bet · GM01SfU5 · 1999-03-02 00:00:00 — Verkets beslut skallkunna överklagas till en länsrätt, och länsrättensbeslut skall kunna överklagas till en kammarrätt.För prövning hos kammarrätten skall krävasprövningstillstånd enligt de vanliga regler omsådant tillstånd som gäller hos kammarrätterna.Någon möjlighet till överprövning av kammarrättensbeslut föreslås inte, utan kammarrätten blirslutinstans. Utlänningsärenden skall inte handläggasvid alla länsrätter och inte heller vid allakammarrätter. Behovet av domstolar i asylärenden börenligt kommittén vara styrande för hur många ochvilka länsrätter som skall handläggautlänningsärenden. Med Invandrarverkets nuvarandebeslutsorganisation kommer det inte att finnas någraasyl-ärenden att överpröva på mer än tre platser ilandet. Regeringen bör få bestämma vilka länsrättersom skall handlägga utlänningsärenden. uppfattning talar dock starka skäl föratt det skall vara länsrätterna i län, iSkåne län och i . Ett annat skäl attinskränka antalet länsrätter som skall handläggautlänningsärenden är enligt kommittén att ärendena,liksom ärenden på andra områden, kräver särskildkompetens. Bortsett från de juridiska kunskaper somkrävs, krävs också större allmänkunskap omförhållanden i andra länder samt bättre tillgångtill sådan information än domstolar i allmänhetbehöver. Om ärendena sprids ut på allt för mångalänsrätter skulle det vara svårt för varje enskilddomstol att bygga upp denna kompetens. I processenskall tillämpas ett tvåpartsförfarande innebärandeatt myndigheten redan på länsrättsnivå blir motparttill den enskilde och lägger där fram utredning ochkan argumentera för sin uppfattning.Förvaltningsprocesslagens vanliga regler bör enligtkommittén gälla. Det innebär att muntlig förhandlingkan komma ifråga när det kan antas vara till fördelför utredningen eller främja ett snabbt avgörande avmålet. Muntlig förhandling skall vidare hållas omden enskilde begär det och förhandlingen inte ärobehövlig och inte heller särskilda skäl talar emotdet. Kommittén understryker att muntlig förhandlingi förvaltningsdomstolarna är avsedd som ettkomplement till den skriftliga handläggningen ochatt inte förhandlingen avser allt processmaterial.Självklart kan förhandlingen ändå, särskilt när detär fråga om trovärdighet, komma att beröra detskriftliga materialet. Mål som rör avvisning ellerutvisning skall enligt kommittén utgöra förtursmål idomstolarna. Kommittén anför också att då processenförbättras, och särskilt möjligheterna till effektivmuntlig förhandling, bedöms att handläggningstidernaför asylärenden kan förkortas. pekarkommittén på behovet av att skallkunna prioritera asylutredningar så att dessa kanavslutas inom rimlig tid. En sådan åtgärd kan antasvara av avgörande betydelse för atthandläggningstiderna skall kunna kortas.Möjligheterna att påverka detta har dock inte legatinom kommitténs uppdrag. Slutligen föreslås attmöjligheten att lämna över enskilda ärenden tillregeringen för vägledande beslut slopas. Regeringensstyrning får i stället ske genom förordning.NIPU föreslår inga ändringar i sekretesslagen. I defall utlandsmyndigheten hämtar in uppgifter ienskilda ärenden är dessa regelmässigtsekretessbelagda enligt 7 kap. 14 § sekretesslagen.Uppgifter om de källor ambassaden använt för atthämta in underlag kan vara sekretessbelagda enligt 2kap. 1 § sekretesslagen. Att ambassaderna vid sinautredningar iakttar försiktighet så att anhörigatill den asylsökande som är kvar i hemlandet interiskerar att drabbas av trakasserier ellerförföljelse från myndigheterna utgår utskottet från.Utskottet anser att i avvaktan på den fortsattaberedningen bör nu inte göra någrauttalanden med anledning av de frågor som tas upp ide olika motionerna. Utskottet avstyrker motionernaSf1 yrkande 7, Sf603, Sf626 yrkandena 1 och 3, Sf632yrkandena 4-6 och 8 i denna del samt Sf635 yrkande4.Organiserad illegal invandringEnligt gällande bestämmelser i 10 kap. 5 §utlänningslagen kan den som i vinstsyfte planläggereller organiserar