bet · GM01BoU11 · 1999-06-03 00:00:00 — Det sagda illustrerar enligtutskottets mening statens och kommunernas samfälldaansvar inom området.Det är viktigt att det finns en väl fungerandebostadsförsörjning i samhället. Om obalanseruppkommer på bostadsmarknaden påverkas samhälletförr eller senare på ett negativt sätt. Det drabbarenskilda och deras boendekostnader ellerbostadsföretagens kostnader. De socialakonsekvenserna av obalanser kan bli betydande menockså innebära ekonomiska påfrestningar församhället, vare sig det råder brist eller överskottpå lägenheter. Kostnader uppkommer, som på ett ellerannat sätt kan komma att övervältras på stat ellerkommun.Utskottets slutsats är således att väl fungerandebostadsmarknader i alla delar av landet är en viktigförutsättning för en balanserad ekonomisk tillväxtoch jämn fördelning av välståndet i hela landet. Dekommunala bostadsföretagen har en viktig uppgift attfylla i detta sammanhang. Utskottet noterar medtillfredsställelse att regeringen i propositionenaviserar att en utredning om de allmännyttigabostadsföretagen skall tillsättas. Enligt utskottetär det naturligt att i detta sammanhang pröva hurden närmare avvägningen mellan statens ochkommunernas ansvar och intressen på detbostadspolitiska området skall komma till uttryck. Iavvaktan på att det förestående utredningsarbetethar fullföljts finner utskottet det rimligt att detfinns lagregler som motverkar att kommunerna säljerut sina bostadsföretag. Utskottet kan därförtillstyrka att en minskning av det generellastatsbidraget till kommunerna används som ettinstrument i detta sammanhang.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört börpropositionen i här berörd del tillstyrkas avbostadsutskottet och motionerna Bo21 (m, kd, fp) ochBo22 (c) i motsvarande delar avstyrkas.Stockholm den 1 juni 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (),(), (), SivHolma (v), (), (), (), (),(), (), () och ().Avvikande meningar1. (m, kd, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), (), (), () och () anseratt finansutskottets ställningstagande bort haföljande lydelse:Finansutskottet instämmer i vad Lagrådet anför omatt det knappast kan ha varit avsikten med detgenerella statsbidraget att det skulle kunnaanvändas som ett påtryckningsmedel gentemot enskildakommuner för särskilda ändamål. Utskottet noteraratt regeringen i propositionen har avvisatremissinstansernas invändningar med argumentet attden tidigare lagstiftning som medgav en minskning avstatsbidragen för en kommun som höjde den kommunalaskattesatsen har accepterats av Lagrådet. Utskottetdelar vad Lagrådet i det nu aktuella ärendet anförom skillnaderna mellan detta lagstiftningsärende ochdet av regeringen åberopade. Ärendet om denkommunala skattesatsen byggde enligt Lagrådet på ettsamband mellan ökade skatteintäkter och minskadestatsbidrag. I det nu aktuella ärendet gör sig inteett sådant samband lika starkt gällande, framhållerLagrådet, eftersom det generella statsbidraget ärtänkt att användas som sanktion mot ett oönskatbeteende inom ett enskilt område av den kommunalaverksamheten.I likhet med vad som anförs i motion Bo21 (m,kd,fp)anser utskottet att det finns anledning betona attdet finns ytterligare skillnader mellan den avregeringen åberopade lagstiftningen och det förslagsom nu skall ta ställning till. Deingripanden som har gjorts i den kommunalabeskattningsrätten har gjorts i besvärligasamhällsekonomiska lägen där kommunalaskattehöjningar i ett stort antal kommuner kunnatförväntas. De har inte, som i den nu aktuellasituationen, haft karaktären av ingripanden motenskilda kommuner som redan har börjat föra en avregeringen oönskad politik. Utskottet vill ocksåunderstryka den skillnad som ligger däri atttidigare ingripanden inte heller tagit sikte på vadkommunen de facto använder sina skattemedel till,utöver den verksamhet som redan är ålagd kommunernagenom lag. Utskottet vill även