bet · GN01SkU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Utskottet tillstyrker i betänkandet regeringensförslag i proposition 1999/2000:2 om en nyinkomstskattelag (IL). Den nya lagen ersätter 35skattelagar, främst kommunalskattelag och1947 års lag om statlig inkomstskatt. IL träder ikraft och skall tillämpas förstagången vid taxering.Utskottets behandling av regeringens förslag omslopade stoppregler (se bet. 1999/2000:SkU5, prop.1999/2000:15) har aktualiserat en justering i lagen(1998:1600) om beskattning vid överlåtelser tillunderpris. I betänkandet föreslår utskottet enmotsvarande justering i IL. Utskottet föreslår ibetänkandet också en ändring rörande bestämmelsernaom andels-byten i 15 § lagen (1998:1601) om uppskovmed beskattningen vid andels-byten och i motsvaranderegler i IL.Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna framför i en gemensamreservation krav på en allmän översyn avskattelagstift-ningens materiella innehåll och attregeringen skall återkomma till medförslag till förenklingar.PropositionernaProposition 1999/2000:2Regeringen () föreslår iproposition 1999/2000:2 att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. inkomstskattelag,2. lag om ikraftträdande av inkomstskattelagen,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i lagen (1927:77) omförsäkringsavtal,5. lag om ändring i lagen (1941:416) om arvsskattoch gåvoskatt,6. lag om ändring i lagen (1955:257) om inventeringav varulager för inkomsttaxeringen,7. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,8. lag om ändring i lagen (1962:382) angåendeinförande av lagen om allmän försäkring,9. lag om ändring i lagen (1963:587) ominkomstbeskattning av fidei-kommissbo, m.m.,10. lag om ändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt, m.m.,11. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m.m.,12. lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),13. lag om ändring i lagen (1972:266) om skatt påannonser och reklam,14. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfastighet m.m.,15. lag om upphävande av lagen (1978:401) omexportkreditstöd,16. lag om ändring i lagen (1978:880) ombetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter,17. lag om ändring i lagen (1979:412) om kommunalaindelnings-delegerade,18. lag om ändring i lagen (1979:417) omutdebitering och utbetalning av skatt vid ändring irikets indelning i kommuner och landsting,19. lag om ändring i fastighetstaxeringslagen(1979:1152),20. lag om ändring i skatteregisterlagen(1980:343),21. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,22. lag om ändring i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregle-ringsavgifter,23. lag om ändring i lagen (1984:409) om skatt pågödselmedel,24. lag om ändring i lagen (1984:410) om skatt påbekämpningsmedel,25. lag om upphävande av lagen (1984:947) ombeskattning av utländskaforskare vid tillfälligt arbete i ,26. lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt,27. lag om ändring i lagen (1986:468) om avräkningav utländsk skatt,28. lag om ändring i utsökningsregisterlagen(1986:617),29. lag om ändring i lagen (1987:813) omhomosexuella sambor,30. lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sverigesriksbank,31. lag om ändring i lagen (1989:532) om tillståndför anställning på fartyg,32. lag om upphävande av lagen (1989:1035) omsärskild insamling av uppgifter frånbostadsrättsföreningar m.fl.,33. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),34. lag om upphävande av lagen (1990:655) omåterföring av obeskattade reserver,35. lag om ändring i lagen (1990:659) om särskildlöneskatt på vissa förvärvsinkomster,36. lag om ändring i lagen (1990:661) omavkastningsskatt på pensionsmedel,37. lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt påränta på skogs-kontomedel m.m.,38. lag om ändring i lagen (1990:692) om upphävandeav lagen (1978:423) om skattelättnader för vissasparformer,39. lag om ändring i lagen (1990:912) omnedsättning av socialavgifter,40. