bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — Därför är detcentralt med en utvärdering för att seom lagarna givit den effekt som varit åsyftad.Annars måste man överväga att ändra eller avskaffalagarna.Utskottets ställningstagande i fråga om samordnadlagstiftning m.m.Gemensamt för flertalet av de nu behandlademotionerna är önskemålet om en på det ena ellerandra sättet ökad samordning av lagstiftningen motdiskriminering eller av tillsynen överlagstiftningen.Ett antal linjer kan urskiljas:- lagstiftningen bör inte begränsas till arbetslivet(m)- lagstiftningen bör inte begränsas till de nuifrågavarande diskrimineringsgrunderna (m)- en samordnad och generell lagstiftning ommänskliga rättigheter med en samordnadombudsmannainstitution direkt underställd riksdagenär att föredra (m)- alla bestämmelser om diskriminering i arbetslivetbör samlas i en lag och en utredning bör tillsättas(v, c, mp - ej yrkande)- de nu aktuella tre lagförslagen bör samordnas (kd)- ombudsmannainstitutionerna bör samordnas (c - ejsärskilt yrkande)- alla nuvarande bestämmelser mot diskriminering börsamordnas (fp)Som framgår av utskottets ställningstagande ovantill frågan om avslag på propositionerna delarutskottet regeringens ståndpunkt att det ärangeläget att de föreslagna diskrimineringslagarnainförs och att de inte fördröjs av ytterligareutredningar om samordning. Utskottet har dockförståelse för de synpunkter som förs fram om detönskvärda i att försöka åstadkomma en samordnaddiskrimineringslagstiftning. Ett tungt skäl är atten samordnad lagstiftning blir mer överskådlig än omlagreglerna finns i olika författningar. Det är inteuteslutet att en mer enhetlig lagstiftning ger etttydligare budskap om att diskriminering inte kanaccepteras.Samtidigt går det inte att bortse från attkaraktären hos de olika diskrimineringsgrunderna kanmedföra att det behövs speciella regleringar ocholika lagtekniska lösningar. Ett exempel på dettafinns i de nu framlagda förslagen. Utskottet syftarpå den särskilda regeln om stöd- ochanpassningsåtgärder i förhållande tillfunktionshindrade arbetssökande. Även omdiskriminering i grunden är ett och samma fenomen,kan den ta sig olika uttryck beroende på vem denriktas mot. Det är inte givet att den skall bemötaspå samma sätt oberoende av vilken förklaringen ärtill varför den förekommer. Även det aktiva arbetetmot diskriminering kan behöva utformas olika vidskilda slag av diskriminering. Utskottet kan härpeka på det mångfaldsarbete som föreslås i lagenmed åtgärder mot etnisk diskriminering. Lagreglernamotsvarar bara delvis jämställdhetslagens regler omaktiva åtgärder.Socialförsäkringsutskottet och socialutskottet harbåda i sina yttranden uttalat sig för en samordning.Socialförsäkringsutskottet anför att en samladlagstiftning är att föredra, medan socialutskottetser fördelar med en lagteknisk samordning av olikadiskrimineringsregler.Av propositionerna framgår att regeringen anser detnödvändigt att från början följa tillämpningen avlagarna och analysera eventuella negativa effekterför bl.a. företagande och arbetsmarknad. Enutvärdering skall initieras efter ikraftträdandet.Arbetsmarknadsutskottet anser att en samordning börövervägas och avser då i första hand lagstiftningenmot etnisk diskriminering, diskriminering på grundav funktionshinder resp. på grund av sexuellläggning. Av flera skäl bör man låta lagarna verkaunder någon tid innan en utredning får uppdraget attöverväga möjligheterna till samordning. På detsättet kommer även erfarenheter från tillämpningenatt kunna ingå i underlaget för frågan omsamordning. Utskottet utgår alltså från att ettsådant utredningsarbete kommer att sättas i gång pålite sikt. Utskottet kan även tänka sig att man idet sammanhanget överväger vilka för- ochnackdelarna skulle vara att även låtajämställdhetslagstiftningen ingå i en samordning.Frågan om ombudsmännen och deras roll och omeventuell samordning av ombudsmannainstitutionernahar ett naturligt samband med lagstiftningsfrågan.Utskottet utgår från att även den saken kommer attingå i en framtida utredning.Vad som har anförts bör som sin meningge regeringen till känna. Utskottet avstyrker de nubehandlad motionerna 1997/98:A67 (yrk. ),1997/98:A68 (yrk. 3), 1997/98:A70 (yrk. 2), A3 (yrk.1 och 2), A4 (yrk. 3), A5 (yrk. 1), A6 (yrk. 1 och2), A8 (yrk. 3), A9 (yrk. 1), A10 (yrk. 1 och 2),A703 (yrk. 3), A722 (yrk. 3 och 4), K330 (yrk. 2),K336 (yrk. 1 delv.) och So310 (yrk. 7) i den mån deinte kan anses tillgodosedda med vad utskottetanfört.