bet · GN01UbU5 · 1999-10-12 00:00:00 — Utskottettillstyrker att det individuella programmetshuvudsyfte - att förbereda eleverna för studier påett nationellt eller specialutformat program -framhävs, att bestämmelsen om udda yrken tas bortoch att bestämmelsen att det individuella programmetskall möta speciella behov ändras.Med hänvisning till vad utskottet anfört börriksdagen beträffande det individuella programmetshuvudsakliga syfte m.m. anta regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen såvitt avser 5 kap.4 b § och avslå motionerna 1998/99:Ub25 yrkandena 1,4 och 5, 1998/99:Ub27 yrkande 2 och 1998/99:Ub28 yrkande 2.Utskottet har inget att erinra mot att landstingfår möjlighet att efter överenskommelse med enkommun anordna utbildning på individuella program.Utskottet föreslår att antar regeringensförslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser13 och 13 a §§.Utskottet har inte heller något att erinra mot dentekniska ändring som föreslås i 5 kap. 26 §. Inuvarande lydelse görs en felaktig hänvisning paragraf som ändrats.Kurser inom det estetiska ämnesområdet samtidrott och hälsa inom gymnasialvuxenutbildningI gymnasial vuxenutbildning kan enligt nuvarandebestämmelser ingå alla ämnen som finns igymnasieskolan med undantag för vad som där hör tillestetisk verksamhet, estetiska ämnen, idrott ochhälsa samt schack (SFS 1992:403). Regeringenföreslår nu att estetisk verksamhet, estetiska ämnensamt idrott och hälsa skall kunna erbjudas ikommunal gymnasial vuxenutbildning.Estetisk verksamhet och kursen Idrott och hälsa Autgör kärnämnen i gymnasieskolan. När dessa kursererbjuds även inom komvux bör de dock enligtregeringens bedömning inte utgöra kärnämnen.Regeringen anser vidare att betyg i kursernaEstetisk verksamhet och Idrott och hälsa A inteskall kunna tas med i slutbetyg från gymnasialvuxenutbildning. Kursen Idrott och hälsa B samtkurser i estetiska ämnen skall däremot kunna ingå islutbetyg.Kristdemokraterna begär i motion 1998/99:Ub28 etttillkännagivande av att vuxenstuderande påsamma sätt som ungdomsstuderande skall kunna räknain Idrott och hälsa kurs A samt Estetisk verksamheti slutbetyget (yrk. Ämnen av praktisk karaktärkunde vara ett sätt att få fler att ge sig in i ochorka igenom utbildningen, heter det i motionen.Vidare pekar motionär- erna på idrottsämnetsbetydelse för folkhälsan samt de kreativa ämnenasbetydelse för inlärningen. De menar att den reellavalfriheten för vuxenstuderande begränsas medregeringens förslag. Motsvarande yrkande framförs imotion 1998/99:Ub16 (kd) yrkande 11.U t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen föreslår om att estetisk verksamhet,estetiska ämnen samt idrott och hälsa skall kunnaerbjudas i gymnasial vuxenutbildning samtatt avslår motionsyrkandena.Motiven för att öppna möjlighet att erbjudaestetisk verksamhet och estetiska ämnen är flera.Undervisning inom det estetiska ämnesområdet kanbidra till att utveckla förmågor som alltmerefterfrågas av arbetslivet, såsom kreativitet,flexibilitet, samarbetsförmåga, kommunikativförmåga, problemlösning och kritiskt tänkande.Kurser inom detta område behövs ibland somförberedelse inför kommande yrkesutövning ellerhögre utbildning inom konstnärliga områden. Liksomregeringen anser utskottet att det även finnspedagogiska skäl att införa estetisk verksamhet ochestetiska ämnen i komvux. Bl.a. för personer medkort tidigare utbildning kan steget in i dettraditionella utbildningsväsendet uppfattas somsvårt. Inslag inom det estetiska ämnesområdet igymnasial vuxenutbildning skulle kunna bidra tillatt stärka sådana personer och underlätta för dematt ta del av vuxenutbildning.Idrott och hälsa har enligt regeringensuppfattning, som utskottet delar, stor betydelse förfolkhälsan. Det är därför en viktig uppgift ocksåför komvux att erbjuda vuxna möjlighet att få ökadekunskaper om hur man på ett bra sätt sköter sinhälsa och tillfälle för dem som så önskar att utövaviss fysisk aktivitet. Betyg i