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),41. lag om ändring i lagen (1990:1427) om särskildpremieskatt för grupplivförsäkringar, m.m.,42. lag om ändring i lagen (1991:359) om arvodentill statsråden m.m.,43. lag om ändring i lagen (1991:586) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta,44. lag om ändring i lagen (1991:591) om särskildinkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.,45. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskildlöneskatt på pensions-kostnader,46. lag om ändring i lagen (1992:701) omKonungariket stadshypotekskassa,47. lag om upphävande av lagen (1992:1352) omåterföring av allmän investeringsreserv,48. lag om upphävande av lagen (1992:1485) omberäkning av statlig inkomstskatt på förvärvsinkomstvid 1994 och taxeringar,49. lag om upphävande av lagen (1993:672) omskattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten påbostadshus,50. lag om ändring i lagen (1993:737) ombostadsbidrag,51. lag om ändring i lagen (1993:931) omindividuellt pensionssparande,52. lag om upphävande av lagen (1993:1519) omavdrag för kostnader för bilresor till och frånarbetsplatsen vid taxeringar,53. lag om upphävande av lagen (1993:1540) omåterföring av skatteut-jämningsreserv,54. lag om ändring i ordningslagen (1993:1617),55. lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),56. lag om ändring i lagen (1994:308) ombostadstillägg till pensionärer,57. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskildatvångsåtgärder i beskattningsförfarandet,58. lag om upphävande av lagen (1994:760) ominkomstskatteregler vid ombildning avlandshypoteksinstitutionen,59. lag om upphävande av lagen (1994:774) ombeskattning av vinstut-delning vid 1995 årstaxering,60. lag om ändring i lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöter,61. lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift,62. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt påenergi,63. lag om upphävande av lagen (1994:1852) omberäkning av statlig inkomstskatt påförvärvsinkomster vid taxeringar,64. lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmänlöneavgift,65. lag om upphävande av lagen (1995:1623) omskattereduktion för riskkapitalinvesteringar,66. lag om upphävande av lagen (1996:725) omskattereduktion för utgifter för byggnadsarbete påbostadshus,67. lag om ändring i lagen (1996:761) ominkomstskatteregler m.m. med anledning av ändradebestämmelser om aktiekapitalets storlek,68. lag om ändring i lagen (1996:810) omregistrering av riksdags-ledamöters åtaganden ochekonomiska intressen,69. lag om ändring i lagen (1996:1030) omunderhållsstöd,70. lag om upphävande av lagen (1996:1231) omskattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid1997-2001 års taxeringar,71. lag om ändring i lagen (1997:323) om statligförmögenhetsskatt,72. lag om ändring i lagen (1997:324) ombegränsning av skatt,73. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483),74. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,75. lag om ändring i lagen (1998:1620) ombeskattning av valutakurs-reserv,76. lag om ändring i bokföringslagen (1999:000),77. lag om Forskarskattenämnden.Propositionen innehåller ett förslag till en nyinkomstskattelag. Den ersätter trettiofemskattelagar, i första hand årskommunalskattelag och lag om statliginkomstskatt.I lagen har samlats i stort sett alla regler om hurman beräknar underlaget för statlig och kommunalinkomstskatt och om skatteberäkningen.Syftet med förslaget är attinkomstskattelagstiftningen skall bli överskådligoch språkligt moderniserad. Det är fråga om enomfattande lagteknisk bearbetning. Materialet harredigerats om och bearbetats språkligt. Lagen ärindelad i 12 avdelningar med sammanlagt 66 kapitel.Målet med det språkliga arbetet har varit attförenkla meningsbyggnaden och moderniserauttryckssätten.Förslaget innehåller bara få materiella ändringar.