bet · GM01NU13 · 1999-05-18 00:00:00 — Den breda kontaktyta mot näringsliv,fackför-eningsrörelse och folkrörelser someftersträvas under förhandlingsarbetet kommer attinnebära goda möjligheter till insyn, ökadekunskaper om innebörden i olikaförhandlingslösningar samt en öppen dialog mellan deförhandlingsansvariga och den mångfald av intressensom av olika skäl anmäler sig i det stora antalfrågor som skall dryftas under förhandlingsperioden.Utskottet vill också för sin del framhålla vikten avatt på lämpligt sätt med viss frekvensinformeras om förhandlingsläget.Med det sagda tillstyrker utskottet motionerna1998/99:N8 (c) och 1998/99:MJ749 (c) - den senare ihär berörd del - och avstyrker motionerna 1998/99:N7(m) och 1998/99:N9 (fp).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande WTO-förhandlingarnaatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ749yrkande 24 och 1998/99:N8 och med avslag på motionerna1998/99:N7 och 1998/99:N9 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Utrikesutskottets yttrande1998/99:UU2yUtrikeshandelTill näringsutskottetNäringsutskottet har beslutatbereda utrikesutskottet tillfälle att yttra sig överregeringens skrivelse 1998/99:59 Öppen handel -rättvisa spelregler jämte motioner i de delar somberör utrikesutskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över delsskrivelse 1998/99:59 i de delar som berör utskottetsberedningsområde, dels de med anledning avskrivelsen väckta motionerna N7 (m) yrkandena 2 och7-9, N8 (c) yrkandena 1, 2 och 5 samt N9 (fp).Motionerna U207 (mp) yrkandena 1 och 2, U211 (v)yrkandena 1 och 2 samt So461 (fp) yrkande 18överlämnas till näringsutskottet tillsammans meddetta yttrande. I samband med ärendets beredning harutrikeshandelsminister föredragitregeringens skrivelse. Representanter förfrivilligorganisationer har för utskottetpresenterat sin syn på en ny WTO-runda.Sammanfattning av skrivelsenI regeringens skrivelse 1998/99:59 ges en översiktöver läget inför de förhandlingar om ytterligareliberalisering av handeln och förbättring av dehandelspolitiska spelreglerna som väntas starta inomVärldshandelsorganisationen (WTO) år 2000.Handelns bidrag till bättre levnadsvillkorRegeringen bedömer att samarbetet inomVärldshandelsorganisationen (WTO) är av stor viktför välståndet i och världen över. Medlet äratt skapa goda förutsättningar för handel genomfärre hinder samt genom att upprätta fasta ochrättvisa spelregler. WTO bidrar också tillekonomiska förutsättningar för alla länders strävanmot en hållbar utveckling.Sverige är en liten, öppen ekonomi som är starktberoende av omvärlden. Vår export motsvarar mer än40 % av den svenska bruttonationalprodukten (BNP)och importens värde av BNP.Handelsutbytet är en livsnerv i hela den svenskaekonomin.Världshandelns snabba ökning har bidragit till ekonomiska framsteg ochvälstånd i många länder. Liberaliseringen av detglobala handelssystemet, först inom Allmänna tull-och handelsavtalet () och inom WTO,har varit en starkt pådrivande kraft bakom denpositiva utvecklingen.Den handelspolitiska utvecklingen i WTO och i andrainstitutioner måste drivas framåt på ett sätt somockså gör den förenlig med viktiga politiska målinom andra samhällsområden, exempelvis genom attbidra till förutsättningar för en hållbarutveckling, att stödja arbetet för mänskligarättigheter samt att främja utveckling i den tredjevärlden.Sverige har en lång tradition som förespråkare förfri handel och rättvisa spelregler i internationellasammanhang. Denna grundsyn bygger på en bred enigheti vårt land om mål och medel i handelspolitiken.Enigheten har gjort att kan agera med bådetrovärdighet och kraft i frågor som rör ochWTO. har också aktivt medverkat tillEuropeiska gemenskapens (EG) initiativ att starta enny förhandlingsrunda i WTO . Ambitionen äratt anpassa och reformera de handelspolitiskaspelreglerna så att de uppfyller de krav som ställsi en alltmer integrerad världsekonomi. Sverigekommer