peka på att denföreslagna inskränkningen i det kommunalasjälvbestämmandet skall sträcka sig under en stordel av den nu pågående mandatperioden.Om lagförslagen bifalles lämnas fältet helt öppetför staten att via inskränkningsregler beträffandedet generella statsbidraget söka tvinga kommuner medfolkvalda fullmäktigeförsamlingar med av regeringenoönskade majoriteter att anpassa sin politik tillregeringens önskemål inom områden där kommunalsjälvstyrelse skall råda. Utskottet finner dettavara helt oacceptabelt.Bostadsutskottet bör mot bakgrund av det anfördaföreslå att avslå propositionen och därmedbifalla avslagsyrkandena i motionerna Bo21 (m, kd,fp) och Bo22 (c).2. (c)() anser att finansutskottetsställningstagande bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Bo22 (c) anserfinansutskottet att allmännyttan har en viktig rollatt fylla för bostadsförsörjningen. En generellavyttring av bostadsbolagen är därför enligtutskottet inte eftersträvansvärd och får inte bliett självändamål. Utskottet anser attförslagen i propositionen innebär ett allvarligtingrepp i den kommunala självstyrelsen.Propositionen bör därför avslås av riksdagen.De allmännyttiga bostadsföretagen ägs avkommunerna. Utskottet vill kraftigt understryka attdet är kommunalpolitikerna själva som skall svaraför och besluta om innehav, utformning och ägande.Det är enligt utskottet en central del i denkommunala självstyrelsen att de folkvaldakommunpolitikerna har uppdraget och förtroendet atthandha de kommunala bostadsföretagen. Det föreslagnaingreppet i självstyrelsen är därför enligtutskottet oacceptabelt.Mot bakgrund av det anförda bör bostadsutskottetmed bifall till motion Bo22 (c) och med anledning avmotion Bo21 (m, kd, fp) föreslå att avslåpropositionen.Bostadsutskottets offentligautfrågning medanledning av proposition1998/99:122 KommunalabostadsföretagProgram för bostadsutskottets offentliga utfrågningLokal: Förstakammarsalen i Riksdagshuset09.00 Inledning: Utskottets ordförande ()09.05 Inledande anföranden om högst 6 minuteravIlmar Reepalu, ordförande, , hovrättspresident,hovrättBengt-Owe , verkställandedirektör, , förbundsordförande,, kommunalråd, 09.35 Frågor från utskottets ledamöterDeltagare:Svenska KommunförbundetIlmar Reepalu, ordförandeEvert , förbundsdirektörSvea hovrättJohan Hirschfeldt, hovrättspresidentUlla , hovrättsråd, tillika viceordförande på avdelningSABOBengt-Owe , verkställande direktörJonas SchneiderHyresgästernas RiksförbundJan Dannemann, förbundsordförandeP-G NyströmKjell SahlströmTyresö kommunBerit , kommunalrådDeltagande ledamöter från bostadsutskottetKnut (), ordförandeLennart (), vice ordförandeBengt-Ola ()()()()()()()()()()()()()()()()()()()Protokoll från bostadsutskottets offentligautfrågning med anledning avproposition 1998/99:122 Kommunala bostadsföretagI en underbilaga till detta protokoll har samlats debilder som tillhör protokollet.Ordföranden: Jag ber att få hälsa er välkomna tilldenna utfrågning om den proposition om de kommunalabostadsföretagen som har avlämnats till riksdagen.Jag är glad över att så många av dem som vi bett attkomma hit har kunnat komma med kort varsel. Det ärju fråga om snabba ryck för att hinna klara avdetta.En av dem vi har inbjudit hit är ordförande , men hansitter fortfarande på fortskaffningsmedel frånArlanda. Vi börjar i alla fall så att vi hinner medallt som vi vill ta upp. kommer ändåatt hinna med sitt på utsatt tid.Johan Hirschfeldt och från Sveahovrätt hälsas hjärtligt välkomna. , vd på , hälsas också hjärtligtvälkommen. Han har med sig sin medarbetare från Hyresgästernas Riksförbundhälsas hjärtligt välkommen. Han har med sig KjellSahlström och P-G Nyström.Berit , kommunstyrelsens ordförande iTyresö kommun, hälsas hjärtligt välkommen.Vidare finns här utskottets ledamöter ochsuppleanter. , förbundsdirektör iSvenska , är även här.Som planerat får ni först göra en inledning där niredovisar er syn på