Ändringarna syftar i huvudsak till att undanröjainkonsekvenser eller förbiseenden i tidigarelagstiftning.Propositionen innehåller också förslag till enikraftträdandelag.Propositionen består av tre delar, Del 1 medlagtext och allmänmotivering, Del 2 medförfattningskommentar och Del 3 med bilagor.Proposition 1998/99:124 i viss delRegeringen () föreslår iproposition 1998/99:124 Staten och trossamfundenbl.a. att antar ett i propositionenframlagt förslag till ändring i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m. (lagförslag2.3) och ett i propositionen framlagt förslag tilllag om ändring i skattebetal-ningslagen (1997:483)(lagförslag 2.25). Båda lagförslagen föreslås trädai kraft . Propositionen har idessa delar överlämnats av konstitutionsutskottettill skatteutskottet för lagteknisk samordning (sebet. 1999/2000:KU5). Lagförslagen 2.3 och 2.25 iproposition 1998/99:124 sammanfogas med de iproposition 1999/2000:2 framlagda lagförslagen 2.10respektive 2.73 med förslag till ändringar i de nyssnämnda lagarna.Proposition 1998/99:130 i viss delRegeringen () föreslår iproposition 1998/99:130 Ny bokföringslag m.m. bl.a.att antar ett i propositionen framlagtförslag till ändring i 6 § lagen (1995:1623) omskattereduktion för riskkapitalinvesteringar(lagförslag 2.40). Propositionen har i den delen avlagutskottet överlämnats till skatteutskottet förlagteknisk samordning (se bet. 1999/2000:LU2).Proposition 1999/2000:6 i viss delUtskottet behandlar i betänkande 1999/2000:SkU7proposition 1999/2000:6 Förmånsbeskattning avmiljöbilar en ändring i 2 kap. 4 § lagen (1981:691)om socialavgifter (lagförslag 2.7) och en ändringbl.a. i 5 kap. 3 § skattebe-talningslagen (1997:483)(lagförslag 2.12). Utskottet har tillstyrktpropositionen men ansett att denförfattningstekniska regleringen rörandelagförslagen bör samordnas med de ändringar i sammalagrum som föreslås i proposition 1999/2000:2.Proposition 1999/2000:9 i viss delUtskottet behandlar i betänkande 1999/2000:SkU8proposition 1999/2000:9 Vissa punktskatte- ochtullfrågor, m.m. en ändring i 23 kap. 14 § och 58kap. 18 § inkomstskattelagen (1999:000) (lagförslag2.16). Utskottet har tillstyrkt propositionen menansett att den författningstekniska regleringen avförslagen bör samordnas med paragrafernas föreslagnalydelse enligt proposition 1999/2000:2.Proposition 1999/2000:15 i viss delUtskottet behandlar i betänkande 1999/2000:SkU5proposition 1999/2000:15 Slopade stoppregler enändring i 56 kap. 5 och 6 §§ inkomstskattelagen(1999:000) med ikraftträdande (lagförslag 2.5). Ändringarna föranleds av enändring av begreppet fåmansföretag. Utskottet hartillstyrkt propositionen men ansett att denförfattningstekniska regle-ringen av förslaget börsamordnas med paragrafernas föreslagna lydelseenligt proposition 1999/2000:2.LagförslagenMed de redaktionella justeringar som följer av vadutskottet ovan anfört om samordning av vissa avlagförslagen i propositionerna 1998/99:124,1999/2000:6, 1999/2000:9 och 1999/2000:15 får de vidproposition 1999/2000:2 fogade lagförslagen - efterrättelser av några felskrivningar och andra smärrejusteringar - de lydelser som framgår av bilaga tilldetta betänkande. Det i proposition 1998/99:130framlagda lagförslaget 2.40 behandlas nedan underrubriken . 1999/2000:Sk3 av m.fl. (m) variyrkas att hos regeringen begär utvärderingav inkomsskattelagen i enlighet med vad som anförtsi motionen.1999/2000:Sk4 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en i lagstiftningen förtydligad rätt tillavdrag för arbetsrum i bostaden.1999/2000:Sk5 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av fortsattförenklingsarbete,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skyndsammaförändringar i de fall oavsiktliga materiellaförändringar skett vid sammanförandet av flera lagartill en inkomstskattelag.1999/2000:Sk6 av m.fl. (c) vari yrkasatt begär att regeringen återkommer medförslag till förenkling av de materiella reglerna iinkomstskattelagen. En ny inkomstskattelagPropositionenRegeringen föreslår (med enstaka undantag) att allaregler om beräkning av underlaget för ochstatlig