bet · GM01UFöU1 · 1999-05-06 00:00:00 — Utskottet noterar vidare den framträdande rollsom spelar i , men överlåter i övrigtåt regeringen att avgöra huruvida särskildainternationella initiativ är lämpliga.FN:s generalsekreterare rapporterar tillgeneralförsamlingen om vad som görs påminröjningsområdet, både inom och utom FN-systemet.Utskottet finner det värdefullt att regeringenlöpande redovisar för vilka svenskaansträngningar som görs, såsom har skett i bl.a.budgetarbetet. Utskottet utgår från att regeringenäven fortsättningsvis fortsätter att informerariksdagen i lämpliga former och finner det därförinte påkallat att begära en särskild årligregeringsskrivelse om minröjning.Sverige har ökat sitt stödtill minröjning i FN:s regi. Förutom den svenskainsatsen i utgick stöd meddrygt till FN:s insatser i bl.a.Afghanistan, , och . Vidare ges svenskt stöd tillminröjningsinsatser som utförs av enskildaorganisationer.Med vad ovan anförts anser utskottet motionerna U404 (kd)yrkande 1, U405 (mp, m, v, kd, c, fp) yrkandena 1och 2 samt Fö210 yrkande 6 besvarade. MotionernaU404 (kd) yrkande 2 samt U405 (mp, m, v, kd, c, fp)yrkandena 3-5 och 7 avstyrks.4.7 Exportfrågor4.7.1 Sammanfattning av propositionen (s. 125-129)Exportstödjande verksamhetRegeringens bedömningRegeringen avser att se över om nuvarande stöd tillsvensk försvarsindustris exportansträngningar ochinternationella samverkan är tillräcklig.Skälen för regeringens bedömningFör att Försvarsmaktens behov av inhemskförsvarsindustriell kapacitet skall kunnatillgodoses krävs att de svenska företagen harmöjlighet att exportera och delta i internationelltsamarbete. har i betänkande1998/99:FöU1 anmodat regeringen att vidtaytterligare åtgärder i syfte att skapa bättreförutsättningar för angelägna exportframgångar förviktiga försvarsmaterielprojekt, däribland JAS 39Gripen.Sveriges medverkan i det internationellaförsvarsmaterielsamarbetet har ökat påtagligt. Itakt med att exportframgångar uppnås för våraviktigaste materielprojekt ökar försvarsindustrinsbehov av exportstöd. Det är därför angeläget att seöver om nuvarande organisation och resurser förexportstödjande verksamhet vid ochmyndigheter är ändamålsenliga och tillräckliga.Regeringen kommer i budgetpropositionen attinformera och lämna förslag på åtgärderför att skapa erforderligt stöd tillexportframgångar.Inriktning av mellanstatligt samarbete påmaterielområdetRegeringens bedömningVårt samarbete med andra stater på materielområdetbör öka. Samarbetet bör bedrivas med sådaninriktning och omfattning som långsiktigttillgodoser det militära försvarets intresse av attkunna skaffa materiel till hög kvalitet till bravillkor.Skälen för regeringens bedömningSveriges bilaterala materielsamarbete regleras genomsärskilda överenskommelser med ett stort antalländer. Mellan de nordiska länderna finns ettramavtal med målet att etablera engemensam nordisk marknad för försvarsmateriel. InomEuropeiska unionen (EU) pågår ett arbete som syftartill att pröva förutsättningarna för ökat samarbetepå försvarsmaterielområdet. deltagande inomramen för PFF har på materielområdet till syfte attöka förmågan till samverkan mellan Nato- ochpartnerländerna.1997 blev , och de andra observatörerna iVEU, också observatör i Western European ArmamentsGroup (WEAG). Observatörskapet innebär att vi nudeltar i det arbete i tre paneler som verksamhetenär organiserad i. Som regeringen anförde i 1996 årstotalförsvarsproposition bör eftersträva attingå i WEAG. Regeringen har uppdragit åt att inleda förhandlingar om ettsamarbetsavtal med OCCAR, inom vilken ,, och samarbetar isyfte att leda gemensamma utvecklings- ochupphandlingsprojekt.Försvarsministrarna i , , ,, och gav i enavsiktsförklaring uttryck för engemensam vilja att samarbeta för att underlätta enomstrukturering av europeisk försvarsindustri.Utgångspunkten för det svenska deltagandet iinternationell materielsamverkan bör i första handvara tydligt definierade behov och att ekonomiskavinster kan