bet · GN01UU6 · 1999-11-25 00:00:00 — Vidare har EU antagit enRysslandsstrategi som på ett sammanhållet sätt harformulerat unionens politik på ett flertalsamarbetsområden. Avtalet täcker ett stort antalfrågor, från fördjupad politisk dialog till åtgärderför att främja handel och investeringar. Detcentrala i strategin är ett utökat och fördjupatsamarbete mellan och . Utskottet villäven framhålla betydelsen av det bilaterala stöd somSverige och andra länder utsträcker till Ryssland.Vidare förtjänar samarbetet inom den nordligadimensionen att lyftas fram i detta sammanhang.Detta är av särskild betydelse för att fokusera ochsamordna samarbetet med Ryssland.Det stöd som kommer till del genommultilaterala och bilaterala kanaler är av betydelseför att underlätta den samhälleliga utvecklingen ochbidrar till att skapa en grund för en socialt ochekologiskt hållbar utveckling i landet. ärdet enligt utskottets uppfattning av centralbetydelse att förmår driva en ekonomiskpolitik som inger omvärlden förtroende och att manhonorerar sina åtaganden gentemot omvärlden.Utskottet finner att ansträngningar görs både förde länder som sökt medlemskap och för de länder somönskar att närma sig den europeiska integrationengenom ett utökat samarbete. Utskottet kan konstateraatt detta sker på ett flertal samarbetsområden.Utskottet anser dock inte att det är lämpligt, sommotionärerna förordar, att denna integrationsprocessskall vara lika för alla länder i Central- ochÖsteuropa. Det föreligger enligt utskottetsuppfattning en skillnad mellan en process som hartill syfte att leda till medlemskap i och en process som har till syfte attutveckla ett närmare samarbete och ökad integrationmed EU. Båda processerna har emellertid, menarutskottet, berättigande i och EU:sövergripande strävan att skapa ett allt närmaresamarbete mellan folk och länder.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionU7 (v) yrkande 1.I yrkande 2 i samma motion menar motionärerna attdet svenska engagemanget för en demokratiskutveckling i måste förstärkas.Utskottet har i betänkande 1999/2000:UU1 framhållitatt dess bedömning är att den politiska utvecklingeni ger anledning till oro och att vadgäller respekten för de mänskliga rättigheterna ochde demokratiska friheterna är situationen allt annatän tillfredsställande. Utskottet uttalade vidare enförhoppning om att situationen kommer att förändrasså att kan ta plats bland Europasdemokratiska nationer.Utskottet kan konstatera att regeringen vid ettflertal tillfällen gjort markeringar när det gällerutvecklingen i , senast i oktober 1999när den demokratiska vitryska oppositionengenomförde en manifestation i vilken denvitryska regeringen på ett våldsamt sätt sökteförhindra samt fängslade flera framståendeföreträdare för oppositionen. I uttalandet uppmanadedå den den vitryska regimen attinleda konkreta samtal med oppositionen, omedelbartfrige fängslade oppositionella och intensifieraefterforskningarna efter de försvunna politikerna.Utskottet noterar vidare att EU vid fleratillfällen gjort tydliga markeringar mot de vitryskabrotten mot de mänskliga rättigheterna och dedemokratiska friheterna. gjorde EU:sordförandeskap ett uttalande på hela EU:s vägnar sombetonar vikten av att det vitryska folket gesmöjlighet att demokratiskt uttrycka sig i politiskaoch konstitutionella frågor. gjordes ettannat uttalande som bl.a. uttrycker EU:s stöd förden vitryska befolkningens förhoppningar om attskapa ett fritt, öppet och demokratiskt samhälle. Iseptember 1999 uttryckte medlemsländernasutrikesministrar djup oro över den vitryskeoppositionspolitikern försvinnande.Utskottet menar emellertid att uttalanden till stödför den demokratiska oppositionen inte ärtillräckligt och att det även är möjligt attgenomföra insatser till stöd för de demokratiskakrafterna, för en demokratisk utveckling i landetoch för de krafter som verkar för respekt för demänskliga rättigheterna. Så har även skett, bådefrån EU:s och från svensk sida. Utskottet harinhämtat att anordnade