inkomstskatt samt om beräkning av skattenoch skattereduktion samlas i en ny inkomstskattelag(IL). Lagen ersätter 35 skattelagar, främst 1928 årskommunalskattelag (KL) och lag om statliginkomstskatt (SIL). De förändringar iskattelagstiftningen som beslutat om undertiden som propositionen utarbetats har inarbetats iIL. Den största förändringen därvidlag är de nyareglerna om omstrukturering och beskattning somantogs 1998. IL föreslås träda i kraft den 1 januari2000 och tillämpas första gången vid 2002 årstaxering.Syftet med reformen är att lagstiftningen skall bliöverskådlig och språkligt moderniserad. Avsikten ärinte att göra materiella förändringar eller attklara ut oklara frågor i skattesystemet. Demateriella ändringar som görs syftar till attundanröja inkonsekvenser eller förbiseenden i dengamla lagstiftningen, och i några fall hardomstolspraxis lagreglerats. Regeringen är medvetenom risken för att en omarbetning av denna omfattningmedför oavsiktliga materiella förändringar ochkommer bl.a. därför att noga följa upp och ändralagen om det visar sig att det har blivit någraoförutsedda och oönskade effekter. För att inteförsena eller i värsta fall omintetgöra reformen harregeringen i de flesta fall valt att inte genomförade förslag till förtyd-liganden eller lagändringar imateriellt hänseende som Lagrådet föreslagit. Detinnebär inte att frågorna läggs helt åt sidan. Vissaav dessa förslag är redan föremål för prövning iolika utredningar och andra frågor kommer att lämnasöver till nya utredningar.MotionerI motion Sk3 av m.fl. (m)accepterar motionärerna lagförslaget som sådant ochanför att det är bra att lagstiftningen påskatteområdet samlas i en lag som är merlättillgänglig bl.a. genom att lagen är språkligtmoderniserad. Motionärerna anser att den nya lagenmåste följas upp och utvärderas somlagtexten förenklas. Detta bör ske redan efter detförsta beskattningsåret med den nya lagen varefterriksdagen bör föreläggas förslag omförbättringar och förenklingar.I motion Sk6 av m.fl. (c) sägs attförslaget till inkomst-skattelag innebär en klarförbättring av skattelagstiftningen som öppnarmöjligheter för nödvändiga materiella förändringar iförenklande riktning. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till förenkling av demateriella reglerna.Även i motion Sk5 av och () talas om vikten av ett fortsatt arbetemed att förenkla skattelagstiftningen, yrkande 1.Motionärerna anser vidare att det är mycketangeläget att regeringen återkommer till ide fall oavsiktliga materiella förändringar skettgenom den nya lagen, yrkande 2.Utskottets ställningstagandeDet nuvarande skattesystemet är mycket splittrat ochsvårtillgängligt. För skattebetalarna är det förenatmed stora svårigheter att med utgångspunkt ilagstiftningen skaffa sig en bild av vilka reglersom gäller. Till detta bidrar förutom ettkomplicerat sakligt innehåll inte minst att reglernamed tiden till sin omfattning, struktur ochspråkliga avfattning blivit allt svårare attbegripa, vilket givetvis inte är bra.Utskottet betraktar det nu föreliggandelagförslaget som ett viktigt steg i riktning mot enskattelagstiftning som kan förstås inte bara avspecialister. Lagförslaget innebär visserligen ingenförändring vad gäller det sakliga innehållet men iformellt hänseende är förslaget till IL överlägsetden nuvarande lagstiftningen. Den föreslagnastrukturen och terminologin och den språkligabearbetningen innebär enligt utskottets mening enviktig förbättring jämfört med dagens regler.Som anförts i propositionen finns det en risk föratt en omarbetning av denna omfattning medföroavsiktliga materiella förändringar. Det är därförviktigt att man noga följer upp och ändrar lagen omdet visar sig att det har blivit några oförutseddaoch oönskade effekter. Utskottet lägger vidare storvikt vid vad regeringen anfört om att de materiellafrågor som berörs i Lagrådets yttrande inte kommeratt läggas åt sidan utan räknar med att dessa ochandra frågor tas upp i ett fortsattförenklingsarbete