerbeskattningen av samtliga fordonsbränslen, dvs.såväl fossila som förnyelsebara drivmedel.Mineraloljedirektivet ger dock medlemsstaternamöjlighet att medge skattelättnader för bränslen somanvänds i försöksverksamhet inom ramen förpilotprojekt som syftar till att utveckla mermiljövänliga bränslen. Regeringen ger med stöd avenergiskattelagens bestämmelser om pilotprojekt(2 kap. 12 § LSE) skattenedsättning för vissabiodrivmedel i enlighet med de riktlinjer som angavsi budgetpropositionen för 1998.Enligt uppgift avser regeringen att hoskommissionen ansöka om ett undantag enligtmineraloljedirektivet så att skall ges rättatt generellt ge skattebefrielse eller nedsättningav skatt för biodrivmedel.DrivmedelsbeskattningI motion T220 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om en reformering av dennuvarande drivmedels- och fordonsbeskattningen(yrkande 4 delvis). Motionärerna anser attNaturvårdsverkets förslag till införande avmiljöklass 1 för bensin med hårdare miljökrav än dei dag gällande miljöklasserna 2 och 3 börprioriteras och att skatten på sådan bensin skallvara lägre än för annan bensin.I motion Sk643 av m.fl. (v) föreslåsett tillkännagivande om att skatten på diesel skallhöjas så att den motsvarar energiskatten på bensin(yrkande 3).I motion T223 av m.fl. (kd) anförsatt regeringen bör återkomma till med enplan för befrielse från koldioxidskatt och energi-skatt samt för stöd till produktionsanläggningar företanol (yrkande 14). Vidare framhålls vikten av attskatter och andra pålagor inte utformas så att dehindrar utvecklingen av alternativa bränslen. Statenmåste medverka till att stimulera marknaden på dettaområde (yrkande 12). I motion Sk701 av Skånberg(kd) begärs ett tillkännagivande om att ettfullskaleförsök med skattebefriade biodrivmedel börgenomföras i Skåne.I motion Sk306 av m.fl. (c) begärsförslag från regeringen om åtgärder för skattefrihetför biobaserade drivmedel (yrkande 21). För att nåen miljömässigt hållbar utveckling och görabiobränslena konkurrenskraftiga gentemot fossilabränslen är det enligt motionärerna angeläget attmiljövänliga biobaserade drivmedel befrias frånskatt. Regeringen bör inom EU verka för skattefrihetför biodrivmedel. Olika försöksverksamheter ochprojekt räcker inte för att utveckla en marknad försådana bränslen.I motion Sk725 av () hemställs om etttillkännagivande om behovet av ekonomiska incitamentför att främja och påskynda marknadsintroduktionenav s.k. miljöfordon. Exempel på olika ekonomiskaincitament som enligt motionären bör vidtas ärnedsatt fordonsskatt, lägre förmånsbeskattning förmiljöfordon och skattebefrielse ellerskattereduktion på icke fossila drivmedel.I motion Sk726 av och () begärs ett tillkännagivande om attbränslen som används i viss försöksverksamhet skallbefrias från energi- och koldioxidskatt samt attdieseloljedelen i en blandning av diesel och etanol hänförs till miljöklass I. Motionärernaanser att dessa frågor bör ingå som en del i arbetetmed en översyn av energiskattesystemet som pågårinom Regeringskansliet.I ett flertal motioner begärs att bensinskattenskall sänkas.I motion Sk607 av () begärs etttillkännagivande om vad som anförts om sänktbensinskatt. För att leva upp till devisen "HelaSverige skall leva" är det enligt motionären heltnödvändigt att bensinskatten sänks. Bilen har storbetydelse och är helt nödvändig för att människor iglesbygd skall kunna leva ett normalt liv och deltai olika aktiviteter samt för att ta sig till frånsina arbetsplatser. I motion Sk621 av IngvarEriksson (m) yrkas att regeringen skall återkommamed förslag om sänkt skatt på bensin med perliter (yrkande 1). Vidare anser motionären attbeslut om årliga höjningar av bensinskatten inteskall fattas och att detta bör ges regeringen tillkänna (yrkande 3). I motion Sk638 av () begärs tillkännagivande om en successivt sänktbensinskatt (yrkande delvis). De senaste årensskattehöjningar har drabbat människor i glesbygdsärskilt hårt. Bensinskatten bör sänkas med ca tvåkronor per liter. I motion Sk639 av ()begärs tillkännagivande om en sänkning av bensin-skatten. Enligt motionären slår hög skatt på bensinmot dem i samhället som har det sämst ställt. Denhöga skatten har också lett till att ungefär hälftenav landets bilägare inte anser sig ha råd att bytatill en nyare bil. Till följd härav har äldsta bilpark. Den högaskattebelastningen på bensin är såledeskontraproduktiv ur miljösynpunkt, menar motionären.Härutöver skulle en sänkt skatt innebära enförbättrad rörlighet på arbetsmarknaden, underlättaför människor i glesbygd att bo kvar samt stärkakonkurrenskraften för som turistland.Yrkanden om sänkt bensinskatt framförs också imotion Sk640 av (). Motionärenframhåller att bilen är ett måste för att vardagenskall fungera för många människor. Bensinskatten bördärför sänkas så att enskilda och familjer har rådatt äga och köra bil. En skattesänkning är ocksåangelägen ur miljösynpunkt.I motion T220 av m.fl. (m)yrkande 4 delvis anförs att skatten på bensin börsänkas med per liter. Några beslut omfortsatta årliga höjningar av bensinskatten skallinte fattas. Därutöver anser motionärerna attbensinskatten skall vara enhetlig i hela landet.Utskottets ställningstagandeTrafikbeskattningsutredningen (TBU) gör en översynav vägtrafikens samlade beskattning. Översynen harkoncentrerats till att avse avvägningen mellanförsäljningsskatt, fordonsskatt och energi- ochkoldioxidskatt i syfte att förbättra den samladestyreffekten med avseende på trafiksäkerhet ochmiljö.Enligt utskottets mening bör det pågåendeutredningsarbetet inom TBU som till viss del ävenhar koppling till de energiskatter som är föremålför översyn inom avvaktas innanställning tas till frågor om mer genomgripandeförändringar av drivmedelsbeskattningen. Enligt vadutskottet erfarit kommer frågan omdrivmedelsbeskattning även att övervägas under depågående skatteöverläggningarna mellan regeringenoch de politiska partierna. Utskottet avstyrkerdärför de aktuella motionerna om sänkning respektivehöjning av skatten på drivmedel.Vad gäller introduktion och beskattning avbiodrivmedel som aktualiseras i ett flertal motionergör utskottet följande bedömning.Utskottet anser i likhet med motionärerna att enfortsatt introduktion av biobränslen förfordonsdrift är angelägen. Detta är ocksåregeringens uppfattning. Introduktionen bör dock -som regeringen anfört - av samhällsekonomiska ochstatsfinansiella skäl ske i den takt som är möjligoch lämplig. skall följa uppbyggnaden ochvid behov föreslå stimulansåtgärder för attupprätthålla utbyggnadstakten av drivmedel med enlåginblandning av biobaserad alkohol eller etrar avalkohol. Vidare bör enligt vad som anförtsi den trafikpolitiska propositionen verka för attfortsatta satsningar på biobaserade drivmedelgenomförs i begränsade fordonsflottor. Regeringenhar också gett en särskild utredare i uppdrag attlämna förslag till ett samverkansprojekt för attfrämja en regional satsning på biogasproduktion,distribution och lokala fordonsflottor förbiogasdrift.Enligt utskottets mening genomför regeringen enmålmedveten satsning på alternativa drivmedel isyfte att säkra ett tillräckligt underlag för eninhemsk produktion.När det gäller beskattningen av biodrivmedel serutskottet positivt på att regeringen, i avvaktan påett nytt och mer tillfredsställande direktiv omenergibeskattning, avser att inom ramen för den s.k.pilotprojektbestämmelsen fortsätta att geskattenedsättningar för vissa alternativa drivmedeli enlighet med de riktlinjer som angavs ibudgetpropositionen för . Detta innebärfortsatt befrielse från koldioxidskatt för allabiobränslen.