verksamhet, som är inriktad på attfrämja att utlänningar reser till utan passoch de tillstånd som krävs för inresa till ,dömas till fängelse i högst eller, näromständigheterna är mildrande, till böter. Den somhjälper en utlänning att resa till utan passeller de tillstånd som krävs för inresa i Sverigedöms med motsvarande straffsatser för medhjälp tillbrottet, om han eller hon insåg eller hade skäliganledning att anta att resan anordnats i vinstsyftegenom sådan verksamhet som ovan nämnts.MotionI motion Sf613 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om översyn avstraffskalan för handel med och smuggling avmänniskor. Enligt motionärerna förväntasmänniskosmuggling till och inom genom olikabedömningar kunna bli ett ökande problem. Detta äroroande då signaler når oss om att olaglig smugglingav och handel med människor även till ser utatt öka. Det kan vara fråga om smuggling avmänniskor på flykt undan krig och förtryck men detkan också vara fråga om smuggling av kvinnor ochbarn i syfte att de vid framkomsten utnyttjas inomsexindustrin, dvs. för prostitution och pornografi.Vad gäller s.k. trafficing, dvs. handeln medmänniskor för prostitution, är det ännu inte ettomfattande problem inom men väl så utbrettinom ett flertal europeiska länder dit genomEU-medlemskapet numera har öppna gränser.Då handel med och smuggling av människor måsteanses vara minst lika allvarliga brott somvarusmuggling borde straffen för detta vara minstlika höga som vid varusmuggling. För att markeraallvaret i brottet bör svensk lagstiftning ses överi syfte att skärpa straffet för människosmuggling.Utskottets bedömningBestämmelserna i 10 kap. 5 § utlänningslagenändrades fr.o.m. . Ändringarnainnebar en skärpning i förhållande till vad somtidigare gällde (prop. 1993/94:52, bet.1993/94:SfU7, rskr. 1993/94:77). Skärpningen tillkomi huvudsak på grund av en del upprörande fall avsmuggling av människor som ville sökauppehållstillstånd här i landet. Fr.o.m. den 1januari 1997 har straffmaximum höjts från två årtill (prop. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5,rskr. 1996/97:80). Vad gäller s.k. trafficing är,såsom framhålls i motionen, denna kanske ännu inteså omfattande vad gäller . Även dennaverksamhet måste emellertid stävjas innan den fårfotfäste här. Utskottet anser att det nu bör görasen utredning av vilken effekt de nya bestämmelsernafått. Utredningen bör omfatta bl.a. en kartläggningav hur många gripanden som gjorts av polis ellerandra myndigheter, en tolkning av innehållet i dedomar som avkunnats samt en kartläggning hur mångasom över huvud taget dömts. För straffansvar gälleratt människosmugglingen skett i vinstsyfte. Ettsådant rekvisit kan enligt utskottets meninginnebära svårigheter i bevishänseende dåvederbörande exempelvis kan hävda att hanvisserligen erhållit medel från dem somtransporterats men att dessa medel utgör kostnaderför transporten. Ett alternativt sätt vore att bytanämnda rekvisit mot ett annat, exempelvis "motbetalning", vilket sannolikt skulle förenklabevisföringen. Även denna fråga bör analyseras iutredningen. Regeringen bör återkomma till riksdagenmed en redovisning av kartläggningen m.m. samt deeventuella förslag som kan föranledas härav.Vad utskottet sålunda anfört bör med anledning avmotion Sf613 ges regeringen till känna.TransportörerI 9 kap. 2 och 3 §§ utlänningslagen finnsbestämmelser om skyldighet för transportörer attersätta staten för kostnader för utlänningars resatill och från inklusive vissa andrakostnader. Skyldigheten inträder när utlänningensaknar pass, tillstånd för inresa och medel förhemresan. Transportören kan under vissaomständigheter befrias från betalningsskyldighet.MotionI Sf607 yrkande 6 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om ökattransportöransvar. Motionärerna anser att det börinföras en möjlighet att böteslägga transportörersom fraktar resenärer med otillräckligaidentitetshandlingar. Enligt motionärerna kommerSchengensamarbetet att innebära ett åtagande