propositionen. Det är tänkt attdet sker under fem och i ett sammanhang,talare efter talare. Efteråt får frågor samfälltställas till er. Vi tror att det är det effektivastesättet att göra detta.Johan Hirschfeldt som representant för hovrättfår börja. Varsågod!Johan Hirschfeldt: Tack! Mina damer och herrar! Jaghar tillsammans med kommit hit frånSvea hovrätt. Vi har blivit kallade hit. Domstolenär ju skyldig att inställa sig hos utskottet. Därförgör vi det, även om vi inte tror att vi kommer attha så mycket att bidra med.Betänkandet om allmännyttiga bostadsföretagremitterades till hovrätten . Vi fårungefär 40 betänkanden på remiss . De härärendena på någon av avdelningarna, antingeni turordning eller också beroende på avdelningarnasspecialuppgifter. Som president deltar jag sedan iavdelningens arbete med remissvaret. Det här ärendetlottades på hovrättens avdelning 16, som, vilketkanske är bekant, fullgör de uppgifter som tidigarelåg på Bostadsdomstolen. Vice ordföranden påavdelning 16 hovrättsrådet varföredragande i ärendet. Avdelningens deltog också.Av remisslistan till den här propositionen framgåratt var den enda domstol som fick dettabetänkande på remiss. är ju en del avdet allmänna domstolsväsendet och sysslar medtvistemål och brottmål, däremot inte särskilt medkommunalrättsliga frågor och inte heller med frågorom offentligrättslig bostadsfinansiering ellerfrågor om retroaktiv skattelag.Att besvara remisser är en sidouppgift för endomstol. Det är en uppgift som enligt min mening ärunderordnad den dömande uppgiften. Det förekommeratt vi, när vi får remissärenden, läggerrestriktioner på våra svar. Det kan jag exemplifieramed ett ärende som vi alldeles haft och somhandlade om upphovsrätt och scientologbibeln. Vifick en remiss från regeringen att yttra oss överett lagförslag. I vårt svar anmälde vi att vi hadeett mål under prövning som gällde just den frågan.Därför ville vi inte svara, och det gjorde vi inteheller.Frågor som är aktuella i det härlagstiftningsärendet kan tänkas kommaatt föras under allmän domstols prövning. Det kaninte uteslutas, även om det, enligt det system somföreslås, i första hand är förvaltningsdomstolarnasom skulle komma att bli berörda. Det är ett skälsom gör att vill lägga restriktioner påvad som bör och kan sägas i ärendet under en sådanhär utfrågning.Lagrådet har ju yttrat sig, och Lagrådet har somenda uppgift att avge sådana här yttranden. För ossi domstolen är det alltså en uppgift som ärunderordnad den dömande uppgiften.Detta betänkande innehåller inget lagförslag. Närvi får betänkanden på remiss brukar vi koncentreraoss på förslaget till lagtext och motiveringen tilllagförslaget. Domstolen anlägger alltså i huvudsaklagtekniska synpunkter på remissärendena men ocksåmera praktiska synpunkter av betydelse fördomstolsväsendet i sammanhanget kan förekomma.Allmänt sett kan man uttrycka det så att domstolensgranskning i ett remissärende håller sig inom sammaram som den som gäller för Lagrådet. Då ligger det isakens natur att vi, när det gäller remissvaret, närfrågan ligger utanför hovrättens mest cen-tralaerfarenhetsområde, lämnar våra synpunkter kortfattatoch övergripande. Det är mot den bakgrunden som detpåpekande som hovrätten gjorde i remissvaret om denkommunala självstyrelsens betydelse skall ses.Jag har nog ingenting mer att säga i den frågan.Det är möjligt att helt kort villkomplettera vad jag sagt. Vi har nämligen gjort denarbetsfördelningen. Tack!Ulla : Jag skall alltså helt kort redogöraför det yttrande som hovrätten avgav i anledning avutredningens förslag. Det är under rubrikenÄgarförändring och rekonstruktion som förslaget omen minskning av det generella statsbidraget tas upp.Det ställer vi oss kritiska till. Vi säger bl.a. attdet föreligger ingen lagreglerad skyldighet förkommunerna att inneha bostadsföretag. Med hänsynhärtill kan det förefalla tveksamt om den kommun somav en eller annan anledning bedömer