idrott och hälsa ärockså särskilt behörighetsvillkor för tillträde tillidrottslärar- och sjukgymnastutbildningOm estetisk verksamhet och Idrott och hälsa Askulle göras till kärnämnen inom gymnasialvuxenutbildning, liksom de är det i gymnasieskolan,skulle dessa kurser bli obligatoriska för att fåslutbetyg från vuxenutbildningen. Därmed skulleefterfrågan från eleverna i komvux på utbildning idessa ämnen troligen öka kraftigt, liksomkostnaderna för kommunerna. Utskottet delarregeringens uppfattning att det inte bör ske.Ytterligare en fråga är om betyg i estetiskverksamhet och Idrott och hälsa A skall kunna ingå islutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Denuvarande bestämmelserna i förordningen (1992:403)om vuxenutbildning stipulerar att det förslutbetyg från gymnasial vuxenutbildning krävsgodkänt betyg i kurser omfattande ett lägreminimiantal gymnasiepoäng än vad som krävs förslutbetyg från ungdomsgymnasiet. Anledningen tilldetta är att - som framgått i det föregående - vissaämnen samt specialarbete inte förekommer i komvux.Efter förslag i proposition 1997/98:169Gymnasieskola i utveckling - kvalitet ochlikvärdighet beslutade vid förra riksmötetom en ny definition av gymnasiepoäng och om enpoängplan för de nationella programmen igymnasieskolan enligt vilken samtliga nationellaprogram har samma poängomfattning, vilket inte varitfallet (bet. 1998/99:UbU3, rskr. 160).Regeringen aviserade i den nämnda propositionen (s.35) att även bestämmelserna om omfattningen avslutbetyg från gymnasial vuxenutbildning kommer attändras.Reglerna om slutbetyg från gymnasieskolan och frångymnasial vuxenutbildning har samband med reglerna ihögskoleförordningen (1993:100) om behörighet förtillträde till grundläggande högskoleutbildning. Deregler som gäller innebär att elever medslutbetyg från gymnasieskolan kan sakna godkäntbetyg i en eller flera av de kurser som ingår islutbetyget oavsett om det gäller kärnämnen ellerandra ämnen, dock i kurser omfattande sammanlagthögst 215 gymnasiepoäng om slutbetyget avsernaturvetenskaps- eller samhällsvetenskapsprogrammeteller estetiska programmet och högst 237gymnasiepoäng om det avser något av de övriganationella programmen. Om reglerna ihögskoleförordningen om grundläggande behörighetinte ändras i samband med förändringarna igymnasieskolan, skulle de sistnämnda ändringarnamedföra att elever med slutbetyg från gymnasieskolankan sakna godkänt betyg i kurser omfattandesammanlagt 250 gymnasiepoäng och ändå någrundläggande behörighet. Därmed skulle det bliutrymme för att i slutbetyg från gymnasieskolansakna godkänt betyg i både kärnämnet svenska(alternativt svenska som andraspråk) och något annatämne, vilket inte varit fallet för eleversom gått naturvetenskaps- ellersamhällsvetenskapsprogrammet eller estetiskaprogrammet. Utskottet utgår från att regeringenkommer att överväga om bestämmelserna ihögskoleförordningen behöver ändras.Huruvida betyg i Estetisk verksamhet och/ellerIdrott och hälsa A får ingå i slutbetyg frångymnasial vuxenutbildning har enligt vad utskottetkan finna inte någon direkt betydelse förmöjligheten att vinna grundläggande behörighet tillhögskoleutbildning utan godkänt betyg i något av deämnen som är kärnämnen i gymnasialvuxenutbildning. Utskottet vill dock inte förordaatt betyg i någon av de två nämnda kurserna skallkunna ersätta betyg i något annat ämne såsom del igrunden för behörighet, vilket skulle bli fallet omde fick ingå i slutbetyg från gymnasialvuxenutbildning som minimiantaletgymnasiepoäng för sådant slutbetyg även ifortsättningen sätts lägre än minimiantalet förslutbetyg från gymnasieskolan. Därför ansluter sigutskottet till regeringens bedömning att betyg iEstetisk verksamhet och Idrott och hälsa A inte börkunna ingå i slutbetyg från gymnasialvuxenutbildning.Utskottet vill understryka att vuxna som läserEstetisk verksamhet eller Idrott och hälsa A inomkomvux skall kunna få betyg på dessa kurser. Sådantbetyg redovisas i ett