attinföra böter i dessa fall.Utskottets bedömningNågon uttrycklig skyldighet för transportörer attkontrollera en utlännings resedokument finns inte.När behandlade proposition 1997/98:42Schengensamarbetet (bet. 1997/98:JuU15), variföreslogs att skall godkänna Sverigesanslutning till detta samarbete, anfördes medanledning av en motion om utökat transportöransvarbl.a. I artiklar26-27 finns bestämmelser om s.k. transportöransvar.I dessa artiklar åläggs Schengenstaterna att i sinnationella lagstiftning införa motsvarandebestämmelser. Enligt artikel 26 skall bl.a.transportören vara skyldig att kontrollera att enutlänning som transporteras sjö- eller luftvägen harde resedokument eller viseringar som erfordras förinresa i Schengenområdet. I den nämnda propositionengör regeringen bedömningen att de nuvarandebestämmelserna om transportöransvar får ansesuppfylla krav. De svenskabestämmelserna på området har presenterats och nogaövervägts under förhandlingar om anslutningtill . Någon kritik riktades intei det läget mot den svenska lagstiftningen.Regeringen pekar på att detta inte hindraratt det kan finnas anledning i ett senare skede,särskilt när större erfarenhet finns avkonventionens praktiska tillämpning, att på nytt taupp frågan till diskussion.Utskottet delar den framförda uppfattningen ochavstyrker motion Sf607 yrkande 6.BarnBarnkonventionenSåväl i den migrationspolitiska proposition1996/97:25 som i betänkande 1996/97:SfU5 (s. 86-105)redogjordes utförligt för barnkonventionensbestämmelser och hur dessa kan påverka barnsställning i utlänningslagen.Genom förslag i propositionen kompletteradesutlänningslagen med en portalbestämmelse medinnebörden att barnets hälsa, utveckling och bästa iövrigt särskilt skall beaktas i fall som rör barn.MotionerI motion Sf632 yrkande 7 av och () begärs ett tillkännagivande om attbarnkonventionen skall inarbetas i ut-länningslagen.Enligt motionärerna är det omänskligt att mångafamiljer splittras, något som sker . Ombarnkonventionen inarbetades i utlänningslagenskulle det bli mycket svårt att fattaavvisningsbeslut med familjesplittring som följd,och inga barn skulle behöva gömma sig.Kerstin-Maria m.fl. (mp) anför i motionSf620 att förpliktelser enligtbarnkonventionen är att i alla sammanhang se tillbarns bästa. Detta skall förverkligas genom den s.k.portalparagrafen i utlänningslagen. I nu existerandelagtext verkar denna paragraf hänga löst i texten.Den, och andra artiklar i , behöverenligt motionärerna i stället upprepas på de ställendär de är relevanta. I yrkande 3 begärs etttillkännagivande härom.Agneta Brendt m.fl. (s) anför i motion Sf631 att iförarbetena till den nuvarandeutlänningslagstiftningen finns mycket skrivet om dens.k. portalparagrafen och och desskonsekvenser vad gäller att beakta vad hänsynen tillbarns hälsa, utveckling och allmänna bästa kräver.Motionärerna önskar att den utvärdering avtillämpningen av portalbestämmelsen som förnärvarande genomförs får till följd att regeringenåterkommer till med en redovisning överhur lagen tillämpats och vilket genomslagbarnkonventionen fått och i samband med detta läggerfram förslag om eventuella lagändringar.Motionärerna begär ett tillkännagivande om detanförda.Utskottets bedömningFör närvarande behandlar regeringensproposition /98:182 Strategi för att förverkligaFN:s konvention om barnets rättigheter i . Iyttrande 1998/99:SfU2y över propositionen tillsocialutskottet har socialförsäkringsutskottetanfört bl.a. följande. När det gäller barnssituation i utlänningsärenden vill utskottet erinraom att utlänningslagen, som en följd avBarnkommitténs översyn av svensk lagstiftning iförhållande till , fr.o.m. den 1januari 1997 har kompletterats med enportalbestämmelse med innebörden att barnets hälsa,utveckling och bästa i övrigt särskilt skall beaktasi fall som rör barn (prop. 1996/97:25, bet. 1996/97:SfU5, rskr. 1996/97:80). Utan att barnets bästagenerellt tar över samhällsintresset att reglerainvandringen skall portalbestämmelsen ha