inriktat på skatte-reglernasmateriella innehåll. Som framgår ovan är regeringeninriktad på att bedriva det fortsatta arbetet enligtdessa riktlinjer, och utskottet finner därför attsådana tillkännagivanden till regeringen sommotionärerna begär inte behövs och avstyrkermotionerna Sk3, Sk5 och Sk6.Utskottet behandlar bestämmelsen i 12 kap. 1 § ILnedan och tar under rubriken uppbehovet av ändringar i förslaget till IL som berör11 kap. 1 §, 23 kap. 11 §, 42 kap. 2 § och 49 kap.29 § IL. Utskottet tillstyrker propositionen iövrigt i nu berörd del.Avdrag för arbetsrum i bostadenPropositionenI 12 kap. 1 § IL uttrycks den grundläggandebestämmelsen om avdrag i inkomstslaget tjänst. Härsägs att utgifter för att förvärva och bibehållainkomster skall dras av om inte något annat anges idetta kapitel eller i 9 eller 60 kap.Alltsedan KL:s tillkomst har det funnits enexemplifiering av de utgifter som skall dras av.Enligt 33 § 1 mom. KL får således avdrag från intäktav tjänst göras bl.a. för "hyra eller annan kostnadför tjänste- eller arbetslokal, för vilken denskattskyldige haft att själv vidkännas utgift". Ipropositionen föreslås att exemplifieringen tas bortoch att i stället de utgifter som det finnssärskilda bestämmelser om i KL (t.ex. omtjänsteresor) placeras under egna rubriker. Sådanasom enbart exemplifierats (t.ex. om arbetsrum) tasbort.MotionenI motion Sk4 av de ()anförs att det är otillfredsställande att detingenstans i det berörda kapitlet anges uttryckligenatt avdragsrätt föreligger för särskilt anordnatarbetsrum i bostaden. Motionären begär etttillkännagivande om behovet av en förtydligad rätttill sådant avdrag.Utskottets ställningstagandeUtskottet ser inget behov av ett sådantförtydligande av ifrågavarande bestämmelse sommotionären föreslår. Lagförslaget är inte oklart påden här punkten och innebär ingen ändring av dengällande rätten till avdrag för arbetsrum. Motioneninnebär att man skulle frångå en systematik somutskottet finner ändamålsenlig och enkel. Att ilagtexten särskilt reglera avdragsrätten förarbetsrum och inte reglera rätten tillandra typer av avdrag framstår också sominkonsekvent. En sådan utbyggnad av reglerna skulleenligt utskottet å andra sidan onödigt tyngalagtexten och därmed strida mot den bärande idén medpropositionen. Utskottet avstyrker motion Sk4 ochtillstyrker propositionen i nu berörd del.LagförslagenJustering i inkomstskattelagen med anledning avslopade stoppregler m.m.Utskottet behandlar i betänkande 1999/2000:SkU5proposition 1999/2000:15 Slopade stoppregler.Förslaget innebär bl.a. att en förmån av att få för-värva tillgångar till underpris från ettfåmansföretag kan komma att beskattas som inkomst avtjänst om förvärvaren är anställd i företaget medanden i sin helhet kommer att beskattas som utdelningom förvärvaren är en delägare som inte är verksam iföretaget. Förmånens storlek utgörs av skillnadenmellan det avtalade priset och marknadsvärdet.Upphävande av stoppregeln om förvärv till underprishar aktualiserat en justering i lagen (1998:1600) ombeskattningen vid överlåtelser till underpris. I defall en tillgång överlåts till underpris från ettföretag för att ingå i en näringsverksamhet somskall beskattas hos förvärvaren medges under vissavillkor undantag från uttagsbeskattning enligtbestämmelser i underprislagen. Om dessa villkor äruppfyllda skall enligt 14 § nämnda lag inte hellerutdelningsbeskattning ske hos den som direkt ellerindirekt är delägare i det överlåtande företaget. Omförvärvaren är en fysisk person gäller detta dockbara till den del som det skattemässiga värdetunderstiger marknadsvärdet. I dagens stoppregler förde fåmansägda aktiebolagen finns ett undantag sominnebär att beskattning som för intäkt av tjänstinte skall ske när en delägare eller en delägarennärstående person förvärvar egendom till lägre prisän marknadsvärdet från fåmansföretaget under sådanaförhållanden att underprislagen blir tillämplig(punkt 14 fjärde stycket av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen).Avsikten