regeringentillsammans med ett internationellt seminariumvid i med syfte attmarkera stöd för det vitryska civila samhället. Somen uppföljning till seminariet beslutade Sida-Öst1998 om ett projekt inom ramen för det svenskautvecklingssamarbetet med Central- och Östeuropa.Projektet, med Forum Syd som paraplyorganisation,syftar till att främja kontakter mellan svenska ochvitryska enskilda organisationer. Vidare harutskottet erfarit att regeringen stöder projekt medanknytning till demokrati och mediefrihet iVitryssland, bl.a. genom att närmare 200 vitryskajournalister fått tillfälle att i gå igenomkurser om bl.a. mediernas roll i ett demokratisktsamhälle. Därtill har regeringen inom ramen för detav administrerade "Partnerskapför kultur" avsatt särskilda medel för insatser tillstöd för de demokratiska krafterna i har även genom UNDP i gettstöd till två vitryska projekt med direkt anknytningtill mänskliga rättigheter. Sida-Öst delfinansierardessutom den vitryska med-borgarrättsorganisationenCharta 97:s Brysselkontor.Även EU gör ansträngningar för att stödjademokratin i . Ett konkret exempel är ettTacisprojekt uppgående till tillstöd för det civila samhället i Vitryssland.Utskottets uppfattning är att samarbete med denvitryska regeringen inte är möjligt så länge somförhållandena vad gäller respekten för de mänskligaoch demokratiska rättigheterna inte förbättras.Detta får dock inte utesluta mellanfolkligakontakter och kontakter mellan enskildaorganisationer. Människorna i är i stortbehov av internationella kontakter, och dendemokratiska oppositionen bör uppmuntras. Utskottetfinner därför de insatser som görs av ochEU, genom de kanaler som står till buds, mycketvärdefulla och menar att dessa kommer att underlättaen övergång till en demokratisk samhällsordning ilandet.Utskottet utgår ifrån att regeringen även framgentkommer att fortsätta ansträngningarna för att främjarespekten för mänskliga rättigheter i Vitryssland.Vitryssland är ett land som ligger nära ochen stabil och demokratisk utveckling i landet liggeri vårt och hela intresse. Utskottet harerfarit att regeringen avser att bjuda in allasvenska frivilligorganisationer som är verksamma iVitryssland till ett möte för att diskutera hurarbetet för att främja respekten för mänskligarättigheter och för ett upprättande av demokratin iVitryssland, kan bedrivas vidare.Utskottet kan konstatera att det svenskaengagemanget för en demokratisk utveckling iVitryssland är omfattande och att mycket redan görsför att understödja de demokratiska krafterna ilandet. Utskottet menar att motionärernas önskemåldärmed torde vara tillgodosedda. Utskottet menardock att i den mån nya vägar kan finnas för attstödja de demokratiska krafterna i landet skalldessa utnyttjas.Med vad som anförts anser utskottet att motion U7(v) yrkande 2 är besvarad.Miljöpartiet menar i motion U10 (mp) yrkande 1 atten hållbar ekologisk, social och demokratiskutveckling i måste gå hand i handmed den ekonomiska utvecklingen. I yrkande 18 isamma motion anförs att en ekonomisk omstruktureringi de baltiska ansökarländerna måste kombineras medförbättringar i deras miljö- och sociallagstiftning.Utskottet kan inledningsvis konstatera att deviktiga områden för samhällsutveckling som tas upp iyrkande 1 har alla sin rättmätiga plats i Sverigessamarbete med länderna på andra sidan Östersjön.Utskottet menar att dessa områden är väl täckta närdet gäller målsättningarna för det konkretasamarbete som har växt fram. Regeringens skrivelse,som beskriver samarbetet i alla dess delar,behandlar utförligt även dessa samarbetsområden. Avskrivelsen framgår att förbättringar påmiljöområdet, ekonomisk och social utveckling liksomdemokratisk utveckling utgör centrala element iregeringens strategi för Östersjösamarbetet.Utskottet menar också att har ett starktintresse av att miljöförbättrande investeringarkommer till stånd i länderna runt . Dessainvesteringar medverkar till renare vatten ochrenare luft i . Det finns även, menarutskottet, sociala, ekonomiska och