i förhandlingarna att fästa stor vikt vid attframtidens handelsregler utformas så att de bidrartill en bättre miljö och mänskliga rättigheter iarbetslivet. Regeringen verkar för att arbetet i WTOskall bidra till:tillväxt och sysselsättning,en hållbar utveckling,ett öppet ,ekonomisk utveckling i fattiga länder samtdemokrati och säkerhet.Tillväxt och sysselsättningEn fri internationell handel med varor och tjänsterär en avgörande förutsättning för ekonomisk tillväxtoch sysselsättning. Samhällsekonomin stärks genomden prispress som uppstår när handelshinderavskaffas. Alla konsumenter, både enskilda ochföretag, gynnas av lägre priser, bättre utbud avvaror och tjänster samt högre kvalitet. Öppen handelleder till att befintliga resurser utnyttjas på ettbättre sätt.Eftersom tillämpandet av idén om det nationellaoberoendet som ekonomisk doktrin inte gett önskaderesultat i många utvecklings- och statshandelsländerhar alltfler av världens länder dragit slutsatsenatt de har fördel av att delta i den internationellaekonomin.En hållbar utvecklingEn hållbar utveckling är ett uttalat mål för WTO.Sverige skall vara en pådrivande kraft och ettföregångsland i strävan att skapa en ekologiskthållbar utveckling.Det finns en utbredd oro för följderna av importfrån främst fattiga länder som inte respekterarrimliga miljöregler eller åsidosätter grundläggandemänskliga rättigheter i arbetslivet.Världshandelsorganisationen måste engageras i dessaproblem, men WTO är varken avsett för eller harmöjlighet att ensamt lösa dem. Globala miljöhotbekämpas i första hand genom multilateralamiljöavtal och arbetet med mänskliga rättigheter iarbetslivet bedrivs främst i (). Viktigt är dock att WTOinte försvårar, försvagar eller motverkar andraregelverk.Samtidigt får omsorgen om miljön och de mänskligarättigheterna aldrig misstänkas för att vara entäckmantel för protektionism. Utmaningen i WTO bliratt finna en balans mellan lämpliga åtgärder tillstöd för en hållbar utveckling och krav på att dessainte skall kunna missbrukas i protektionistisktsyfte.Ett öppet EuropaSedan trädde in i Europeiska unionen (EU)deltar vi i den gemensamma handelspolitiken. I WTOtalar gemenskapen med en röst genom EU-kommissionen.Europeiska gemenskapens (EG) inre marknad fungerari huvudsak effektivt, och på de flesta varuområdenaär unionen också öppen för omvärlden. Förhandlingari WTO kan bidra till liberaliseringar på bl.a.jordbruks- och tekoområdena, på vilka tullar ochandra handelshinder kvarstår. Att EG nu för förstagången går i spetsen för kravet på en nyförhandlingsrunda i WTO och är den tydligasteförsvararen av det multilaterala regelverket är enbetydande framgång för ansträngningar attpåverka EG:s handelspolitik.Ekonomisk utveckling i fattigare länderDen nedmontering av handelshinder som sker inom WTOoch de fasta spelregler som organisationen ställerupp skapar förutsättningar för ekonomisk utvecklingi alla delar av världen. Särskilt i de minstutvecklade länderna behövs dock ekonomiska ochinstitutionella reformer på det nationella planetför att de skall kunna dra full nytta av demöjligheter som WTO och dess regelverk erbjuder.Erfarenheten visar att de som varit öppnaför handel med omvärlden har klarat sig bäst.Samtidigt är även en fattigdomsorienterad ochansvarsfull utvecklingspolitik nödvändig för attuppnå en långsiktigt hållbar ekonomisk utveckling.Många industriländer, inklusive EU, har fortfarandebetydande hinder för import av många av de varor somär viktiga för . fäster stor viktvid samspelet mellan handels- och biståndspolitiskaåtgärder. Vårt engagemang för konsekvent frihandelär också ett uttryck för solidaritet med den tredjevärlden.Demokrati och säkerhetUtöver att främja ekonomiskt välstånd utgörinternationell handel en betydelsefull del av enstrategi för demokrati, politisk stabilitet,mänskliga rättigheter och säkerhet. Handel och fredär nära förknippade med varandra. Ekonomiskintegration