bet · GN01KU10 · 1999-12-15 00:00:00 — Regeringen ansåg att behovet ochlämpligheten av mer begränsade ändringar i 8 kap.regeringsformen borde övervägas ytterligare innannågot utredningsarbete påbörjades.När det gäller lagförslaget i proposition1998/99:140 Förhör m.m. hos kommissionen förgranskning av de svenska säkerhetstjänsternasförfattningsskyddade verksamhet hade Lagrådetföreslagit en bestämmelse om att förhör understraffansvar borde hållas under ledning av någon somär eller har varit ordinarie domare. För regeringenframstod det dock som tveksamt om en uttryckligbestämmelse om detta var en bra lösning. eventuella ledamöter av kommissionen som ärframstående åklagare och advokater inte kunna kommai fråga för att leda ett förhör. Enligt regeringensmening var det därför mindre lämpligt att låsakommissionen med en bestämmelse som anger att förhörskall hållas under ledning av den som har eller harvarit ordinarie domare.I proposition 1998/99:145 Ändring avfridskränkningsbrottet godtogs inte Lagrådetsförslag annat än i mindre del. Regeringen instämde iLagrådets bedömning att det inte kunde uteslutas attdet kunde förekomma tolkningsproblem vid tillämpningav en viss bestämmelse. Lagrådets förslag skulledock kräva en mer omfattande beredning och analys änsom var möjligt i ärendet. Införandet svarade motett viktigt behov att värna om personer i enutomordentligt utsatt position.I proposition 1997/98:157 Överföring avperiodiseringsfond och skatteutjämningsreserv ansågregeringen inte att Lagrådets förslag tillalternativ lösning var godtagbart eftersom detinnebar att enskild näringsverksamhet ochhandelsbolag inte skulle kunna ombildas tillaktiebolag utan skattekonsekvenser.I flertalet propositioner har vidtagits ändringar iden lagtext som granskats av Lagrådet. Till allrastörsta del är det uppenbarligen fråga om rentredaktionella ändringar eller ändringar av så enkelbeskaffenhet att en ny granskning av Lagrådet skullesakna betydelse.I proposition 1997/98:61 Vissa ändringar ilagstiftningen om personlig skyddsutrustning förprivat bruk tillfördes ändringar i två paragrafer,vilket innebar att överträdelser av de föreslagnavitesföreläggandena skulle jämställas medöverträdelse av vissa andra vitesförelägganden.I proposition 1998/99:4 Stärkt patientinflytandehar efter lagrådsgranskningen tillkommit enkonsekvensändring till följd av nya bestämmelser iyrkestrafiklagen. I proposition 1998/99:15Omstrukturering och beskattning har förbiseendenrättats till efter lagrådsgranskningen genom attbegreppet rörelse i ett visst sammanhangdefinierats, ett undantag tillförts och enbestämmelse borttagits som obehövlig.Lagrådet anlade grundlagssynpunkter på ett förslagtill lag om handel med ädelmetallarbeten iproposition 1998/99:102. Lagrådet fann att 13 § (12§) innehöll bemyndiganden till regeringen sominnebar en generell fullmakt om avvikelser frånlagen, vilket inte kunde tillåtas frångrundlagssynpunkt. Undantagen borde preciseras. Ipropositionen infördes undantag preciserade tillfrågorna om att skulle kunna säljas somädelmetall, om att ansvarsstämpling kunde utgå samtslutligen annat undantag om det behövdes med hänsyntill överenskommelse med främmande makt. Enligtregeringen behövdes ett sådant undantag för attkunna fortsätta att delta i 1972 årsädelmetallkonvention.6.3.4 Lagstiftningsärenden som rör det kommunalaområdetI proposition 1997/98:153 Vissa kommunala frågorlades fram förslag till lag om ändring imervärdesskattelagen, som innebar att ett undantaggäller för kommunernas uttag av tjänster i fråga omvissa boendeformer. Regeringen framhöll attbestämmelserna i mervärdesskattelagen tillhör detområde som normalt bör granskas av Lagrådet. Det vardock här fråga om en konsekvensändring av enkelbeskaffenhet och Lagrådets hörande skulle saknabetydelse.Proposition 1998/99:89 Förändringar iutjämningssystemet för kommun och landsting innehöllförslag till lagändringar beträffande bl.a. lagen omutjämningsbidrag till kommuner och landsting ochlagen om utjämningsavgift för kommuner