allmänpolitiskamotiv för att bistå samarbetsländerna på dettaområde.Utskottet vill även anföra att frågor rörandesociala förhållanden samt hälso- och sjukvård ärviktiga i de central- och östeuropeiska ländernasfortsatta utveckling. Svenska insatser inriktade påhälso- och sjukvårdssektorn kan bidra till att läggagrunden för en fortsatt ekonomisk utveckling.Vidare kan utskottet konstatera att dendemokratiska processen i Central- och Östeuropafortsätter med vissa undantag att utvecklaspositivt. Utskottet ser med tillfredsställelse attSverige gör insatser för uppbyggnad och stärkande avdet civila samhället i samarbetsländerna.Vidare anser utskottet att kulturellt ochakademiskt samarbete med länderna i Central- ochÖsteuropa är av stor betydelse idemokratiseringsprocessen. Utskottet menar därföratt det är av vikt att fortsätter attvidareutveckla kultur- och utbildningssamarbetet medde nya demokratierna i Östersjöregionen.Med vad som ovan anförts menar utskottet att motionU10 (mp) yrkande 1 är besvarad.När det gäller yrkande 18 har utskottet inhämtat attinsatser med målsättningen att bidra till en socialthållbar ekonomisk omvandling har, under de senasteåren, fått tydligare betoning på den sociala delenav målsättningen. Via Sida lämnas stöd till debaltiska staterna för bl.a. uppbyggande av hållbaraoch bättre riktade social- ochpensionsförsäkringssystem. Vad avser förbättringarav miljölagstiftningen är stöd tillkandidatländerna inriktat på att bistå dessa ländermed att uppnå EU:s krav på anslutning. Detta stöd ärdels institutionellt genom rådgivningsstöd tillmiljömyndigheter, dels juridiskt genom hjälp med EU-anpassning av lagstiftning och regelverk. Utskottethar erfarit att svenska rådgivare vid nationellamiljömyndigheter i kandidatländerna arbetar bl.a.med EU-anpassning av kemikaliekontroll.Det är utskottets mening att en förutsättning föratt den ekonomiska reformprocessen ochsamhällsutvecklingen i stort skall bli framgångsrikär att sociala reformer, åtgärder på miljösidan samtdemokratiutveckling går hand i hand med denekonomiska utvecklingen.Därmed anser utskottet att motion U10 (mp) yrkande18 är besvarad.4.3.2 Miljö och energiI motion U7 (v) yrkande 3 anförs att ekologisktuthålliga transportsystem bör utvecklas i Östeuropa.Utskottet vill inledningsvis framhålla att målenför bilaterala samarbete med Central- ochÖsteuropa fastställdes av (prop. 1994/95:160, bet. 1994/95:UU16, rskr.1994/95:308). Samarbetet har även behandlats i bet.1997/98:UU12 (prop. 1997/98:70, rskr. 1997/98:244).Två av de fyra i propositionen angivna målen utgörsav- att stödja en socialt hållbar ekonomiskomvandling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.Vidare kan utskottet konstatera att en betydelsefulldel av samarbetet på transportområdet i skerinom EU:s ram. träffades EU:sregeringschefer i och bestämde attstrategier för integrering av miljöansvar skulle tasfram inom flera sektorer, däriblandtransportområdet. Transportministrarna träffadessenare och beslutade därvid om riktlinjerna för detfortsatta arbetet. Detta välkomnades vid i . Det finskaordförandeskapet har utarbetat ett förslag tillstrategi som antogs på transportministermötet den 6oktober 1999. Avsikten är att strategin skall kunnaantas på toppmötet i i december 1999.Den första uppföljningen av strategin kommer att skeunder det svenska ordförandeskapet första halvåret2001.Förslaget till strategi innehåller bl.a.