göras. Det är också ett starkt svensktintresse att delta i samarbetet för enomstrukturering av den europeiska försvarsindustrin.När det gäller samarbetet inom huvuddelen av vårainhemska teknologiområden intar ,, och en särställning ikraft av sin teknologiska nivå. har vidareett intresse av att samarbeta med andra länder frånett mer renodlat säkerhetspolitiskt perspektiv.Sådant samarbete bör ske med länderna i vårtomedelbara närområde, särskilt de baltiska staterna.Det är likaså viktigt att delta i multilateralaforum för att identifiera framtidasamarbetsmöjligheter och medverka till attforsknings- och utvecklingsresurser utnyttjasrationellt i ett europeiskt perspektiv. Av sammaskäl är det angeläget att verka inom ramen för detnordiska samarbetet. Samarbetet inom PFF har enväsentlig roll för att möjliggöra fullinteroperabilitet vid internationell samverkan.Samarbetet inom EU har stor betydelse för att stärkaden europeiska teknologiska och försvarsindustriellabasen.4.7.2 MotionernaModeraterna framhåller i partimotion Fö6 (m) yrkande20 exportens betydelse för den svenskaförsvarsindustrin. De flesta med jämförbaraländer för en restriktiv exportpolitik, menexportregler och kontroll skiljer sig åt mellanländerna. Mot bakgrund av det fördjupade samarbetetmed utländska företag som den svenskaförsvarsindustrin bedriver och även motbakgrund av den skärpta internationella konkurrensenär det angeläget att få gemensamma EU-regler förexport av försvarsmateriel.Vänsterpartiet anför i kommittémotion Fö8 (v)yrkande 5 att de minskade försvarsbudgetarna iEuropa tvingar fram rationaliseringsåtgärder och ettutökat samarbete inom den europeiskaförsvarsindustrin. Ett viktigt villkor för svensktdeltagande i detta utvidgade europeiskaförsvarsindustrisamarbete är att den svenskarelativt restriktiva hållningen avseendekrigsmateriel-export kan upprätthållas.Kristdemokraterna anför i kommittémotion Fö9 (kd)yrkande 29 att det är viktigt att statsmakternafortsätter att aktivt stötta försvarsindustrinsexport-ansträngningar. En särskild organisation meduppgift att ge den svenska försvarsindustrin ettkraftfullt stöd för export bör inrättas. Vidare ären internationell uppförandekod angelägen motbakgrund av det ökade samarbetet.Miljöpartiet menar i kommittémotion Fö210 (mp) attdelar av den svenska försvarsindustrins export gårtill oroshärdar och diktaturer. En allt större delav krigsmaterielexporten ingår som delar i utländskavapensystem. Export till tredje land av sådanmateriel kan inte påverkas av svenska myndigheter,varför svensk krigsmateriel i ännu högre grad äntidigare kommer att säljas till diktaturer ochanvändas i krig. Detta står i strid med Sverigesutrikespolitiska målsättningar att föregripa krig,verka för fredlig konfliktlösning och stärkademokratier. Den svenska krigsmaterielexporten bör istället avvecklas, kräver i yrkande 10.I flerpartimotion U405 (mp, m, v, kd, c, fp) yrkande6 anförs att regeringen bör bistå ocheventuellt andra företag vid marknadsföringen avmekaniska minröjningsfordon.4.7.3 Utskottets övervägandenMiljöpartiet yrkar i Fö210 (mp) yrkande 10 att densvenska krigsmaterielexporten avvecklas.Utskottet konstaterar inledningsvis att export avsvensk krigsmateriel i princip är förbjuden.Undantag för utförsel kan dock medges enligtbestämmelserna i krigsmateriellagen och de iriksdagen beslutade riktlinjerna på området. För attFörsvarsmaktens behov av inhemsk försvarsindustriellkapacitet skall kunna tillgodoses förutsätts att densvenska försvarsindustrin kan exportera en del avsin produktion. Varje ansökan om utförsel avkrigsmateriel prövas individuellt i enlighet med detrestriktiva regelverket. Respekten för mänskligarättigheter i destinationslandet intar en centralplats i riktlinjerna.Utrikesutskottet har i en följd av betänkanden,senast i betänkande 1998/99:UU13, tagit ställningtill yrkanden rörande en avveckling avkrigsmaterielexporten. har därvidgenomgående avstyrkt dessa förslag. Även detsammansatta