är ett verkningsfullt medel för attminska risken för konflikter mellan länder.Vidare är WTO:s gemensamma regler för handel ochdess system för att lösa tvister ett sätt att stärkadet politiska och demokratiska inflytandet övervärldshandeln. För små länder är WTO:s regelsystemen garant mot övergrepp från större och mäktigareländer.Världshandel i förändringRegeringen bedömer att en ny förhandlingsrunda i WTObehövs för att förbättra förutsättningarna förtillväxt i världsekonomin, ge krisdrabbade länderbättre möjligheter att återhämta sig, motverka nyaprotektionistiska tendenser, minska handelshindermellan handelsblock, effektivisera EG:s inre marknadsamt ge näringslivet bättre möjligheter att säljasina produkter på marknader utanför . Vidaredrar konsumenterna nytta av minskade handelshinder.Det multilaterala handelssystemet har sedan GATTträdde i kraft utvecklats kontinuerligt och bidragittill att världshandeln har blivit betydligt friare.Fler och fler länder har anslutit sig till det allttydligare regelverket.Den senaste stora förhandlingsomgången,Uruguayrundan 1986-1994, innebar ytterligare ettviktigt steg i denna riktning. Då införlivades bl.a.handeln med jordbruksprodukter i det internationellaregelverket, och nya avtal slöts förimmaterialrättsliga frågor och tjänstehandel. Vidareomvandlades till den permanentavärldshandelsorganisationen med 134 medlemsländer.WTO spelar en central roll för att åstadkomma enöppen handel på rättvisa villkor, ställer uppstabila spelregler för handel och utgör ett värn motprotektionistiska krav. Organisationens högstabeslutande organ är ministerkonferensen. Tvåministerkonferenser har anordnats . Entredje skall hållas i i den 30november-den 3 december 1999.Även om stora framsteg har gjorts mot utveckling avregelverken i och , återstår ännu mycket attgöra. Handeln hämmas fortfarande av protektionisminom flera sektorer, särskilt inom sådana som ärviktiga för . Utvecklingen av WTO måstevidare fortsätta i takt med den tilltagandeglobaliseringen av ekonomin.Mot denna bakgrund har EG tagit initiativ till attinleda en ny bred förhandlingsrunda.Den globala ekonomiska och handelspolitiskautvecklingenDen finansiella krisen och nya protektionistiska hotVärldshandelns volym är 17 gånger större änför . Handeln har vuxit snabbare än dentotala produktionen, som har ökat 6 gånger i volymunder . Minskade handelshinder har varit avavgörande betydelse för denna utveckling.Industriländernas genomsnittliga tullnivåer förindustrivaror har t.ex. sänkts från omkring 40 %till under den senaste 50-årsperioden.Under några år ökadevärldshandeln kraftigt. De finansiella kriserna iAsien och har dock bromsat uppökningstakten. Vissa handelsflöden har ändratsdrastiskt till följd av att de krisdrabbade ländernatvingats devalvera sina valutor kraftigt.De ändrade handelsströmmarna har på flera håll ivärlden återuppväckt protektionistiska idéer. Idenna situation har WTO en viktig uppgift i atthålla handelsvägarna öppna. Organisationens reglerär ett viktigt värn mot ensidiga sanktioner ochregelvidrig protektionism.Utvecklingen under WTO:s första årNär WTO bildades efter den utdragna Uruguayrundanvar tanken att utvecklingen skulle föras framstegvis genom kortare förhandlingar på merbegränsade områden. Ministerkonferenser minstvartannat år skulle säkerställa kontinuitet.Även om avtal om telekommunikation och finansiellatjänster har kunnat slutas , har det visatsig svårt att nå framsteg på områden där storamotsättningar råder. Sannolikt krävs en bredförhandling för att man skall kunna komma vidare.Regional samverkan - hjälp eller hinder för frihandelRegional samverkan på det ekonomiska området harblivit allt vanligare. Från global utgångspunkt ärdenna utveckling av godo, förutsatt att den ledertill ny handel och inte enbart omfördelarexisterande handelsflöden.WTO:s regler medger undantag från principen omickediskriminering för regional ekonomiskintegration. Undersökningar