- analys av dagsläget, med statistik om kommandetrafikökning och dessrelation till uthållighet,- sammanställning av beslutade åtgärderinom området,- identifiering av särskilda åtgärder såsomminskning av koldioxidutsläppen från väg- ochflygtrafiken och minskning av skadliga utsläpp frånalla transportslag,- analys av konsekvenserna av ökade transporter,bl.a. till följd av utvidgningen,- analys av effekter av buller från vägar,godstransporter på järnväg och flyg.Utskottet vill även framhålla att det i strateginbetonas att fortsatt arbete också bör läggas ned påatt få till stånd åtgärdspaket, framtagna av allaberörda parter, med långsiktiga och övergripande målsom innebär att aspekter på ekologisk uthållighetjämställs med ekonomiska och sociala aspekter iframtida transportpolitiska program. Kortsiktigauppföljningsmål, som berör medlemsstaterna och , avser främst direktiv, förordningaroch vissa undersökningar som håller på attutarbetas. Rådet kommer - 2004 attbearbeta de operationella delarna och med jämnamellanrum se över uppnådda resultat. Den förstautvärderingen kommer, som framgått ovan, att ske ijuni 2001.När det gäller analysen av dagsläget kan utskottetkonstatera att utvidgningsprocessen lyfts fram somen av de största utmaningarna när det gäller atthantera den transportökning utvidgningen kommer attinnebära.I strategin pekas på vikten av att hittamöjligheter till att skapa kollektivtrafiksystem ochgodstransportsystem som skapar förutsättningar förtillväxt i kandidatländerna på ett mera hållbartsätt. Detta skall enligt strategin ske främst genomTranseuropeiska nät (TEN) och TransportInfrastructure ().I strategin lämnas en öppning för kommissionen attse över möjligheten att införa strategiskmiljöbedömning av TEN och TINA.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU7 (v) yrkande 3 är besvarad.I yrkande 6 i motion U7 (v) yrkas att ekologiskthållbara alternativ till kärnkraften bör utvecklas iÖsteuropa.Utskottet kan konstatera att en utgångspunkt fördet svenska ekonomiska biståndet är att dekärnkraftverk som inte kan uppnå en acceptabelsäkerhetsnivå bör stängas så snart som möjligt.Vidare noterar utskottet att det svenska stödetinledningsvis koncentrerades påsäkerhetsförbättringar i de äldre sovjetiskbyggdakärnkraftverken. Särskilt har insatser vidIgnalinaverket i prioriterats. Stödet harockså omfattat stärkande av säkerhetsmyndigheternaoch förbättring av säkerhetskulturen vidkärnkraftverken. Detta samarbete har gett gottresultat, enligt vad utskottet inhämtat.Investeringar i säkerhetsförbättringar med syfte attförlänga drifttiden ryms dock inte inom det svenskakärnsäkerhetsstödet.Sverige kommer att vinna värdefulla erfarenhetervad gäller avstängning och nedmontering avkärnkraftverk i och med nedläggningen av en reaktorvid . Som motionärerna framhåller bör denkompetens och erfarenhet som uppnås i detta arbeteutnyttjas i Östsamarbetet.Utskottet har vidare inhämtat att det finns enstark strävan från de nya självständiga staterna,inte minst i , att ändra den befintligainfrastrukturen på energiområdet, som byggdes uppför att passa energiförsörjning. Nuförsöker man i stället finna kopplingar till detövriga . Ett regionalt sammankopplat elnät ärenligt utskottets uppfattning positivt för miljönoch har indirekt positiva effekter påklimatförändringar, eftersom de samladeproduktionsresurserna kan utnyttjas jämnare.Vidare kan framhållas att energisamarbetet iregionen sker på många plan. Regerings- ochmyndighetssamarbetet växer sig allt starkare.Energiföretagen har slutit sig samman iorganisationer som Baltrel och Baltic Gas.Energisamarbetet kring fick ett stortutrymme energipolitiska riksdagsbeslut(prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr.1996/97:272). Bland annat sägs att aktivtskall verka för en integrering av de nationellaenergisystemen i och . Detframhålls att det är av stort svenskt intresse attminska riskerna med kärnkraften i och östraEuropa och att utveckla ett energisystem kringÖstersjön som är säkert, väl dimensionerat ochekologiskt uthålligt. De tekniska och ekonomiskamöjligheterna att utnyttja förnybara energikällorskall tas till vara i största möjliga utsträckning.Utskottet noterar vidare att den egentligastartsignalen för det numera mycket aktivaregeringssamarbetet var de nordiskastatsministrarnas gemensamma deklaration i Bergen ijuni 1997. Statsministrarna förklarade då att dehade för avsikt att samarbeta för att genomföravisionen om en uthållig energiförsörjning iÖstersjöregionen. Statsministrarna gav sinaenergiministrar i uppdrag att utarbeta en rapport idetta ämne. Den