Övergripande synpunkter på lagförslagenMotionFolkpartiet betonar i två kommittémotioner,1997/98:A68 (yrk. 2) och A4 (yrk. 2), att enhuvudfråga är att skapa flera arbeten genom företag.Ett i och för sig lovvärt lagförslag kan få tillkonsekvens att man genom orimliga krav slår undanbenen på företagare, t.ex. när det gällerskadestånd.Utskottets ställningstagandeDe framlagda lagförslagen ger uttryck för den mycketviktiga principen om varje individs rätt att blibedömd efter personliga egenskaper ochförutsättningar. För de allra flesta människor ärarbetslivet och deltagande i det av störstabetydelse för tillvaron, socialt och ekonomiskt. Attbli bemött och bedömd på ett osakligt, irrelevanteller godtyckligt sätt är därför särskilt allvarligtnär det sker i arbetslivet. Lagstiftning är ett sättatt motverka sådant beteende.Lagarna bör kunna bli en maning till arbetsgivareatt vara mer noggranna och omsorgsfulla t.ex. i enrekryteringsprocedur. Utskottet vill inte förnekaatt de nya reglerna kan innebära merarbete förarbetsgivare och ökade krav på administrativarutiner. Detta skall å andra sidan vägas mot attarbetsgivaren fortfarande kommer att ha enprincipiell val- och handlingsfrihet så länge somdiskriminerande orsaker inte finns med i bilden ochså länge som rutiner och liknande inte fårdiskriminerande effekter. En mer omsorgsfullrekryteringsprocess bör ligga i arbetsgivarensintresse, eftersom förutsättningarna då blir bättreatt finna den som är mest lämpad för ett visstarbete, vilken i sin tur gagnar företaget. Att varoch en skall bemötas efter sina egenskaper ochförutsättningar betyder att mänskliga resurser intehålls tillbaka. Lagstiftning mot diskriminering kani en mening därför sägas vara en tillväxtfaktor.Det viktigaste med diskrimineringslagstiftning ärde mera långsiktigt normbildande effekterna isamhället. Förekomsten av lagstiftning är inte baraen markering från statsmakterna. Lagstiftningen kanockså vara ett stöd för den som inte själv villdiskriminera men som känner sig tvungen atttillmötesgå verkliga eller inbillade krav från olikahåll.Samtidigt får man inte ha en övertro pålagstiftningens effekter. Diskriminering kan inte iett slag lagstiftas bort. Förbudsregler måstekompletteras av andra insatser, både från samhälletsoch enskildas sida. Den ordning som blir följden avatt de nu framlagda förslagen genomförs innebär intebara skadeståndssanktionerade förbudsregler. I lagenmed åtgärder mot etnisk diskriminering införs ettkrav på arbetsgivaren att genomföra framåtsyftandeåtgärder för etnisk mångfald. De ombudsmän som skallverka på de olika områdena får en pådrivande,opinionsbildande och rådgivande roll.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna1997/98:A68 (yrk. 2) och A4 (yrk. 2).Lagarnas tillämpningsområde m.m.MotionVänsterpartiet föreslår i motion 1997/98:A67 attriksdagen uppdrar åt regeringen att utreda om lagenom åtgärder mot etnisk diskriminering också böromfatta utbildnings- och värnpliktsväsendena (yrk. ).Socialförsäkringsutskottet har enligt sitt yttrandeinte funnit anledning att förorda en utvidgning avtillämpningsområdet bl.a. med hänvisning till denroll som tilldelats att ha ettövergripande ansvar för att verka för likarättigheter och möjligheter oavsett etnisk ellerkulturell bakgrund, att förebygga och motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism samtför att nyanlända invandrare får stöd för sinintegration i det svenska samhället.Utskottets ställningstagandeDen föreslagna lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet har, på samma sätt somjämställdhetslagen, en arbetsrättslig karaktär, dvs.den reglerar förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Den är även anknuten till detarbetsrättsliga regelverket i övrigt exempelvis ifråga om sanktionssystem och rättegångsregler. Dettatalar emot en utvidgning av tillämpningsområdet. Detfinns dock skäl att framhålla att de berördagrupperna omfattas av arbetsmiljölagen (1977:1160).Vid trakasserier kan enskilda som tillhör dessagrupper få ett visst skydd genom de föreskrifter omkränkande särbehandling som Arbetarskyddsstyrelsenutfärdat. Utskottet ställer sig därför inte bakomkravet på en utredning om utvidgning avtillämpningsområdet. Motion 1997/98:A67 (yrk. avstyrks.Generell lagstiftning för funktionshindradeMotionKristdemokraterna anser i kommittémotion So376 attdet bör införas en generell lagstiftning motdiskriminering av funktionshindrade. En sådanlagstiftning skulle alltså inte bara begränsas tillarbetslivet (yrk. 7).Socialutskottets yttrandeEnligt yttrandet från socialutskottet avserregeringen att tillsätta en utredning som skall fåtill uppgift bl.a. att se över formerna för enreglering av förbudet mot diskriminering avfunktionshindrade i näringsverksamhet.Socialutskottet förordar att resultatet av denutredningens arbete samt effekterna av den nuföreslagna lagen om förbud mot diskriminering avfunktionshindrade i arbetslivet avvaktas innanfrågan om en generell lagstiftning motdiskriminering av funktionshindrade övervägs.Utskottets ställningstagandeArbetsmarknadsutskottet instämmer i vadsocialutskottet anfört.Motion So376 (yrk. 7) avstyrks därför.Förhållandet till jämställdhetslagenYvonne Ruwaida (mp) anser i motion Sf635 attlagstiftningen mot etnisk diskriminering bör varalika stark som jämställdhetslagen. Hon hänvisar annan motion som behandlas i detta betänkande,1997/98:A69, i vilken bl.a. möjligheten till positivsärbehandling förordas (yrk. Motionären vill haett tillkännagivande om att den lag som avser etniskdiskriminering skall vara lika stark somjämställdhetslagen.Arbetsmarknadsutskottet kommer i den följandeframställningen in på frågor om bl.a. positivsärbehandling. Motionären tycks emellertid i dennamotion skjuta in sig på hur lagarna förhåller sigtill varandra, inte vad reglerna faktisktinnehåller. Utskottet kan inte se hur man genomnågon enkel jämförelse skulle kunna fastställa attden ena lagen är starkare än den andra. Motionenavstyrks.Avsnitt 3 Ändamål och vissadefinitionerProposition 177, etnisk diskrimineringÄndamålLagens ändamål anges vara att främja etnisk mångfaldi arbetslivet. Det är ett vidare ändamål än dennuvarande lagens ändamål att motverka etniskdiskriminering.PersonkretsenI fråga om etnisk diskriminering ärdiskrimineringsgrunderna desamma som i den nuvarandelagen och i brottsbalksbestämmelsen om olagadiskriminering. Diskrimineringsgrunderna är såledesras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprungeller trosbekännelse, sammanfört till begreppetetnisk tillhörighet. Diskriminering kan ansesföreligga även om den drabbade inte självidentifierar sig som tillhörig eller faktiskttillhör en viss etnisk grupp, vars medlemmararbetsgivaren inte vill anställa. Ett exempel somnämns i propositionen är att den drabbade har ettnamn som arbetsgivaren förmodar innebär viss etnisktillhörighet eller att en arbetssökande ellerarbetstagare är gift med eller sambo med en personmed viss etnisk tillhörighet. Det är alltså fråga omsåväl faktisk som förmodad etnisk tillhörighet.Proposition 179, diskriminering på grund avfunktionshinderÄndamålLagens ändamål anges vara att motverkadiskriminering i arbetslivet av personer medfunktionshinder. I detta ligger enligt propositionenatt ge personer med funktionshinder en rätt tillindividuell och saklig behandling.