bet · GN01UbU3 · 1999-10-12 00:00:00 — Regeringen aviserarförslag i budgetpropositionen för om hurtidigare beslutade besparingar skall genomföras föratt medge fortsatt finansiering av bl.a. medlemskapi den europeiska kärnforskningsorganisationen CERN.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1998/99:Ub12 ett tillkännagivande om att detinternationella forskningssamarbetet bör stärkas(yrk. förordar att regeringen gören analys av hur internationellaforskningssamarbete kan utvecklas och stärkas.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Budgetpropositionen för lades fram för korttid sedan och kommer att behandlas av riksdagensenare denna höst. Utskottet har i det föregåendetillstyrkt regeringens förslag om statens uppgifteri fråga om forskning och utvecklingsarbete, i vilkadet skall ingå att ge förutsättningar för deltagandei internationellt forskningssamarbete. börutgå från att regeringen genomför de analyser sombehövs som underlag för budgetförslag och andraförslag för att realisera statens uppgifter påforskningsområdet.Övriga frågorCenterpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub11 attdet behövs en samlad bild av hur offentliga medelför forskning används. Därför vill motionärerna prövar en ordning med en samladforskningsbudget, där all offentligforskningsfinansiering redovisas (yrk. 6).U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Möjligheterna att göra en sådan samlad redovisningsom motionärerna önskar hänger samman med frågan ommyndighetsorganisationen, som är underytterligare beredning. Om man skall realiseraförslaget från Forskning att alla statligamyndigheter själva skall beställa och finansiera denforskning de behöver för den verksamhet de ansvararför, blir det fråga om beslut hos ett stort antalskilda myndigheter om hur de skall disponera sinaanslag. Detta förslag från utredningen innebär attdet inte skall vara beslut på statsmaktsnivå omsådana forskningsmedel. Den redovisning sommotionärerna vill ha skulle således endast kunna gesi efterhand, grundad på t.ex. myndigheternasårsredovisningar.Centerpartiet framför i samma motion förslaget attberedningen av nästa forskningspolitiska propositionskall innefatta att regeringen inbjuder såväl depolitiska partierna som forskningsintressenternatill överläggningar (yrk. 9).Folkpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub9 ett antaltillkännagivanden till regeringen inför arbetet medden kommande forskningspolitiska propositionen. I deforskarkonferenser som regeringen aviserat att dentänker genomföra som ett led i förberedelserna börockså företrädare för de politiska partierna kallasatt delta (yrk. Också forskningens infrastrukturbör bli föremål för analys (yrk. Frågan om hurgrundutbildningen skall kunna knytas närmareforskningen och forskningsprocessen måste behandlas(yrk. Finansieringen av tvärvetenskapligforskning måste tryggas, anser motionärerna ochpekar på att det i remissyttrandena över förslagenfrån Forskning finns förslag om hur det skullekunna åstadkommas (yrk. Det bör också ifortsättningen avsättas särskilda medel förgenusforskning, som genusperspektivetintegreras i de olika forskningsrådens verksamhet(yrk. I har man hittat vägar tillekonomisk tillväxt, synliggörande av forskning ochminskad brain drain. Sådana erfarenheter bör tastill vara för att skall kunna utveckla sinställning som kunskapsnation (yrk. 14).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena om tillkännagivanden.Regeringen har i den nu framlagda propositionenredovisat sin avsikt att i många olika former skaffasig ett brett underlag för den forskningspolitiskaproposition som aviserats . Det finnsinte anledning för att detaljerat styravilka som skall delta i t.ex. forskarkonferenser.Till den stora konferens om forskningens vägval, somnämnts i det föregående, har bl.a. företrädare förde politiska partierna inbjudits. Utskottet utgårfrån att regeringen i sin beredning tar till sigbl.a. de synpunkter som remissinstanserna fört frami yttrandena över förslagen från Forskning 2000.Regeringens förslag bör avvaktas, innan riksdagentar ställning i de frågor som nämns i yrkandena frånFolkpartiet. I den framlagdabudgetpropositionen har regeringen förklarat att detär angeläget att forskningsrådens samverkan kringtvärvetenskap utvecklas och fördjupas, och att dettaarbete bör ges hög prioritet (prop. 1999/2000:1utg.omr. 16 s. 212).I anslutning till vad regeringen skriver omkunskapsstrategier säger i motion1998/99:Ub9 att man i ökad utsträckning bör satsa pågemensamma strimmor i yrkesutbildningar för olikayrken där yrkesutövarna skall samarbeta medvarandra, t.ex. yrken inom och hälso-och sjukvården (yrk. 8).