rapporten, den s.k. Bergenrapporten,lades fram . I rapporten lades stor viktvid behovet av samarbete mellan myndigheterna. Andrafrågor som behandlas är klimatsamarbetet och viktenav att arbeta för en harmonisering av rambetingelserför energihandel, exempelvis skatter och miljökrav.Ungefär som det nordiska "Bergenarbetet"avslutades tog initiativ till etts.k. Baltic Energy Task Force. Ett av huvudmotivenvar att identifiera angelägna investeringsbehov inomenergisektorn runt Östersjön.Det bör enligt utskottets uppfattning vidarebetonas att energiministrar möttesförsta gången i i december förra året.Även deltog som en part i mötet.Ministrarna enades om en vision för det regionalaenergisamarbetet.I kommunikén från Stavangermötet betonarministrarna betydelsen av regionalt samarbete påenergiområdet, som de konstaterar attutgångspunkterna skiljer sig avsevärt mellanländerna i regionen. Som önskvärda samarbetsområdenframhålls bl.a. harmonisering av regelverk,främjande av gränsöverskridande investeringar,utveckling av el- och gasnäten samt övergång tillmer miljövänliga energislag, t.ex. ett ökatutnyttjande av förnybar energi.I det arbetsprogram som har utarbetats har samtligaÖstersjöländer deltagit genom (Östersjöstaternas råd), ,och . Fyraarbetsgrupper har bildats med ansvar för el, gas,klimatpolitik respektive energieffektivisering.Utöver verksamheten inom arbetsgrupperna har ettantal studier och projekt genomförts med huvudsakligfinansiering från . En av dessastudier behandlar möjligheten till ökat utnyttjandeav förnybara energislag. I rapporten konstateras attanvändningen av förnybara energislag skiljer sigavsevärt mellan länderna, från till av den totala energitillförseln (omstorskalig vattenkraft räknas med). Den tekniskapotentialen för förnybar energi bedöms varaåtminstone av den totala energitillförseln iregionen. Den relativa kostnaden måste dock minskaavsevärt om potentialen skall kunna realiseras.Vid ett möte i enades ministrarna omatt fortsätta samarbetet enligt de riktlinjer somdragits upp i . I det fortsatta arbetetkommer också energisektorns del att integreras iarbetet med att utveckla en regional (Baltic 21). Samarbetet kommer att ges eninstitutionell ram. En arbetsgrupp med tjänstemänfrån berörda länder kommer att bildas (Group ofSenior Energy Officials).Utskottet menar att en uthållig och miljöriktigenergiförsörjning är av avgörande betydelse för denekonomiska och sociala utvecklingen iÖstersjöregionen. Utskottet finner att åtskilligainitiativ har tagits inom detta område och att enrad av åtgärder är under genomförande med de syftensom motionärerna efterlyser.Med vad som anförts anser utskottet att motion U7(v) yrkande 6 är besvarad.Miljöpartiet begär i motion U10 (mp) att Sverigemåste prioritera arbetet med miljöytterligare (yrkande 2) samt aktivt minska utsläppenav kväve och fosfor till haven (yrkande 3), attSverige initierar krafttag för att få stopp påoljeutsläppen i (yrkande 4), att Sverigeverkar för att mottagningsanläggningar förmiljöfarligt maskinrumsavfall byggs i de länder därde saknas (yrkande 5), att dessa anläggningarskall kunna utnyttjas utan kostnad i helaÖstersjöområdet (yrkande 6), att måsteinitiera krafttag mot förorenande utsläpp fråntätorter och industrier (yrkande 7), att Sverigemåste verka för att minska den radioaktivaföroreningen av (yrkande 8) samt attSverige måste ta initiativ till rådgivning tillländer runt för att skapa ett merlångsiktigt ekologiskt jordbruk än detkonventionella som bedrivs i (yrkande 9).När det gäller övergödningsproblematiken ochutsläppen av kväve och fosfor har utskottet erfaritatt vid ett möte inom () fattades beslut omgenomförande av ministerdeklaration. Dennainnehåller beslut om en minskning avlånglivade organiska föreningar (dioxiner, PCBetc. ), tungmetaller och närsalter från allautsläppskällor jämfört med nivå.Minskningen skall vara genomförd meden lägesrapport år 2003.Vidare kan utskottet i denna del konstatera att försvensk del arbetar den parlamentariska beredningenom