Försvars- och avstyrktei betänkande 1996/97:UFöU1 ett liknande yrkande.Enligt utskottets uppfattning äger dessa tidigaregjorda ställningstaganden fortfarande giltighet.Med detta avstyrks Fö210 (mp) yrkande 10.Motionerna Fö6 (m) yrkande 20 och Fö8 (v) yrkande 5 rörSveriges medverkan i europeisktförsvarsmaterielsamarbete.I propositionen redogör regeringen för Sverigesdeltagande i internationelltförsvarsmaterielsamarbete.Sverige arbetar generellt för ökad restriktivitet ifråga om krigsmaterielexport samt för störreöppenhet vad gäller redovisning av sådan. Arbete förökad transparens pågår i FN och OSSE.Bilateralt samarbete bedrivs i första hand för attvidmakthålla och utveckla kompetens som bör finnas ilandet för att tillgodose våra behov. Det kan ocksåfinnas ett mer renodlat säkerhetspolitiskt intresseav samarbete, särskilt med länderna i vårtnärområde.Sverige deltar i multilateralt samarbete inom ramenför PFF, i syfte att öka förmågan till samverkanmellan Nato och partnerskapsländerna. är ilikhet med övriga observatörer i VEU även observatöri WEAG. Inom EU pågår ett arbete som syftar till attpröva förutsättningarna för ökat samarbete påförsvarsmaterielområdet mellan medlemsstaterna.Utskottet fäster stor vikt vid att en ökadeuropeisk samsyn växer fram. En sådan samsyn börkunna befrämja en europeisk politik vad gällerkrigsmaterielexport som i stor utsträckning baseraspå ett restriktivt synsätt av det slag som Sverigetillämpar . Inom ramen för EU:s gemensammautrikes- och försvarspolitik arbetar för ensamsyn vad gäller uttolkningen och implementeringenav den uppförandekod för krigsmaterielexport somunionen antog 1998. Detta sker bl.a. i form av ettinformationsutbyte vad gäller enskildamottagarländer men också vid gemensammavapenembargon.I propositionen redogör regeringen för dediskussioner med fem andra EU-stater som förnärvarande deltar i. Diskussionerna syftar till attunderlätta en omstrukturering av den europeiskaförsvarsindustrin. Ett av de områden som diskuterasär exportpolitiken, där en ökad samsyn eftersträvas.Sverige deltar i diskussionerna med målsättningenatt en lösning skall nås som ligger i linje med våranuvarande restriktiva nationella riktlinjer förkrigsmaterielexport. Under förutsättning att densvenska restriktiva linjen tas som utgångspunkt serutskottet positivt på en harmonisering avexportregler inom EU.Med vad ovan anförts anses motionerna Fö6 (m) yrkande 20 ochFö8 (v) yrkande 5 besvarade.I motion Fö9 (kd) yrkande 29 föreslås att ensärskild organisation inrättas för att främja svenskkrigsmaterielexport. Motionärerna bakom U405 (mp, m,v, kd, c, fp) yrkande 6 anför att särskilt insatserbör göras för att främja och eventuellt andraföretag vid marknadsföringen av mekanisktminröjningsfordon.Utskottet har ovan konstaterat att svenskförsvarsindustri har behov av att exportera för atttillräcklig kapacitet och kompetens skall kunnaupprätthållas i . Det svenska deltagandet iomstruktureringen av den europeiskaförsvarsindustrin motiveras bl.a. av behovet av attsäkra att svenska exportörer kan verka underlikvärdiga villkor som övrig europeiskkrigsmaterielindustri. Regeringen framhåller ipropositionen att och myndigheterger svensk försvarsindustri ett aktivt och samordnatstöd till export. anför regeringen att detbl.a. mot bakgrund av en vikande internationellförsvarsindustrimarknad och det ökade samarbetet påområdet är angeläget att se över om nuvarandeorganisation och resurser för exportstödjandeverksamhet är tillräckliga.Utskottet avvaktar regeringens redovisningav den översyn av exportstödet som pågår.Det åligger inte att geregeringen direktiv beträffandeförvaltningens organisation, varför motionFö9 (kd) yrkande 29 avstyrks. Motsvarandegäller även förslag om stöd förmarknadsföring av materiel för minröjning.Motion U405 (mp, m, v, kd, c, fp) yrkande 6avstyrks därmed. beträffande den säkerhetspolitiskautvecklingenatt förklarar motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 3 (iberörd del) och 1998/99:Fö7 yrkande 1 besvarademed vad utskottet anfört,res. 1 (m) - delvisres. 