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen har inte anledning att föregripabedömningarna från olika myndigheter och andraorgan, som enligt propositionen skall få i uppdragatt utarbeta kunskapsstrategier. beträffande behovet av en samlad ochlångsiktig strategi för svensk forskningatt avslår motionerna 1998/99:Ub10 yrkande 1 och1998/99:Ub12 yrkande 1,res. 1 (m, kd)2. beträffande kunskapsmiljöns strategiskabetydelseatt avslår motion 1998/99:Ub12 yrkande 2res. 2 (m) - delvis3. beträffande statens uppgifter inomforskningsområdetatt med avslag på motionerna 1998/99:Ub10 yrkande2, 1998/99:Ub11 yrkande 1 och 1998/99:Ub12yrkande 3 godkänner vad regeringen föreslagit,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvis4. beträffande forskningens frihetatt avslår motion 1998/99:Ub11 yrkande 2,res. 4 (c) - delvis5. beträffande principer för ökaderesurser för grundforskning ochforskarutbildningatt med avslag på motionerna 1998/99:Ub10 yrkande6 och 1998/99:Ub12 yrkandena 4 och 9 godkännervad regeringen föreslagit,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvis6. beträffande lärosätenas möjligheter attbedriva forskning och forskarutbildningatt avslår motionerna 1998/99:Ub10 yrkandena 4 och7, 1998/99:Ub11 yrkandena 3 och 4 samt1998/99:Ub12 yrkandena 6 och 7,res. 2 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 4 (c) - delvis7. beträffande reglerna för antagning tillforskarutbildningatt avslår motionerna 1998/99:Ub9 yrkande 1,1998/99: Ub11 yrkande 7 och 1998/99:Ub12 yrkande5,res. 2 (m) - delvisres. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis8. beträffande doktorandtjänsteratt avslår motionerna 1998/99:Ub9 yrkande 7 och1998/99: Ub11 yrkande 8,res. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis9. beträffande utbildning iforskningsetikatt avslår motion 1998/99:Ub9 yrkande 9,res. 5 (fp) - delvis10. beträffande jämställdhet inomforskningenatt avslår motion 1998/99:Ub9 yrkande 10,11. beträffande anställning somforskarassistentatt avslår motion 1998/99:Ub10 yrkande 3,res. 3 (kd) - delvis12. beträffande samverkan mellan högskolanoch samhället i övrigtatt avslår motionerna 1998/99:Ub9 yrkande 6 och1998/99: Ub12 yrkande 11,res. 2 (m) - delvisres. 5 (fp) - delvis13. beträffande patentering avforskningsresultatatt avslår motion 1998/99:Ub9 yrkande 12,res. 5 (fp) - delvis14. beträffande modell för beräkning avfull kostnadstäckningatt med avslag på motion 1998/99:Ub10 yrkande 8godkänner vad regeringen föreslagit,res. 3 (kd) - delvis15. beträffande forskningsstiftelsernaatt avslår motion 1998/99:Ub12 yrkande 8,res. 2 (m) - delvis16. beträffande översyn avmyndighetsstrukturen m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub9 yrkande 13,1998/99: Ub10 yrkande 5 och 1998/99:Ub11 yrkande5,res. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis17. beträffande internationelltforskningssamarbeteatt avslår motion 1998/99:Ub12 yrkande 10,res. 2 (m) - delvis18. beträffande samlad forskningsbudgetatt avslår motion 1998/99:Ub11 yrkande 6,res. 4 (c) - delvis19. beträffande nästa forskningspolitiskapropositionatt avslår motion 1998/99:Ub9 yrkandena 2, 3, 4,5, 11 och 14 och motion 1998/99:Ub11 yrkande 9,res. 4 (c) - delvisres. 5 (fp) - delvis20. beträffande gemensamma strimmor iyrkesutbildningaratt avslår motion 1998/99:Ub9 yrkande 8.res. 5 (fp) - delvisStockholm den 12 oktober 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), (), (), (),(), Per (), (), (), (), NalinPekgul (s) och (). Behovet av en samlad och långsiktigstrategi för svensk forskning (mom. 1) (m,kd)(), (), LarsHjertén (m), (), () och Per () anför:Vi beklagar att regeringen har valt att stycka upphela forskningsområdet i delar, och bara ta uppen del av dessa. De stora utmaningar som svenskforskning och dess avnämare möter gör det heltnödvändigt med en samlad och långsiktig strategi förforskningen som helhet. Den måste vara inriktad påuthållig tillväxt och koppla samman näringslivetsbehov av tillämpad eller nyttodriven forskning medlärosätenas fria, nyfikenhetsdrivna ochgrundläggande forskning.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 1 bort hemställa1. beträffande behovet av en samlad ochlångsiktig strategi för svensk forskningatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub10yrkande 1 och 1998/99:Ub12 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. Kunskapsmiljöns strategiska betydelse,m.m. (mom. 2, 3, 5, 6, 7, 12, 15 och 17)(m)(), (), () och Per () anför:Vi vill än en gång understryka att utbildnings- ochforskningssystemen aldrig kan ses isolerade frånresten av samhället. Kunskapsmiljön, som hängersamman bl.a. med företagsklimat och skatter,lönebildning och arbetsmarknadsregleringar ochsjälva synen på kunskap, ansvarstagande ochindividuell utveckling, har strategisk betydelse.Detta bör med bifall till motion1998/99:Ub12 