ochlandsting. De föreslagna förändringarna gälldeutjämningar för strukturellt betingadekostnadsskillnader. Regeringen ansåg attlagförslagen var av så enkel beskaffenhet attLagrådets hörande inte var nödvändigt.I proposition 1998/99:122 Kommunala bostadsföretaglades fram förslag till lag om tillfällig minskningav det generella statsbidraget vid avyttring avaktier eller andelar i eller utdelning frånkommunala bostadsföretag, m.m. Förslaget innebarbl.a. att om en kommun säljer aktier eller andelar idet kommunala bostadsföretaget i sådan omfattningatt kommunen förlorar det bestämmande inflytandetskall en minskning av kommunens generellastatsbidrag ske och bostadsföretagets godkännandesom allmännyttigt återkallas. Det lagförslag somregeringen lämnade i denna proposition tillhörenligt propositionen det område som normalt börgranskas av Lagrådet. Mot bakgrund av de omfattandeförsäljningsåtgärder som skett och som planerades iett flertal kommuner var det mycket angeläget attriksdagen kunde fatta beslut i ärendet snarastmöjligt. Det fanns därför inte tid att inhämtaLagrådets yttrande över lagförslaget. Förslagetremitterades senare av bostadsutskottet tillLagrådet. Sammanfattningsvis ifrågasatte Lagrådetallvarligt om en inskränkning i den kommunala rättentill självstyrelse borde göras på detta sätt. Detföreslagna sanktionssystemet bedömde Lagrådet utantvivel vara ett ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen. Lagrådet uttalade dock att såsombestämmelserna i regeringsformen är utformade synesdet ytterst vara som sätter gränserna fördet kommunala självbestämmandet. Lagrådet ansågockså att ikraftträdandebestämmelsen borde ändras isyfte att undvika en retroaktiv tillämpning.6.3.5 Utskottets bedömningUtskottets granskning har omfattat närmare 200propositioner i lagstiftningsärenden, varav 140granskats av Lagrådet. I ett tiotal av dessa harLagrådet riktat kritik som kan tyda på att detfunnits vissa brister i beredningen av ärendet. Iett fall är kritiken om bristande beredninguttrycklig (prop. 1997/98:100). Kritiken har i andrafall gällt bl.a. att förslaget varit otillräckligtgenomarbetat (prop. 1997/98:109), att förhållandettill andra lagar inte varit tillräckligt reglerat(prop. 1997/98:90), att visst utredningsmaterialinte varit föremål för remiss till myndigheter ochorganisationer samt att en viktig fråga inte varitavklarad (prop. 1997/98:124).I flera fall har Lagrådet vänt sig mot attlagstiftningen inte samordnats med annanlagstiftning i ett lagkomplex (prop. 1997/98:151,1997/98:166, 1998/99:15 och 1998/99:119). I någotfall har Lagrådet efterfrågat ytterligare analysernär det gäller EG-rättsliga frågor.I några fall har kritiken avsett det förhållandetatt den föreslagna regleringen varit komplex ochsvårbemästrad. Det har främst gällt lagstiftning påskatteområdet och socialförsäkringsområdet (prop.1997/98:146 och 1998/99:15).Lagrådets påpekanden har lett till attvissa frågor tagits ur propositionerna förytterligare utredning eller att bristerna kunnatläkas innan propositionerna avlämnas. I andra fallhar förslaget visserligen lagts fram men samtidigthar fortsatt utredning aviserats.Lagrådsgranskningen har därigenom kunnat fylla enviktig funktion i arbetet för att åstadkomma en godkvalitet i lagstiftningsarbetet. Utskottet villemellertid understryka vad Lagrådsutredningenframhöll (Ds 1977:10). För attgranskningskapaciteten i Lagrådet skall utnyttjas påbästa sätt i lagstiftningsarbetet är det avbetydelse att det förslag som underställs Lagrådetsgranskning har så god kvalitet som möjligt. Detinnebär uppenbarligen en misshushållning medresurserna i Lagrådet om detta skall behöva ägnanågon större del av sin verksamhet åt frågor somborde ha klarats av under det beredande arbetet iregeringens kansli. Ju högre kvalitet de remitteradeförslagen har, desto mer kan granskningsverksamheteni Lagrådet inriktas på väsentligheter.Resultatet av utskottets granskning understrykeratt Lagrådets roll är av central betydelse bl.a. föratt uppnå en hög teknisk