bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Motionärernas förslag i detta avseende skulle innebära att ettbehovsprövat bostadsbidrag på per barn och månad omvandlas till etticke inkomstprövat barnbidrag på per barn och månad. Det är en förutskottet inte godtagbar lösning.Dessutom konstaterar bostadsutskottet i sitt yttrande (BoU3y) att Folkpar-tiets förslag till ram för utgiftsområde 18 förutsätter att utgifterna förränte-bidrag minskas med . Enligt bostadsutskottet skulledet få till följd att räntebidragen till nyproducerade eller nyligenombyggda bo-stadshus med mycket kort varsel mer än halverades. Ett sådantförslag tyder enligt bostadsutskottet på en bristande insikt i de villkorsom gäller för ägan-de och förvaltande av bostäder och skulle dessutommedföra krav på höjda hyror i den del av bostadsbeståndet som redan i daghar de högsta boende-kostnaderna.Även i övrigt utmärks budgetalternativ av att vagt underbygg-da förslag förväntas ge betydande besparingar . På trafikområ-det vill partiet avveckla rederistödet samt göra vissa besparingar påbanhåll-ning. Därutöver anser man emellertid att störreinfrastrukturprojekt genom-förda i privat regi och finansierade bl.a. medvägavgifter skall kunna bidra till att ramen för utgiftsområde 22Kommunikationer minskas med 1,8 mil-jarder kronor redan nästa år.På motsvarande sätt förutsätts en utvidgad finansiell samverkan mellansjukförsäkringen samt hälso- och sjukvården (Finsam) ge en bättrerehabilite-ring som kraftigt minskar utgifterna för bl.a.förtidspension.Finansutskottet utgår ifrån att står bakom finansieringsprin-cipen som innebär att kommunernas ekonomiska ställning inte skall föränd-ras genom statliga beslut. Motionärerna nämner inte denna princip men harpå utgiftsområde 25 minskat statsbidragen till kommunerna bl.a. med hän-visning till sitt förslag att staten helt skall ta över kostnaderna förassistanser-sättningen. En rimligare tillämpning av finansieringsprincipenhade enligt utskottets mening varit om motionärerna på detta utgiftsområdeinte bara tillgodoräknat sig effekten av förslag som stärker kommunernasfinansiella ställning utan också belastat sitt budgetalternativ med sådanaförslag som försvagar kommunernas ekonomi. Inte minst gäller dettaförslaget om ett kommunalt förvärvsavdrag som i sig borde ha föranlett enuppräkning av kommunbidragen med och en motsvarandeuppjustering av motionärernas förslag till utgiftstak. Detta tak skulle förår 2000 därvid ha hamnat på ungefär samma nivå som förslaget ipropositionen.Enligt utskottets mening visar dessa exempel att det finns anledning attifrågasätta trovärdigheten i finansieringen av förslag tillskatte-sänkningar och nya utgiftsåtaganden. Några av de mest betydelsefullabespa-ringsförslagen har inte den styrka och varaktighet som krävs för enansvars-full budgetpolitik.Med budgetförslag skulle vi således snart vara tillbaka tilldet förhållande som rådde då ofullständigtfinansierade skattesänkningar bidrog till den snabba försvagningen avstatsfinanserna.I sin motion betonar att skattesänkningar måste vara tydligt fi-nansierade och ej hänvisade till att överskott uppstår. Finansutskottetdelar helt uppfattning i detta avseende och avvisar med hänsynhärtill partiets förslag till budgetalternativ.Sammanfattningsvis anser utskottet sålunda att de förslag till alternativin-riktning av budgetpolitiken som förs fram av Moderata samlingspartiet,, liberalerna inte kanläggas till grund för beslut i frågan. Moderata samlingspartietföreslår lösningar som visserligen innebär att utgifterna ligger underregeringens förslag till utgiftstak , men partietsförslag är inte fördel-ningspolitiskt godtagbart. Även Folkpartietliberalerna och Kristdemokrater-na redovisar i sina motioner förslag sominnebär att utgifterna skulle komma att ligga under regeringens förslagtill utgiftstak, men som utskottet redovisat är dessa bedömningar alltförlöst underbyggda