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna.När det gäller statens uppgifter inomforskningsområdet vill vi markera flera saker som visaknar i propositionen. Staten skall respektera deakademiska lärosätenas förmåga att fritt söka nykunskap och därför garantera dem självständighet. Destatliga medel som tillförsäkras forskningen måstefördelas på sådant sätt att de kan användas såeffektivt som möjligt. Utvecklingen mot attforskningsstiftelserna inkorporeras i den statligabeslutsapparaten måste brytas. måste taett övergripande ansvar för att prioritera ochstärka det internationella forskningssamarbetet. Attprioritera mellan nationella och internationellaforskningsresurser bör ligga på den nationellapolitiska nivån, inte överlåtas på den berördamyndigheten. Statsmakterna skall uppmuntra attkunnande korsas mellan olika forsknings- ochsamhällsfält. Det behövs en långsiktig strategi föratt kunna utnyttja informationsteknikens allamöjligheter. Det gäller både utbyggnad avinfrastruktur och etablering av ett omfattande ochlångsiktigt samarbete mellan akademi och näringsliv.Vad vi här har anfört bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub12 yrkande 3 och med anledning avregeringens förslag som sin mening ge regeringentill känna.Vi anser att det regeringen skriver om principerför ökade resurser för grundforskning ochforskarutbildning är otillräckligt. Som framgår avvårt budgetförslag, som behandlas i ett annatbetänkande, vill vi genomföra en successivresursförstärkning av de nya universitetensforskning och forskarutbildning och säkerställa attutvecklingen av och , somännu befinner sig under uppbyggnad, inte avbryts.Risken för att våra främsta begåvningar inomforskarvärlden lämnar landet för gott måstemotverkas. Därför krävs ett antal åtgärder, sombeskrivs i vår motion, för att finansieraspetsforskning. Vad vi här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkandena 4 och9 som sin mening ge regeringen till känna.Regeringens modell för att fördela resurserstimulerar enligt vår uppfattning inte alls denprofilering, som vi anser vara viktig förlärosätenas möjligheter att bedriva forskning ochforskarutbildning av god kvalitet. Ettforskarcentrum vid varje mindre och medelstorhögskola med inriktning på en vald profil skullekunna verka kvalitetsfrämjande och öka högskolornasattraktionskraft gentemot en bred omgivning.Resurser till forskarutbildning skall enligt vårmening koncentreras, så att hög kvalitet kangaranteras. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1998/99:Ub12 yrkandena 6 och 7som sin mening ge regeringen till känna.En snabbutredning om de nya reglerna för antagningtill forskarutbildning är nödvändig. Krisen förhumaniora och samhällsvetenskap som följde påbeslutet om ändrade finansieringskrav är uppenbaroch måste snabbt åtgärdas. Detta bör medbifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 5 som sinmening ge regeringen till känna.När det gäller samverkan mellan högskolan ochsamhället i övrigt anser vi att ett väsentligt ökatutbyte av forskare mellan universitet och högskoloroch näringslivet måste eftersträvas. Betydligt fleruniversitetslärare än borde få möjlighetatt arbeta i arbetslivet utanföruniversitetet. Vad vi här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 11 somsin mening ge regeringen till känna.Forskningsstiftelserna skall enligt vår mening ståfria från staten. De bör återfå den ställning dehade från början, så att de på ett avgörande sättkan bidra till att skapa nya forskningsmiljöer ochstödja strategiska forskningsprojekt. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub12yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Det är anmärkningsvärt att regeringen är såavvisande och passiv när det gäller Sverigesinternationella forskningssamarbete, som för ettlitet land som är så betydelsefullt. Viförordar att regeringen gör en analys av hur dettasamarbete kan utvecklas och stärkas. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub12yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 2, 3, 5, 6, 7, 12, 15 och 17 borthemställa2. beträffande kunskapsmiljönsstrategiska betydelseatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. beträffande statens uppgifter inomforskningsområdetatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 3,med anledning av regeringens förslag och medavslag på motionerna 1998/99:Ub10 yrkande 2 och1998/99:Ub11 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande principer för ökaderesurser för grundforskning ochforskarutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkandena4 och 9, med anledning av regeringens förslagoch med avslag på motion 1998/99:Ub10 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. beträffande lärosätenas möjligheter