bet · GM01KrU7 · 1999-03-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet motioner frånallmänna motionstiden om vissakulturpolitiska frågor.Utgångspunkterna för den kulturpolitik som statenbör föra tas upp i två motioner. Därvid betonas attstaten bör stödja kulturen, inte styra den. Vidarebehandlas frågor om omfattningen av det statligaansvaret för kulturen och dess finansiering, viktenav att det finns flera finansieringskällor,prioriteringen av barn och ungdom m.m.Utredningar begärs i två motioner. Den ena avserden ekonomiska tillväxten inom kulturnäringen, denandra stimulans av efterfrågan inom kultursektorn.Vidare begärs i en motion en komplettering av 1996års kulturpolitiska mål.Behovet av etiska regler för sponsring inomkultursektorn behandlas i två motioner.Olika aspekter på Statens kulturråds verksamhet ochmedelsfördelning redovisas i två motioner, i vilkabegärs olika utredningar och utvärderingar påområdet.Slutligen föreslås i en motion att stödet tillamatörkulturen skall utredas, medan det i en annanmotion begärs stöd till vissamatörkulturorganisation.Utskottet avstyrker samtliga motionsyrkanden. 1998/99:Kr228 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det bör tillsättas en kulturkommitté.1998/99:Kr256 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkterna förkulturpolitiken,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens ansvar påkulturområdet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kulturensfinansiering.1998/99:Kr272 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samhällets stöd tillkultursektorn.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utvidga dekulturpolitiska målen med tillägget "att verka fören hållbar livsstil som utvecklar förmågan atthantera sitt liv med minskat beroende av myndigheteroch snävt marknadstänkande",8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att även enskildaprojekt skall vara berättigade till bidrag frånStatens kulturråd, om ansökan i övrigt uppfyllervillkoren,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkultursponsring,37. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om Amatörkulturensriksorganisation.1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att denåterkommer med sådana förändringar iregleringsbreven som föranleder ändringar iverksamhetens innehåll i enlighet med vad i motionenanförts,2. att i enlighet med vad i motionenanförts ger regeringen i uppdrag att utvärdera hurKulturrådets medelstilldelning svarar mot denverksamhet som bedrivs på våra institutioner och ifria grupper,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att följa upp ochutvärdera Statens kulturråds roll,17. att i enlighet med vad i motionenanförts ger regeringen i uppdrag att återkomma medförslag till regler för kultursponsring vilkaskyddar kulturutövarna och värnar yttrandefriheten,23. att ger regeringen i uppdrag att ienlighet med vad i motionen anförts utreda ochåterkomma med förslag om stimulansåtgärder förefterfrågan av kultur,25. att ger regeringen i uppdrag atttillsätta en utredning om inrättandet av regionalakulturråd i enlighet med vad i motionen anförts,34. att i enlighet med vad i motionenanförts uppdrar åt regeringen att tillsätta enutredning med målsättningen att skapa bättreförutsättningar för amatörkulturen. Utgångspunkter för kulturpolitikenI detta betänkande behandlar utskottet motioner ivilka frågor av mera övergripande karaktär inom detkulturpolitiska området tas upp. Två av dessamotioner rör utgångspunkterna för den kulturpolitiksom staten bör föra.I motion 1998/99:Kr256 (m) återkommer Moderatasamlingspartiet till de frågor om utgångspunkter förkulturpolitiken, om det statliga ansvaret påkulturområdet och om kulturens finansiering sompartiet fört fram (yrkandena 1, 8och 9).Motionärerna anför att en kultur som står fri iförhållande till politiska beslutsfattare är enviktig del av ett demokratiskt samhälle. Moderatasamlingspartiet vill föra en kulturpolitik