bet · GN01MJU5 · 1999-10-21 00:00:00 — Härutöver behandlarutskottet en motion (mp) om azofärgämnen.I avsnittet Märkning av livsmedel i dettabetänkande (s. 5 f.) redogör utskottet för EG:sregelsystem när det gäller märkning och för ettantal förslag som har lagts fram i betänkandet Märkväl! (SOU 1999:7) och som syftar till att förbättramärkningen av bl.a. livsmedel. Flera förslag avserSveriges agerande i frågan inom EU. Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motion U505 (fp) yrkande20 om ett märkningssystem för livsmedel i den månmotionsyrkandet inte kan anses tillgodosett.När det gäller de motioner som tar upp frågor omfunctional foods hänvisar utskottet till vad somovan anförts under rubriken functional foods(s. 8 f.) Sammanfattningsvis har utskottet därkonstaterat att, i avvaktan på resultatet av denverksamhet som pågår på området, utskottet inte nuär berett att föreslå några slutgiltiga ellerpreciserade ställningstaganden från sidai denna fråga. Även motionerna MJ536 (v, s), MJ508(m) och MJ605 (m) yrkandena 8 och 9 bör såledeslämnas utan någon ytterligare åtgärd.Med hänvisning till vad utskottet anfört underrubriken s. 9 f.) om de åtgärder somvidtagits såväl av den som avkommissionen bör även motionerna MJ252 (fp) yrkande3 och U512 (c) yrkande 18 om bekämpande avsalmonella inom EU lämnas utan vidare åtgärd frånriksdagens sida.Krav på märkning av varor som har producerats medhjälp av genetiskt modifierade organismer och om ettaktivt agerande i frågan från sida inom EUframställs i motion MJ513 (kd) yrkande 2. Enutförlig redogörelse för de regler som gäller inomEU beträffande nya livsmedel och för det arbete sompågår på området såväl inom gemenskapen som inomBioteknikkommittén (dir. 1997:120) återfinns iavsnittet Genetiskt modifierade livsmedel (s. 11 f.)i detta betänkande. Förutom att hänvisa tilltidigare uttalanden i frågan förutsätter utskottetatt regeringen, med beaktande av bindandeinternationella överenskommelser, även ifortsättningen med största kraft och stor tydlighetdriver märkningsfrågan i internationella sammanhang.Det tidigare anförda tillgodoser enligt utskottetsmening i allt väsentligt syftet med motionen i dennadel.Frågor om sanering av radon i dricksvatten harbehandlats utförligt av utskottet dels (1997/98:JoU14), dels i detta betänkande underrubriken (s. 12 f.). Med hänvisninghärtill avstyrker utskottet motionerna MJ254 yrkande8, MJ534 och MJ727 yrkande 5 (alla kd) om fortsattabidrag och en kampanj för radonsanering. I sammaavsnitt har utskottet även avstyrkt en motion (kd)om en global vattenkonvention. På samma grundavstyrks motion MJ727 (kd) yrkande 12.En motion om ett konsumentskydd grundat på detregelverk som finns och tillämpas enhetligt i helaEU har behandlats utförligt av utskottet ovan pås. 15 f. under . Medhänvisning härtill anser utskottet att inte hellermotion MJ252 (fp) yrkande 4 med samma innebörd börpåkalla någon ytterligare åtgärd från riksdagenssida.I avsnitten Salmonella (s. 9 f.) och Övriga frågor(s. 14 f.) har utskottet instämt i motionärernassynpunkter på vikten av god utbildning, bådelivsmedelshygieniskt och näringsmässigt, vilket därframförs i flera motioner. Utskottet har även lämnaten utförlig redogörelse för det utbildningsarbetesom bedrivs i samarbete mellan ochberörda branscher och för de förslag på området somläggs fram i betänkandet Livsmedelstillsyn i (SOU 1998:61). Utskottet, som saknar anledning attbefara att utbildningen för butiksanställda inomlivsmedelsbranschen inte kommer att få sammagenomslagskraft som den utbildning som genomförs förrestauranganställda, avstyrker därmed motion MJ519(v) i den mån den inte kan anses tillgodosedd.Utskottet har ovan under rubriken frågor (s.14 f.) behandlat två motioner om avreglering avlivsmedelsmarknaden m.m. Motsvarande yrkandenåterfinns i motionerna MJ252 yrkande 5 och L713yrkande 3 (båda fp). Med hänvisning