en starkoch meningsfull innebörd. Detta gäller såväl vid enbedömning av om det finns humanitära skäl föruppehållstillstånd som i hela asylprocessen. I lageninfördes dessutom en särskild bestämmelse om att,såvida det inte är olämpligt, barnets inställningvid ansökan om uppehållstillstånd skall klarläggas.Utskottet vill framhålla vikten av attbarnkonventionens bestämmelser får genomslag också itillämpningen av utlänningslagen. InomUtrikesdepartementet har tillsattsen arbetsgrupp för att bl.a. utvärdera tillämpningenav den aktuella portalbestämmelsen. Arbetsgruppensarbete skall avslutas , och utskottetförutsätter att resultatet av detta arbete därefternoga övervägs.Som framgår av yttrandet kommer attredovisas en rapport vari den s.k.portalbestämmelsen utvärderas. Utskottet kan ocksåhär instämma i att resultatet av detta arbete nogabör övervägas. I avvaktan härpå bör motionerna Sf620yrkande 3, Sf631 och Sf632 yrkande 7 inte föranledanågot uttalande från sida.Barn och verkställighetI den migrationspolitiska propositionen framhöllsatt det är angeläget att beslut om avvisning kanverkställas så snabbt som möjligt när det äruppenbart att en ansökan om asyl saknar grund. Detär i regel också för den enskilde till fördel ombeslutet verkställs snabbt. När det gäller barn somkommer hit ensamma måste det självklart på ettotvetydigt sätt klarläggas att det inte finns någongrund för uppehållstillstånd innan ett ensamt barnavvisas med omedelbar verkställighet.MotionI motion Sf623 av m.fl. (kd) motsättersig motionärerna en migrationspolitik som leder tillatt familjemedlemmar avlägsnas från varandra, och deförordar därför att avvisningsbeslut som leder tillfamiljesplittring skall inhiberas såvida intesynnerliga skäl talar mot detta. I yrkande 5 begärsett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningMed anledning av ett motionsyrkande omfamiljesplittring anförde utskottet senast ibetänkande 1997/98:SfU9 att det var utskottetsuppfattning att myndigheterna så långt det på demankommer måste försöka undvika att i samband med ettverkställighetsbeslut splittra familjer där detfinns barn. står polismyndigheten införstora problem när någon av familjemedlemmarna hållersig undan verkställigheten eller när hela familjeninte är möjlig att avvisa till samma land. Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker motionSf623 yrkande 5.Gömda barnI den migrationspolitiska propositionen anfördes attbarn i familjer som håller sig undan myndigheternaregelmässigt lever i en svår situation. Detta ärfallet även om barnen lever tillsammans med sinaföräldrar. Regeringen ansåg att insatserna för dessautsatta barn måste inriktas på att förhindra sådanasituationer där undanhållandet blir ett led iansträngningarna att få uppehållstillstånd. Vidareansåg regeringen att förutsägbarhet och konse-kvensi rättstillämpningen har stor betydelse för om enasylsökande, som i bägge instanser fått avslag påansökan om uppehållstillstånd, ändå håller sig kvari landet i förhoppning om att senare få ett sådanttillstånd.Regeringen hänvisade till att ett uppehållstillståndefter ny ansökan enligt 2 kap. 5 § b utlänningslagenbara bör kunna ges om en tidigare inte prövadomständighet berättigar den sökande till skydd häreller om det skulle strida mot humanitetens krav attverkställa avlägsnandebeslutet. Har verkställighetenfördröjts på grund avomständigheter som utlänningen inte kunnat råda överkan det innebära att tillräckliga humanitära skälanses finnas. En illegal vistelsetid i andra fallbör enligt propositionen i princip inte heller ifortsättningen få tillgodoräknas. Ett bifall måste iså fall förutsätta att risken bedöms varasynnerligen betydande för självdestruktivahandlingar av utomordentligt allvarlig natur frånbarnets sida, eller för att barnet allvarligt skadasi sin psykosociala utveckling, om det med tvångskickas tillbaka till hemlandet eller fortsatt leverunder pressade förhållanden till följd av att det avföräldrarna hålls undan myndigheterna.MotionI