kvalitet ilagstiftningsarbetet. Detta gäller inte minstlagstiftning på skatte- ochsocialförsäkringsområdet där lagstiftningen ofta ärav komplicerad natur. Det är därför enligtutskottets mening olyckligt att skattelagstiftningframför allt i budget- och vårpropositionerna underden aktuella perioden inte kunnat bli föremål förlagrådsgranskning innan propositionerna avlämnats.Utskottets granskning har detta år inte varitsärskilt inriktad på frågan om lagförslag som fallerinom Lagrådets granskningsområde remitterats dit.Utskottet har dock uppmärksammat att proposition1998/99:73 Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.innehöll förslag till ändring bl.a. isocialregisterlagen, utan att det motiverats varförförslaget inte remitterades till Lagrådet.När det gäller den lagstiftning granskningenomfattat har det inte framkommit annat än attregeringen till helt övervägande del varit lyhördför Lagrådets synpunkter. Regeringen har i allmänhetgodtagit Lagrådets förslag och beaktat desssynpunkter. I färre än 20 av de ca 140 ärendena harregeringen haft en annan uppfattning i vissa frågoroch motiverat sina ställningstaganden, varvidytterligare analyser av frågan ofta redovisats. Enrad olika skäl har åberopats, bl.a. pedagogiskaskäl, lämplighetsskäl, förenligheten med svensktspråk eller underliggande fördragstext, icke avseddakonsekvenser på skatteområdet eller attbestämmelsens räckvidd inte skulle avgränsas på detsätt som varit avsett. I några fall har regeringenförklarat sig dela Lagrådets uppfattning ochaviserat sin avsikt att senare se över frågan. Ivissa fall har regeringens ställningstagande vilatpå en mer politisk grund. Så har regeringen imotsats till Lagrådet ansett att reglerna om barnårsom pensionsgrundande borde läggas fram trots sinkomplexitet eftersom det var ett resultat av eningående politisk process (prop. 1997/98:151). Närdet gäller fridskränkningsbrottet (prop.1998/99:145) har regeringen visserligen förklaratsig dela Lagrådets uppfattning att tolkningsproblemi framtiden inte kunde uteslutas men införandetsvarade mot ett viktigt behov att värna vissasärskilt utsatta personer. I ett annat fall harregeringen ansett att staten, både av principiellaoch praktiska skäl, borde ha företräde framförinvesterare.Lagrådets roll är enligt regeringsformenrådgivande. Regeringen behöver således inte följaLagrådets förslag. Regeringen har till övervägandedel valt att följa Lagrådets förslag. När förslageninte följts har regeringen genomgående argumenteratför sitt ställningstagande. Utskottet saknar därföranledning att ifrågasätta regeringens beslut attlägga fram förslagen. Utskottet vill dock liksom vidgranskningen (bet. 1997/98:KU10) rentallmänt understryka att det är angeläget attLagrådets centrala roll i lagstiftningsarbetet inteurholkas.Redaktionella ändringar och sakliga ändringar avenkel beskaffenhet har ofta gjorts ipropositionernas lagtexter jämfört med lagtexterna ilagrådsremisserna. De redaktionella ändringarna kanmånga gånger ha gjorts på grund av informellapåpekanden från Lagrådets sida och har genomgåendeinneburit lagtekniska förbättringar. mening är det självfallet angeläget attde förslag till lagtext som lämnats till riksdagenhar så hög kvalitet som möjligt. Förekomsten avredaktionella ändringar efter lagrådsgranskningenkan därför i princip inte ifrågasättas. Det finnsdock en risk att redaktionella ändringar och sakligaändringar av enkel beskaffenhet kan påverkaregleringen på ett sätt som inte varit avsett. Detär därför angeläget att lagtexten har högsta möjligakvalitet redan när den granskas av Lagrådet. Somovan sagts gäller att ju högre kvalitet deremitterade förslagen har, desto mer kangranskningsverksamheten i Lagrådet inriktas påväsentligheter.Av utskottets granskning när det gällerlagstiftning i ärenden som rör det kommunala området(avsnitt 6.3.4) framgår att regeringen ansett attvissa lagförslag i propositionerna 1997/98:153 Vissakommunala frågor, 1998/99:89 Förändringar iutjämningssystemet för kommuner och landsting och1998/99:122 