till dettidigare anförda finner utskottet att inte hellerdessa motionsyrkanden bör påkalla någon ytterligareåtgärd från sida.Med anledning av motion MJ505 (mp) om förbud motazofärgämnen m.m. vill utskottet anföra följande.Inför tidpunkten för genomförande av direktiven omsötningsmedel för användning av livsmedel (94/35/EG)och om färgämnen för användning i livsmedel(94/36/EG) begärde Sverigeundantag enligt tidigare artikel 100 a i EG-fördraget, numera artikel 95 (hälsoskäl m.m.) frånbestämmelserna om s.k. azofärgämnen och cyklamat.Sveriges begäran besvarades av kommissionen förstvid /99 och innebar att intelängre kan tillämpa särskilda nationellabestämmelser för dessa ämnen. Vid missnöje med ettsådant beslut kan enligt artikel 230 talan väckasvid domstolen . Grunder för talankan vara formella brister, bristande behörighet,åsidosättande av fördraget eller otillräckligutredning. I det aktuella fallet väcktes inte talanav inom den stipulerade tiden. Enligt vadutskottet inhämtat från bedöms såväl de formella som sakliga möjligheterna attändra beslutet som uttömda. Genom Livsmedelsverketföljer emellertid regeringen utvecklingen inomlandet framför allt beträffande allergier. I dettasyfte fick den 18 mars 1999regeringens uppdrag att ytterligare belysaeffekterna och värdera riskerna för särskilt utsattagrupper vad gäller dessa ämnen. Verket skall ocksåse till att berörda konsumenter får information omlivsmedlens innehåll av cyklamat och azofärgämnen.Uppdraget skall slutredovisas senast den 15 december1999. Med det anförda avstyrker utskottet motionen iden mån den inte kan anses tillgodosedd. beträffande märkning av livsmedelm.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ508 yrkande 2,1998/99: MJ774 yrkande 11, 1998/99:MJ781 yrkande3, 1998/99:MJ804 yrkande 7, 1998/99:So374yrkande 10, 1998/99:So375 yrkande 2 och1999/2000:U505 yrkande 20,res. 1 (kd, fp, c, mp)2. beträffande märkning av äggatt avslår motionerna 1998/99:MJ524 yrkande 1 och1998/99:MJ526 yrkande 2,3. beträffande s.k. functional foodsatt avslår motionerna 1998/99:MJ254 yrkandena 6och 7, 1998/99:MJ509, 1999/2000:MJ508,1999/2000:MJ536 och 1999/2000:MJ605 yrkandena 8och 9,4. beträffande salmonellaatt avslår motionerna 1998/99:MJ228, 1998/99:MJ774yrkande 9, 1998/99:MJ781 yrkande 9,1999/2000:MJ252 yrkande 3 och 1999/2000:U512yrkande 18,5. beträffande importkontrollatt avslår motion 1998/99:MJ781 yrkande 10,6. beträffande genetiskt modifieradelivsmedelatt avslår motionerna 1998/99:MJ513 yrkandena 4och 5, 1998/99:MJ523, 1998/99:MJ749 yrkande 15,1998/99:MJ781 yrkande 4 och 1999/2000:MJ513yrkande 2,res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (mp)7. beträffande radon i dricksvattenatt avslår motionerna 1998/99:MJ518,1999/2000:MJ254 yrkande 8, 1999/2000:MJ534 och1999/2000:MJ727 yrkande 5,res. 5 (kd)res. 6 (mp)8. beträffande krav på utbildning vidhantering av dricksvattenatt avslår motion 1998/99:MJ520 yrkande 2,9. beträffande en globaldricksvattenkonventionatt avslår motionerna 1998/99:MJ520 yrkande 4 och1999/2000:MJ727 yrkande 12,res. 7 (kd, mp)10. beträffande förändrad köttkonsumtionatt avslår motionerna 1998/99:MJ218 yrkandena 1-3och 1998/99:MJ508 yrkande 1,11. beträffande en kommission för säkralivsmedelatt avslår motion 1998/99:MJ219 yrkande 12,res. 8 (c)12. beträffande konsumentskyddetatt avslår motionerna 1998/99:MJ774 yrkandena 6och 7 och 1999/2000:MJ252 yrkande 4,res. 9 (fp)13. beträffande krav på kunskaper omlivsmedelshanteringatt avslår motionerna 1998/99:MJ522 och1999/2000:MJ519,14. beträffande marknadsanpassning avlivsmedelssektornatt avslår motionerna 1998/99:MJ774 yrkandena 8och 12, 1999/2000:MJ252 yrkande 5 och1999/2000:L713 yrkande 3,res. 10 (fp)15. beträffande resurser till forskningm.m. om bakteriegruppen EHECatt avslår motion 1998/99:MJ781 yrkande 11,res. 11 (c)16. beträffande förbud mot azofärgämnenatt avslår motion 1999/2000:MJ505.Stockholm