2 (fp) 2. beträffande CFE-avtaletatt förklarar motion 1998/99:Fö15 yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört,res. 3 (mp)3. beträffande säkerhetspolitikens målatt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 3(i berörd del) och 1998/99:Fö7 yrkande 2bifaller proposition 1998/99:74 yrkande 2,res. 1 (m) - delvisres. 4 (fp)4. beträffande deltagande i deteuropeiska säkerhetssamarbetetatt avslår motion 1998/99:Fö6 yrkande 9,5. beträffande svenskt observatörskap iVEUatt avslår motion 1998/99:U508 yrkande 25,res. 5 (mp)6. beträffande deltagande iinternationella fredsbevarande insatseratt med avslag på motion 1998/99:Fö9 yrkandena 12och 13 förklarar motion 1998/99:Fö7 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,res. 6 (m, kd, fp)7. beträffande FN:s roll i internationellafredsbevarande insatseratt förklarar motion 1998/99:Fö8 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande den sociala infrastrukturenvid fredsbevarande arbeteatt förklarar motion 1998/99:Fö8 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,9. beträffande civila insatser vidfredsbevarande arbeteatt förklarar motion 1998/99:Fö15 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,res. 7 (mp)10. beträffande civil-militär samverkanvid fredsbevarande arbeteatt förklarar motion 1998/99:Fö15 yrkande 4besvarad med vad utskottet anfört,11. beträffande insatser förinternationell minröjningatt med avslag på motionerna 1998/99:U404 yrkande2 och 1998/99:U405 yrkandena 3-5 förklararmotionerna /99:U404 yrkande 1 samt1998/99:U405 yrkandena 1 och 2 besvarade med vadutskottet anfört,res. 8 (mp)12. beträffande en årligregeringsskrivelse om svenska insatser förinternationell minröjningatt avslår motion 1998/99:U405yrkande 7,res. 9 (v, fp, mp)13. beträffande stöd till FN:s insatserför minröjningatt förklarar motion 1998/99:Fö210yrkande 6 besvarad med vad utskottet anfört,res. 10 (v, mp)14. beträffande avveckling av den svenskakrigsmaterielexportenatt avslår motion 1998/99:Fö210 yrkande 10,res. 11 (mp)15. beträffande gemensamma EU-regler förkrigsmaterielexportatt förklarar motion 1998/99:Fö6 yrkande 20besvarad med vad utskottet anfört,res. 12 (m)16. beträffande deltagande i deteuropeiska försvarsindustrisamarbetetatt förklarar motion 1998/99:Fö8 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,res. 13 (v)17. beträffande en särskild organisationför stöd till svensk krigsmaterielexportatt avslår motion 1998/99:Fö9 yrkande 29,18. beträffande stöd för marknadsföring avminröjningsfordonatt avslår motion 1998/99:U405 yrkande 6,den 6 maj 1999På sammansatta utrikes- och försvarsutskottetsvägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (), (s), SörenLekberg (s), (), ÅkeCarnerö (kd), (),(), (), (), HåkanJuholt (s), (),(), (), (), MarianneAndersson (c) och Karl-GöranBiörsmark (fp). Den säkerhetspolitiska utvecklingen ochsäkerhetspolitikens mål (mom. 1 och 3), , (alla m) anserdels att följande borde ha ingått i utskottetsbetänkande:I stället för att analysera det förändradesäkerhetspolitiska läget väljer regeringen med stödav utskottets majoritet att mekaniskt upprepa 1992års säkerhetspolitiska formulering. De storaförändringar i det säkerhetspolitiska läget i Europaoch som ägt rum har intetillåtits påverka analysen i denna del.Medlemskapet i EU innebär enligt vår mening attSverige numera tillhör en säkerhetspolitisk,ekonomisk och moralisk allians. En framtidaanslutning till den gemensamma valutan gör vårt landtill medlem i en monetär allians. Även om EU saknarförpliktelser om rent militär hjälp, är detsjälvklart att medlemsländerna inte kan stålikgiltiga om något annat medlemsland utsätts förvåld eller hot om våld. Inte minst av denanledningen anser vi att den beskrivning avalliansfriheten som görs av utskottsmajoriteten ärbåde felaktig och orimlig.Sverige har gjort successivavägval i säkerhetspolitiken. Rollen som "aktivobservatör" i