det som lämpligtatt avhända sig bostadshus eller aktier och andelari bostadsföretag skall kunna straffas genom enminskning av det generella statsbidraget, som utgårmed ett enhetligt belopp per invånare. Även dennalösning synes innebära en inskränkning av denkommunala självstyrelsen, säger vi.Det vi säger här får mera ses som ett observandumeller ett slags tillägg utan - får vi väl säga - endjupare analys från vår sida. Sedan säger vi: Så ärdäremot inte fallet med den tillfälliga förordningen(SFS 1996:1435). En möjlighet är därför att förlängadess giltighet . Hovrätten sägerdessutom: Hovrätten vill för övrigt peka på att defrågor som rör den kommunala självstyrelsen i dettasammanhang kan behöva analyseras mot bakgrund av denmera generella behandlingen av frågan somaktualiseras genom betänkande SOU 1996:129 Denkommunala självstyrelsen och grundlagen.Ordföranden: I och för sig var det en väldigt godupplysning, inte minst mot bakgrund av det yttrandesom vi fick från Lagrådet och somklargjorde Lagrådets syn på propositionen. Skäletfrån vår sida när vi ville ta upp detta var att dethär inte hade varit hos Lagrådet.Ilmar Reepalu har lyckats ta sig hit tillriksdagen och hälsas hjärtligt välkommen. IlmarReepalu representerar alltså samladekommuner.Ilmar Reepalu: Ärade ordförande, utskottsledamöter!Jag representerar har självklart synpunkter också i ensådan här fråga som rör kommunerna väldigt centralt.Med anledning av den proposition som regeringen harlagt fram om bostadsföretagen vill vi anföra ettantal synpunkter.Från Svenska Kommunförbundets sida avvisar vipropositionens förslag vad avser en minskning av detgenerella statsbidraget för kommuner som avyttrarhela, eller delar av, sitt bostadsföretag. Vi anseratt det strider mot syftet med gällandestatsbidragssystem samt mot den kommunalasjälvstyrelseprincipen.Vi konstaterar också att på det bostadspolitiskaområdet har förutsättningarna/spelreglerna ändratskraftigt . Kommunerna måste fåanpassa sina strategier till den rådande situationenpå den lokala bostadsmarknaden. I den häranpassningsprocessen krävs det en levande dialog medstaten om hur en ny bostadspolitik och en nybostadspolitisk ansvarsfördelning bör se ut. Vianser att den här dialogen bör startas.Från förbundets sida välkomnar vi att regeringen nuär beredd att se över förutsättningarna förbostadspolitiken och de kommunala bostadsföretagen.Vi vill understryka vikten av att en sådan häröversyn också tar upp frågor som röransvarsfördelningen mellan staten och kommunen ochde allt större skillnaderna mellan olikabostadsmarknader samt utformning och verkningsgradav de olika bostadspolitiska styrmedlen beroende påden lokala bostadsmarknadens styrka och struktur.Sedan slutet av 1980-talet har villkoren förbostadsföretagen förändrats och därmed har ocksåförutsättningarna för kommunerna som ägare tillföretagen ändrats kraftigt. Förändringarna beror påstatens medvetna politiska beslut och också påinslag i samhällsutvecklingen som varken staten,kommunerna eller övriga aktörer har kunnat förutse.Staten har minskat sitt stöd till bostadssektorn,framför allt genom neddragning av räntebidragen ochslopandet av de flesta särreglerna för kommunalabostadsföretag. Jag kan erinra om när denstatliga kreditgarantin togs bort och reglernaändrades för de statliga bostadsräntorna. Vi ändradeockså det statliga bostadsfinansieringssystemet från1992 när det gamla systemet försvann och det s.k.Danellsystemet infördes. Detta fick till följd attproblemtyngda privata bostadsfastighetsföretag ochbostadsrättsföreningar kunde hantera sin situationmed hjälp av rekonstruktion där kreditinstitut ochstaten gick in och tog en stor del av bördorna.Uppskattningsvis kostade saneringen av de privatabostadsföretagen staten 15-17 miljarder kronor.Kommunerna har inte haft samma möjligheter att hakvar sina skuldtyngda bostadsföretag. Det är de härkommunägda bostadsföretagen som skall arbetapå i princip samma villkor som de privata företagennär det gäller beskattning och finansiering.Sedan några ord om det kommunala självstyret ochformerna för bostadsförsörjningen. Tidigaredetaljreglerades kommunernas verksamhet inombostadsområdet genom särregler för allmännyttigaföretag, regler i bostadsförsörjningslagen,bostadsanvisningslagen m.m. Parallellt med att dehär särskilda reglerna för finansiering ochbeskattning slopades har de här regelverken ocksåkraftigt förändrats och finansieringen försämrats.