som ledertill kulturell mångfald och rika möjligheter attvälja i ett kulturutbud av hög kvalitet.Kulturpolitikens uppgift är att främja en sådanutveckling, inte att styra människornas val. Friamedier är en av det öppna samhällets viktigasteförutsättningar.Staten har ett särskilt ansvar för väsentliga delarav det nationella kulturarvet, t.ex. förnationalscenerna, samt vissa arkiv och museer.Ansvaret för de teatrar som inte är nationalscenerbör enligt motionen tas över av de regionalahuvudmännen. All biblioteksverksamhet utom destatliga forskningsbiblioteken bör vara kommunernasansvar.De offentliga bidragen till kulturen kan enligtmotionärernas mening inte helt upphöra. Statensinsatser på kulturområdet bör dock styras motverksamheter som har nationellt intresse och sominte skulle komma till stånd utan det statligastödet. Det statliga ansvaret bör avgränsas ochtydliggöras. Kulturstödet bör kanaliseras via mångabidragsgivare för att garantera den pluralism sombör vara en utvecklad nations kännemärke. Det måsteockså slås fast att all kultur inte kan uppbärastöd.I motionen anförs att högt skatteuttag inomkulturområdet - liksom inom andra områden - ledertill att det allmänna genom bidragsgivning fårkompensera för det höga kostnadsläget. Väsentligadelar av kulturen blir därmed beroende av ettmecenatskap som bygger på politiska beslut, vilketskapar beroende och osäkerhet.I motionen förordas att alla anslag börbygga på klara avtal mellan anslagsbeviljandeinstans och utförande institution.Kulturen borde enligt motionärernas mening vila påflera finansieringsvägar. I första hand måste deenskildas avgifter vara ett viktigt bidrag tillverksamheten. Huvuddelen av kulturutgifterna - - betalas av de enskilda människorna.Bidrag kan också komma från företag ochinstitutioner. Det är angeläget att nya möjligheterskapas för alla som önskar bidra till svensktkulturliv genom kultursponsring. Regeringen bör tainitiativ till en förtydligande lagstiftning när detgäller kultursponsring.Motionärerna förordar att möjligheter skapas försåväl lokala och regionala kulturfonder som en ellerflera centrala fonder. Stiftelsen återfå sina ursprungliga uppdrag ochmöjligheter. En motsvarighet till den brittiskaNational Trust skulle kunna gynna vården av vårakulturmiljöer.AB bör enligt motionen delas upp såatt de spel som låg hos AB Tipstjänst överlåts tillidrottsrörelsen och föreningslivet i övrigt på detsätt som beslutades av . Övrigaspel, som tidigare låg hos , böröverföras till en stiftelse, vars uppgift blir attpå olika kulturella verksamheter fördela detöverskott som uppkommer.Motionärerna hävdar att beslut om bidrag oftastkommer via en enda offentlig kanal. Detta hindrarförnyelse och verkar hämmande på utvecklingen.Motionärerna anser att det därför är fel och en faraför kreativitetens möjligheter att ytterligareuppgifter läggs på . Änallvarligare blir det då numera ocksåbereder och handlägger ansökningarna till StiftelsenFramtidens kultur.Utskottet konstaterade vid /98 attmotionärerna i en motsvarande motion utvecklade sinallmänna syn på kulturpolitiken och att partiet villföra en kulturpolitik som leder till kulturellmångfald och rika möjligheter att välja i ettkulturutbud av hög kvalitet där kulturpolitikensuppgift är att främja en sådan utveckling, inte attstyra människors val. Eftersom synpunkterna imotionen i övrigt närmast var av programmatiskkaraktär fann utskottet inte skäl att i dettasammanhang närmare diskutera dem (bet. 1997/98:KrU1s. 26).Riksdagen tog vid /97 ställning tillde kulturpolitiska målen och till den långsiktigainriktningen beträffande den statligakulturpolitiken (bet. 1996/97:KrU1). Utskottet ansermed hänvisning härtill och till det som anfördes vidriksmötet /98 med anledning av ett motsvarandemotions-yrkande från Moderata samlingspartiet attriksdagen bör avslå yrkande 1 i den nu aktuellamotion Kr256 (m).Vid /97 avstyrkte utskottet ettmotionsyrkande motsvarande det nu aktuella yrkande 8i