den 21 oktober 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: DanEricsson (kd), (),(), (), (), IngvarEriksson (m), (),(), IngemarJosefsson (s), Ann-KristineJohansson (s), (), (),(), EskilErlandsson (c), (), () och (). Märkning av livsmedel m.m. (mom. 1)(), (), EskilErlandsson (c), () och () anför:Kunniga, kritiska och medvetna konsumenter är enförutsättning för en väl fungerandelivsmedelsmarknad. Det är därför av störstabetydelse att vi som konsumenter har möjlighet attpå ett livsmedels förpackning få information ominnehållet i förpackningen, om livsmedletsproduktionssätt och om ursprungsland. Mängdeninformation liksom förekomsten av olikamärkningsformer ökar, vilket kan medföra attkonsumenterna får allt svårare att tillgodogöra sigden information som ges. Mot den bakgrunden måstemärkningssystemen präglas av tydlighet ochtillförlitlighet. Vi ser ett klart sambandmellan kost och hälsa. Livsmedel som har produceratsmed hjälp av genmodifierade organismer måste därförförses med tydlig information härom, så attkonsumenternas fria val är underbyggt medtillräcklig kunskap om produkten i fråga. De svenskaansträngningarna att i EU få till stånd en bättreoch tydligare märkning har inte gett önskatresultat. När det gäller innehållsdeklaration avallergiframkallande ämnen finns för del enfrivillig överenskommelse mellan Livsmedelsverketoch branschen som fungerar väl. Dennaöverenskommelse gäller emellertid inte förimporterade livsmedel. Det är enligt vår meningangeläget att i EU driver frågan omgemensamma och obligatoriska regler för märkning avallergener i livsmedel och kemikalier. Som anförs imotionerna MJ508 (kd) yrkande 2, MJ774 (fp) yrkande11, MJ781 (c) yrkande 3, So374 (kd) yrkande 10,So375 (mp) yrkande 2 och 1999/2000:U505 (fp) yrkande20 bör regeringen intensifiera sitt arbete för attreglerna för märkning ändras så att konsumenternakan ges fullgod information om livsmedlens innehålloch produktionssätt. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna i dessa delar bör gesregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande märkning av livsmedel m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:MJ508yrkande 2, 1998/99:MJ774 yrkande 11,1998/99:MJ781 yrkande 3, 1998/99:So374 yrkande 10, 1998/99:So375 yrkande 2 och1999/2000:U505 yrkande 20 och med avslag påmotion 1998/99:MJ804 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,2. Genetiskt modifierade livsmedel (mom. 6)() och ()anför:Enligt parlamentets och rådets förordning (EG) nr258/97 om nya livsmedel och livsmedelsingredienserskall ett livsmedel märkas om det kan bevisas attdet innehåller genmodifierade ingredienser. Trotsdetta brister kunskapen om hur många produkter avdetta slag som finns i handeln. Detta beror bl.a. påatt reglerna är så otydliga att i praktiken ytterstfå varor förses med märkning. I juli 1999presenterade kommissionen ett förslag av innebördatt även tillsatser som innehåller mätbara rester avgenmodifierat DNA skall märkas. Det är emellertidoklart när reglerna skall träda i kraft och hurmärkningen skall utformas. Enligt vår mening måsteSverige i konsumenternas intresse inom EU aktivtdriva denna fråga.Detta bör med anledning av motion1999/2000:MJ513 (kd) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande genetiskt modifierade livsmedelatt med anledning av motion 1999/2000:MJ513 yrkande2 och med avslag på motionerna 1998/99:MJ513yrkandena 4 och 5, 1998/99:MJ523, 1998/99:MJ749yrkande 15 och 1998/99:MJ781 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,3. Genetiskt modifierade livsmedel (mom. 6)() anför:Även om en majoritet inom EU skulle ha en annanuppfattning, bör ansträngningar att undvikaintroduktion av genförändrade livsmedel på såväl densvenska som den europeiska marknaden intensifieras.Som anförs i motionerna MJ749 och MJ781 (båda c) ärdet inte godtagbart att tillåta förekomsten avgenmodifierade