s.k. samlat betygsdokument ochkan åberopas för att uppfylla särskildabehörighetsvillkor.Kompletterande utbildningar med statligtstödTermen kompletterande skola har använts omsådana fristående skolor vars utbildning inteuppfyller kraven (enligt 9 kap. skollagen) för attberättiga till bidrag från elevernas hemkommuner menutgör ett från nationell synpunkt värdefulltkomplement till gymnasieskolan. Sådana skolor kangenom beslut av regeringen ställas under statligtillsyn. Om en utbildning är särskilt värdefull frånnationell synpunkt kan dessutom statsbidrag lämnas.Med tillsynen har som regel följt rätt tillstudiestöd för eleverna på utbildningen. Medanledning av att mervärdesskatt inomutbildningsområdet infördes har dock ettantal skolor ställts under statlig tillsyn utan atteleverna därvid fått rätt till studiestöd.Ett villkor för att få statlig tillsyn är attutbildningen skall omfatta minst en termins (16veckors) effektiv undervisning. För statsbidragkrävs det att utbildningen omfattar minst ett läsårs(30 veckors) effektiv undervisning.Regeringen föreslår i propositionen att termenkompletterande skola ersätts med kompletterandeutbildning. Det är nämligen inte ovanligt att detvid en och samma fristående skola finns bådeutbildningar som är ställda under statlig tillsynoch sådana som inte är det. Regeringen pekar på attyrkesutbildningar numera tenderar att blieftergymnasiala. Även fristående utbildningar somhar gymnasieskola eller viss yrkeserfarenhet somantagningskrav bör enligt regeringens mening kunnaställas under statlig tillsyn och tilldelasstatsbidrag. Med termen kompletterande utbildningarbör därför avses inte bara fristående utbildningarpå gymnasial nivå utan även utbildningar som harlägst genomgången gymnasieskola som antagningskravsamt kvalificerade vidareutbildningar för redanyrkesverksamma. Även utbildningar som riktar sigtill utvecklingsstörda elever skall kunna ställasunder statlig tillsyn.Vidare föreslår regeringen att en kompletterandeutbildning skall, efter ansökan från skolan,· kunna ställas under statlig tillsyn,·· kunna ställas under statlig tillsyn och berättigaeleverna till studiestöd om utbildningen kananses vara värdefull från nationell synpunkt,eller·· kunna ställas under statlig tillsyn och berättigaeleverna till studiestöd samt tilldelasstatsbidrag, om utbildningen är särskiltvärdefull från nationell synpunkt.·Beslut om statlig tillsyn och om statsbidrag skallenligt förslaget fattas av , någotsom enligt regeringen förutsätter att tydligakvalitetskrav anges i förordning. För att statligtillsyn skall beviljas bör det ställas speciellakrav på huvudmannaskap, organisation vad avser utbildningen i fråga omomfattning, inriktning och kvalitet, anserregeringen. I propositionen redovisas också ettantal kriterier för att en utbildning skall kunnaanses värdefull respektive särskilt värdefull frånnationell synpunkt.Om huvudmannen för utbildningen inte fullgör sinaskyldigheter, skall kunna återkallabeslutet om tillsyn och statsbidrag.Tidpunkter för ansökan och beslut om statsbidragbör enligt propositionen beslutas av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer.Ansökningar om enbart statlig tillsyn skall enligtregeringens förslag kunna lämnas kontinuerligt underåret.U t s k o t t e t har inget att erinra motregeringens förslag.Det meddelas i propositionen att regeringen avseratt lämna förslag till beslutsordning förstudiestödet i den aviseradestudiestödspropositionen.I motion 1998/99:Ub25 (m) begärs etttillkännagivande av om att regeringenårligen, förslagsvis i budgetsammanhang, börredovisa resultatet av beslut avseendekompletterande utbildningar (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Sedan några år tillbaka lämnar regeringenregelmässigt i budgetpropositionerna enresultatredovisning för de olika verksamhetsområdenainom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Det är naturligt att dennaredovisning främst tar sikte på hur resultatenförhåller sig