Ändamålsbestämmelsen skall uppfattas som enprogramförklaring och ett sätt att markeraavståndstagande från diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder.PersonkretsenSkyddskretsen knyter an till den definition somantagits av WHO. Med funktionshinder avses någonform av fysisk, psykisk eller begåvningsmässigbegränsning av en persons funktionsförmåga.Begränsningen skall till följd av sjukdom ellerskada vara medfödd eller förvärvad. Ävenbegränsningar som kan förväntas uppkomma i framtidenomfattas. Funktionshindret skall därutöver varavaraktigt. Som exempel på sådana begränsningar somkan uppkomma nämns i propositionenhivpositiva liksom cancer- och MS-sjuka. Vad somavses är att en person är bärare av en sjukdom somkan påverka funktionsförmågan . Sjukdomenskall vara konstaterad. Däremot avses inte att någonhar anlag för en sådan sjukdom. Det är inte gradenav funktionsnedsättning som är avgörande utanförekomsten av ett funktionshinder.Att funktionshindret är varaktigt innebär attbegränsningar till följd av skada eller sjukdom somär av övergående natur, t.ex. en bruten arm, inteomfattas av lagens skydd. Personer medsocialmedicinska problem, t.ex. missbrukare, fallerutanför lagens tillämpningsområde. Dessa personeromfattas dock om de kan anses vara funktionshindradeenligt lagens definition.Frågan om funktionshindret även innebär ettarbetshandikapp har inte någon betydelse föravgränsningen av personkretsen. Begreppetarbetshandikapp har däremot betydelse för olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder.Begreppet funktionshinder omfattar inte avarbetsgivaren felaktigt förmodade funktionshinder.Proposition 180, diskriminering på grund av sexuellläggningÄndamålLagens ändamål anges vara att motverkadiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning. På motsvarande sätt som i proposition 179skall bestämmelsen uppfattas som enprogramförklaring och ett sätt att markeraavståndstagande från diskriminering på grund avsexuell läggning.PersonkretsenSexuell läggning är en lagteknisk term som anger denskyddade personkretsen. Begreppet avgränsas till attavse endast homosexuell, bisexuell och heterosexuellläggning. Alla människor har någon av dessa tretyper av sexuell läggning. Andra typer av sådanläggning är inte kända, sägs det i propositionen.Olika sexuella variationer eller sexuella beteendensom finns hos såväl hetero-, bi- som homosexuellapersoner faller utanför lagens tillämpningsområde.Utredningen har beskrivit dessa variationer somuttryck för sexualitet som ligger på toppen av ellergår utöver den sexuella läggningen, som exempelnämns pedofili och exhibitionism. En person kan sessom heterosexuell och pedofil - däremot inte somenbart pedofil. Lagen ger inte heller skydd förtranssexuella, eftersom transsexualitet enligtpropositionen är en fråga om könstillhörighet ochinte om sexuell läggning.Vilken sexuell läggning någon har bör enligtpropositionen bedömas i första hand efter hurpersonen själv identifierar sig.Utskottets ställningstagandeÄndamålsreglernaVarje individ bör ha rätt att i arbetslivet slippabli bedömd utifrån osakliga, irrelevanta,godtyckliga eller kränkande utgångspunkter. Enarbetsgivare får därför inte bedöma en arbetssökandeeller arbetstagare efter schablonuppfattningar omegenskaper som tillskrivs personer som tillhör sammagrupp.I likhet med regeringen anser utskottet att ettviktigt ändamål med de föreslagna lagarna är attmarkera avståndstagande från diskriminering på grundav etnisk tillhörighet, funktionshinder ellersexuell läggning. Utskottet utgår från att lagarna iförsta hand får en normbildande ochattitydpåverkande effekt.Vad gäller lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet ansluter sig utskottetockså till att den ges ett vidare ändamål, nämligenatt främja mångfald i arbetslivet.Definitionen av begreppet etnisk tillhörighetEtnisk tillhörighet är en lagteknisk term som bl.a.inbegriper begreppet "ras". Utskottet vill härerinra om vad uttalat ibetänkandet 1997/98:KU29 om att regeringen bör göraen genomgång av i vilken utsträckning begreppet rasförekommer i svenska författningar som inte grundaspå internationella texter och om möjligt föreslå enannan definition. Som nämnts ovan överensstämmer