bet · GM01LU16 · 1999-03-16 00:00:00 — Vissa aktiebolagsrättsliga frågor, m.m. I betänkandet behandlar utskottet fem motioner frånallmänna motionstiden . frågeställningar kring olika bolagsorgan,årsredovisning, inlösen av minoritetsaktier samt derättsliga villkoren för kunskaps- ochtjänsteföretag.Med hänvisning till tidigare ställningstaganden ochpågående utrednings- och beredningsarbete avstyrkerutskottet samtliga motionsyrkanden.Till betänkandet har fogats sex reservationer ochett särskilt yttrande. 1998/99:L201 av de () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avkomplettering av lagstiftningen om tvångsinlösen avaktier.1998/99:L203 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om krav på redovisning avkönsfördelning i bolagens årsredovisningar.1998/99:L204 av och ()vari yrkas1. att begär att regeringen återkommermed förslag i frågan om beredning av styrelseval ipublika aktiebolag,2. att beslutar om sådan ändring iaktiebolagslagen att en aktieägare ges rätt att fåanmäla ärenden för behandling på bolagsstämman innanslutlig dagordning fastställs,3. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i aktiebolagslagen att styrelse sominte är beslutför kan hänskjuta beslut tillbolagsstämman,4. att beslutar om sådan ändring iaktiebolagslagen att det införs en skyldighet förrevisorer att rapportera om ett bolag inte betalatskulder av väsentlig betydelse,5. att beslutar om sådan ändring iaktiebolagslagen att bolagsstämman jämte ordinarierevisorer måste utse minst en revisorssuppleant,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sanktionsregler iaktiebolagslagen.1998/99:L901 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en snabb förbättring avden rättsliga situationen för kunskaps- ochtjänsteföretagen.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas34. att hos regeringen begär förslag omnya, EU-anpassade regler om resultaträkningensutformning i enlighet med vad som anförts imotionen. InledningUtskottet behandlar i betänkandet fem motioner somhar väckts under den allmänna motionstiden år 1998.Motionsyrkandena rör bl.a. frågeställningar kringolika bolagsorgan, årsredovisning, inlösen avminoritetsaktier samt de rättsliga villkoren förkunskaps- och tjänsteföretag.Som en allmän bakgrund till de frågor som tas upp imotionerna erinrar utskottet om attaktiebolagsrätten harvarit föremål för ett fortlöpande reformarbete. Ettförsta steg togs då betydande ändringargjordes aktiebolagslag i syfte att tryggaaktiebolagens kapitalförsörjning och stärka skyddetför bolagens kapital. ersattes 1944 årsaktiebolagslag med en ny aktiebolagslag (1975:1385).Den nya aktiebolagslagen innebar i huvudsak engenomgripande teknisk översyn av aktiebolagsrätten.Lagen tillkom efter samnordiskt utredningsarbete ochträdde i kraft den 1 januari 1977.År 1990 tillkallade regeringen en kommitté,, med uppdrag att göra enöversyn av aktiebolagslagen (dir. 1990:08).Regeringens uppdrag till Aktiebolagskommitténomfattade två delar. Kommittén hade först att läggafram förslag till de ändringar i aktiebolagslagensom var föranledda av den europeiska integrationenoch närmande till EU. I den delen harkommittén fullgjort sitt uppdrag, vilket resulterati ändrad lagstiftning. Sålunda har bestämmelserna ombundna aktier i aktiebolagslagen,bankaktiebolagslagen och försäkringsrörelselagenupphört att gälla (prop.1992/93:68, bet. LU14).Vidare har genom ändringar i aktiebolagslagen m.fl.lagar beslutats att aktiebolagen skall delas in itvå kategorier, nämligen publika aktiebolag ochprivata aktiebolag. De publika aktiebolagen kan,till skillnad från de privata, vända sig tillallmänheten för att skaffa kapital. Aktiekapitaletskall i ett publikt aktiebolag uppgå till minst500 och i ett privat aktiebolag till minst100 . De nya reglerna trädde i huvudsak ikraft (prop. 1993/94:196, bet.LU32).Den andra delen av arbeteavsåg att överväga frågor som främst röraktiebolagets kapital och finansiella instrument,aktiebolagets