tillhör detområde som normalt bör granskas av Lagrådet.Lagförslaget i proposition 1997/98:153 avsågmervärdesskattelagen, en lag som i och för sigfaller inom ramen för 8 kap. 3 § regeringsformen ochdärmed Lagrådets granskningsområde enligt 8 kap. 18§ regeringsformen.Förslaget i proposition 1998/99:122 till lag omtillfällig minskning av det generella statsbidragetvid avyttring av aktier eller andelar i ellerutdelning från kommunala bostadsföretag, m.m. berörfrågan om gränserna för den kommunalasjälvstyrelsen, en fråga som bl.a. i samband medlagstiftning rörande utjämningssystemet för kommunervid upprepade tillfällen behandlatsav Lagrådet bl.a. på initiativ av riksdagsutskott.Granskningen i denna del föranleder inte någotsärskilt uttalande från utskottets sida.6.4 Upplysningar i propositioner sombehandlar EU-frågorEnligt 3 kap. 1 § riksdagsordningen (RO) skall enproposition, förutom regeringens protokoll iärendet, innehålla en redogörelse för ärendetstidigare behandling, motivering samt i förekommandefall Lagrådets yttrande. Denna bestämmelsekommenteras inte närmare i vare sig propositioneneller KU:s betänkande (prop. 1973:90, bet. KU1973:26 och KU 1974:8).I (Ds1997:1) finns en utförligare beskrivning av vad enproposition skall innehålla. Där anges bl.a. attalla propositioner skall innehålla en kortfattadbeskrivning av ärendet och dess beredning. Här bör,enligt handboken, redovisas hur ärendet uppkommit,eventuella utredningar samt hur beredningskravet iregeringsformen har uppfyllts.KU har vidare i ett par betänkanden framhållitvikten av att propositioner innehåller tillräckligakonsekvensanalyser (se bet. 1990/91:KU30 och1993/94:KU30).När det gäller propositioner i ärendensom behandlar EU-frågor förekommer endast i någotenstaka fall uppgifter om att harinformerats och att frågan har varit föremål församråd i (prop. 1997/98:58Amsterdamfördraget). I flertalet propositioner under1998 som behandlar lagstiftningsärenden medanledning av t.ex. ett nytt EG-direktiv förekommeringen uppgift om att information har lämnats tillriksdagen eller att frågan har varit föremål församråd i . (Se t.ex. prop. 1998/99:32 EU-bedrägerier och korruption, prop. 1997/98:81Föräldraledighetsdirektivets genomförande i Sverigesamt prop. 1997/98:159 Genomförande avEuropaparlamentets och rådets direktiv om gemensammaregler för den inre marknaden för el. I samtligadessa ärenden har samråd ägt rum i . )Enligt 10 kap. 1 § RO skall regeringen fortlöpandeinformera om vad som sker inom ramen församarbetet i EU. Vidare skall regeringen underrättaEU-nämnden om frågor som skall bli behandlade i EU:sråd samt samråda med nämnden om förhandlingarna irådet. KU har bl.a. i sitt betänkande 1996/97:KU2 omEU-frågornas behandling i framhållitbetydelsen av inflytande över EU-frågorna.I EU-nämndens yttrande 1998/99:EUN1y tillutrikesutskottet med anledning av regeringensskrivelse /99:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen har betonatbetydelsen av att regeringen i skrivelsen samt ipropositioner med EU-anknytning redogör för hurinformations- och samrådsskyldigheten gentemotriksdagen har fullgjorts. anförde isitt betänkande 1998/99:UU10 att utskottet deladeEU-nämndens uppfattning och förutsatte att så kommeratt ske framdeles.Med hänsyn härtill och då det skulle underlätta förriksdagen att kontrollera att regeringen haruppfyllt den informations- och samrådsskyldighet somföljer av 10 kap. RO skulle det kunna vara av värdeom regeringen i propositioner som gällergenomförande av EG-direktiv, följdlagstiftning tillEG-förordningar och liknande ärenden redovisade påvilket sätt information och samråd har skett medriksdagen. En sådan redovisning bör också ske närdet gäller ärenden som rör frågor inom EU:s andraoch tredje pelare. Därmed kommer också helaberedningsprocessen i EU-ärenden att redovisasöppet, vilket också bidrar till kännedomen omhanteringen av EU-ärenden.Inom utskottets kansli har upprättats en promemoriai vilken de förhållanden som återgivits beskrivs.Promemorian har efter