till uppsatta mål samt de förändringarsom inträffat i förhållande till ellersom följd av statsmakternas beslut om reformer.Utskottet anser inte att det finns anledning förriksdagen att särskilt begära redovisning avbesluten om kom-pletterande utbildningar.Behörighet för lärare, förskollärare ochfritidspedagogerMot bakgrund av att numera är ett land medelever från många olika kulturer, samt att Sverigegenom medlemskap i unionen har åtagit sigatt anpassa sina regler till EG-rättens bestämmelserom fri rörlighet för arbetstagare, lägger regeringeni propositionen fram ett antal förslag tilländringar i 2 kap. skollagen (1985:1100).Ändringarna rör förutsättningarna för anställningsom lärare, förskollärare eller fritidspedagog förpersoner som inte har svensk lärarutbildning.Utskottet använder i det följande termen lärare omalla dessa grupper.I nuvarande 4 § i 2 kap. skollagen anges vilka kraven sökande skall uppfylla för att få anställas utantidsbegränsning som lärare i det offentligaskolväsendet. Om en sökande har en pedagogiskutbildning från ett land inom EU eller EES, som ärjämställd med svensk lärarutbildning, kan hon ellerhan anställas utan tidsbegränsning. En ytterligareförutsättning är att den sökande behärskar svenskaspråket och har nödvändiga insikter i deföreskrifter som gäller beträffande det offentligaskolväsendet, särskilt de föreskrifter som angermålen för utbildningen. Det är varje kommun ellerlandsting som ansvarar för bedömningen av desökandes kompetens i samband med att man anställeren lärare med utbildning från ett EU- eller EES-land.Regeringen föreslår nu att skollagen förtydligas ifråga om behörighet för lärare med utländskutbildning. Behörig myndighet i skallutfärda behörighetsförklaring (behörighetsbevis) fördessa lärare. utses till att vara denbehöriga myndigheten. Hittillsvarandelagbestämmelser har inte lämnat utrymme för attbeakta annat än utbildningen. Enligt regeringensförslag skall även tidigare yrkesverksamhet somlärare beaktas vid prövningen av ansökan ombehörighetsbevis. Kraven på kunskaper i svenskaomformuleras. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela närmareföreskrifter om villkoren för behörighetsbevis.Utskottet tar först upp frågan om kraven påkunskaper i svenska.Enligt nuvarande bestämmelser gäller som ettgenerellt krav - oavsett om man har svensk ellerutländsk utbildning - för att få anställas somlärare utan tidsbegränsning att den sökande skall"behärska svenska språket, om det inte finnssynnerliga skäl att medge annat" (2 kap. 4 §skollagen). Regeringen föreslår att kravet ändrastill att avse att den sökande skall "ha dekunskaper i svenska som behövs", och att detta kravendast skall gälla sökande som saknar svensklärarutbildning och har ett annat modersmål änsvenska, danska, färöiska, isländska eller norska.Bestämmelsen föreslås utgöra 4 b § i 2 kap.skollagen. Vidare föreslår regeringen att närmareföreskrifter om villkoren för behörighetsbevis - ochdärmed bl.a. för kravet på kunskaper i svenska -skall meddelas av regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer (4 c §). Sådana närmareföreskrifter behövs enligt regeringen för att allasökande skall behandlas lika vad gäller kravet påkunskaper i svenska.Regeringen betonar att inte kan ha enbestämmelse i skollagen som i praktiken får endiskriminerande effekt, och att dessutomsträvar efter att få in fler lärare medinvandrarbakgrund i skolan. får avkallinte göras på nödvändiga kunskaper i svenska språketsom behövs för att göra ett fullgott arbete somlärare, heter det i propositionen.Moderata samlingspartiet yrkar i motion1998/99:Ub25 yrkande 2 att skall avslåregeringens förslag till lagändring när det gällerkraven på lärares kunskaper i svenska språket (yrk.2). Regeringens förslag innebär enligt motionärernaen uppluckring av språkkravet som kan komma att ledatill en kraftig försämring av skolans arbete medsvenska språket när skolhuvudmännen ges möjlighetatt bedöma vad som behövs. Motionärerna