dennu föreslagna innebörden av begreppet etnisktillhörighet med de diskrimineringsgrunder som redani dag finns såväl i bestämmelse omolaga diskriminering som i den nuvarande lagen motetnisk diskriminering. Utskottet ser det som enfördel om samma kriterier används här. Utskottetansluter sig till den föreslagna definitionen avetnisk tillhörighet.Regeringen har föreslagit att såväl faktisk som avarbetsgivaren förmodad etnisk tillhörighet skallomfattas av lagen. Även personer som är gifta medeller är sambo med någon med viss etnisktillhörighet bör omfattas. Att arbetsgivarenmedvetet missgynnar någon som han eller honuppfattar tillhöra en viss etnisk grupp eller någonsom har anknytning till den etniska gruppen ärenligt utskottet inte mindre stötande än dåarbetsgivaren missgynnar någon som själv tillhör denetniska gruppen. Utskottet ansluter sig därför tillregeringens förslag att dessa personer bör omfattasav lagens skydd.Definitionen av begreppet funktionshinderUtskottet delar regeringens uppfattning attskyddskretsen bör göras vid. Det är inte lämpligtatt i lagen räkna upp konkreta funktionshinder somskall omfattas, bl.a. med hänsyn till att vad sombetraktas som ett funktionshinder kan ändras medtiden, allt eftersom t.ex. nya behandlingsmetoderkommer i bruk. Det bör i stället överlämnas tillrättstillämpningen att utveckla praxis som mer idetalj bestämmer personkretsen.En grupp som omfattas av definitionen är de som ärbärare av sjukdomar som har ett progressivt förlopp.I propositionen nämns som exempel hiv-positiva ellercancersjuka. Dessa sjukdomar kan med storsannolikhet medföra att den sjuke med tiden blirallt sämre. Om, och i så fall i vilken omfattning,ett sådant sjukdomstillstånd kommer att leda tillfunktionshinder kan nog vara svårt attbedöma på förhand. I propositionen föreslås därföratt personer med sjukdomar av det slag som kanförväntas medföra funktionshinder i framtidenomfattas så snart sjukdomen är konstaterad.Utskottet behandlar diskrimineringsförbuden nedan iavsnitt 5, men vill redan nu påpeka att bedömningenav huruvida någon befinner sig i en likartadsituation som någon annan utan samma sjukdom fårbedömas med utgångspunkt i de funktionshinder someventuellt finns vid jämförelsetidpunkten.Utskottet ansluter sig också till det som sägs ipropositionen om att det är funktionshindret i sigoch inte graden som skall vara avgörande för vem somomfattas av lagen samt att socialmedicinska problemskall falla utanför såvida de inte medfört ettfunktionshinder i lagens mening.Till skillnad från regeringen anser utskottet attlagen även skall omfatta en missgynnande behandlingsom har samband med ett felaktigt antagande frånarbetsgivarens sida om att arbetstagaren har ettvisst funktionshinder. Vad utskottet anfört omfelaktigt förmodade funktionshinder bör godkännas avriksdagen.Definitionen av begreppet sexuell läggningMed den föreslagna definitionen omfattas allamänniskor av lagens skydd. Begreppet sexuellläggning är en lagteknisk term som kan sägas tasikte på en individs känslomässiga relationer,erotiska fantasier och fysiska sexuella aktiviteter.Regeringen har föreslagit att vad som kallassexuella variationer eller beteenden inte skallomfattas av lagens skydd. Det är i stället densexuella läggningen som är grunden för skyddet.Utskottet ser saken på följande sätt. Att hahomosexuellt umgänge eller att bo och levatillsammans med någon av samma kön är ett naturligtuttryck för den homosexuella läggningen.Arbetsgivaren skall därför inte med framgång kunnahänvisa till att det var detta som var orsak tillhans handlande. Att t.ex. söka sig till miljöer därhomosexuella möts kan också sägas vara ett naturligtuttryck för en homosexuell läggning. Arbetsgivarenskall därför inte heller kunna freda sig med eninvändning av detta slag så länge som beteendet intehar betydelse för anställningen. Utgångspunktenmåste enligt utskottets mening vara att beteendensom har ett sådant naturligt samband med densexuella läggningen, och detta oavsett vilkenläggning