beslut av utskottet översäntstill . I ett yttrande av den 19november 1999, bilaga 4.3, har anförts attRegeringskansliet inte har något emot att utvecklaen rutin för att i propositioner som behandlar EU-frågor lämna upplysningar om att harinformerats och om att samråd med har ägtrum.Utskottets bedömningFör den beredning som skall äga rum i innan beslutfattas med anledning av en proposition är det iskilda hänseenden av värde om det på ettlättillgängligt sätt görs klart hur regeringensförslag har beretts. Detta är av betydelse även frånkontrollsynpunkt. Utskottet anser det vara på sinplats att propositioner innehåller redogörelser förhur de i 10 kap. riksdagsordningen föreskrivnainformations- och samrådsskyldigheterna haruppfyllts i de fall då sådan skyldighet finns.Utskottet välkomnar följaktligen en sådan utvecklingav rutiner som har ställts iutsikt i det yttrande som har avgivits igranskningsärendet.6.5 Jämställdhetsaspekter i propositionerBakgrundI 1 kap. 2 § regeringsformen föreskrivs att denoffentliga makten skall utövas med respekt för allamänniskors lika värde och för den enskildamänniskans frihet och värdighet. Det allmänna skalltillförsäkra män och kvinnor lika rättigheter.Enligt propositionshandboken (Ds 1997:1) skallbeslut om bl.a. lagar föregås av en grundlig analysav de problem m.m. som förslagen är avsedda att lösaoch av konsekvenserna för dem som berörs avförslagen. I handboken framhålls att kraven påproblem- och konsekvensanalyser undan för undan harskärpts.Kommittéförordningen (1998:1474) riktar sig tillkommittéer med utredningsuppdrag och tillkallade pågrund av ett regeringsbeslut. Enligt 15 §förordningen skall - om ett förslag i ett betänkandehar betydelse för jämställdheten - konsekvenserna idetta avseende redovisas i utredningens betänkande.Utskottet avstyrkte en motion (v), variyrkades ett tillkännagivande till regeringen om attregeringen i propositionerna mer regelmässigt och påett tydligare sätt borde redovisa förslagenskonsekvenser för jämställdheten (bet. 1998/99:KU26).Utskottet redovisade ett skriftligt svar på enfråga (1998/99:270) från () varifinansministern framhöll att kommittéförordningeninte omfattar regeringens propositioner tillriksdagen. Finansministern påpekade att regeringenhar ett kollektivt ansvar för att nå målen förjämställdhetspolitiken och att varje statsråd harett ansvar för att främja jämställdhetsperspektivetinom sitt politikområde. När det gäller denekonomiska vårpropositionen, som frågan avsåg,anfördes i svaret att varje minister har ett ansvarför att beakta och synliggöra jämställd-hetsperspektivet.Utskottet hänvisade till att frågan om enövergripande tilläggsbestämmelse i riksdagsordningenom jämställdhetsperspektivet tidigare behandlats medanledning av motioner. Utskottet hade då hänvisattill stadgandet i 1 kap. 2 § regeringsformen tredjestycket om att det allmänna skall tillförsäkra mänoch kvinnor lika rättigheter och konstaterat att omregeringen skulle lägga fram en proposition utannågon jämställdhetsanalys kan ställaregeringen till svars för detta (bet. 1997/98:KU5 s.14-15, 1997/98:KU29 s. 10-12).I regeringens skrivelse 1999/2000:24Jämställdhetspolitiken redovisasutvecklingen av jämställdhetsarbetet och denfortsatta inriktningen av jämställdhetspolitiken.Det hänvisas till regeringens skrivelseJämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:49), varisärskilt betonades betydelsen av attkönsperspektivet tydliggörs och beaktas inom alladelar av regeringens politik och statliga verks ochmyndigheters arbete och att den högsta ledningen taransvaret för jämställdhetsarbetet. Vidare beskrivsregeringens strategi för att befästa och utvecklaarbetsformer som skall säkerställa attjämställdhets-aspekten förs in i huvudfåran avpolitiska och administrativa beslutsprocesser.Regeringsförklaringen anges vara det grundläggandedokumentet för regeringens uppgift att beaktajämställdhet mellan kvinnor och män i alltbeslutsfattande. Där anges sedan år 1994att ett jämställdhetsper-spektiv skall