organisation och aktieägarnasminoritetsskydd. överlämnade kommitténdelbetänkandet (SOU 1995:44) , som behandlade bolagsorganens rolleroch ansvar samt därmed sammanhängande frågor.Kommittén har därefter överlämnat delbetänkandena(SOU 1997:22) Aktiebolagets kapital samt (SOU1997:168) Vinstutdelning i aktiebolag, vilka förnärvarande bereds inom slutbetänkande skall avgesunder . Kommitténs slutmål är en helt nyaktiebolagslag.Våren 1998 beslutades ändringar i aktiebolagslagensregler om styrelse, bolagsstämma, revision ochskadestånd. Ändringarna, som trätt i kraft den 1januari 1999, syftar bl.a. till en förstärkning avägarfunktionen och ett effektivare resursutnyttjandei företagen (prop. 1997/98:99, bet. Tillgrund för lagstiftningen låg Aktiebolagskommitténsbetänkande (SOU 1995:44) Aktiebolagets organisation.Även på det redovisningsrättsliga området har skettomfattande lagändringar , inte minstmot bakgrund av medlemskap i . Den 1januari 1996 trädde tre nya årsredovisningslagar ikraft, nämligen årsredovisningslagen (1995:1554),som gäller för aktiebolag och vissa handelsbolag,samt lagen (1995:1559) om årsredovisning ikreditinstitut och värdepappersbolag och lagen(1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag.Den nya lagstiftningen - som i huvudsak baserar sigpå EG-direktiv - tillämpas fullt ut fr.o.m. den 1januari 1997 (prop. 1995/96:10, bet. LU4).Till grund för den nya redovisningslagstiftningenlåg delbetänkande (SOU1994:17) Års- och koncernredovisning enligt EG-direktiv. har därefteröverlämnat slutbetänkandet (SOU 1996:157) Översyn avredovisningslagstiftningen. I betänkandet behandlasfrågor om bl.a. normbildning på redovisningsområdet,sanktioner, löpande bokföring och personalekonomiskredovisning. Dessa frågor bereds nu iRegeringskansliet. Det pågående arbetet berörgrundläggande principfrågor som vem som skall haansvaret för utvecklande av normerna för företagensredovisning. Det innefattar också en anpassning avbokföringsreglerna till utveckling på IT-området.Arbetet är inriktat på att en proposition skallkunna beslutas under år 1999.Utskottet övergår därmed till att under skildarubriker behandla de spörsmål som har aktualiseratsi motionerna.StyrelsenEtt aktiebolags styrelse utses enligt 8 kap. 6 §aktiebolagslagen av bolagsstämman. I bolagsordningenkan dock föreskrivas att en eller flerastyrelseledamöter, i publika aktiebolag dock endastmindre än hälften av samtliga ledamöter, skall utsespå annat sätt. Bestämmelser i lag eller annanförfattning om hur beredningen av ett styrelsevalskall gå till finns inte.Våren 1994 utfärdade () rekommendationer rörande styrelseval för deföretag som har givit ut aktier som är noterade påsvensk börs eller auktoriserad marknadsplats.Rekommendationerna innebär att ett bolag som harkännedom om ett förslag till val av styrelse somstöds av ägare till aktier motsvarande avröstetalet för samtliga aktier i bolaget i god tidföre stämman skall offentliggöra förslaget. Därvidbör bolaget också ange förslagsställarnas namn ellerhur många röster de aktieägare som står bakomförslaget representerar. skall börs ellerauktoriserad marknadsplats där bolagets aktier ärnoterade underrättas. Offentliggörande skall ansesha skett när meddelandet har lämnats till enetablerad nyhetsbyrå och minst en rikstäckandetidning. ingår rekommendationernasom bilaga till Fondbörsinregistreringskontrakt och är således tvingande förde aktiebolag som är registrerade vid börsen. Enligtvad utskottet har erfarit tillämpas rekommendationenäven av andra aktiebolag.I motion L204 är och (båda c) kritiska mot att det inte finns någrabestämmelser i aktiebolagslagen om hur beredning avett styrelseval skall gå till. Motionärernaframhåller att det i de börsnoterade bolagen oftastär en mycket liten grupp runt styrelsens ordförandesom inför bolagsstämman inleder beredningsprocessen.Detta utestänger, enligt motionärernas mening, demånga enskilda aktieägarna med små aktieinnehav frånbåde insyn i processen och