grödor, vilket varken tar hänsyn tillkonsumentens krav eller det faktum att producenternainte vill använda dessa produkter. Det får betraktassom en självklarhet att samtliga produkter sombestår av eller har tillverkats av genteknisktförändrade organismer skall vara märkta. För att ensådan märkning skall kunna genomföras krävssärhållning av sådana organismer under helaproduktionskedjan. måste vara pådrivandeinom såväl EU som andra internationella organ så attde märkningssystem som införs blir tydliga. Enligtmin mening skall även livsmedel med genmodifieradeingredienser märkas.Detta bör med anledning av motionernaMJ749 (c) yrkande 15 och MJ781 (c) yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande genetiskt modifierade livsmedelatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ749yrkande 15 och 1998/99:MJ781 yrkande 4 och medavslag på motionerna 1998/99:MJ513 yrkandena 4och 5, 1998/99:MJ523 och 1999/2000:MJ513 yrkande 2 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,4. Genetiskt modifierade livsmedel (mom. 6)() anför:Information om huruvida ett livsmedel innehållergenmodifierade organismer (GMO) eller inte är ettberättigat konsumentkrav. Trots detta ger EU:sförordning (EG) nr 258/97 om nya livsmedel ochlivsmedelsingredienser fortfarande oss konsumenterinte några reella möjligheter att välja de livsmedelvi föredrar. Som anförs i motion MJ513 (mp) börSverige vara ett föregångsland i denna fråga ochförbjuda försäljning av livsmedel som innehållerhela eller processade GMO. I annat fall börregeringen införa regler om märkning av sådanalivsmedel, inklusive livsmedel som innehållersojalecitin eller andra processade GMO. framföra invändningar mot ett sådantbeslut, bör överlåta till domstolen attbedöma om det är förbjudet att ge de svenskakonsumenterna adekvat information. Detta börriksdagen med anledning av motion MJ513 yrkandena 4och 5 som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande genetiskt modifierade livsmedelatt med anledning av motion 1998/99:MJ513 yrkandena4 och 5 och med avslag på motionerna1998/99:MJ523, 1998/99:MJ749 yrkande 15,1998/99:MJ781 yrkande 4 och 1999/2000:MJ513yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,5. Radon i dricksvatten (mom. 7)() och ()anför:Den 1 augusti 1999 upphörde möjligheten att erhållastatligt stöd för radonsanering av enskildavattentäkter. Eftersom bidragen inte hadeefterfrågats i den utsträckning som hade förväntats,hade tiden för bidragsberättigade åtgärderdessförinnan förlängts. För ändamålet hade anslagits60 , men endast 32 miljoner kronorhade tagits i anspråk. Resterande 28 miljoner kronorhar återgått till statskassan. Som anförs imotionerna 1999/2000:MJ254, 1999/2000:MJ534 och1999/2000:MJ727 (alla kd) bör regeringen snarastutreda om behovet av radonsanering av dricksvattenkvarstår. I detta syfte bör en kampanj inledas föratt spåra brunnar med alltför höga radonhalter. Omdet visar sig att behovet fortfarande föreligger,bör bidrag för sanering utgå även fortsättningsvis,och tidigare regler bör revideras.Detta bör med anledning av motionerna1999/2000:MJ254 yrkande 8, 1999/2000:MJ534 och1999/2000:MJ727 yrkande 5 (alla kd) som sin meningge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande radon i dricksvattenatt med anledning av motionerna1999/2000:MJ254 yrkande 8, 1999/2000:MJ534och 1999/2000:MJ727 yrkande 5 och medavslag på motion 1998/99:MJ518 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,6. Radon i dricksvatten (mom. 7)() anför:Trots att tiden för bidrag till radonsanering avenskilda vattentäkter har förlängts, har de medelsom avsatts för ändamålet inte utnyttjats fullt ut.Som anförs i motion MJ518 (mp) borde det därförfinnas ekonomiskt utrymme att sänka bidragsgränsenför enskilda vattentäkter från tidigare 1 000becquerel per liter vatten till åtminstone 500becquerel per liter eller, vilket vore att föredra,till per