visar att EU ochlångtgående avtal om ekonomisk integration harskapat mer ny handel än de omfördelat. Till andraregionala organisationer hör North American FreeTrade Agreement (), (Asean) och Mercado Común del Sur().EU förhandlar om frihandels- och samarbetsavtal medmånga länder och regioner. Från svensk utgångspunktär målet om fri handel på global nivå överordnatmålet om frihandel i en mindre krets av länder.En ny WTO-runda kan fylla en viktig funktion genomatt bidra till att kvarvarande handelsmurar mellanregionala sammanslutningar rivs helt eller delvis såatt utvecklingen går mot samverkande, snarare änkonkurrerande, handelsblock i världsekonomin.U-länderna inför en ny WTO-förhandlingU-länderna är som grupp mer beroende avinternationell handel än i-länderna. Export ochimport motsvarar i genomsnitt av u-ländernasbruttonationalprodukt, vilket skall jämföras för i-länderna. har därför ett starktintresse av att delta i utvecklandet avinternationella spelregler som gynnar och skyddarsärskilt mindre och ekonomiskt svagare länder. I enförhandling måste dock hänsyn tas till u-ländernasspeciella problem och svårigheter att utnyttjaregelverket.I Uruguayrundan spelade en större rollän vid tidigare förhandlingar. i gynnsammare villkor för handeln medjordbruksvaror, avskaffande av kvoter förtekohandeln och förbud mot s.k. frivilligaexportbegränsningar. Vidare godtog ihögre grad än tidigare det gemensammahandelspolitiska regelverket.EU:s inre marknadEU:s utvidgningEU har inlett en anslutningsprocess med elvakandidatländer och formella medlemskapsförhandlingarhar påbörjats med sex av dessa. Att nästa WTO-rundasammanfaller i tiden med österutkommer att påverka både EU- och WTO-förhandlingarna.Enligt svensk uppfattning understryker såvälunionens utvidgning som de kommande WTO-förhandlingarna behovet av att reformera EU:spolitik på flera områden, inte minst påjordbrukspolitikens. Trycket från omvärlden kommeratt bestå.Inför WTO:s tredje ministerkonferensRegeringen bedömer att förberedelseprocessen i WTOinför beslut om en ny förhandlingsrunda fortskriderenligt planerna. EG har varit den ledandeförespråkaren för en ny omfattande runda.Möjligheten att gemenskapens linje skall accepterasär relativt god under förutsättning att samtligaWTO-länders legitima intressen kan tillgodoses påett balanserat sätt.Den 30 november inleds i , . Sedan USAaccepterat och uttalat stöd för en ny samladförhandling där resultaten på olikaförhandlingsområden länkas till varandra, finns ettväxande stöd för en ny runda.EG:s initiativ till en ny förhandlingsrundaDet råder bred enighet i EG-kretsen om behovet av enny samlad handelsförhandling i WTO. EG har ocksåtagit initiativet i WTO och därmed övertagit denledarroll i handelssystemet som innehaftsav USA.EG:s grundinställning är att samtliga frågor somfinns på WTO:s s.k. inbyggda dagordning (vilkenomfattar avtalen från Uruguayrundan) och de frågorsom WTO:s ministerkonferenser beslutat om bör kunnabli föremål för förhandlingar. EU har föreslagit entidsram på tre år.Ett informellt möte med handelsministrarna kommeratt hållas i den 10 maj- . Ettdefinitivt förhandlingsmandat införministerkonferensen lär dock inte föreligga förränsenare under hösten.Andra länders syn på förhandlingarnaFörenta staterna, som traditionellt varit pådrivandei internationella handelsförhandlingar, har dennagång varit mer återhållsamt. En av anledningarna äratt administrationen misslyckats med att fåkongressens stöd för ett s.k. snabbspårsmandat förhandelsförhandlingar. Med ett sådant mandat skulleadministrationen ges befogenhet att förhandla framett handelsavtal som kongressen därefter tarställning till i dess helhet, utan ändringar ellertillägg. Denna beslutsform är nödvändig för att denamerikanska administrationen skall utgöra entrovärdig förhandlingspart. När nu har uttalatstöd för en ny förhandlingsomgång kan det dockförväntas bli mer aktivt i förberedelseprocessen.