från möjligheterna attpåverka valet i ett tidigt skede. Som brukligt är ide flesta andra sammanhang där styrelsevalförekommer, bör det enligt motionärerna också ifråga om val till styrelse i ett börsnoterataktiebolag finnas en i lag fastställd informations-och beredningsprocess. En sådan ordning kan, enligtvad som anförs i motionen, åstadkommas antingengenom införandet av ett lagfäst krav på att ettstyrelseval i ett publikt aktiebolag skallförberedas i en valberedning eller genom att deninformationsordning som rekommenderas avNäringslivets lagfästs. Regeringen bör,anser motionärerna, återkomma i frågan i syfte attsäkerställa att största möjliga information ochinflytande skapas i beredningsprocessen. I motionenbegärs ett tillkännagivande i enlighet med det an-förda (yrkande 1).Utskottet erinrar om att frågan om införande avtvingande lagstiftning rörande beredningsförfarandetvid styrelseval prövades av i samband med1998 års ändringar i aktiebolagslagen (prop.1997/98:99, bet. I den då aktuellapropositionen förklarade sig regeringen inteutesluta att inrättandet av en valberedning i mångafall skulle ge bättre förutsättningar för att införett styrelseval åstadkomma en ändamålsenlig ochgentemot aktieägarna öppen urvalsprocess. Motbakgrund av de stora svårigheter som var förenademed utformandet av sådana lagregler och detförhållandet att i alltväsentligt tillgodosåg aktieägarnas behov avöppenhet och information fann regeringen inte skälatt införa lagregler om att styrelsevalet alltidskall föregås av en valberedning. Regeringenförklarade sig dock vara beredd att återkomma ifrågan beträffande de publika aktiebolagen, för detfall det skulle visa sig att NBK:s rekommendationerinte förmår tillgodose aktieägarnas intressen avöppenhet och deltagande i beslutsprocessen.Utskottet gjorde för sin del samma bedömning somregeringen och ansåg att det inte förelåg skäl attinföra särskilda lagregler om ett val-beredningsförfarande och avstyrkte ettmotionsyrkande med motsvarande innebörd som det nuaktuella.Utskottet har samma inställning i frågan ochavstyrker därmed bifall till motion L204 yrkande 1.Härmed övergår utskottet till att behandla en frågasom gäller styrelsens beslutförhet. Av 8 kap. 18 §aktiebolagslagen framgår att styrelsen i ettaktiebolag är beslutför om mer än hälften avledamöterna, eller det högre antal som föreskrivs ibolagsordningen, är närvarande vidstyrelsesammanträdet. En ledamot som är jävig ansessom frånvarande. Enligt 8 kap. 20 § aktiebolagslagenär en styrelseledamot jävig i frågor om avtal mellanaktiebolaget och styrelseledamoten eller en tredjeman i vilken styrelseledamoten har vissa närmareangivna intressen.Agne och (båda c) anför imotion L204 att aktiebolagslagens regler omstyrelsens beslutförhet bör göras tydligare. Enligtmotionärerna kan en styrelse i vissa fall råka in ien återvändsgränd om en majoritet avstyrelseledamöterna råkar vara jäviga i ett ärendesom skall behandlas. Styrelsen är då förhindrad attfatta beslut, och det bör i en sådan situationöppnas en möjlighet för styrelsen att hänskjuta enfråga för beslut direkt av bolagsstämman för denhändelse styrelsen inte är beslutför. I motionenbegärs ett tillkännagivande om att regeringen skallåterkomma till med förslag till lagändringi enlighet med det anförda (yrkande 3).Också detta motionsspörsmål prövades av isamband med ändringar i aktiebolagslagen.Utskottet anförde därvid bl.a. att för det fall denmycket ovanliga situationen skulle uppstå attflertalet styrelseledamöter är jäviga och det inteheller finns någon suppleant att tillgå, det tordeankomma på styrelsen att få till stånd en extrabolagsstämma för utseende av nya styrelseledamötereller ytterligare suppleanter. Mot denna bakgrundkunde utskottet inte se att det förelåg någotpraktiskt behov av en lagändring i den riktning sommotionärerna efterlyste och avstyrkte bifall tilldet då aktuella motionsyrkandet (bet. 1997/98:LU26).Utskottet vidhåller uppfattningen att denföreslagna