motion Kr256 (m) om statens ansvar påkulturområdet med följande motivering (bet.1996/97:KrU1 s. 43).Kulturutredningen hade i uppgift att preciserastatens ansvar för kulturpolitiken och pröva denstatsunderstödda kulturverksamheten från grunden,inbegripet motiven för statens ansvarstagande.Utredningen redovisade inte denna del av sittuppdrag i form av några sammanfattandepreciseringar. Den angav vissa utgångspunkter för enprövning i angivna hänseende, bl.a. genom attmarkera att det är viktigt att många tar ett direktoch personligt ansvar för kulturen. Det offentligabör inte göra det som idéburna rörelser eller andrakan göra lika bra eller bättre. Genom en välfungerande marknad kan andra kulturella intressentillgodoses, anförde utredningen. Det offentligasansvar på kulturområdet uttryckte utredningen iförslagen till mål för den nationellakulturpolitiken. Utredningen diskuterade ingåenderollfördelningen med tyngdpunkt på frågan om motivenför offentliga åtaganden och frågan om hurändamålsenligt och nödvändigt det statligakulturstödet är (SOU 1995:84 s. 93-129, särskilt s.93 och s. 128).Utskottet anser att de synpunkter som redovisats avKulturutredningen är värdefulla för en fortsattdiskussion av frågan om avgränsningen av ansvaretför kulturinsatser mellan stat, landsting, kommun,stiftelser, föreningar, privata institutioner ochenskilda personer m.m. Med utgångspunkt i vad somanförs av motionärerna och av Kulturutredningenanser utskottet att det i vart fall för närvarandeinte skulle vara en meningsfull resursinsats attsöka åstadkomma en sådan precisering av statensansvar på kulturområdet, som motionärernaefterlyser, i all synnerhet som det av ideologiskaskäl knappast torde vara möjligt att få en merlångtgående uppslutning kring ett förslag till ensådan precisering. Liksom hitintills får en prövningske för de olika sektorerna och, somKulturutredningen framhållit, med utgångspunkt i dekulturpolitiska målen.Även vid följande avslog påutskottets förslag ett motsvarande motionsyrkande(bet. 1997/98:KrU1 s. 29-30).Utskottet vidhåller vad utskottet sålunda anförtvid de båda senaste riksmötena i dessa avseenden ochavstyrker motion Kr256 (m) yrkande 8.De synpunkter på kulturens finansiering som anförs imotionen - sedda i samband med Moderatasamlingspartiets förslag under de tre senaste årentill minskad medelsanvisning till kultursektorn -innebär att motionärerna menar att alltför stor delav kulturverksamheten gjorts beroende av offentligabidrag. vill - liksom vid föregåenderiksmöte - med anledning av denna ståndpunkt anföraföljande. Genom den nya budgetprocessen harriksdagen fått möjlighet att fastställa riktlinjerför regeringens budgetberedning under kommande år.Det sker en övergripande prövning av hur stora destatliga utgifterna bör vara inom olikautgiftsområden. Självfallet är det inte möjligt attfrån till ett annat mera väsentligt skära nerde statliga kulturutgifterna utan attkulturverksamheten tar skada eller att landstingensoch kommunernas planering rubbas. Det är docknödvändigt att statsmakterna - lika väl somkommunerna och landstingen - i varje enskilt fallprövar utgiftsbehovet, särskilt då det gäller kravpå helt nya stödformer. Lösningen kan bli att äldrestatliga åtaganden omprövas, då nya åtaganden bedömsvara mera angelägna.Utskottet kan dela motionärernas allmännauppfattning att mångfald och förnyelse inomkulturområdet främjas om statligt stöd fördelas avflera, fristående instanser. Däremot gör utskotteten annan bedömning än motionärerna då det gäller denuvarande förhållandena. fördelar medelinom olika konstområden efter förslag av referens-och arbetsgrupper. Statligt kulturstöd fördelasockså av andra organ än , bl.a.Konstnärs-nämnden och inom den Bildkonstnärsfondenoch olika arbetsgrupper, ,, ochSvenska institutet. Frågan om att låta stöd som nufördelas av fördelas på annat sätt fårprövas i det enskilda fallet, då konkreta kravframställs därom.Utskottet hänvisar vidare till tidigare betänkandeni vilka frågan om tillskapande av fonder behandlats,bl.a. en s.k. dubbleringsfond, en svensk NationalTrust, en stiftelse med medel från överskottet avvissa spel som bedrivs av , m.m.