bet · GM01UbU4 · 1999-02-18 00:00:00 — Resursfrågor för högskola och forskning I betänkandet behandlas drygt femtio motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden i vilkabegärs uttalanden av om resurser förforskning och grundläggande högskoleutbildning.Samtliga yrkanden avslås.På ett antal punkter har m, kd, c, fp och mp -antingen var för sig eller i skilda konstellationer- reserverat sig. Så framför t.ex. de fyraborgerliga partierna m, kd, c, och fp i en gemensamreservation krav på ökade forskningsresurser till detre nya universiteten. 1998/99:Ub217 av och ()vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten avhushållsvetenskaplig forskning.1998/99:Ub227 av m.fl. (c) vari yrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om professurer ididaktik.1998/99:Ub409 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om högskoleplatser tillStenebyskolan.1998/99:Ub410 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om framtida fördelningav utbildningsplatser och forskningsresurser till desmå västsvenska högskolorna.1998/99:Ub411 av och Jan-EvertRådhström (m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av erforderliga resurser tillHögskolan i inför ombildandet tilluniversitet.1998/99:Ub413 av och (m,fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att tilldela Tom Tits Experiment iSödertälje 30 utbildningsplatser förlärarutbildning, årskurserna 1-7matematik/naturorientering 140 poäng, , vilket blir 105 platseroch att detta omfördelas inom befintligt anslag förlärarutbildning.1998/99:Ub414 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov avsäkerställande av en utvidgning avutbildningsplatserna vid psykologprogrammet.1998/99:Ub415 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om läkarutbildningen iGöteborg.1998/99:Ub418 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominriktningen av den fortsatta utbyggnaden avhögskoleutbildningen i nordvästra /99:Ub420 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ominrättande av en professur i vårdvetenskap vidHälsohögskolan i /99:Ub423 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omfakultetsanslag till universitet.1998/99:Ub424 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en successivutbyggnad av de nya universiteten,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Högskolan iKarlskrona/,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettrymduniversitet i /99:Ub430 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en strategi för attbygga upp de fasta forskningsresurserna vid de nyauniversiteten.1998/99:Ub434 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det statligaforskningsanslaget till Mitthögskolan.1998/99:Ub437 av m.fl. (m, kd, fp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tilldelningen avnya universitetsplatser och forskningsresurser iökad utsträckning skall styras av de studerandesförstahandsval,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den nationellabetydelsen av att förblir ettinternationellt attraktivt kunskapscentrum.1998/99:Ub442 av m.fl. (mp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återkomma medförslag till ekonomiskt stöd till skapandet av ettKvinnouniversitet.1998/99:Ub443 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prioritering av flerplatser i grundutbildningen vid iJönköping.1998/99:Ub444 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omen professur vid tekniska universitet.1998/99:Ub447 av m.fl. (kd) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att starta enforskarskola.1998/99:Ub451 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändigaresursförstärkningar till universitet.1998/99:Ub461 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prioriterade områdenoch resurser för framtida utveckling.1998/99:Ub463 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nyautbildningsplatser till de mindre och medelstorahögskolorna i västra /99:Ub464 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nyautbildningsplatser, fasta forskningsresurser ochframtida medel för etableringen av centrumbildningför COOP.1998/99:Ub465 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omläkarutbildningen i Göteborg.1998/99:Ub468 av tredje vice talman m.fl. (kd, m, fp) vari yrkas att riksdagenbeslutar utöka antalet årsstudieplatser vid inom ramen för