Övriga , inklusive länderna i Central-och , stöder nya förhandlingar.En viktig grupp inom WTO är den s.k. Cairnsgruppen,som består av länder med exportintressen påjordbruksområdet. Till dessa hör bl.a. ,, , , , ,och . Cairnsgruppen driversärskilt att förhandlingarna på jordbruksområdetsätts igång som planerat vid sekelskiftet.Inställningen till nya förhandlingar bland WTO:s u-landsmedlemmar är splittrad. Flertalet länder iLatinamerika har uttalat sitt stöd medan länder somIndien, och samt flera länder iAfrika är mer återhållsamma. Bland de senareländerna finns en tveksamhet att ge sig in i nyaförhandlingar innan resultaten av Uruguayrundangenomförts fullt ut nationellt.Förberedelsearbetet i WTOBeslut om att utreda förutsättningarna för nyaförhandlingar togs vid iGenève . hållsmånatliga möten i WTO:s allmänna råd i vilka ettantal centrala frågor diskuteras, bl.a. den inbyggdadagordningen. Arbetet syftar till att under hösten1999 leda fram till konkreta förslag omförhandlingarnas omfattning, vilkahandelsministrarna skall ta ställning till vidministerkonferensen i . Även inom andraorganisationer såsom och analyseras ochdiskuteras förutsättningarna för en ny runda.Omfattningen av en ny förhandlingRegeringen bedömer att en bred och omfattandedagordning är en viktig förutsättning för att en nyförhandlingsrunda skall lyckas. Tullar, jordbruk ochtjänster utgör prioriterade områden. Därtill kommerett antal nya områden såsom investeringsregler ochkonkurrensrättsliga riktlinjer. Handelns påverkan påmiljön bör vidare integreras i förhandlingarna,liksom frågan om hur WTO-systemet bäst hanterarsambandet mellan handel och mänskliga rättigheter iarbetslivet.WTO är det centrala förhandlingsforumet ihandelsfrågor. Regeringen anser att det dessutom ären viktig framtida uppgift för WTO att varapolicyskapande även när det gäller sambandet mellanhandel och andra politikområden, t.ex. grundläggandemänskliga rättigheter och miljö.Inom Europeiska gemenskapen råder enighet ombehovet av en omfattande förhandlingsrunda i WTO.Inför positionsbestämningen inom EG-kretseneftersträvar den en bred debattom dessa frågor. Nedanstående beskrivning avbeslutade och möjliga förhandlingsområden skall sessom ett underlag för en sådan debatt.Beslutade förhandlingsområdenAtt förhandlingar när det gäller jordbruk ochtjänster skall inledas i WTO slogs fastredan i Uruguayrundan. Detta var en följd av attflera länder ansåg förhandlingsresultatet varaotillräckligt. Dessutom beslutades i Uruguayrundanatt flera av de delavtal som ryms under WTO skallbli föremål för översyn. Dessa frågor ingår i WTO:ss.k. inbyggda dagordning.Jordbruket en nyckelfrågaUtgångspunkten för WTO-förhandlingarna är attmarknaderna för jordbruksprodukter fungerar dåligt.Jordbruket utgör en av de viktigaste frågorna pådagordningen, och dess lösning kommer sannolikt attspela en avgörande roll för att nå enpaketuppgörelse i rundan.Huvudfrågorna för den kommandejordbruksförhandlingen gäller neddragningar avtullskydd, exportbidrag och andra former avproduktionsstimulerande stöd. Dessutom kommer miljö-, konsument-, arbetsrätts-, djurskydds- ochetikhänsyn att behandlas. I sammanhangetaktualiseras den i grundläggandeprincipen att importbegränsande åtgärder skallbaseras på vetenskapliga grunder.Marknadsorienteringen av jordbrukspolitiken i dekommande förhandlingarna underlättas av att det iUruguayrundan inrättades ett nytt regelsystem förjordbrukssektorn. För ett stort antal ärlägre tullskydd i i-länderna av helt avgörandeintresse i den nya rundan. Även har starkaoffensiva intressen i de framtida förhandlingarna.Länder med högt skydd för jordbruket, som ,, och , har i förberedelsearbetetframhållit jordbruksproduktionens"multifunktionalitet", dvs. dess betydelse för bl.a.säkra livsmedel, livsmedelsförsörjning, miljö ochlandsbygdsutveckling. Även EG anser att denfortsatta liberaliseringen bör ske på ett sätt sombeaktar värdet av