mål i miljöpolitiken, , (dir.1998:7) med att föreslå delmål och åtgärdsstrategierbl.a. för att klara av internationella ochnationella åtaganden när det gällerövergödningsproblemen.Utskottet har inhämtat att från svensk sida ärengagemanget stort för att minska oljeutsläppen iÖstersjön och för att maskinrumsavfall och annatavfall från fartyg tas om hand på bästa sätt. Detkan framhållas att inom HELCOM har varitdrivande när det gäller den s.k. Östersjöstrateginsom bl.a. anger att alla hamnar inom Östersjöområdetskall ha mottagningsanläggningar samt attanvändningen av dessa skall vara avgiftsfri.Utskottet har vidare erfarit att för att påskyndaprocessen gav regeringen i uppdrag åt enutredare att söka kartlägga situationen iÖstersjöområdet. Rapporten visar att situationen ärförhållandevis god och att de flesta stora hamnar iområdet har mottagningsanläggningar. Enligt vadutskottet inhämtat kommer regeringen att se överutfallet av analysen för att se vilka eventuellaytterligare åtgärder som kan vidtas för attÖstersjöstrategin skall kunna vara genomförd vidhalvårsskiftet 2000.När det gäller radioaktiva föroreningar i Östersjönhar utskottet inhämtat att aktivt deltar ien arbetsgrupp (Monitoring of RadioactiveSubstances) som har en rådgivande funktion tillHELCOM. Denna arbetsgrupp har till uppgift att samlain och övervaka data om radioaktiva föroreningar iÖstersjön. Vad gäller radioaktiva ämnen somförorenar via deltar Sverigeaktivt i Oslo- och (OSPAR)arbetsgrupp som övervakar situationen. Vid ett möteinom OSPAR uppmärksammades parternabl.a. på utsläppen från . Mötet antog enstrategi för att motverka utsläpp av radioaktivaämnen i haven.Vidare har utskottet inhämtat att regeringen iregleringsbrevet för till () givit institutet i uppdragatt i samråd medNaturvårdsverket redovisa till regeringen vilkainsatser som är nödvändiga för att tillfredsställabehovet av en miljöövervakning av radioaktiva ämneni allmänhet avseende både miljöförändringar på landoch i vatten. Regeringen har för avsikt att följaupp förslagen i myndigheternas rapporter under år2000.När det gäller jordbruket kan utskottet konstateraatt unionens jordbrukspolitik kommer att genomgåvissa förändringar under den närmaste sexårsperiodentill följd av den uppgörelse om reformfrågorna somuppnåddes i medlemskretsen första halvåret 1999.Ytterligare förändringar kan komma att ske som enföljd av nästa runda av frihandelsförhandlingar inomWTO, vilka bl.a. förväntas behandla fortsattliberalisering av handeln med jordbruksprodukter.Ett mandat för dessa förhandlingar kommer attdiskuteras i slutet av 1999.Utskottet menar dock att införandet av dengemensamma jordbrukspolitiken och efterföljandestrukturrationaliseringar inom jordbruket i vissa avkandidatländerna kan komma att medföra ett hot motden biologiska mångfalden i dessa länder. Därförmenar utskottet att införandet av den gemensammajordbrukspolitiken och förberedelserna förmedlemskapet inom detta område måste ske iöverensstämmelse med gällande internationella avtal,inte minst konventionen om biologisk mångfald.Utskottet anser vidare att de svenskaerfarenheterna från ekologiskt lantbruk bör tas tillvara i detta arbete.Utskottet anser att därmed är motion U10 (mp)yrkandena 2-9 besvarad.I motion U10 (mp) yrkande 10 begärs ett riksdagenstillkännagivande om att kräva öppenhet och insynangående radioaktiva utsläpp, kärnbränsle m.m. iBarentsregionen. I yrkande 11 begär motionärerna attregeringen ges till känna vad i motionen anförts omde risker som finns i . Vidare yrkasatt miljöhoten i övervakas ochåtgärdas (yrkande 12). I yrkande 13 begärs attsamarbetet inom utvecklas vidare ochi yrkande 14 att de globala hot som finns iBarentsregionen diskuteras på internationell nivå.I partimotion U402 (c) yrkande 1 anser motionärernaatt regeringen bör medverka till att stärka demiljöförbättrande insatserna i Barentsregionen.Utskottet kan liksom motionärerna konstatera attmiljöproblemen i den ryska delen av ,särskilt på , är av mycket storomfattning.