(bet. KrU 1985/86:18 s. 17-19, 1989/90:KrU17 s. 19,bet. 1994/95:KrU15 s. 22-23, bet. 1996/97:KrU1 s. 46och 156 samt bet. 1997/98:KrU1 s. 30-33).Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotion Kr256 (m) yrkande 9 om kulturensfinansiering.I motion Kr272 (kd) framhålls bl.a. att det krävsvissa basstrukturer för kulturell frihet ochutveckling. Staten bör därför ta ett grundläggandeansvar för det kulturella stamnätet; en kulturellinfrastruktur bör finnas. Förutomnationalinstitutionerna skall denna strukturinnefatta regionala stödjepunkter som inom sinaområden visat god kvalitet, både ur ett nationelltoch ett internationellt perspektiv. Det offentligastödet bör prioritera kultur för barn och ungdomar.Vidare bör utgångspunkten för det statliga stödetvara att det är stödjande och inte styrande. Ävennäringslivet har ansvar för och glädje av ett riktutvecklat kulturliv. Långsiktiga och väl genomtänktasponsorsavtal kan bidra till en positiv utvecklingför både kulturen och näringslivet. Motionärernahemställer om ett uttalande av i dessafrågor (yrkande 1).Utskottet konstaterar i fråga om många av deaspekter på kulturpolitiken som anförs i motionKr272 (kd) att de är grundläggande för t.ex. de avriksdagen antagna kulturpolitiska målen ochför besluten vid samma tillfälle om inriktningen påde framtida insatserna på olika kulturområden. Detgäller bl.a. ansvarsfördelningen mellan dencentrala, regionala och lokala nivån, statens ansvarför att bidra till en regional, kulturellinfrastruktur, prioriteringen av barn och ungdomar,m.m. Utskottet anser att det inte är nödvändigt attriksdagen gör ett sådant uttalande som begärs imotionen, varför dess yrkande 1 avstyrks.Ekonomisk tillväxt inom kulturnäringen m.m.I motion 1998/99:Kr228 (s) anförs att kulturensbetydelse för ekonomisk tillväxt blir allt tydligarebåde i ett globalt och ett nationellt perspektiv.Trots detta saknas det en ekonomisk ochnäringslivsinriktad analys av kulturpolitiken inomsvensk forskning om kulturpolitiken och inomutvärderingen av verksamheten på kulturområdet.Detta gäller till exempel den svenska musikensbetydelse i exportsammanhang. Avsaknaden avkunskapsuppbyggnad tyder enligt motionen påbristande förståelse för kulturområdets potential.Det saknas också en samordnad politik för att stödjakulturnäringen, som formellt sett lyder under mångadepartement.Motionärerna påpekar att systematiska studiernumera har påbörjats i flera av EU-länderna av hurpolitik som stödjer kulturnäringen kan geförutsättningar för tillväxt och nyaarbetstillfällen. Dessa studier har ofta tagit sinbörjan i en kartläggning, där man kunnat konstateraatt kulturnäringen har en mer positiv tillväxt änmånga andra branscher.Motionärerna föreslår att en särskild kommittéskall få i uppdrag att arbeta fram en samladstrategi för att ytterligare öka antaletarbetstillfällen och för en ekonomisk tillväxt inomkulturnäringen. Kommittén skall påvisa befintligahinder för tillväxten och föreslå möjliga sätt attstimulera den. Kommittén bör kartläggakulturnäringens ekonomiska värde och göra enutvärdering av hur den nuvarande statliga politikenpåverkar och styr utvecklingen inom kulturnäringen.Utskottet har i sina budgetbetänkanden åren 1996och 1997 (bet. 1996/97:KrU1 s. 38 och bet.1997/98:KrU1 s. 25-26) instämt i den bedömning somKulturutredningen gjorde i sitt betänkande när detgäller kulturens roll för den regionala och lokalautvecklingen (SOU 1995:84 s. 48). Kulturensbetydelse har ökat som kreativitetsutlösande källa,identitetsskapande kraft, lokaliseringsfaktor,arbetsmarknad och turistattraktion. Utskottet har isammanhanget framhållit att det i principiellthänseende inte råder någon motsättning mellan detförhållandet att kulturen har ett egenvärde och detförhållandet att den har