VEU, vårt deltagande i av Nato leddaSFOR i Bosnien, det intensiva samarbetet inom ramenför Natos "Partnership for Peace" men ocksåöppningarna för medlemskap i det västeuropeiskakrigsmaterielsamarbetet WEAG och medlemskap i exempel på detta. I varje praktiskt hänseende harSverige valt samarbetets väg. Ett öppet och närasamarbete med Nato har blivit en naturlig del avsvensk politik.Sverige skall medverka i framväxten av desäkerhetsstrukturer som i form av Nato, och också i vår egen del av Europa.För del innebär Natos framväxt somryggraden i den europeiska säkerhetsordningen att viställs inför ett viktigt vägval. En utveckling därLitauen, , och kanske blirNatomedlemmar är inte bara önskvärd utan ocksåalltmer sannolik. kan inte stå likgiltigtinför en utveckling som säkrar de baltiska ländernasfrihet och självständighet. Eftersom vi självavärdesätter frihet och demokrati, bör vi också varaberedda att försvara de principer om frihet,demokrati och mänskliga rättigheter som utgör självagrunden för ett civiliserat, humant och fredligtEuropa. Därför bör de baltiska ländernasNatomedlemskap tydligt understödjas också avSverige.Den övergripande frågan är om skall isolerasig från och eller om vi fullt utskall integrera oss i den europeiskasäkerhetsstrukturen. Vi menar att måste varaberett att fullt ut delta i den framväxandeeuropeiska säkerhetsordningen. Vi måste, för atttillvarata våra intressen, vara medlemmar i varjedel av det europeiska freds-, säkerhets- ochsamarbetsprojekt där Nato är en integrerad del. Ettframtida svenskt medlemskap i blir därmed ennaturlig fortsättning på vårt engagemang församarbete i . Detta bör ges regeringen tillkänna.Vi välkomnar Natos öppenhet gentemot de nyademokratierna i och särskiltde baltiska länderna. De tre nya Nato-medlemmarnasupptagande i alliansen ökar säkerheten ochstabiliteten i . Särskilt medlemskaphar stor och positiv betydelse för stabiliteten ochsäkerheten i Östersjöområdet.Regeringen konstaterar kortfattat att Sverigessäkerhetspolitiska läge är gott. Det är enobalanserad och otillräcklig beskrivning av Sverigessäkerhetspolitiska läge. Efter det kalla krigetsslut är hotet mot successivt nedgående,såväl politiskt som reellt militärt. nya situationen i medfört att gamlakonflikter återigen blossat upp. Utvecklingen påBalkan är kanske det tydligaste exemplet, mengrogrund och militära möjligheter för konflikter pålägre nivå än väpnade konflikter mellan stormakterfinns även i andra delar av och dessnärområde.Den pågående massiva folkfördrivningen i Kosovo ochbombningen av kan ge stora återverkningar påBalkan och indirekt i och därmed påverkasäkerheten i hela . Ett stopp förfolkfördrivningen, en trygg återflyttning av defördrivna och bestraffning av krigsförbrytarna kange grund för stabilitet och en fredlig utvecklinggrundad på respekt för mänskliga rättigheter ochdemokrati. Om däremot aggression och folkfördrivningaccepteras kan det bli inledningen till en djuptolycklig utveckling i sätter i fokus bristandeförmåga att politiskt och militärt förebygga ellerförhindra en allvarlig konflikt, som tydligt kundeförutses . har ett medansvarför detta.Osäkerheten i i förening med den storamilitära och ekonomiska potential som finns där ärden långsiktigt avgörande riskfaktorn för Sverigessäkerhet. Ingenstans vet man, inte ens i , hurRyssland kommer att utvecklas i framtiden.Det finns förutsättningar för en god utveckling därRyssland alltmer inte-greras i och väst.Samtidigt kan det inte uteslutas att de rödbrunakrafterna blir starkare. Dagens inrikespolitiskastämningsläge i gör att risken för en sådanutveckling förstärks. Det kan i värsta fallsluta i en aggressiv revanschistisk linje därmaktpolitik och direkt militär aggression blirresultatet. Inte minst de ryska demokratiskakrafterna betonar att frågan om vägvalinte är avgjord. Det kan inte uteslutas att det gårriktigt illa i överlägset störstamilitärmakt.Att nu göra en långtgående optimistisk bedömning