Även om kommunerna har ett lagstadgat bostadssocialtansvar för medborgarna är ägandet av bostadsföretaginte en obligatorisk uppgift för kommunerna.Kommunerna beslutar själva utifrån lokalaförutsättningar om vilka medel som skall användasför att deras bostadssociala ansvar skall kunnauppfyllas.Utgångspunkten för Kommunförbundetsställningstagande är att bostadsförsörjningen genomdirekt ägande av bostadsföretaget är en frivilligangelägenhet. Inom det här området skall självklarträttsstyrelsens principer gälla. Det är här somkommunernas egna politiska bedömningar skall varaavgörande. Förslaget i regeringens propositioninskränker kommunens agerande inom den här sektorn.Allt detta landar i att vi tycker att det förslagsom nu förs fram om en ny bostadspolitik är väldigtangeläget. Det genomförda systemskiftet inom denstatliga bostadspolitiken innebär i praktiken enövergång från en produktions- och utbudsorienteradpolitik till en politik som styrs utifrånefterfrågan på bostadsmarknaden. Systemskiftet harockså inneburit en tydlig ansvars- ochriskförskjutning från staten till kommunerna.Kommunerna förutsätts dessutom i stor utsträckningsjälva avgöra hur olika styrmedel för en socialträttfärdig bostadspolitik - bostadsföretaget,planmonopolet, avtal med privata fastighetsägareetc. - skall kunna användas. Kommunerna har ansvaretför en social bostadspolitik, som denumera ensamma förutsätts beakta de affärsmässigaoch ekonomiska risker som förknippas med ägandet avbostadsföretag på många lokala marknader.De nya förutsättningarna väcker en rad frågor sombehöver besvaras: Hur skall ansvarsfördelningenmellan stat och kommun se ut? Hur kan staten bättrestödja de kommuner som drabbas av utflyttning ochvikande efterfrågan på bostadsmarknaden? Vilkainstitutionella förändringar krävs inom detbostadspolitiska området för att kommunerna skallvara effektiva i den nya bostadspolitiska miljön?Sammanfattningsvis välkomnar vi en statligutredning som kan lämna svar på de här centralafrågorna. En sådan förutsättningslös utredning ärett mera konstruktivt sätt att utvecklabostadspolitiken än att använda statsbidragssystemsom morot och piska, med följden att vi utarmar det kommunala självstyret.Tack!Bengt-Owe : Jag skall börja med att litegrann erinra om Allmännyttans omfattning ochsituation. Jag har tagit med mig en bild som jagbrukar använda när jag informerar om vad är. (Bild 1)har vi i 303 medlemsföretag med ungefär880 000 lägenheter. Det bor ungefär 1,5 miljonersvenskar i de här lägenheterna. Det är ungefär 95 %av samtliga kommunala lägenheter. Av de 303medlemsföretagen är aktiebolag ägda avkommunerna. Kommunerna äger av aktierna. 9 %är stiftelser. Kommunen utser ledamöter istiftelsens styrelse. av medlemmar ärandra, icke vinstdrivande, företag, t.ex. och destudentbostadsstiftelser och andra som finns med hososs.Gemensamt för de företag som jag representerar äregentligen inte att de är kommunalägda bolag, utandet är att de driver sin verksamhet utan långsiktigtvinstintresse, kan man säga. Av medlemmar är174, eller , allmännyttiga. 