de samladehögskoleplatserna.1998/99:Ub471 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om läkarutbildningenvid universitet.1998/99:Ub474 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt inrätta en rymdhögskola i /99:Ub475 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om den framtidautvecklingen vid högskola.1998/99:Ub476 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutökade uppdrag och utökat antal studieplatser tillde fyra fristående teologiska högskolorna.1998/99:Ub480 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingen av mot ettfullvärdigt universitet.1998/99:Ub481 av m.fl. (fp, m, v, kd,c, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rättvisa statsbidragför de nya teologiska högskolorna i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en förstärktplatstilldelning till de teologiska högskolorna iStockholm, och samt att dessainrangeras i de allmänna villkoren förhögskoleutbildning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att antaletårsstudieplatser räknas upp så att en rimligtillväxt vid nya teologiska högskolor kantillgodoses.1998/99:Ub483 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rekrytering avlärare och doktorander,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärarnasvidareutbildning och pedagogiska kompetens,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbyggnadstaktför högskolan,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nyaårsstudieplatser till de icke statliga högskolorna iallmänhet och de fria teologiska högskolorna isynnerhet,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om små ochmedelstora högskolor.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas44. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om finansiering avdoktorandtjänster genom införande avgrundforskningsavdrag (GFA),53. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om principer förfördelning av forskningsresurser till universitetoch högskolor,54. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättande aven utvecklingsfond för små och medelstora högskolorför utveckling av forskning vid dessa lärosäten,55. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bristandebalans mellan grundforskning och sektorsforskning(tillämpad forskning) med hänsyn till samhälletsbehov av forskningsresurser,56. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillsättande aven utredning med uppdrag att föreslå lämpligaadministrativa former för hanteringen av ettgrundforskningsavdrag,58. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rationaliseringav sektorsforskningen,59. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett utökatuppdrag till FRN för samordning av forskningsrådensstöd till tvärvetenskaplig forskning,60. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avkraftigt ökad forskning inom miljöskydd,miljöbetingat hälsoskydd, miljövänlig produktionsamt miljövänligare varuhantering,61. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättande avett centrum för miljöteknik.1998/99:Ub802 av m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Högskolan iKarlskrona/,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett rymduniversiteti Kiruna.1998/99:Fi210 av m.fl. (c) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en strategi förutveckling av forskningsresurserna vid de nya ochblivande universiteten och vid de mindre ochmedelstora högskolorna.1998/99:T818 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär förslag medsyfte att göra /tillett IT-universitet i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:N327 av () vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att internationellhögskola för transport och kommunikation inrättasvid /99:N338 av m.fl. (fp)vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om högre utbildning. I detta betänkande behandlas drygt femtiomotionsyrkanden vilka huvudsakligen avser önskemålom resurser för forskning och grundläggandehögskoleutbildning. De väcktes och har alla det gemensamtatt de begär riksdagsuttalanden i de väcktafrågorna; det föreslås alltså inte omedelbara beslutav att ändra de av regeringen ibudgetpropositionen för framlagda förslagenom anslag till forskning och högre utbildning.Utskottet valde därför vid behandlingen avbudgetpropositionen att inte behandla dessa yrkandeni