jordbrukets multifunktionalitet.Sverige har från tiden före EU-inträdet egnapositiva erfarenheter av avreglering avmarknadsorientering av jordbrukspolitiken. Av såvälkonsument- som handelspolitiska skäl har ettstarkt intresse av framsteg som möjliggör engenomgripande reformering av jordbrukspolitiken,framför allt inom EG, men också i andra WTO-länder.Sverige är därför pådrivande inom EG för fortsattahandelsliberaliseringar på jordbruksområdet. Dennainriktning har också präglat den svenskainställningen i arbetet med att reformera EG:sgemensamma jordbrukspolitik inom ramen för Agenda2000.Möjliga förhandlingsområdenSom en del av förberedelsearbetet undersöks i WTOförutsättningarna för att inleda förhandlingar närdet gäller investeringar, konkurrenspolitik,öppenhet i offentlig upphandling, förenkling avhandelsprocedurer och elektronisk handel.Diskussioner har också förekommit om handel ochgrundläggande arbetsvillkor, liksom förhållandetmellan handel och miljö. Samtliga dessa områden,liksom om traditionella tullförhandlingar, utgörmöjliga förhandlingsområden i en kommande runda.Industritullar och andra marknadstillträdesfrågorTullarnas betydelse som handelshinder har minskatavsevärt genom de förhandlingsrundor som ägt ruminom . Den genomsnittliga tullnivån i EG ärnumera endast 3 %.Textil och konfektion är dock en sektor där enfriare handel är påkallad. De flesta ärmåna om en avveckling av de restriktioner som finnspå tekoområdet.Huvuddelen av de kvarvarande tullhindren finns i . Här ligger genomsnittstullarna förindustrivaror ofta . Tullar används äventemporärt för att skydda inhemsk industri under enuppbyggnadsfas. Sådana tullar kan dock permanentas,vilket leder till ineffektivitet och svagkonkurrensförmåga.Även låga tullnivåer skapar administrativakostnader för både företag och tullmyndigheter.Sverige verkar för att onödiga tullar skallavskaffas helt i kommande WTO-förhandlingar.Behovet av multilaterala regler för investeringarSedan drygt två år studerar WTO-länderna sambandetmellan handel och investeringar i en särskildarbetsgrupp i WTO, dock utan att binda sig för nyaförhandlingar. Det är och övriga EU:smålsättning att förhandlingar om ett regelverk förinvesteringar skall kunna inledas vid sekelskiftetsom en del av nästa förhandlingsrunda.I dagsläget är det oklart hur ett framtidainvesteringsavtal i WTO kan komma att se ut. Enöverföring till WTO av MAI-utkastet från de avbrutnaförhandlingarna i är inte aktuell. Eninvesteringsförhandling i WTO bör starta frånbörjan.Ett om investeringar kan inte sesisolerat från andra politikområden. Dess förenlighetmed t.ex. hållbar utveckling och grundläggandemänskliga rättigheter måste framgå. Relevantaprinciper om multinationella företags uppförande somhar utarbetats av och bör också ingå. särskilda behov måste beaktas underhänsynstagande till deras olika grad av industriellutveckling.För att arbetet med investeringsfrågor skall kunnaförankras i samhället är det också av stor vikt attdet präglas av öppenhet så att företrädare förfackföreningsrörelsen, näringslivet,frivilligorganisationer och andra opinionsbildarekan följa utvecklingen.Handelspolitik och miljöfrågorHandel och miljö är en relativt ny ochkontroversiell fråga i WTO-sammanhang. Arbetet harhittills karakteriserats av motsättningar mellan i-och . Bland de senare finns enmisstänksamhet mot att miljöhänsyn skall användas iprotektionistiska syften av i-länderna.Ett övergripande svenskt mål är att så långt sommöjligt undanröja risken för konflikt mellan miljö-och handelspolitiska beslut. verkar därförför att en allmän liberalisering av handeln kopplastill minskad miljöbelastning till förmån för enhållbar utveckling. Ur miljösynpunkt är ytterligareliberaliseringar av internationell handel av godo,eftersom sådana kan bidra till en effektivareresursanvändning. En förutsättning för dennapositiva effekt är emellertid att handeln åtföljs aven effektiv miljöpolitik.