betydelse somlokaliseringsfaktor och drivkraft för den ekonomiskautvecklingen.Utskottet erinrar om att under våren 1998tog ställning till en rad förslag i regeringensproposition /98:62 som syftar till att främjaden regionala tillväxten (bet. 1997/98:AU11, rskr.1997/98:204). Utgångspunkten för förslagen var attden ekonomiska tillväxten i landet kan öka om dentillväxtpotential som finns i alla regioner bättretas till vara. Ett program antogs för utarbetande avregionala tillväxtavtal. Regionerna skall föreslåvilka statliga medel som bör samordnas, vilkaarbets- och beslutsformer som skall prövas och huren ökad flexibilitet i medelsanvändningen skalluppnås. Avtalen skall vara treåriga. De förstaavtalen beräknas träda 2000.Kulturprojekt kan ingå i tillväxtavtalen. Bland detolv myndigheter, som fått regeringens uppdrag attdelta i arbetet med tillväxtavtalen och varsverksamhet enligt regeringens bedömning är särskiltviktig för tillväxten i regionerna, finnsRiksantikvarieämbetet, och Statenskulturråd.Kulturdepartementet och harunder utarbetat och publicerat eninformationsskrift, Kultur för regional tillväxt.Syftet med skriften är att informera dem som arbetarmed tillväxtavtalen om de möjligheter till regionalutveckling och ökad välfärd som satsningar påkulturområdet kan ge.Regeringen bedömde i proposition 1997/98:62 attkulturen är en betydelsefull faktor för regionalutveckling. Genom att utnyttja moderninformationsteknologi borde avståndet mellanregioner med olika förutsättningar kunna överbryggasnär det gäller tillgång till ett brett kulturutbud.Av de regionalpolitiska medlen avsattes 30 miljonerkronor till en särskild satsning med början för att utveckla nyteknik som ökar tillgängligheten till främst detinstitutionella kulturutbudet och det gemensammakulturarvet, men även till det fria kulturlivet.Medlen disponeras av . Målet förbidragsgivningen skall vara att projekten skall gelångsiktiga effekter. Det kan tilläggas att även demedel som länsstyrelserna disponerar under detregionalpolitiska anslaget kan användas förfinansiering av kulturpolitiska satsningar.I sammanhanget bör nämnas att Expertgruppen (B1981:03) för studier i offentlig ekonomi, , underår 1998 beställt en utredning om den svenskamusikindustrins förutsättningar, utveckling ochsamhällskonsekvenser. I studien skall kartläggasmusikexportens utveckling ,fördelningen på olika sorters musik och marknader,förhållandet till försäljningen på hemmamarknaden,framtidsutsikter m.m. Orsaker till den stora musik-exporten skall beskrivas, t.ex. utbildning, teknisktkunnande, juridiska förhållanden, marknadsföring,kulturpolitik m.m. Studien skall också omfattakonsekvenser av musikexporten när det gäller t.ex.sysselsättning, inkomstfördelning, inflytande fråninternationella företag och konjunkturpåverkan.Studien beräknas vara avslutad under våren 1999.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionen omatt kulturen och kulturnäringen kan ha storbetydelse för ekonomisk tillväxt. Insikten om dettaförhållande växer och - som utskottet redovisat -pågår en studie av den svenskamusikindustrin. Det är utskottets förhoppning attdenna skall följas av andra analyser ochutvärderingar av kulturnäringarna, särskilt somkulturens betydelse för den regionala tillväxtennumera uppmärksammas i ökad utsträckning, t.ex. iregionalpolitiska sammanhang. Utskottet förutsätteratt ansvariga departement samverkar i dessa frågoroch att ansvariga för högskoleforskning ochsektorsforskning bidrar till attkunskapsuppbyggnaden ökar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attdet inte är nödvändigt med en särskild utredning omkulturnäringens tillväxtmöjligheter för att de imotionen berörda aspekterna på kulturnäringen skalluppmärksammas. Utskottet föreslår därför attriksdagen avslår motionen.I motion Kr275 (v) efterlyses åtgärder för attstimulera efterfrågan inom kultursektorn, bl.a.