avsäkerhetssituationen, t.o.m. , är interealistiskt. Vi delar med andra ord inte regeringensentydiga bedömning av att Sverigessäkerhetspolitiska läge är gott.När samlade förmåga att säkra frihet ochfred behöver stärkas är det enligt vår mening inteansvarsfullt att minska militära kapacitetpå det sätt som planeras. Svensk försvarsförmågabehöver tvärtom förstärkas i vissa avseenden ochmarkant förändras i andra. Detta för att vi skallkunna uppfylla ansvaret att försvara landet, menockså för att ta vår del av ansvaret för Europassäkerhet. Föreliggande besparingsförslag står imotsatsställning till dessa angelägna behov avförstärkning och förändring av försvaresförmågan.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande den säkerhetspolitiskautvecklingenatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkande 3 (iberörd del) som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt förklarar motion1998/99:Fö7 yrkande 1 besvarad med vad utskottetanfört,dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande säkerhetspolitikens målatt med avslag på proposition 1998/99:74yrkande 2 och med bifall till motion1998/99:Fö6 yrkande 3 (i berörd del) somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:Fö7 yrkande 2 besvarad med vadutskottet anfört,2. Den säkerhetspolitiska utvecklingen(mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "har vid upprepade tillfällen"och på s. 15 slutar med "sina säkerhetspolitiskabeslut" bort ha följande lydelse:Ingen enskild del av utvecklingen i efterdet har haft så direkt betydelse förSveriges gynnsamma säkerhetspolitiska läge som detre baltiska staternas frigörelse och utveckling motdemokrati och integration i . I takt med denekonomiska och sociala utvecklingen i ,och skulle de av alla tre staternaeftersträvade medlemskapen i EU och Nato bidra än mer stabil integration och förutsägbarhet idet alleuropeiska samarbetet. En sådan utvecklingkan bara välkomnas av . Det ligger därför iSveriges intresse att stödja de baltiska ländernasansökan om såväl EU- som Natomedlemskap.Den oförmåga att i rent svensktsäkerhetspolitiskt egenintresse aktivt stödja debaltiska staternas önskemål om Natomedlemskap harinte underlättat en för merönskvärd utveckling i detta avseende. Att med allkraft stödja de baltiska staternas önskemål ommedlemskap i är inget alternativ tillNatomedlemskap, men blir i detta perspektiv än merangeläget för . Om de baltiska staterna föröverskådlig tid utestängs från medlemskap i det ytterligare ansvar för attmedverka till att stärka deras säkerhetdels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande den säkerhetspolitiskautvecklingenatt med bifall till motion 1998/99:Fö7 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:Fö6 yrkande 3 (i berörd del) besvaradmed vad utskottet anfört,3. (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Avsikten är att" och på s. 16 slutar med"på denna punkt" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är av stort värde attSverige i konsekvens med tidigare ställningstagandeni ansluter sig till som dåpå ett positivt sätt också reglerar svenskrustningsnivå. Förutom att kan förhindraundertecknande stater från att upprusta ger detmöjlighet för som avtalsslutande part attkunna framföra synpunkter på avtalets viktigaflankbestämmelser.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande CFE-avtaletatt med bifall till motion 1998/99:Fö15 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Säkerhetspolitikens mål (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "militära alliansfrihet" och pås. 23 slutar med "till säkerhetspolitikens mål" bortha följande lydelse:I takt med att EU och Nato utvidgas till attomfatta alltfler av demokratier, skapasförutsättningar för att historiska motsättningar ochuppdelningar av skall förbytas i en verkligalleuropeisk säkerhetsordning, byggd på ömsesidigtsamarbete. I denna utveckling spelar utvidgningen avoch den ökade integrationen inom Europeiska unionenden viktigaste rollen.