anslutning till de budgetalternativ som dåförelåg.Forskningsresurser m.m.I några motioner tas frågan upp om resurser till denya universiteten. Bakgrunden är att regeringensommaren beslutade att högskolorna i ,och skulle benämnas universitet.Regeringens beslut grundades på besluthösten om vilka kriterier som skall gälla föratt ett statligt lärosäte skall tilldelas rätten attbenämnas universitet (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16,bet. UbU1, rskr. 100).Moderaterna anför i sin partimotion 1998/99:Ub424att regeringen inte bör utnämna nya universitet utanatt binda sig för en långsiktigt hållbarfinansiering, detta för att bibehållauniversitetsbegreppets trovärdighet ochkvalitetsstämpel. För universitetens del är detangeläget att sträva efter en organisation förforskning och utbildning som säkerställer en egenprofil och särställning (yrk. Kristdemokraternafinner det förvånande att regeringen inte följer uppbeslutet om nya universitet och tilldelar extraresurser vad gäller forskningsanslagen till samtliganya universitet (mot. 1998/99:Ub483 yrk. 13).Centerpartiet begär i motion 1998/99:Fi210 att enstrategi läggs fast såväl för utveckling avforskningsresurserna vid de nya och blivandeuniversiteten och vid de mindre och medelstorahögskolorna som för säkrad kvalitet i undervisningen(yrk. I motion 1998/99:Ub430 (c) anförs som enstrategi för att bygga upp de fastaforskningsresurserna vid de nya universiteten attbenämningen universitet, om den skall betyda något,förutsätts få återverkningar i form av ökaderesurser för forskning och forskarutbildning (yrk.2). Motionären, som främst har iåtanke, menar att en kraftig förstärkning av sådanaresurser är påkallad. I motion 1998/99:Ub801 (mp)redovisas principer för fördelning avforskningsresurser till universitet och högskolor,vilka bör uttala sig för (yrk. Isamma motion föreslås att en utvecklingsfond skallinrättas för små och medelstora högskolor förutveckling av forskning vid lärosätena i fråga.Fonden skall i första hand avse grundforskning ochhandhas av (yrk. 54).U t s k o t t e t anser att bör avslåsamtliga nu redovisade yrkanden. Som skäl härförvill utskottet anföra följande.I budgetpropositionen för framhöllregeringen att beslutet atthögskolorna i , och skallbenämnas universitet, liksom det sannolika framtidabeslutet om , innebär ett åtagande avregeringen för en framtida resurstillväxt somstärker kvaliteten såväl på utbildning som forskning(prop. 1998/99:1 utg.omr. 16 s. 105). Regeringenframhöll vidare att det enligt dess uppfattning intevar önskvärt att alla universitet utvecklas tilllärosäten som bedriver forskning ochforskarutbildning inom samtliga vetenskapsområden. Istället bör de högskolor som blir universitetprofilera och specialisera sin utbildning ochforskning inom områden där de redan har verksamhetav hög kvalitet och där verksamhet av hög kvalitetkan utvecklas. Samhällets behov liksomforskarsamhällets identifiering av fruktbärande nyaforskningsfält bör vara styrande. Utskottet delardenna syn på frågan om nya universitet och vill isammanhanget erinra om att regeringens beslut iärenden som avser benämningen universitet på enhögskola föregås av att prövarhuruvida högskolan i fråga nått den kvalitativa nivåsom erfordras.Utskottet har tidigare under innevarande riksmötenoterat att de tre nyblivna universiteten redan år1998 fick en påtaglig ökning av sina anslagsposterunder anslaget Forskning och konstnärligtutvecklingsarbete vid vissa högskolor. Jämfört har anslagen till forskning ochforskarutbildning vid vart och ett av de aktuellalärosätena ökat (bet. 1998/99:UbU1 s. 47).Utskottet utgår från att forskningen vid dessa nyauniversitet kommer att utvecklas och förstärkas.Utskottet vill inte ställa sig bakom förslaget attinrätta en fond för utveckling av forskning vid småoch medelstora högskolor.Beträffande kvalitetskrav vid forskarutbildninginstämde utskottet i vad regeringen hadeanfört i proposition 1996/97:141 Högskolans ledning,lärare och organisation, nämligen att lärosätenasjälva har ett stort ansvar för att utveckla ochbibehålla lokala inriktningar och profiler somförstärker mångfalden och bidrar till en gemensamsatsning på högre utbildning och forskning (bet.1997/98:UbU3 s. 34).I några motioner framförs önskemål om resurser förforskning till vissa av motionärerna