det är fråga om, endast i mycket speciellafall skulle kunna tillåta några slutsatser om enpersons lämplighet för en viss anställning. De nyareglerna skulle annars bara bli ett skenbart skydd.För att arbetsgivaren skall ha framgång med eninvändning om att det var beteendet och inteläggningen som styrt hans handlande måste sakensåledes ha relevans för frågan om arbetstagarenseller arbetssökandens lämplighet för arbetet.Som regeringen föreslagit bör däremot lagen inte geskydd åt sådana sexuella variationer som kan finnashos både hetero-, bi- och homosexuella och som ipropositionen exemplifieras med pedofili ellerexhibitionism. Sådant beteende har nämligen intesamband med den sexuella läggningen i sig.Av samma skäl som beträffande etnisk tillhörighetanser utskottet att sådant missgynnande som harsamband med arbetsgivarens felaktiga antagande omviss sexuell läggning hos arbetstagaren ellerarbetssökanden skall omfattas av lagen. Vad somanförts om felaktigt förmodad sexuell läggning börgodkännas av riksdagen.Vilken sexuell läggning en person har bör bedömas iförsta hand efter hur individen själv identifierarsig.BevisningenI avsnitt 5 tar utskottet upp bevisfrågorna idiskrimineringstvister. Redan här skall dock någotkort beskrivas hur förslagen utformats när detgäller bevisningen om diskrimineringsgrunderna, dvs.att den som anser sig diskriminerad har en vissetnisk tillhörighet, ett funktionshinder eller enviss sexuell läggning.Den som anser sig diskriminerad skall bevisa attdet föreligger en diskrimineringsgrund. Dettainnebär vid direkt etnisk diskriminering attarbetstagaren eller arbetssökanden i ett första stegskall styrka att det finns en etnisk faktor. Viddiskriminering av en funktionshindrad skall påmotsvarande sätt den som anser sig diskrimineradstyrka att han eller hon är funktionshindrad. Iproposition 179 sägs att en arbetssökande lättastlämnar information om sitt funktionshinder i sinansökan om anställning. I fråga om diskrimineringsom har samband med sexuell läggning sägs det iproposition 180 att den som påstår sig vara t.ex.homosexuell normalt bör anses ha den läggningen.Utskottet konstaterar att i de fall påståendet omdiskriminering grundas på att arbetsgivarenfelaktigt förmodat viss etnisk tillhörighet, visstfunktionshinder eller viss sexuell läggning så fårarbetstagarens eller arbetssökandens bevisning tasikte på detta förhållande.Om arbetstagaren styrker att endiskrimineringsgrund förelegat och därutöver att detförekommit en mindre förmånlig behandling i enlikartad situation (utskottet återkommer som sagttill detta i avsnitt 5) har diskriminering gjortsantaglig. Arbetsgivaren kan i detta läge freda sigbl.a. med att han inte känt till eller borde hainsett att det förelegat en diskrimineringsgrund.Avsnitt 4 Samverkan och aktivaåtgärderRegler om samverkan och aktiva åtgärder finns enbart iproposition 177 (etnisk diskriminering).Proposition 177, etnisk diskrimineringSamverkan och målinriktat arbete för att främjaetnisk mångfaldI lagförslaget anges att arbetsgivare ocharbetstagare har ett ansvar för att främja etniskmångfald i arbetslivet.Anställda kan inte göras ansvariga för brott motdiskrimineringsförbuden enligt lagen. Dettautesluter enligt propositionen inte att ocksåarbetstagare har ett ansvar för att etniskdiskriminering motverkas, vilket fastslås ilagförslaget.I den föreslagna lagen finns bestämmelser omarbetsgivarens ansvar att bedriva ett målinriktadarbete för att aktivt främja etnisk mångfald iarbetslivet.Bestämmelserna har sin motsvarighet ijämställdhetslagen och har samma innebörd med denskillnaden att de avser etnisk tillhörighet.Allmänna övervägandenEtt diskrimineringsförbud och ett krav på aktiva åtgärder harsamma huvudsyfte och kompletterar varandra. Enskyldighet att vidta aktiva åtgärder ärframåtsyftande, men i första hand inriktad på attåstadkomma förändringar på kort sikt. En snabbareintegrering i arbetslivet av olika grupper kanuppnås som slentrianmässigt tänkande somleder till diskriminering kan brytas.