genomsyraalla politikområden. Inom departementet pågår enligtskrivelsen ett arbete med att utveckla metoder föratt införliva ett jämställdhetsperspektiv i allasakfrågor. Merparten av den offentliga statistik somär individbaserad är uppdelad på kön enligtförordningen (1992:1668) om den officiellastatistiken. tillsattes enmetodutvecklingsgrupp för jämställdhetsarbetet.Uppdraget är att utveckla metoder för arbetet medatt genomsyra alla politikområden med ettjämställdhetsperspektiv. Detta arbete skallredovisas senast . I september 1999beslutade regeringen ge iuppdrag att granska hur jämställdhetsper-spektivetåterspeglas i regleringsbreven och i myndigheternasårsredovisning.Jämställdhetsaspekter i propositioner under periodenjanuari 1998-juni 1999Uppgifter om jämställdhetskonsekvenser redovisasinte genomgående i propositionerna ilagstiftningsärenden under den aktuella perioden.Vissa propositioner syftar dock till attförbättra kvinnors situation. Det gällerpropositionerna 1997/98:55 Kvinnofrid och 1998/99:70Könsstympning, borttagande av kravet på dubbelstraffbarhet.I sex propositioner redovisasjämställdhetskonsekvenserna av regeringsförslagetunder särskild rubrik. Proposition 1997/98:106Pensionsrättigheter och bodelning innehåller ettavsnitt rubricerat Konsekvenser ur ettjämställdhetsperspektiv. Proposition 1997/98:136Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst innehålleri avsnittet Kvalitetsutveckling ochkompetensförsörjning ett mindre underavsnittrubricerat Jämställdhet mellan kvinnor och män. Iproposition 1998/99:90 Utstationering avarbetstagare anges under rubrikenKonsekvensbeskrivningar att det genom lagen fastslåsatt jämställdhetslagens diskrimineringsförbud ocksågäller vid utstationeringar, varför förslaget medförpositiva konsekvenser vad gäller jämställdhetenmellan kvinnor och män.Proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet - folkhälsa, folkrörelse och underhållninginnehåller ett avsnitt rubricerat Jämställdhet,jämlikhet och integration - idrott åt alla ipraktiken och ett annat Främja jämställdhet ochintegration. Det sägs att det är en viktigtrovärdighetsfråga att idrotten lyckas taytterligare steg mot jämställdheten, såväl istyrelserummet som i den praktiskavardagsverksamheten. Syftet med statsbidraget sägsbl.a. vara att ge kvinnor och män likaförutsättningar att delta i idrottsverksamheten.Proposition 1998/99:119 Socialförsäkringenspersonkrets innehåller ett avsnitt rubriceratJämställdhetspolitiska konsekvenser och iproposition 1998/99:120 Företagshälsovård angesunder rubriken att även urjämställdhetssynpunkt kan förtydligandet av reglernaom företagshälsovård förväntas leda till att flerakvinnor, jämfört med , kan komma att fåtillgång till företagshälsovård.I några propositioner - bortsett frånbudgetpropositionerna - finns vissajämställdhetsaspekter samlade under egen rubrik.Proposition 1997/98:152 Inkomstgrundad ålderspensionm.m. innehåller ett avsnitt rubriceratPensionssystemet ur ett jämställdhetsperspektiv, därregeringen hänvisar till den analys och deslutsatser som kommit fram i två angivna studier. Iproposition 1998/99:89 Förändringar iutjämningssystemet för kommuner och landsting finnsett avsnitt rubricerat Jämställdhet mellan kvinnoroch män, och regeringen framhåller att fördjupadejämställdhetsanalyser bör göras i den fortsattauppföljningen av utjämningssystemet. I proposition1997/98:58 Amsterdamfördraget finns ett avsnittrubricerat Jämställdhet mellan män och kvinnor och iproposition 1997/98:70 Att utveckla ettgrannlandssamarbete -utvecklingssamarbetemed år 1999-2001 finns ettavsnitt rubricerat Jämställdhet. I proposition1997/98:82 sociala stadga behandlasockså jämställdhetsaspekter. I proposition1998/99:115 På ungdomars villkor - Ungdomspolitikför demokrati, rättvisa och framtidstro finns ettavsnitt om könsneutrala åldersgränser och ettavsnitt om ökad kunskap om villkoren för flickor.I ett trettiotal propositioner tasjämställdhetsaspekter upp i skilda sammanhang utansärskild rubrik eller konsekvensanalys.