är inte att beskattning skall ske i sådanaomstruktureringssituationer där underprislagen ärtillämplig. Utskottet (se bet. 1999/2000:SkU5) hartagit initiativ till ett tillägg till 14 §underprislagen som klargör att förvärvaren inteskall beskattas i tjänst för skillnaden mellan detskattemässiga värdet och marknadsvärdet, om denavtalade ersättningen är lägre än marknadsvärdet. Omersättningen understiger det skattemässiga värdetskall han dock beskattas för skillnaden mellan detskattemässiga värdet och ersättningen.Underprislagen föreslås bli upphävd i samband medatt IL träder i kraft . Reglernaom underprisöverlåtelser återfinns i 23 kap. IL.Enligt utskottets mening bör i 11 kap. 1 §, 23 kap.11 § och 42 kap. 2 § IL införas ett motsvarandeklargörande som utskottet föreslagit genombetänkande 1999/2000:SkU5 i underprislagen. Ettförslag till lagtext finns i utskottets hemställan.Utskottet behandlar i betänkande 1999/2000:SkU8proposition 1999/2000:9 Vissa punktskatter ochtullfrågor, m.m. ett förslag till ändring i bl.a. 18§ underprislagen. Därvid ändras den föreslagnalydelsen på så sätt att i andra stycket orden "ibankaktiebolagetfrånsparbanken" och att i första stycket orden "ettföretagperson" och"eller". Utskottet har beaktat denna ändring vid denovan redovisade lagtekniska samordningen av den iproposition 1999/2000:9 (lagförslag 2.16) föreslagnaändringen i 23 kap. 14 § IL och paragrafens lydelseenligt proposition 1999/2000:2.Andelsbyten m.m.År 1998 infördes särskilda beskattningsregler föratt underlätta omstrukture-ringar inom näringslivet.Lagen (1998:1601) om uppskov med beskattningen vidandelsbyten ersatte den s.k. strukturregeln i 27 § 4mom. SIL och reglerna om internationella andelsbyteni lagen (1994:1854) om inkomst-beskattningen vidgränsöverskridande omstruktureringar inom EG.I andelsbyteslagen finns bl.a. regler förberäkningen av realisationsvinsten som skiljer sigfrån vad som normalt gäller vid avyttringar avandelar. Vid vanliga avyttringar används detgenomsnittliga anskaffningsvärdet vid beräkningen avrealisationsvinsten. I 14 § andelsbyteslagen finnsen turord-ningsregel för det fall att säljaren vidett andelsbyte före andelsbytet innehar andelar idet köpande företaget (gamla andelar) eller om hansenare köper ytterligare andelar (nya andelar).Enligt paragrafen skall senare avyttringar ske iföljande turordning, nämligen gamla andelar,mottagna andelar och sist nya andelar. Av 15 §andelsbyteslagen framgår vidare att vidtillämpningen av genomsnittsmetoden skall andelarsom förvärvats vid ett andelsbyte inte räknas såsomtillhörande samma slag och sort som de som köptsföre eller efter andelsbytet.Det har kommit till utskottets kännedom att bankeroch värdepappersbolag som biträder kunder medrealisationsvinstberäkningar har stött på svårbe-mästrade datatekniska svårigheter på grund av de nyareglernas konstruktion. Det är främst regeln omgenomsnittsmetoden i 15 § som i praktiken inte kanhanteras. Bankernas och värdepappersbolagensdatasystem klarar inte av att betrakta sammavärdepapper som två olika sorter. Det rör sig om ettstort antal värdepapper, vilket gör att de inteheller kan hanteras manuellt.Den beskrivna problematiken torde i första handgälla marknadsnoterade andelar. Om regeln upphävshelt kommer det för andelsägare i onoterade företagatt öppnas icke avsedda skatteplaneringsmöjligheter.Syftet med införandet av regeln var nämligen enligtproposition 1998/99:15 s. 279 att förhindra attanskaffningvärdena på mottagna andelar delvis drasav när gamla andelar avyttras i stället för när demottagna andelarna avyttras och uppskovsbeloppet tasupp till beskattning. Utskottets slutsats är därföratt regeln tills vidare inte bör tillämpas påmarknadsnoterade andelar. Om det ändå finns ettbehov av särskilda regler för dessa när det gällertillämpningen av genomsnittsmetoden får regeringenåterkomma i frågan med ett nytt förslag. Ett förslagtill lagtext beträffande andelsbyteslagen och 49kap.