129 av våramedlemmar, dvs. , är inte allmännyttiga; dettasom ett resultat av att ett stort antal kommunalastiftelser har ombildats tillbolag. När de ombildades till bolag fick de i varjeläge ett beslut av regeringen som sade att de iräntebidragsavseende skulle behandlas som om de varallmännyttiga bostadsföretag. Det är de alltså inte.Det går inte att nybilda ett allmännyttigtbostadsföretag därför att den författning som lågtill grund för detta avskaffades 1992. (Bild 2)Om vi ändå betraktar allihop som allmännyttiga,eftersom de är det i räntebidragshänseende, svararallmännyttan i för avbostadsmarknaden. av bostäderna är privatahyreslägenheter. Den här fördelningen varierar självfalletlite mellan olika bostadsmarknader men är i stortsett, kan man säga, en bra beskrivning av hur detser ut. (Bild 3)ligger ungefär i mitten jämfört med Europanär det gäller att ha icke vinstdrivandebostadsföretag. I har vår motsvarighetungefär av bostadsmarknaden. Där drivs deallmännyttiga bostadsföretagen nästanundantagslöst av stiftelser som ligger vid sidan avkommunerna. I , som ligger näst högst,ligger man även efter de förändringar som skettunder på . Där kan mansäga att all nyproduktion av bostäder i de härföretagen sker inom ramen för vad som kallas förhousing associations, också vid sidan av denkommunala verksamheten men utan vinstintresse. Därefter kommer , ,och som ligger strax under oss.Detta var en liten presentation av och av varvi står på bostadsmarknaden.SABO är en demokratiskt styrd organisation.Majoriteten på speglar valutslaget ikommunalvalen runtom i . Det gör att är partipolitiskt sammansatt. En fråga avden karaktär som utskottet nu har att ta ställningtill är väldigt politisk. Det är klart att det hadevarit värdefullt för mig om hadehaft möjlighet att sammanträda och tala om vad mantycker i frågan. Den möjligheten har man avnaturliga skäl inte haft. Å andra sidan har SABOyttrat sig över den utredning som ligger till grundför regeringens förslag - dvs. utredningen omallmännyttiga bostadsföretag, som kom . Där skrev i sitt remissvar: Inomden övriga fastighetsbranschen utgårrealisationsvinstbeskattning vid försäljning avfastighetsaktier. Det är rimligt med hänsyn tillmålet att åstadkomma så lika förutsättningar sommöjligt - dvs. konkurrens på lika villkor - att ävenkommunerna omfattas av en sådan beskattning. (Bild 4)Om inte kommunerna behöver betalarealisationsvinstskatt när man säljer sinafastighetsaktier har man möjlighet att säljaaktierna till ett lägre pris än vad en konkurrent,en privat fastighetsägare, kan göra, som måste räknamed motsvarande "avbränning" på skattesidan. Man kansäga att dagens lagstiftning lite grann stimulerartill försäljning av kommunala fastighetsaktier.Vi säger att i annat fall sker försäljningen avkommunala fastighetsaktier på andra och förmånligarevillkor.Sedan konstaterade att eftersomkommunerna inte omfattas av en sådan härskattskyldighet - kommunerna betalar ju interealisationsvinstskatt och är inte skattskyldiga påsamma sätt som andra aktörer - måste man, om manvill sträva efter likabehandling i det här avseendetmellan kommunerna och andra aktörer, hitta ett annatsätt att åstadkomma motsvarande ekonomiskakonsekvenser. tyckte i det läget med utgångspunkt i ett sådant resonemang kundeacceptera det förslag som utredaren då presenterade.Det var ju, kan man säga, en permanent lagstiftningför att dra in statsbidrag på det här sättet. Motdetta reserverade sig de ledamöter som finns i vårstyrelse från Moderata samlingspartiet.Det är väl mycket som talar för att man, omstyrelsen skulle få tillfälle att ta ställning tillregeringens proposition, skulle komma till sammaståndpunkt, särskilt som det förslag som liggerinte gäller en permanent lagstiftning utan bara enlagstiftning som skall gälla under lite drygt tvåårs tid.Man kan säga att den lagstiftning som ärföreslagen motiveras av att man vill skapa rådrumför att göra den här utredningen om nya regler, ettnytt regelverk, för de allmännyttigabostadsföretagen - alltså den utredning som IlmarReepalu tyckte var viktig att den kom tillstånd.Motivet för det lagförslag som ligger är ju vill skapa det rådrummet så att de härallmännyttiga bostadsföretagen finns kvar vid dentidpunkt när utredningen är färdig.