för att kunna ligga till grund för en statsbudget.Moderata samlingspartiet och föreslår t.ex. införandet aven extra karensdag. Besparingseffekten för det allmänna begränsas dock avatt vinsten genom arbetsgivarinträdet huvudsakligen skulle komma atttillfalla arbetsgivarna i stället för att förstärka budgeten genom minskadeutgifter.Såväl Moderata samlingspartiet, som libe-ralerna föreslår att trafikförsäkringen skall överta kostnaderna förtrafikska-dade . Partierna redovisar dock inga konkreta förslagtill hur detta tekniskt skall lösas. Man anvisar därmed en osäker ochtekniskt komp-licerad finansiering för sina förslag till skattesänkningarför år 2000.Samma tre partier föreslår också omfattande reduceringar av utgifterna påutgiftsområdena 13 och 14. Förslagen är även här mycket vaga till sin ka-raktär, och utskottet får - liksom arbetsmarknadsutskottet skriver i sittytt-rande - närmast intryck av att oppositionspartierna använder medel inomutgiftsområdena 13 och 14 som en "bank" för utgifts- och skatteförslag somannars skulle sakna finansiering.Detta är, som utskottet ser det, några exempel bland många där förslagenbygger på en finansiering som är ofullständig eller så osäker attstabiliteten i statsfinanserna återigen skulle hotas.Centerpartiets förslag till utgiftstak överensstämmer med regeringens meninnehåller i övrigt lösningar som utskottet inte kan godta.Under förra mandatperioden genomförde regeringen ett omfattande kon-solideringsprogram och kunde med dess hjälp återställa balansen i den of-fentliga sektorn. I konsolideringsprogrammet var besparingar och skattehöj-ningar kombinerade på ett sådant sätt att åtgärderna sammantagna fick en -enligt utskottets mening - efter omständigheterna rimlig fördelningsprofil.Utan denna kombination av skattehöjningar och besparingar hade saneringenav statsfinanserna ensidigt kommit att drabba de sämst ställda i samhället.Ansträngningarna att komma till rätta med de stora budgetunderskotten hadedå inte vunnit den respekt och fått den breda uppslutning som krävts föratt driva arbetet vidare i den takt som skett. Saneringsarbetetpåskyndades också av att man snabbt kunde besluta om skattehöjningar, ochatt dessa förändringar i allmänhet också fick ett snabbt genomslag. Vidutformningen av besparingarna försökte regeringen dessutom i möjligaste månundanta välfärdens kärna - vård, omsorg och utbildning - vilket enligtutskottets mening var angeläget.Med sitt nu framlagda förslag till utgifter för de tre närmaste årenfullföljer regeringen denna politik. Den ekonomiska vårpropositionen stödsav Väns-terpartiet och de gröna som träffat en överenskommelsemed regeringen. Den innebär att tre riksdagspartier står bakom riktlinjernaför den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Utskottet noterar medtillfreds-ställelse att det alltså finns en bred enighet i dessa frågorvilket ger stadga och utgör en god grund för en fortsatt stabil utveckling.Samarbetet mellan regeringspartiet, och degröna berör fem områden, nämligen ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö. Såsom också framhålls i propositionen bekräftas genomdetta samarbete att det finns en politisk majoritet för en ekonomiskpolitik som är inriktad på full sysselsättning, prisstabilitet och ettoffentligt överskott på i genomsnitt av BNP sett över enkonjunkturcykel.Balans har uppnåtts i de offentliga finanserna och för de närmast föl-jande åren förutses så stora överskott att uppställda saldomål kommer attöverträffas med bred marginal.Även statsbudgeten kommer att uppvisa betydande överskott vilka under denärmaste åren kommer att användas för att amortera av statsskulden. Destora överskotten är emellertid i allt väsentligt en följd av att budgetenkom-mer att tillföras betydande engångsvisa belopp från planeradeföretagsför-säljningar samt en överföring från AP-fonden föranledd avpensionsrefor-men. Av en i propositionen redovisad sammanställning (tabell4.11 s. 67) framgår att utan dessa extraordinära tillskott hadebudgetsaldot varit negativt utom då ett mindreöverskott på framkommer. Även detta överskott bärsemellertid upp av ett större extraord-inärt tillskott på ca 15 miljarderkronor som hänför sig till aktieutdelning ochinbetalning av reavinstskatt efter försäljningen av statens aktieinnehav iPharmacia & Upjohn.