förordar attskollagen ställer krav på dokumenterade kunskaper isvenska (yrk. 7).U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill formulering av 2 kap. 4 b § skollagen(1995:1100) och avstyrker motionsyrkandena.Enligt utskottets uppfattning ger skollagen i sinnuvarande lydelse inte tillräckligt klart besked omvilka kunskaper i svenska som behövs. Uttrycket"behärska" kan tolkas på olika sätt, och det skerockså när skolhuvudmän runt om i landet skalltillämpa bestämmelsen. Utskottet har erfarit att dennuvarande lydelsen kan tolkas som att en lärare medutländsk bakgrund skall behärska svenska språket påsamma nivå som en lärare med svenska som modersmål.Det är, enligt både regeringens och utskottetsuppfattning, inte rimligt och det motverkar enönskvärd ökning av andelen lärare medinvandrarbakgrund i skolan. Vidare är det inteförenligt med gällande EG-regler om fri rörlighetför arbetstagare inom EU. Utskottet delar också denuppfattning som förts fram av i dessslutbetänkande (Skolfrågor - Om skola i en ny tid,SOU 1997:121) att behovet av kunskaper i svenska ärolika för olika lärare och hänger samman bl.a. medvilket ämne det gäller och hur gamla eleverna är.Det är därför enligt utskottets mening värdefulltatt regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får närmare precisera vilka kunskaper isvenska som lärare med icke-nordiskt modersmålbehöver för olika typer av lärarverksamhet. Därmedvinns också att lika fall behandlas lika, vilketnuvarande regler inte tillgodoser. Utskottet utgårfrån att preciseringen görs med utgångspunkt ielevernas utvecklingsnivå och målen för denundervisning som läraren skall bedriva.Med anledning av vad motionärerna anfört i yrkande7 vill utskottet klargöra att den lagändring somutskottet tillstyrker flyttar ansvaret för attbedöma en utländsk lärares kunskaper i svenska frånskolhuvudmannen till . Utskottet utgårfrån att den sökande kommer att få lov attdokumentera sina kunskaper i svenska.Kraven på lärares ämneskompetens samt insikter i deföreskrifter som gäller det offentliga skolväsendettas upp av i motion 1998/99: Ub28(yrk. Det är naturligtvis viktigt, skrivermotionärerna, att en försäkran görs om att den somtillåts att undervisa besitter den ämneskompetensoch de pedagogiska kunskaper som det svenskasystemet kräver. Dessutom måste målen förverksamheten och värdegrunden som den bygger på varaväl kända för läraren. Motionärerna begär etttillkännagivande om detta.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Såväl regeringen som motionärerna anser att enfullständig överensstämmelse mellan innehållet i enutländsk lärarutbildning och den svenskalärarutbildning som den skall jämföras med inteskall krävas. Utskottet är av samma uppfattning. Detär enligt utskottets mening självklart attHögskoleverkets prövning kommer att avse bådeämneskunskaper och pedagogiska kunskaper.När det gäller insikter i de föreskrifter somgäller för det offentliga skolväsendet innebärregeringens förslag en betydande förändring.Hittills har nämligen sådana insikter varit enförutsättning endast för att få bli anställd somlärare utan tidsbegränsning. Regeringens förslaginnebär att kommuner och landsting åläggs att setill att alla lärare som undervisar - alltså även desom är anställda endast och de som äranställda - har de nödvändigainsikterna i styrdokumenten för det offentligaskolväsendet. Det är enligt utskottets uppfattningvärdefullt att kommunernas och landstingensföreslagna skyldighet att tillse detta kommer attgälla för både visstidsanställda ochtillsvidareanställda. Denna skyldighet kommer tilluttryck i den föreslagna 7 a § i 2 kap. skollagen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.En bestämmelse om att lärare som anställs tillsvidare skall ha nödvändiga insikter i deföreskrifter som gäller för det offentligaskolväsendet infördes i skollagen , innande nuvarande läroplanerna hade utfärdats (prop.1992/93:100 bil. 9, bet. UbU11, rskr. Deläroplaner