ordningen inte behövs och avstyrkerdärför bifall till motion L204 yrkande 3.BolagsstämmanAktieägarnas rätt att besluta i bolagetsangelägenheter utövas vid bolagsstämman. Ordinariebolagsstämma skall hållas senast inom sex månaderfrån utgången av varje räkenskapsår vid vilkenstyrelsen har att lägga fram årsredovisning ochrevisionsberättelse samt i förekommande fallkoncernredovisning och koncernrevisionsberättelse.Extra bolagsstämma skall hållas om styrelsen anseratt det finns skäl för det eller om en revisor elleren tiondel av ägarna begär det. En aktieägare har,enligt 9 kap. 11 § aktiebolagslagen, rätt att få ettärende behandlat på bolagsstämman om han eller honskriftligen begär det hos bolagets styrelse antingensenast före bolagsstämman eller senare omärendet likväl kan tas upp i kallelsen tillbolagsstämman. I 9 kap. 15 § aktiebolagslagenföreskrivs att kallelsen skall innehålla ett tydligtangivande av de ärenden som skall behandlas vidbolagsstämman.I motion L204 av och (båda c) framhålls att det i de allra flesta fall ärförst när kallelsen till bolagsstämman skickats utoch dagordningen samt årsredovisningen kan studeras,som frågan uppkommer hos en enskild aktieägare omytterligare ärenden skall aktualiseras påbolagsstämman. Då är det emellertid redan för sentoch i praktiken är därför många små aktieägare sominte har nära och fortlöpande information om bolagetenligt motionärerna utestängda från att få ärendenupptagna på bolagsstämman. Detta moment 22 bör,enligt motionärerna, undanröjas, vilket kan skegenom en lagändring som innebär att kallelse,årsredovisning och preliminär dagordning skickas utförst och att en slutlig dagordning fastställs förstsedan aktieägarna getts en möjlighet att komma inmed ärenden som de önskar få behandlade på stämman.I motionen begärs att skall besluta enregel med denna innebörd (yrkande 2).Utskottet erinrar om att ett motsvarandemotionsspörsmål var föremål för utskottetsöverväganden i samband med ändringar iaktiebolagslagen. Utskottet anförde därvid bl.a. attden av motionärerna föreslagna ordningen visserligenskulle kunna stärka den enskilde aktieägarensinflytande över dagordningen, men att ordningensamtidigt skulle kunna leda till missbruk samtmerkostnader och merarbete för aktiebolagen. Motdenna bakgrund fann utskottet att fördelarna medmotionärernas förslag inte var så påtagliga att detborde genomföras (bet. 1997/98:LU26).Utskottet har samma inställning i frågan, ochavstyrker bifall till motion L204 yrkande 2.RevisorerEnligt 10 kap. 1 § aktiebolagslagen skallbolagsstämman utse minst en revisor. Bolagsstämmankan därutöver utse en eller flera suppleanter förrevisorn. Någon tvingande skyldighet att utserevisorssuppleanter föreligger således inte.I motion L204 begär och (båda c) att skall besluta en sådanändring i aktiebolagslagen att bolagsstämman skallvara skyldig att, jämte ordinarie revisor, utseminst en revisorssuppleant. På så sätt undviks,enligt motionärnernas mening, både onödigaförseningar och ett icke önskvärt avbrott i detlöpande granskningsarbetet om den ordinarie revisornskulle få förfall (yrkande 5).Också i denna fråga vill utskottet hänvisa till deställningstaganden som utskottet gjorde ibetänkande 1997/98:LU26. Utskottet avstyrkte då ettmotionsyrkande med samma innebörd som det nuaktuella med hänvisning bl.a. till att det praktiskabehovet av revisorssuppleanter skiftar i olika typerav bolag, exempelvis på grund av företagets storlekoch verksamhetens omfång, och att det ävenfortsättningsvis bör vara bolagsstämmans sak attavgöra om en revisorssuppleant bör utses.Enligt utskottets mening har några sådanaomständigheter som bör föranleda ett ändratställningstagande till spörsmålet inte framkommit.Utskottet avstyrker därför bifall till motion L204yrkande 5.Härefter övergår utskottet till att behandla ettmotionsspörsmål som gäller revisorersanmälningsskyldighet. Sedan den 1 januari 1999åligger det enligt 10 kap. 38-40 §§ aktiebolagslagenen revisor