Även om de närmaste årens statsfinansiella utveckling ter sig gynnsam, börenligt finansutskottets mening nivån på det underliggande saldot ses som enmarkering av att det ännu inte finns anledning att ge avkall på kravet påen stram utgiftsprövning. Det markeras också av att Ekonomistyrningsverketi sin senaste budgetprognos räknar med att innevarande års utgiftstak kom-mer att överskridas med trots de budgetförstärkningarregeringen föreslår i vårpropositionen.För åren 2001 och därefter räknar regeringen med att det skall finnas ettbudgetmässigt utrymme utöver det fastlagda överskottsmålet på av BNP.Liksom regeringen anser utskottet att detta utrymme bör kunna tas i anspråkför vissa utgiftsökningar och skattesänkningar. Med tanke på att alla sam-hällsgrupper har fått bidra till den framgångsrika saneringen avstatsfinanser-na är det viktigt att det tillgängliga utrymmet fördelasrättvist. Utskottet motsätter sig bestämt att man i detta läge använderöverskotten till en inrikt-ning av skattepolitiken som ökar klyftorna,något som föreslås av både Mo-derata samlingspartiet och . Istället bör utrymmet i första hand avdelas till de grupper som drabbatshårdast av besparingarna, nämligen låg- och medelinkomsttagarna. Denpolitik som regeringen med stöd av Vänster-partiet och degröna redovisar i vårpropositionen har just en sådan inriktning.Sammanlagt 13 utskott har yttrat sig över vårpropositionens förslag till ut-giftsramar och de motioner som väckts med anledning av propositionen. - - har därvid avstått från att yttra sig.Av de utskott som yttrat sig i ärendet har samtliga utom justitieutskottettillstyrkt regeringens förslag till utgiftstak för och fördelningav utgifter på utgiftsområden . Justitieutskottetyttrar sig endast över regeringens förslag för somjustitieutskottet finner tillfredsställande.Finansutskottet anser att den av regeringen föreslagna uppläggningen gerbudgetpolitiken en riktig inriktning. Regeringens förslag är även i övrigtväl avvägda och bör, enligt utskottets mening, därför ligga till grund förbudget-politikens inriktning under åren 2000-2002.I närmast efterföljande avsnitt återkommer utskottet till de formellaförslag till beslut som detta ställningstagande föranleder i fråga omutgiftstak (2.5), fördelning av utgifter på utgiftsområden (3) samtberäkning av statsbudge-tens inkomster m.m. (4).2.5 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn2.5.1 Utgiftstak för statenDet statliga utgiftstaket omfattar utgifterna på statsbudgeten exklusivestatsskuldsräntor samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten. Dessutom ingår en ofinansierad budgeteringsmarginal.VårpropositionenI vårpropositionen föreslår regeringen (avsnitt 7.1) ett utgiftstak för år2002 på (yrkande 3). Vidare anför regeringen ipropositionen att utgiftstaken ligger fast.MotionernaAv den redogörelsen framgår att tre partier förordar andra nivåerför utgiftstaket. Formella förslag för de tre åren framförs av Moderatasamlings-partiet i motion Fi14 (yrkande 4), i motion Fi15(yrkande 3) samt liberalerna i motion Fi17 (yrkande 3).De olika partiernas förslag framgår av efterföljande sammanställning.Tabell 22. Förslag till nytt utgiftstak för staten inklusive ålderspensions-systemet,åren 2000-2002Belopp i miljarder kronorÅr Oppositionspartiernas förslag tillalternativa nivåerNivå enligt regeringen samlings-partietKristdemo-kraterna Center-partiet Folkpartietliberalerna2000 761,0 -8,0 -13,0 ±0,0-14,32001 786,0 -27,0 -24,0 ±0,0-18,52002 810,0 -37,0 -42,0 ±0,0-19,8Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har i föregående avsnitt (2.4.2) ställt sig bakomregeringens förslag till inriktning av budgetpolitiken och därmed ocksåregeringens för-slag till utgiftstak för staten. Finansutskottettillstyrker således propositionens yrkande 3 samt avstyrker de förslag tillutgiftstak för staten som framförs i motionerna Fi14 (m) yrkande 4, Fi15 (kd) yrkande 3 samt Fi17 (fp) yrkan-de 3.2.5.2 Utgiftstak för den offentliga sektornOm man till utgiftstaket för staten lägger en beräkning av de samlade kom-munala utgifterna exklusive interna transaktioner mellan stat och kommunfår man fram utgiftstaket för den offentliga sektorn. Nivån på dettautgiftstak är således en funktion av det utgiftstak som gäller för staten.VårpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 7.3.2) att skall godkänna en ipropositio-nen redovisad beräkning av de offentliga utgifterna för åren2000-2002 (yrkande 5). Beräkningen framgår av efterföljande tabell.Tabell 23. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstaket för denoffentligasektorn, åren 2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Utgiftstak för staten inkl. ålderspensionssystemet 761 786 810Den kommunala sektorn 492 510 526Interna transaktioner -175 -182 -184Summa offentlig sektor 1 077 1 114 1 152MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi14 att i ställetskall godkänna detta partis beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande3). Enligt motionen påverkas taket av partiets förslag om nationellskolpeng samt skatteförändringar. Skatteförändringarna påverkar främst dekommu-nala skatteinkomsterna varför en ekonomisk reglering mellan statenoch kommunsektorn måste ske. De nivåer som partiet föreslår är 1 044, 1 043respektive åren 2000, 2001 respektive 2002.Kristdemokraterna föreslår i motion Fi15 (yrkande 5) att de beräkningar avde offentliga utgifterna som redovisas i motionen skall godkännas avriksdagen. Partiets förslag är beroende av en kombination av ett större ut-rymme för kommunsektorn samt det föreslagna lägre utgiftstaket för staten.Enligt partiets beräkningar blir taket för den offentliga sektorn 1 066, 1092 respektive åren 2000, 2001 respektive 2002.Folkpartiet liberalerna föreslår i två yrkanden i motion Fi17 (yrkandena 2och 5) att skall godkänna detta partis beräkningar av deoffentliga utgifterna. I motionen redovisas dock inte dessa beräkningar. Avdet andra yrkandet framgår att de föreslagna nivåerna är 1 064, 1 095respektive åren 2000, 2001 respektive 2002.Finansutskottets ställningstagandeMed hänvisning till vad utskottet tidigare framhållit tillstyrker utskottetregeringens förslag till beräkning av de offentliga utgifterna (yrkande 5).Utskottet avstyrker därmed de förslag till alternativ beräkning av deoffentli-ga utgifterna och utgiftstak för den offentliga sektorn somframförs i motio-nerna Fi14 (m) yrkande 3, Fi15 (kd) yrkande 5 samt Fi17 (fp) yrkandena 2 och 5.3 Preliminär fördelning av utgifter på utgifts-områden åren 2000-2002VårpropositionenRegeringen föreslår att statsbudgetens utgifter prelimi-närt fördelas på utgiftsområden på det sätt som framgår av propositionen (se även tabell i avsnitt 3.29).MotionernaFyra partier avvisar regeringsförslaget och förordar i stället sinarespektive förslag till utgiftsfördelning. Sådana alternativa förslag tillpreliminär fördel-ning av utgifterna på utgiftsområden åren 2000-2002framförs av- Moderata samlingspartiet i motion Fi14 (yrkande 5),- i motion Fi15 (yrkande 4),- i motion Fi16 (yrkande 23),- liberalerna i motion Fi17 (yrkande 4).I tabeller i bilaga 3 återges oppositionspartiernas förslag till avvikelserfrån regeringens fördelning.