attbedriva forskning och forskarutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkandena6 och 7 och med avslag på motionerna1998/99:Ub10 yrkandena 4 och 7 och 1998/99:Ub11yrkandena 3 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,7. beträffande reglerna för antagning tillforskarutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 5,med anledning av motion 1998/99:Ub9 yrkande 1och med avslag på motion 1998/99:Ub11 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,12. beträffande samverkan mellan högskolanoch samhället i övrigtatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 11och med avslag på motion 1998/99:Ub9 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,15. beträffande forskningsstiftelsernaatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,17. beträffande internationelltforskningssamarbeteatt med bifall till motion 1998/99:Ub12 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. Statens uppgifter inomforskningsområdet, m.m. (mom. 3, 5, 6, 11och 14) (kd)() och ()anför:I samband med statens uppgifter inomforskningsområdet bör markera vikten avatt grundforskningen skall ske utifråninomvetenskapliga bedömningar, och att statensansvar när det gäller den tillämpade forskningen iförsta hand är att utifrån övergripande politiskamål bedöma på vilka områden forskningsbehoven finns.Detta bör med bifall till motion1998/99:Ub10 yrkande 2 som sin mening ge regeringentill känna.En av principerna för ökade resurser förgrundforskning och forskarutbildning bör enligt vårmening vara att staten skall ta ett särskilt ansvarför att uppvärdera och stärka den humanistiskaforskningen. Humaniora lockar mer sällan tillekonomisk samverkan med näringslivet men humanistiskutbildning och forskning är omistlig för vårt landsvälfärd och välbefinnande i djupare mening. Vi anseratt med bifall till motion 1998/99:Ub10yrkande 6 bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad vi här har anfört.Förutsättningarna för lärosätena att bedrivaforskning och forskarutbildning varierar. Allalärosäten har sin del i mångfalden, men alla skallinte syssla med allt. Regeringen bör initiera enutredning om hur balansen mellan bredd ochkoncentration i den ämnesmässiga inriktningen kanupprätthållas inom landet. De lärosäten som hartilldelats vetenskapsområde måste också få bedrivaforskarutbildning. Det är dock inte självklart attalla lärosäten som bedriver forskning också skall geforskarutbildning. Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub10yrkandena 4 och 7 som sin mening ge regeringen tillkänna.Enligt vår mening bör femårsgränsen vid anställningsom forskarassistent tas bort. Det är viktigt delsför att män och kvinnor skall kunna verka på likavillkor vid universitet och högskolor, dels därföratt det är en fördel att den nyblivne forskaren hartid för arbetslivserfarenheter och fältförankring,som gör honom eller henne bättre att sedan gåin i forskningen inom ramen för den traditionellaorganisationen. Det vi nu har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Ub10 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.När en ny modell för beräkning av fullkostnadstäckning utarbetas måste man finna enlösning på frågan hur ersättning förkompetensutveckling skall kunna garanteras. Vi anseratt lärosätet har ansvaret för kompetenshöjningen avsin personal, och kostnaderna bör därmed täckas avreguljära fakultetsanslag. Det är då orimligt attberörda institutioner dessutom skall få täckning försådana kostnader av externa finansiärer. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub10yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 3, 5, 6, 11 och 14 bort hemställa3. beträffande statens uppgifter inomforskningsområdetatt med bifall till motion 1998/99:Ub10 yrkande 2,med anledning av regeringens förslag och medavslag på motionerna 1998/99:Ub11 yrkande 1 och1998/99:Ub12 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande principer för ökaderesurser för grundforskning ochforskarutbildningR>att med bifall till motion 1998/99:Ub10 yrkande 6,med anledning av regeringens förslag och medavslag på motion 1998/99:Ub12 yrkandena 4 och 9som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. beträffande lärosätenas möjligheter attbedriva forskning och forskarutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub10 yrkandena4 och 7 och med avslag på motionerna1998/99:Ub11 yrkandena 3 och 4 och 1998/99:Ub12yrkandena 6 och 7 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,11. beträffande anställning somforskarassistentatt med bifall till motion 1998/99:Ub10 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,14. beträffande modell för beräkning avfull kostnadstäckningatt med bifall till motion 1998/99:Ub10 yrkande 8och med anledning av regeringens förslag som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,4. Statens uppgifter inomforskningsområdet, m.m. (mom. 3, 4, 6, 7,8, 16, 18 och 19) (c)() anför:I statens uppgifter inom forskningsområdet börenligt vår mening, utöver det som regeringenförslagit, ingå att främja gränsöverskridandeperspektiv och tvärvetenskaplig forskning. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub11yrkande 1, med anledning av regeringens förslag ochmed avslag på motionerna 1998/99:Ub10 yrkande 2 och1998/99:Ub12 yrkande 3 som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att forskningens frihet riskerar attpåverkas av den förändrade ledningsorganisationenvid universitet och högskolor. Regeringen böruppmärksamma svårigheterna för den enskildeforskaren att hävda sin frihet gentemot högskolansstyrelse, när makten flyttas från de kollegialtutnämnda fakultetsnämnderna. Vad jag här har anförtbör med bifall till motion 1998/99:Ub11yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Lärosätenas möjligheter att bedriva forskning ochforskarutbildning skulle enligt min mening främjasav införandet av en kvalificeringstrappa i enlighetmed förslag. Det innebär att varjelärosäte skall få ett samlat anslag förgrundutbildning och forskning. Mindre och medelstorahögskolor skall kunna ansöka om examensrättigheterpå allt högre nivåer. Prövningen avexamensrättigheter skall ske efter klara kriterier.För varje steg i kvalificeringstrappan bör lärosätetfå ökade resurser för forskning. Det finns vidareskäl att nu lägga fast en plan för att bygga upp ochstärka forskningsmiljöerna vid alla landetshögskolor. Vad jag här har anfört bör medbifall till motion 1998/99:Ub11 yrkandena 3 och 4som sin mening ge regeringen till känna.Reformen av forskarutbildningen med nya regler förantagning byggde på en riktig grundtanke, men detkvarstår en mängd praktiska problem medgenomförandet, i form av faktiska anställningsstoppvid många lärosäten. Inför den kommandeforskningspolitiska propositionen bör regeringenlåta utvärdera forskarutbildningen. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub11yrkande 7 som sin mening ge regeringen till känna.Till stor del har problemen i forskarutbildningenatt göra med den avbrutna satsningen på omvandlingav utbildningsbidrag till doktorandtjänster.Regeringen bör återuppta och föreslåriksdagen finansiering av detta program. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub11yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Det är tydligt att det krävs ytterligareöverväganden inför ett beslut om en förändradmyndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Somutgångspunkter för den aviserade översynen börregeringen bl.a. ha att strukturen skall bli enklareoch att finansieringen av tvärvetenskaplig forskningmåste tryggas. Vad jag nu har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Ub11 yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna.Oavsett hur myndighetsstrukturen ser ut i framtidenbehövs det överskådlighet. Jag anser att man börpröva en ordning där all offentligforskningsfinansiering redovisas i en samladforskningsbudget. Detta bör med bifalltill motion 1998/99:Ub11 yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna.Forskningspolitiken bör enligt min mening förankrasbland alla partier. I beredningsarbetetinför nästa forskningspolitiska proposition börregeringen bjuda in såväl de politiska partierna somforskningsintressenterna till överläggningar.Riksdagen bör med bifall till motion 1998/99:Ub11yrkande 9 som sin mening ge regeringen detta tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 3, 4, 6, 7, 8, 16, 18 och 19 borthemställa3. beträffande statens uppgifter inomforskningsområdetatt med bifall till motion 1998/99:Ub11 yrkande 1,med anledning av regeringens förslag och medavslag på motionerna 1998/99:Ub10 yrkande 2 och1998/99:Ub12 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,4. beträffande forskningens frihetatt med bifall till motion 1998/99:Ub11 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. beträffande lärosätenas möjligheter attbedriva forskning och forskarutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub11 yrkandena3 och 4 och med avslag på motionerna1998/99:Ub10 yrkandena 4 och 7 samt 1998/99:Ub12yrkandena 6 och 7 som sin mening ger regeringentill känna vad som ovan anförts,7. beträffande reglerna för antagning tillforskarutbildningatt med bifall till motion 1998/99:Ub11 yrkande 7och med avslag på motionerna 1998/99:Ub9 yrkande1 och 1998/99:Ub12 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,8. beträffande doktorandtjänsteratt med bifall till motion 1998/99:Ub11 yrkande 8och med anledning av motion 1998/99:Ub9 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,16.