att för styrelsen och åklagare anmäla omdet kan misstänkas att en styrelseledamot eller denverkställande direktören inom ramen för bolagetsverksamhet gjort sig skyldig till viss brottsligverksamhet, främst bedrägeri-, förskingrings-,skatte- och bokföringsbrott.Agne och (båda c) anför imotion L204 att revisorernas anmälningsskyldighetbör utvidgas genom införande av en allmän skyldighetför revisorerna att rapportera i de fall bolagetinte i rätt tid betalar skulder av väsentligbetydelse. I motionen begärs att skallbesluta en regel av denna innebörd (yrkande 4).Ett motionsyrkande motsvarande det nu aktuellabehandlades av utskottet i samband med 1998 årsändringar i aktiebolagslagen (bet. 1997/98:LU26).Som utskottet då underströk stårbetalningsförsummelser i allmänhet i strid med encivilrättslig (avtalsmässig) förpliktelse och ärinte en straffrättslig fråga som angår polis elleråklagare. Oavsett hur den av motionärerna föreslagnaanmälningsskyldigheten skall kunna utformas, är detfortfarande utskottets uppfattning att en sådanskyldighet knappast kan anses vara förenlig medmålsättningen att revisorn skall kunna verka på ettförtroendefullt sätt i rollen som bolagetssyssloman. I sammanhanget bör vidare erinras om attstyrelsen numera enligt 8 kap. 4 § aktiebolagslagenhar en uttrycklig skyldighet att fortlöpande bedömabolagets ekonomiska situation. Bestämmelsen är ettutflöde av styrelsens övergripande ansvar förförvaltningen av bolagets angelägenheter.Skyldigheten att fortlöpande bedöma bolagetsekonomiska situation åvilar styrelsen som kollektiv.Mot bakgrund av vad som sålunda anförts vidhållerutskottet uppfattningen att den i motionenföreslagna lagändringen inte bör genomföras, ochavstyrker bifall till motion L204 yrkande 4.ÅrsredovisningI årsredovisningslagen finns bestämmelser om attaktiebolag och vissa handelsbolag är skyldiga attupprätta årsredovisning. I denna skall bl.a. ingå enresultaträkning. Enligt 3 kap. 2 §årsredovisningslagen skall resultaträkningen isammandrag redovisa bolagets samtliga intäkter ochkostnader under räkenskapsåret. Resultaträkningenskall upprättas i någon av två uppställningsformer,antingen med kostnadsslagsindelning ellerfunktionsindelning. Vissa av resultaträkningensposter kan sammantagna vara känsliga från kon-kurrenssynpunkt, eftersom de kan avslöjaprissättningspolitik och vinstmarginaler. I 3 kap. 7§ årsredovisningslagen har därför införtsbestämmelser som ger möjlighet att lägga sammanvissa poster i resultaträkningen. Bestämmelsen fårinte tillämpas av aktiebolag vilkas nettotillgångarför har överstigit 1000 basbelopp, som haft merän 200 anställda eller vilkas aktier är noterade påbörs eller auktoriserad marknadsplats. Därtill krävsatt eller, efteröverklagande, regeringen gett tillstånd tillsammanslagningen.Lagstiftningen bygger på EU:s s.k. fjärdebolagsdirektiv, vilket förpliktar medlemsländernaatt föreskriva en eller flera av fyra olika idirektivet angivna uppställningsformer. hardärvid valt två av dessa alternativ. Direktivettillåter att flera olika poster i resultaträkningenläggs samman. står det medlemsländernafritt att uppställa olika begränsande villkor föratt så får ske.I motion N326 av Per och (m, kd) pekas på de problem som kan uppstå, särskiltför små och medelstora företag som i huvudsaktillverkar en produkt, på grund av de stränga kraveni årsredovisningslagen på specificering avrörelsekostnaderna. Möjligheterna att lägga sammanolika poster i resultaträkningen bör, enligtmotionärernas mening, utökas i linje med vad somgäller i övriga EU-länder. Vidare bör nuvarandedispensförfarande avskaffas eller i vart fall kunnasekretessbeläggas. I motionen begärs etttillkännagivande om att hos regeringenskall begära förslag till ny, EU-anpassadlagstiftning om resultaträkningens utformning ienlighet med det anförda (yrkande 34).Under år 1998 har inom upprättatsen promemoria med förslag till ändringar iårsredovisningslagen, ändringar som i huvudsakinnebär att möjligheterna