angivnalärosäten. Med likalydande motiveringar begärModeraterna i motionerna 1998/99:Ub424 yrkande 9,1998/99:Ub802 yrkande 6 och 1998/99:T818 yrkande 4att /skall gesmöjlighet att bli en komplett specialhögskola inominformationsteknik och ett IT-universitet. I motionerna 1998/99:Ub411 (m),1998/99:Ub451 (kd) och 1998/99:Ub480 (s) framförs önskemålom satsning på . Motionärernahänvisar till föreliggande behov och till att dengjorda uppräkningen av forskningsanslaget är alltförknapphändig samt att lärosätet bör utvecklas tillett fullvärdigt universitet. Resurser tillMitthögskolan är föremål för yrkandena i motionerna1998/99:Ub434 (s) och 1998/99:Ub461 (s). Enligt denförra gäller det att fullfölja högskolans programför anställning av professorer, enligt den senarebör bl.a. satsningen på skogsforskning fortsättaliksom satsningen på ett centrum för frågor ominneklimat-hälsa. bör enligtmotion 1998/99:Ub423 (m) tillförasforskningsresurser så att Campus kanutvecklas utan att det sker på bekostnad av andradelar av verksamhet. I motion1998/99:Ub475 (s), slutligen, begärs ett uttalandeav om den framtida utvecklingen . Denna bör bli ett universitet,varvid teknik är det vetenskapsområde som i förstahand bör komma i fråga.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena och hänvisartill vad utskottet anfört i det föregående omregeringens prövning av framställningar frånlärosätena själva om rätt att benämnas universitetoch till vad regeringen tidigare anfört omregeringens åtaganden avseende den "nya"universiteten.När det gäller - och även deövriga lärosätena - anser utskottet att riksdagenbör avvakta regeringens på lärosätenasframställningar baserade beredning av nästabudgetproposition med eventuella förslag omtillskott av forskningsresurser till de nu aktuellauniversiteten och högskolorna. Utskottet är alltsåinte berett att med anledning av förevarandeyrkanden föreslå att uttala sig försärskild satsning på något av de i sammanhangetaktuella lärosätena.Det krävs ett rymduniversitet i jämteinternationella allianser för att kunna gå vidaremed och utveckla spetskunnande inom rymdforskningensdomäner, menar i motionerna1998/99:Ub424 (yrk. 10) och 1998/99:Ub802 (yrk. 7).Motionärerna åberopar långa tradition inomrymdforskningen. Enligt motion 1998/99:Ub474 (s) börriksdagen uttala sig för att inrätta en rymdhögskolai . För detta finns det goda förutsättningar,och motionärerna ger en beskrivning av dagensforsknings- och utbildningsverksamhet i pårymdområdet.U t s k o t t e t, som anser att böravslå yrkandena, vill med anledning av motionernaanföra följande.De båda universiteten i och har sedanflera år tillbaka utbildnings- ochforskningsverksamhet förlagd till . Utskottetnoterar bl.a. att universitet är placerad i och attuniversitetets matematisk-naturvetenskapligafakultet har ett nära samarbete med Institutet förrymdfysik i , där flera professorer och andraforskare tillhör fakulteten. i finns , ett samarbetsprojekt mellanKungliga , , och Umeåuniversitet. Viss grundutbildning vid Umeåuniversitet är lokaliserad till , såsomrymdingenjörsprogrammet (120 poäng) och utbildningenför teknologie kandidat- resp. magisterexamen medrymdteknik som huvudämne. När det gäller är situationen likartad: enviss del av den civilingenjörsutbildning som avserrymdteknik sker i och i samarbete . Den treårigaingenjörsutbildningen i geografiskinformationsteknik bedrivs i sin helhet i . Isammanhanget kan nämnas att tekniskauniversitet inom ramen för samarbete med de fyrakommunerna i har förlagt lärarutbildningtill Kiruna.Enligt utskottets uppfattning kan en utökadverksamhet i inom forskning och grundläggandehögskoleutbildning åstadkommas i första hand genomen fortsatt samverkan mellan berörda organ i Kirunaoch de båda nordligaste universiteten. Härigenom börkvaliteten på verksamheten långsiktigt kunnagaranteras. Utskottet avstyrker sålunda bifall tillförslag om uttalande av om ett nyttsjälvständigt lärosäte i motion 1998/99:Ub483 (kd) behandlas frågan omrekrytering av lärare och doktorander. Medhänvisning till att det enligt motionärerna saknaslångsiktighet i regeringens högskoleutbyggnad,vilket har gjort det svårt att rekrytera och behållakompetenta lärare och till att det har blivitsvårare att rekrytera doktorander inom vissa områdenefterlyses i motionen regeringens syn pårekryteringen