motion Sf635 yrkande 24 av ()begärs ett tillkännagivande om gömda flyktingbarnssituation. Enligt motionärens bedömning utgör mångaav dem som gömmer sig barnfamiljer. hjälperfrivilligorganisationerna, kyrkan och enskildamänniskor dem som gömmer sig. Motionären vill attregeringen ser över framför allt situationen för degömda flyktingbarnen i Sverige.Utskottets bedömningMånga av de utlänningar, både barn och vuxna, somhåller sig undan verkställighet utsätts för storapsykiska påfrestningar, och utskottet kan förstå attdet inte är ett lätt beslut för den som bestämmersig för att hålla sig undan. Utskottet vill ändåframhålla det stora ansvar som andra personer sommedverkar till undanhållandet tar på sig. Särskiltnär det gäller barn har de vuxna, och då i förstahand barnens föräldrar, ett mycket stort ansvar.Regeringen gav ochInvandrarverket i uppdrag att kartlägga hur mångabarn som hålls gömda för att undgå verkställighet avavvisnings- eller utvisningsbeslut, m.m. I uppdragetingår bl.a. att studera vad som orsakar att barngöms, samt om de nuvarande åtgärderna för attmotverka att barn hålls gömda kan anses varatillräckliga. Vidare skall de fysiska och psykiskakonsekvenserna av att barn hålls gömda analyseras.Utskottet avstyrker motion Sf635 yrkande 24.Asylsökande barn och skolundervisningGällande ordningAsylsökande barn har samma rätt till grundskoleutbildning sombarn som är bosatta i . Asylsökande barn ärdock inte skolpliktiga eftersom de inte räknas sombosatta i . Däremot har kommunen enligt 6kap. 2 § grundskoleförordningen (1994:1194)skyldighet att erbjuda dem grundskoleutbildning omde skulle haft vanlig skolplikt om de varit bosattai . Barn skall enligt förordningenmottas i kommunens grundskola så snart skolgång ärlämplig för dem med hänsyn till deras förhållanden.För asylsökande ungdomar gäller att dessa i åldern16-18 år skall beredas möjlighet att delta istudieverksamhet som motsvarar gymnasieskolan.Ansvaret för att ungdomarna får tillgång till sådanåvilar . Utbildningen kan anordnas avverkets förläggningar eller köpas in frångymnasieskolan eller andra utbildningsanordnare.MotionI motion Sf612 yrkande 1 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om flyktingbarns rätttill skolundervisning. Motionärerna anför attflyktingbarns skolundervisning måste få kosta likamycket som svenska barns, får den bara kosta65 % av kostnaden för svenska barns skola.Flyktingbarn skall ha samma rätt tillgymnasieutbildning som svenska barn, är detupp till flyktingförläggningen om man vill geenstaka kurser. För flyktingbarn som får en sämreutbildning än den svenska barn får, kan det blidirekt förödande att det inte satsas lika mycket påderas skolundervisning. Det finns enligtmotionärerna barn som vistats påflyktingförläggningar och som i princip blivitanalfabeter.Utskottets bedömningUtskottet har inhämtat yttranden från och över motionen.Invandrarverket konstaterar att motionärerna anseratt regeringen bör pröva möjligheterna att geflyktingbarn samma rätt till skolundervisning somsvenska barn. Verket vill framhålla att denersättning staten betalar ut till kommunernaavseende grundskoleundervisning visserligenmotsvarar av den genomsnittligakostnaden för elever i den svenska . Denfaktiska kostnaden för asylsökande barnsgrundskoleutbildning är emellertid i praktikenhögre. har dock inga invändningarmot motionärernas begäran. Verket konstaterar ocksåatt denna begäran ligger i linje med vad somtidigare anförts av såväl som ibetänkandet Barnets bästa i främsta rummet (SOU1997:116). pekar också på att vadgäller skolverksamheten för asylsökande ungdomar iåldern är verkets möjligheter att kunnaerbjuda utbildning i den formellt frivilligagymnasieskoleverksamheten beroende dels av deekonomiska möjligheterna inom ramen för organiseradverksamhet att kunna upphandla sådan verksamhet,dels de asylsökande ungdomarnas förkunskaper.Skolverket gör den bedömningen att den lagregleringsom finns när det gäller undervisning avasylsökande barn i