liter, dvs. samma gränsvärdesom gäller för kommunala vattentäkter. Samtidigtmåste informationen om möjligheten till bidragförbättras. Detta bör med anledning avmotion MJ518 (mp) som sin mening ge regeringen tillkänna.Jag anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande radon i dricksvattenatt med anledning av motion 1998/99:MJ518 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ254 yrkande 8,1999/2000:MJ534 och 1999/2000:MJ727 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,7. En global dricksvattenkonvention(mom. 9)(), () och () anför:Många länder i tredje världen har akutaproblem med sin dricksvattenförsörjning. Vattenbristutgör en starkt hämmande faktor pålivsmedelsproduktionen och på den ekonomiskautvecklingen i stort och hotar denaturliga ekosystemen i dessa länder. Som anförs imotionerna MJ520 och 1999/2000:MJ727 (båda kd) börSverige i internationella sammanhang verkapådrivande i arbetet med tillkomsten av en globalvattenkonvention. Konventionen bör bl.a. omfattafrågor om vattentillgångar som delas av två ellerflera länder, nyttjandet av ändligagrundvattentillgångar samt globalt samarbete för attuppnå spridning av teknik för effektivtvattenutnyttjande. Detta bör med anledningav motionerna i dessa delar som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande en globaldricksvattenkonventionatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ520yrkande 4 och 1999/2000:MJ727 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,8. En kommission för säkra livsmedel(mom. 11)() anför:Som anförs i motion MJ219 (c) bör en kommissiontillsättas med uppgift att ur ett helhetsperspektivstudera hur svenska konsumenter kan garanteras säkralivsmedel av hög kvalitet, framställda på ett etisktoch ekologiskt riktigt sätt. Kommissionen bör ocksåidentifiera eventuella brister i myndigheternasarbete samt de politiska beslut som kan erfordras,såväl nationellt som inom EU. Kommissionen bör beståav företrädare för jordbrukets primärproduktion,förädlingsindustrin, konsumentorganisationerna ochmyndigheterna inom livsmedels- ochjordbruksnäringarna. Detta bör medanledning av motionens yrkande 12 som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande en kommission för säkralivsmedelatt med anledning av motion 1998/99:MJ219 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,9. Konsumentskyddet (mom. 12)() anför:Genom Amsterdamfördraget har konsumentskyddet fåtten starkare ställning än tidigare och måste nubeaktas även inom andra områden än de rentkonsumenträttsliga. Även om bestämmelserna inte ärså långtgående som önskvärt vore, innebär de dockett steg i rätt riktning och visar attkonsumentfrågorna numera står högt på den politiskaagendan inom EU. Som anförs i motionerna MJ774 och1999/2000:MJ252 (båda fp) bör regeringen verka föratt konsumentskyddet grundas på ett regelverk sombåde gäller och tillämpas enhetligt inom hela deneuropeiska gemenskapen. Mot bakgrund av den kortatid som förflutit sedan de första genförändradelivsmedlen introducerades på marknaden är detförenat med svårigheter att bedöma den nya teknikensrisker och möjligheter. Det saknas i dagvetenskapliga bevis för att dessa livsmedel skulleinnebära hälsorisker vare sig på kort eller långsikt. Om konsumentsäkerheten skall kunna garanterasmåste, mot denna bakgrund, försiktighetsprincipenvara vägledande. Även inom WTO bör verka föratt sådana åtgärder vidtas som syftar till ett ökatkonsumentskydd och införande avförsiktighetsprincipen.Detta bör med anledning avfolkpartimotionerna MJ774 yrkandena 6 och 7 och1999/2000:MJ252 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande konsumentskyddetatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ774yrkandena 6 och 7 och 1999/2000:MJ252 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,10. Marknadsanpassning av livsmedelssektorn(mom. 14)() anför:Som anförs i motionerna MJ774, 1999/2000:MJ252 