att upprätta s.k.förkortad resultaträkning enligt 3 kap. 7 §årsredovisningslagen utvidgas. I promemorianföreslås bl.a. att nuvarande dispensförfarandeavskaffas och att mindre och medelstora företag gesen generell möjlighet att slå samman vissa poster iresultaträkningen under förutsättning att desamtidigt särredovisar nettoomsättningen. PRV skall,enligt förslaget, kunna medge undantag från kravetatt ange nettoomsättningen. De gränsvärden som angervilka företag som kan tillämpa den nya ordningenföreslås vidare höjas väsentligt. Promemorian harremissbehandlats och lagförslagen är nu föremål förberedning inom . Enligt vadutskottet har erfarit kan en proposition komma attöverlämnas till under år 1999.Mot den nu redovisade bakgrunden kan utskottetkonstatera att det pågår arbete med en inriktningsom ligger väl i linje med vad motionärerna yrkar.Enligt utskottets mening kan något uttalande frånriksdagens sida i anledning av motionen inte anseserforderligt. Det anförda innebär att utskottetavstyrker bifall till motion N326 yrkande 34.Utskottet övergår härefter till att behandla ettmotionsspörsmål som gäller krav på redovisning avkönsfördelningen inom företag. I 5 kap. 17 §årsredovisningslagen föreskrivs att årsredovisningenskall innehålla upplysningar om medelantalet underräkenskapsåret anställda personer med uppgift omfördelningen mellan män och kvinnor.Carina () anför i motion L203 att det, trotsatt kvinnor förvärvsarbetar i nästan lika hög gradsom män, är långt kvar till jämställdhet när detgäller könsfördelningen inom olika yrken, sektoreroch beslutsnivåer. För att kunna följa och drivajämställdhetsfrågor är det, enligt motionären, avstor vikt att behovet av information tillgodoses.Detta kan ske genom att det ställs kompletterandekrav på företagens årsredovisningar. I motionenbegärs ett tillkännagivande med innebörd attföretagen skall vara skyldiga att i årsredovisningenange könsfördelningen på olika beslutsnivåer iföretagen.Som utskottet tidigare framhållit vid behandlingenav motionsyrkanden med liknande innehåll som det nuaktuella (se bl.a. bet. 1997/98:LU26) måste beaktasatt syftet med reglerna i den redovisningsrättsligalagstiftningen om upprättande och offentliggörandeav årsredovisning i första hand är att bolagetsintressenter av skilda slag skall få upplysningarsom är av betydelse för bedömningen av företagetsekonomiska förhållanden och utvecklingsmöjligheter.I den mån det finns behov av en sådan lagstadgadskyldighet som motionären efterlyser bör sådanabestämmelser i vart fall inte införas i denredovisnings- eller associationsrättsligalagstiftningen. Utskottet vill vidare framhålla attsåväl styrelsen som ledande befattningshavare inomkoncernledningarna regelmässigt namnges ibörsbolagens årsredovisningar.I sammanhanget bör även nämnas attjustitieministern i ett skriftligt frågesvar den 16april 1997 angående redovisning av könsfördelninginom näringslivet (svar på fråga 1996/97:439)hänvisade till tidigareställningstaganden i frågan, men framhöll samtidigtatt beredningen av Redovisningskommitténsslutbetänkande kan ge anledning att på nytt taställning till vilka ändamål som företagensredovisning bör tillgodose.Vad motionären anfört utgör enligt utskottetsmening inte skäl att nu frångå de ställningstagandenriksdagen tidigare gjort i frågan. Skulleberedningen av slutbetänkandege regeringen underlag för en annan bedömning, utgårutskottet från att regeringen återkommer i frågan.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L203.Inlösen av minoritetsaktierInlösen av minoritetsaktier, s.k. tvångsinlösen,regleras i 14 kap. 31-35 §§ aktiebolagslagen. Enligt31 § första stycket har ett moderbolag, som självteller tillsammans med ett dotterföretag äger mer ännio tiondelar av röstetalet för samtliga aktier iett dotterbolag, rätt att av de övriga aktieägarna idotterbolaget lösa in återstående aktier. Den varsaktier kan lösas in har i sin tur rätt att få sinaaktier inlösta av moderbolaget.