grundskoleåldern innebär attdessa barns rätt till undervisning av god kvalitetär tillgodosedd. Beträffande ungdomar i åldern 16-18år anför bl.a. följande. För att motsvaramålet att alla asylsökande ungdomar skall erhållautbildning utifrån sina individuella förutsättningarsom ger dem möjlighet att fortsätta sitt kunskaps-inhämtande på nästa nivå i eller annat landbör de asylsökande ungdomarna, i likhet med allaövriga ungdomar i , få tillgång tillgymnasial utbildning. De regler som finns förskolverksamhet bör ersättas med rätt tillundervisning i gymnasieskolan inom ramen för detindividuella programmet. Detta skulle innebära attde asylsökande ungdomarna inom ramen för sinindividuella studieplan även skulle kunna studerakurser på de nationella programmen eller fåarbetslivspraktik. Denna rätt bör enligt Skolverketregleras i en förordning motsvarande den som finnsför undervisning av asylsökande barn.Utbildning är enligt utskottets mening engrundläggande förutsättning för att de barn ochungdomar som kommer till som asylsökande ochsom senare eventuellt erhåller uppehållstillståndhär på ett bra sätt skall kunna integreras i detsvenska samhället. Även om de inte fåruppehållstillstånd här är utbildning devistas i av stor betydelse för dem när deåtervänder till hemlandet. Av naturliga skälföreligger vissa speciella svårigheter med deasylsökande barnens och ungdomarnas skolgång. Dettar tid att lära sig ett nytt språk och många harsvåra traumatiska upplevelser bakom sig som kräversärskilda insatser. Som framgått ovan har deasylsökande barnen rätt till grundskoleundervisning.För asylsökande ungdomar i åldern såväl somför svenska ungdomar är gymnasieundervisningenformellt sett frivillig. De asylsökande ungdomarna iåldern har dock i motsats till de svenskaungdomarna inte rätt till sådan undervisning.Utskottet anser att det bör företas en kartläggningav hur många asylsökande ungdomar som i dagutnyttjar den till buds stående undervisningen, vadsom i resurshänseende krävs för att de skall kunnatillgodogöra sig en gymnasial undervisning samtvilka kostnader detta skulle medföra. Även orsakernatill att utbildning inte utnyttjas bör analyseras.Det anförda bör med anledning av motion Sf612yrkande 1 ges regeringen till känna.Omhändertagande enligt LVUEnligt gällande bestämmelser i lagen (1990:52) medsärskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) hindrarett beslut om vård med stöd av LVU inte ett beslutom avvisning eller utvisning enligt utlänningslagen.Däremot får ett tidsbegränsat uppehållstillståndmeddelas om det behövs för vård enligt LVU.MotionerI motion Sf1 yrkande 10 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om förhållandet mellanutlänningslagen och annan lagstiftning som rörenskilda. Motionärerna anser att det ilagstiftningen bör införas en bestämmelse om attsocialnämndens godkännande skall vara enförutsättning för att avvisa ett barn som äromhändertaget enligt m.fl. (mp) framhåller i motionSf620 att ett beslut om avvisning inte skall kunnaha företräde framför socialnämndens omhändertagandeav barn. Om barnexpertis ansett att barnetssituation är så allvarlig att barnet måsteomhändertas för vård skall det inte kunna avvisastillsammans med någon som ansetts inte kunna utövavårdnaden om barnet. I yrkande 9 begärs etttillkännagivande om LVU i förhållande tillutlänningslagen.Utskottets bedömningMed anledning av motionsyrkanden med samma innehållsom ovan anförde utskottet i betänkande 1996/97:SfU5följande. I likhet med regeringen anser utskottetatt det inte är rimligt att ett omhändertagandeenligt LVU automatiskt innebär att barnet ochvårdnadshavaren får stanna i . mening var det positivt att detklargjordes i lagstiftningen att tidsbegränsadeuppehållstillstånd kan ges vid en kollision mellanutlänningslagen och lagen om vård av unga så längebarnets vård- och skyddsbehov kvarstår. Utskottetkunde inte tillstyrka att socialnämnden ges vetorätteller att LVU ges företräde före utlänningslagen nären avvisning aktualiseras.