som gällde hade inte någotsärskilt kapitel om skolans värdegrund. Skolansvärdegrund och uppdrag redovisas som första avsnittbåde i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) och i läroplanen för de frivilliga skolformerna(Lpf 94). Värdegrunden tillhör självfallet det somvarje lärare måste ha insikter i.Regeringens förslag i övrigt till ändringar iskollagens bestämmelser om villkor för att fåanställas som lärare, förskollärare ellerfritidspedagog i det offentliga skolväsendet gäller2 kap. 4, 4 a, 4 c och 4 d §§.Genom de föreslagna ändringarna i 4 och 4 a §§ fårHögskoleverket uppgiften att utfärdabehörighetsbevis för alla sökande som åberoparutländsk lärarutbildning (samt eventuellyrkesverksamhet som lärare), oavsett om utbildningengenomgåtts i ett nordiskt land, ett EU-land ellerett EES-land. I den föreslagna 4 c § ges regeringen,eller den myndighet regeringen bestämmer, rätt attmeddela närmare föreskrifter om villkoren förbehörighetsbevis. En möjlighet att överklaga beslutav i ärenden om utfärdande avbehörighetsbevis införs genom 4 d §. En sådanmöjlighet krävs enligt EG-rätten.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens förslag utan tillstyrker att riksdagenantar dem.Entreprenadförhållanden inom skolanI lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inomskolan används uttrycken ämnesblock, estetiskaämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen ochyrkesämnen i en hänvisning till bilaga 2 i skollagen(1985:1100). beslutade omändringar i skollagen som innebär att bilaga 2numera är en poängplan i stället för en timplan förgymnasieskolan samt att inget av de nämnda uttryckennumera förekommer i bilagan (prop. 1997/98:169, bet.1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160).Regeringen föreslår i den nu aktuella propositionenen omformulering av andra meningen i 1 § lagen omentreprenadförhållanden inom skolan, så att denanpassas till skollagens nuvarande lydelse. Enligtregeringens bedömning finns det skäl att behållanuvarande reglering när det gäller i vilka ämnenundervisning får läggas ut på entreprenad. Denföreslagna nya lydelsen innebär varken någonutvidgning eller någon begränsning i fråga om deämnen som kan komma i fråga för utbildning påentreprenad. Lagändringen föreslås träda i kraft den1 januari 2000.Moderata samlingspartiet förordar i motion1998/99:Ub25 ett generöst synsätt på alternativaprofessionella utbildningsanordnare. Man bör enligtmotionärerna generellt öppna förentreprenadlösningar utan begränsningar (yrk. 8).Slopande av nuvarande begränsning föreslås även avCenterpartiet i motion 1998/99:Ub26. Motionärernaföreslår att andra meningen i 1 § lagen omentreprenadförhållanden inom skolan skall strykas(yrk. Under förutsättning att bifallerdetta yrkande föreslår motionärerna att 2 § i sammalag skall upphöra att gälla (yrk. 3).Om det finns tydliga krav på lärarkompetens ochundervisningens kvalitet, finns det enligtFolkpartiet ingen anledning att begränsaentreprenadmöjligheten till yrkesämnen (mot.1998/99:Ub27 yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till lagändring och avslårmotionsyrkandena.Enligt utskottets mening finns det ingen anledningatt utvidga utrymmet för att lägga ut utbildning igymnasieskolan på entreprenad till andra ämnen änsådana karaktärsämnen som har en yrkesinriktad ellerestetisk profil. De motiv för att öppna en möjlighettill entreprenad, liksom de motiv för begränsningeni fråga om ämnen, som den dåvarande regeringenanförde när lagen om entreprenadförhållanden inomskolan infördes, är enligt utskottets meningfortfarande giltiga (prop. 1992/93:230, bet. UbU17,rskr. Regeringen har detta år givitSkolverkets kvalitetsgranskningsnämnd i uppdrag attgranska utbildningen på entreprenad i det offentligaskolväsendet. Nämnden skall granska hurutbildningens kvalitet och likvärdighet säkerställsvid utbildning på entreprenad och bedöma vilkafördelar och impulser sådan utbildning har gett detkommunala skolväsendet.