till forskarstudier (yrk. 7).Miljöpartiet återkommer i motion 1998/99:Ub801yrkande 44 till förslaget att finansieradoktorandtjänster genom att införa ett system medgrundforskningsavdrag innebärande att medel försöver från sektorsforskningen till forskningsrådenoch högskolornas fakultetsanslag (anslag tillvetenskapsområden för grundforskning ochforskarutbildning). De forskarstuderandes ekonomiskasituation skulle kraftigt förbättras utan attytterligare medel behöver tillskjutas i budgeten.U t s k o t t e t avstyrker bifall till yrkandena.Som skäl vill utskottet anföra följande.Vid behandlingen av förslaget ibudgetpropositionen för till reformering avforskarutbildningen uppehöll sig utskottet utförligtvid vad regeringen förordat om principer föruppställande av examensmål för forskarutbildningen(bet. 1997/98:UbU7 s. 9). Utskottet och riksdagenställde sig bakom den föreslagna ordningen att ettsärskilt uppdrag avseende forskarutbildningen skulleges till varje lärosäte med rätt att utfärdadoktorsexamen (rskr. De nya reglerna trädde ikraft . En tabellarisk översiktöver de preliminära examensmålen (inkl.licentiatexamen) finns återgiven i utskottetsbetänkande /98:UbU7 s. 8. Dessa var baserade påden bedömning som enligt regeringen då kunde görasav lärosätenas samlade kapacitet inomforskarutbildningen och av det förväntade nationellabehovet av forskarutbildade inom olika delar avsamhället. Utskottet delade regeringens uppfattningatt dessa kvantitativa mål för examinationen inomforskarutbildningen kunde skapa incitament förlärosätena och fakultetsnämnderna att effektiviserautbildningen och öka examinationen. En uppföljningförutsattes ske på både central och lokal nivå avhur examensmålen uppfylls.Utskottet finner också skäl att erinra om attriksdagen vid behandlingen av budgetpropositionenhösten 1997 på utskottets initiativ beslutade enviss ändrad medelsanvändning inom anslagen tilluniversiteten. Avsättningarna inom respektivefakultetsanslag till studiefinansiering iforskarutbildningen ökades med sammanlagt 50miljoner kronor i förhållande till vad regeringenutgått från i budgetpropositionen (bet.1997/98:UbU1, rskr. 108).När det gäller förslaget att finansieradoktorandtjänster genom att införagrundforskningsavdrag erinrar utskottet om att ettliknande förslag avstyrktes två gånger underföregående (bet. 1997/98:UbU1 s. 56,1997/98:UbU7). Utskottet, som i det följande haranledning att återkomma till frågan omgrundforskningsavdrag, vidhåller sin uppfattning attriksdagen bör avslå förslaget.Högskolelärarnas pedagogiska kompetens tas upp tillbehandling i motion 1998/99:Ub483 (kd) yrkande 8,vari begärs ett tillkännagivande till regeringen omvad i motionen anförts om vikten av pedagogiskförnyelse och skickliga lärare inom den högreutbildningen. Sålunda bör pedagogiska meriter ihögre grad betonas vid anställning som professor,menar motionärerna som efterlyser resurser ochkonkreta förslag.U t s k o t t e t har ingen annan uppfattning änmotionärerna i frågan, men anser att syftet medmotionen är tillgodosett dels genom gällandebestämmelser - vilka utskottet i korthet skallrelatera nedan - dels genom att frågan harägnats skärpt uppmärksamhet av utskottet medanledning av att behovet av pedagogisk utbildning avlärarna inom universitet och högskolor under desenaste riksmötena tagits upp i flera parti- ochkommittémotioner. De särskilda medel som tidigareunder 90-talet avsattes för pedagogisk utveckling avhögskolans lärare hade upphört efter utgången /96 och det rådde ovisshet om i vilkenomfattning sådan verksamhet pågick inomuniversiteten/högskolorna. Ett enigt utskott uppdrogi åt sitt kansli att i uppföljningssyftegranska universitetens/högskolornas utbildning ochfortbildning i pedagogik för sina lärare. Underhösten 1998 presenterades resultatet avundersökningen för utskottet (Pedagogisk utbildningför högskolans lärare. Utredningar från ,1998/99:URD2). Det som framkom av undersökningen vari vissa avseenden nedslående. Högskolorna hade ingetsamlat grepp om behovet av pedagogiskkompetensutveckling, trots att samtliga lärosätenhade beslut av ledningen (styrelsen och/ellerrektor) att satsa på utveckling av lärarnaspedagogiska kompetens. Det var dock möjligt attkonstatera att ambitionsnivån på flera håll varstigande, men att det förelåg hinder för attförverkliga ambitionerna.