ökade beställningar från den offentliga sektorn avteater och musik och översyn av skattereglerna.Regeringen bör få i uppdrag att utreda och läggafram förslag om stimulansåtgärder för en ökadefterfrågan på kultur (yrkande 23).Vid /98 behandlade utskottetregeringens förslag i proposition 1997/98:87 omåtgärder för att förbättra konstnärernas villkor ochmöjligheter att försörja sig på sin konstnärligaverksamhet (bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303).I propositionen aviserade regeringen att förslagskulle föreläggas 1999 om olika bidragsökningar för att bl.a.stimulera efterfrågan på kultur i olika former.Under hösten 1998 har beslutat om ökadebidrag bl.a. till lokala musikarrangörer och friateater- och musikgrupper, till utgivning ochdistribution av litteratur, tillutställningsverksamhet och till olika former av stödsom går till enskilda konstnärer (prop. 1998/99:1utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Regeringsförslagen i proposition 1997/98:87 och ibudgetpropositionen för grundades påresultaten av arbetet inom flerautredningskommittéer.Utskottet anser att det inte behövsnågon ytterligare utredning om konstnärernas villkorm.m., varför motion Kr275 (v) yrkande 23 avstyrks.De kulturpolitiska målenMiljöpartiet föreslår i motion Kr274 enkomplettering av de kulturpolitiska målen. Enligtförslaget skall ett nytt mål för kulturpolitikenvara "att verka för en hållbar livsstil somutvecklar förmågan att hantera sitt liv med minskatberoende av myndigheter och snävt marknadstänkande"(yrkande 3).Vid riksmötena /97 och 1997/98 har utskottetavstyrkt motsvarande yrkanden (senast i bet.1997/98:KrU1 s. 25). Det är enligt utskottets meningangeläget att nationella kulturpolitiskamål gäller så att de fårgenomslagskraft på samma sätt som blev fallet med1974 års mål. Utskottet avstyrker med hänvisninghärtill det nu aktuella motionsyrkandet.SponsringI två motioner, Kr274 (mp) och Kr275 (v), tas uppfrågan om behovet av etiska regler för sponsring.I motion Kr274 (mp) anförs att mångakulturinstitutioner har utvecklat ett samarbete medolika sponsorer, när samhällets stöd inte räckttill. Även om sponsringen kan vara ett värdefulltkomplement, kan den också innebära ett hot motkulturens fria röst. De regler som finns iFöreningen och Näringslivs publikation "ABCom kultursponsring" bör kompletteras med statligtfastställda etiska regler för kultursponsring(yrkande 17).Även i motion Kr275 (v) framhålls att bristen påmedel tvingar kulturskaparna att söka nya lösningarpå finansieringsproblemen, vilket enligtmotionärernas mening indirekt kan kväva skapandetoch yttrandefriheten. Det är därför ytterst viktigtatt samhället reglerar vilka former avbidragsgivning som kan accepteras för enstatsunderstödd verksamhet, när det gällereventuella krav på motprestationer m.m. Regeringenbör få i uppdrag att ta fram sådana regler förkultursponsring som skyddar kulturutövarna ochvärnar yttrandefriheten (yrkande 17).Som redovisas i motionerna har regler försponsringsverksamhet utarbetats av Föreningen . Medlemmar i föreningen är bådeföretag och kulturinstitutioner.Sponsring är en kompletterande finansieringsformför bl.a. kulturinstitutioner. Sponsring tillkommergenom ett avtal mellan två parter som skall få enömsesidig nytta av avtalet. I likhet med vad somanförs i motion Kr274 (mp) anser utskottet attsponsring kan vara ett värdefullt komplement tillordinarie finansiering av kulturverksamhet. underlätta internationellt samarbete ochkulturutbyte mellan institutioner och bidra till attinstitutioner kan genomföra satsningar utöver denordinarie verksamheten.Utskottet har vid tidigare riksmöten behandlatfrågan om sponsring av kultur och därvid inte varitberett att - utöver vad som förkulturinstitutionernas räkning följer av dekulturpolitiska målen - förorda någon särskildreglering av sponsringen. Utskottet har därviduttalat att det självfallet ligger iinstitutionernas eget intresse att inte skada sittanseende genom att ingå olämpliga sponsringsavtal(bet. 1996/97:KrU1 s. 48 och bet.