och1999/2000:L713 (alla fp) är det av vikt att dekommande reformerna av EU:s gemensammajordbrukspolitik (CAP) även tar hänsyn tillkonsumenternas intressen. varlivsmedelsfrågan främst en fråga om möjligheten attäta sig mätt. fokuseras intresset alltmer på vadvi kan och bör äta. Valfriheten har ökat samtidigtsom livsmedelsmarknaden förändras och nya, okändaprodukter lanseras. Regelsystemet måste utformas såatt konsumenterna verkligen gynnas. Omfattanderegleringar och detaljstyrning kan bidra tillonödigt höga kostnader som övervältras påkonsumenterna eller försvårar för mindre företag ochför nya företag som vill etablera sig pålivsmedelsmarknaden. Även detta missgynnar iförlängningen konsumenterna. Mot denna bakgrund börregeringen inom EU verka för en successivmarknadsanpassning av livsmedelssektorn i stort ochför en avreglering av livsmedelsmarknaden.Detta bör med anledning av motionernaMJ774 yrkandena 8 och 12, 1999/2000:MJ252 yrkande 5och 1999/2000:L713 yrkande 3 (alla fp) som sinmening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande marknadsanpassning avlivsmedelssektornatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ774yrkandena 8 och 12, 1999/2000:MJ252 yrkande 5och 1999/2000:L713 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,11. Resurser till forskning m.m. ombakteriegruppen EHEC (mom. 15)() anför:EHEC är en grupp e-colibakterier som kan ge upphovtill blodiga diarréer, vilket särskilt för barn ochäldre kan medföra farliga sjukdomstillstånd. Antaletsjukdomsfall har ökat kraftigt menkunskaperna om EHEC är fortfarande bristfälliga.Även om förekomsten av EHEC är underkastadanmälningsplikt saknas den lagstiftning sombehövs för att smittan skall kunna bekämpas ochkontrolleras. Som anförs i motion MJ781 (c) börresurser avsättas för forskning på området och förde åtgärder som kan erfordras för en acceptabelkontroll av smittan. I sammanhanget bör ävenuppmärksammas behovet av kunskap om hantering avlivsmedel. Detta bör med anledning avmotionens yrkande 11 som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande resurser till forskning m.m.om bakteriegruppen EHECatt med anledning av motion 1998/99:MJ781 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,Särskilda yttranden1. S.k. functional foodsGöte (), (), () och () anför:I betänkandet redovisar utskottet hur frågan omutveckling och marknadsföring av s.k. functionalfoods har diskuterats och behandlats av riksdag,regering och berörda myndigheter. Det framhållsockså att regeringen anser att det krävs mer kunskapoch ytterligare utredningar i frågan. Utskottetuttalar ånyo att det finns anledning för riksdagenatt även i fortsättningen noga följa utvecklingen påområdet och att resultatet av den verksamhet sompågår bör avvaktas. Utskottet är därför inte berettatt nu föreslå några slutgiltiga eller preciseradeställningstaganden i frågan.Vi anser att tiden nu är mogen att hårdare drivadessa frågor vidare. I vårt land finns enbranschöverenskommelse, det s.k.Egenåtgärdsprogrammet, som medger vissa allmännahälsopåståenden när det gäller livsmedel. Enutvidgning av denna överenskommelse enligt detförslag som föreligger skulle kunna ge viktigerfarenhet när det gäller hantering av functionalfoods och bidra till en positiv utveckling avmarknaden för dessa livsmedel.Frågan om gemensamma regler för functional foodsbör enligt vår mening vara en lämplig punkt påagendan när blir ordförandeland i EU år2001.Vi har avstått från att reservera oss på dennapunkt men har för avsikt att mycket noga följaregeringens agerande i frågan.2. S.k. functional foodsKjell-Erik () och ()anför:Alltfler forskningsrön tyder på att rätt sorts kostkan förhindra eller åtminstone försvåra uppkomstenav en rad allvarliga sjukdomar. Den alternativahälsovården har länge påstått att det genom ettriktigt val av mat går att minska behovet avmedicin.Näringsforskningen tänker nu i samma banor.