Övriga utskotts yttrandenAlla berörda utskott, med undantag av som avstått,har yttrat sig över förslaget till preliminära utgiftsramar . Av dessa tillstyrker samtliga utom justitieutskottet regeringensförslag till preli-minär fördelning av utgifterna på utgiftsområden.Justitieutskottet tillstyrker regeringens förslag vad gäller fördelningenav utgifterna för . Vad gäller avvaktarjustitieutskottet med sitt ställningstagan-de till dess att ett bättrebeslutsunderlag föreligger. Anledningen till detta är, enligtjustitieutskottets yttrande, att det beslutsunderlag som redovisas ivårpropositionen inte är sådant att det är möjligt att ha några merbestämda synpunkter. Samtliga utskott som yttrat sig i frågan avstyrkermotsvarande motionsyrkanden. Till yttrandena har oppositionspartierna fogatavvikande meningar med alternativa förslag till ramnivåer. Dessaalternativa förslag överensstämmer med vad respektive parti fört fram isina motioner om den ekonomiska politiken.Närmast följer en redovisning utgiftsområde för utgiftsområde av förslageni vårpropositionen och i motionerna samt fackutskottens ochfinansutskottets ställningstagande till dessa förslag. I avsnitt 3.29återfinns en samlad redo-visning av regeringens och finansutskottetsförslag till preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren2000-2002.3.1 Utgiftsområde 1 Rikets styrelseUtgiftsområdet omfattar verksamheterna statschefen, och dessmyndigheter (utom revisorer), regeringen, centrala myndighetersamt mediefrågor.De totala utgifterna 1999 beräknas uppgå till 4 730miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen anges (avsnitt 7.4) att utgiftsområdesramen är beräknadmed hänsyn till ordförandeskap i år 2001.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 1 Rikets styrelseBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 4 215 -397 -300 -150-4802001 4 483 -634 -440 -150-5302002 4 629 -634 -440 -150-630MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi14 att partistödet minskas år2000 och därefter successivt avvecklas. Vidare bör presstödet avvecklas itvå steg.Kristdemokraterna anser i motion Fi15 att en besparing på presstödet kangöras med . Anslaget till Regerings-kansliet minskas med och med 400 miljonerkronor respektive 2002.Centerpartiet anför i motion Fi16 att sammanslagning av departement bor-dege minskade kostnader. Anslaget till kan minskas med 150miljoner kronor men besparingarna skall inte åläggas de resurser somavsätts för ordförandeskap i EU:s ministerråd.Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi17 att tillskottet till Rege-ringskansliet kan krympas. Vidare bör presstödet och partistödet minskas.Konstitutionsutskottet har avstått från att yttra sig.Finansutskottets ställningstagandeI enlighet med vad utskottet anfört i avsnitt 2.4.3 samman-fattande bedömning av budgetförslagen tillstyrks vårpropositionens förslagtill preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet . Motio-nernas förslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer iavsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning påutgiftsområden.3.2 Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningUtgiftsområdet omfattar ett flertal myndigheter som ,, , , , , , m.fl.Vidare ingår vissa administrativa kostnader för statsskuldens upplåning ochlåneförvaltning, vissa tidsbegränsade åtaganden samt revisorer.De totala utgifterna 1999 beräknas uppgå till ca 1743 miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 7.4) redovisas att regeringen för år 2000föreslår en ram som överensstämmer med den som föreslogs ibudgetpropositionen för . Beträffande föreslås en ram som är5 högre än den som föreslogs i budgetpropositionen och förår 2002 föreslås en ram som är lägre än enligtbudgetpropositionen.I en tablå redovisas föreslagna utgiftsramar enligt vårpropositionen ochmotio-nerna.Förslag till ram för utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 1 489 -82 -90 ±0-1002001 1 528 -87 -90 ±0-1002002 1 579 -87 -95 ±0-100MotionernaModerata samlingspartiet förespråkar i motion Fi14 att ramarna minskas.Vissa besparingar görs genom partiets förslag att det skall bildas ett nyttrevisionsorgan underställt . Besparingar görs också på Statskonto-ret genom att delar av verksamheten flyttas till ochgenom en ökad grad av uppdragsfinansiering. Den ökade användningen avInternet för statistik bör kunna innebära besparingar för flera myndigheter. bör kunna avvecklas. Kvalitetsutveck-ling och kompetensförsörjning bör handhas av berörda myndigheter varför dennyligen inrättade myndigheten kan avvecklas. Vidare innebär en minsk-ningav hushållsupplåning att myndighetens förvalt-ningskostnader kan minskas.Kristdemokraterna anser i motion Fi15 att ramarna kan minskas genom engenerell besparing på myndigheterna med 6 %.Centerpartiet föreslår i motion Fi16 inte några förändringar i förhållandetill regeringens förslag.Folkpartiet liberalerna förespråkar i motion Fi17 att ramarna skall mins-kas eftersom partiet motsätter sig att medel anvisas för en folk- ochbostads-räkning.Finansutskottets ställningstagandeI enlighet med vad utskottet anfört i avsnitt 2.4.3 samman-fattande bedömning av budgetförslagen tillstyrks vårpropositionens förslagtill preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet . Motio-nernas förslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer iavsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning påutgiftsområden.3.3 Utgiftsområde 3 och uppbördUtgiftsområdet omfattar , skattemyndigheterna och Tullver-ket.För 1999 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet till 6 025miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen anges (avsnitt 7.4) att regeringen kommer att ta del avett omfattande material, från , samtRiks-dagens revisorer, avseende skattekontrollens inriktning och omfattning. Regeringen avser att redovisa sin bedömning av detta material i budgetpro-positionen för . Inom pågår en omorganisation som skallskapa bättre förutsättningar för en enhetlig tillämpning av regelverk ochrutiner. Omorganisationen förväntas leda till en effektivisering som,enligt regeringen, bör resultera i en effektivare kontrollverksamhet. InomTullver-ket pågår dessutom ett utvecklings- och effektiviseringsarbetevilket, enligt regeringen, bl.a. bör ge en ännu effektivare tullhantering iframtiden och därmed även en ökad kvalitet och träffsäkerhet ikontrollarbetet.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 3 och uppbördBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 5 770 +50 +280 +10+1502001 5 837 +50 +280 +10+1502002 5 919 +50 +280 +10+150MotionernaModerata samlingspartiet framhåller i motion Fi14 att smugglingen av ciga-retter har ökat och att tullen bör få större resurser för en ökad kontroll.I motion Fi15 anges att skattekontrollen måste effek-tiviseras för att hålla tillbaka den svarta sektorn. Motionärerna föreslårökade medel för en ökad skattekontroll. För att förstärka kontroll ochspaning av illegal införsel av bl.a. narkotika, vapen m.m. föreslås enförstärkning av resurser.Centerpartiet föreslår i motion Fi16 ökade anslag till tullmyndigheternaför bl.a. fler narkotikahundar, för att kunna sköta bevakning ochomhänderta-gande av smuggelvaror.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi17 att skattemyndigheternas re-surser bör förstärkas för att få en effektivare verksamhet som drar in meraskatteintäkter.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i sitt yttrande (SkU5y) att aspekter som enskilda kon-trollinsatser och hur skattekontrollen på lång sikt bidrar till ett sålitet skatte-bortfall som möjligt är aspekter som bör tänkas igenom noga isamband med de aviserade övervägandena rörande skattekontrollens inriktning. Utskottet betonar vikten av att en grundlig analys görs av bl.a. detframtida resursbe-hovet då det gäller skatteförvaltningenskontrollverksamhet och förutsätter att regeringen lämnar en redovisning avsin bedömning i nästa budgetpropo-sition. Utskottet anser vidare att eneffektivisering av gränskon-troll skall åstadkommas genomrationaliseringar och inte genom ökade an-slag.