bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — En budgeteringsmarginal av denna omfattning ger enligtutskottets mening inte budgetprocessen den stramhet som krävs.På ett tidigt stadium har regeringen också tagit i anspråk en betydande delav de budgeteringsmarginaler som beräknats . Särskilttydligt blev detta 1997 då regeringen i budgetpropositionen för valåret1998 redovisade nya reformer i sådan omfattning att merparten avbudgeterings-marginalerna kom att tas i anspråk. Ianslutning till vårproposition fastställdes ett utgiftstak för år2000, men när budgetpro-positionen redovisades hadebudgeteringsmarginalen för detta tredje år krymptfrån 20 till , eller med två tredjedelar.En sådan tillämpning strider inte bara mot de intentioner regeringen självredovisat utan också mot de principer lagt fast; principer somförutsätter att budgeteringsmarginalen bara skall användas för att hanteraden osäkerhet som följer av ändrade makroekonomiska förhållanden.Det felaktiga utnyttjandet har resulterat i att budgeteringsmarginalen fördessa urholkats i sådan omfattning att regeringen återkommande tving-ats vidta panikartade åtgärder för att kunna klara först årsutgiftstak och innevarande och nästa års tak.För att kunna hålla fast vid utgiftstaken har regeringen under innevarandeår dessutom tvingats förstärka sin budgetpolitiska medelsarsenal. Anslags-förordningen har ändrats, vilket medfört att myndigheter som byggt upp ettanslagssparande nu riskerar att få detta indraget. Dessutom har ett nyttbud-getpolitiskt instrument, kallat begränsningsbelopp, införts.Visserligen aviserade regeringen vårproposition att manämnade begränsa myndigheternas rätt att utnyttja ett tidigare anslagssparan-de, men informationen om detta till berörda myndigheter har varit mycketknapphändig. För många myndigheter kom därför den skärpta prövningen som enöverraskning när de nya bestämmelserna i anslagsförordningen bör-jade gälladen . Enligt utskottets mening framstår det som rimligt med enstramare prövning av myndigheternas anslagssparande. Den bristan-deinformationen kring nyordningen har emellertid skapat en stor osäkerhet hosberörda myndigheter om hur mycket anslagsmedel de disponerar för sinverksamhet under innevarande år.Begränsningsbeloppen är avsedda att hindra att utgifterna för några verk-samheter överstiger vissa på förhand angivna nivåer.Självklart skall beslut om utgiftstak hållas. Begränsningsbelop-pen har emellertid framtvingats av att regeringen tidigare tagit i anspråken alltför stor del av budgeteringsmarginalen för ofinansierade reformersåväl 1998 som 1999. Utan detta felaktiga utnyttjande hade dessapanikartade besparingsinsatser inte behövt vidtas vare sig i slutet av 1998eller nu.Formellt sett strider inte åtgärderna mot budgetlagens bestämmelser, menregeringens sätt att hantera besparingarna är enligt utskottets mening oac-ceptabelt. När beslut skall fattas om tilläggsbudget och ramar för den kom-mande treårsperioden måste på ett rimligt sätt kunna överblickakonsekvenserna av de besparingsåtgärder regeringen vidtagit.Såsom framhålls i motion Fi17 (fp) går det inte att utläsa av vårpropositio-nen vilka effekter de vidtagna åtgärderna väntas få på t.ex. biståndetsområ-de. Liknande kritiska synpunkter framförs också i motion Fi16 (c) samtav ett enhälligt utrikesutskott som i sitt yttrande (UU1y) riktat allvarligkritik mot regeringens hantering av denna fråga liksom mot den bristfälligaredovis-ningen i propositionen av begränsningsbeloppens konsekvenser. Skarpkritik mot det bristfälliga beslutsunderlaget i propositionen framförsockså av ett likaledes enhälligt arbetsmarknadsutskott (AU2y).Finansutskottet instämmer i denna kritik och finner, i likhet med vad somsägs i motion Fi17 (fp), att det i ett demokratisk perspektiv ärprincipiellt anmärkningsvärt att man av vårpropositionen inte kan utläsavare sig effek-terna av regeringens åtgärder för att hålla utgiftstaket,eller de besparingar och begränsningsbelopp som regeringen fattat beslut om.Eftersom det är förhållandevis få anslag som med kort varsel kan begrän-sasi sådan omfattning att det får en påtaglig budgeteffekt finns det en upp-enbar risk för att panikåtgärder av detta slag återkommande drabbarsärskilt vissa typer av verksamheter. Utskottet delar därför den oro somutrikesut-skottet givit uttryck för i detta hänseende.Vad utskottet här framfört med anledning av motion Fi17 (fp) yrkande 9 samtutrikesutskottets och arbetsmarknadsutskottets yttranden bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande användningen av begränsningsbeloppatt med anledning av motion 1998/99:Fi17 yrkande 9 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om ofullständig redovisningav vidtagna besparingsåtgärder,12. Mål för budgetpolitiken (mom. 7) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Mål förbudgetpoliti-ken bort ha följande lydelse:I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att budgetarbetet börinriktas på att uppnå balans i de offentliga finanserna sett över enkonjunk-turcykel. I nuvarande konjunkturläge innebär detta att man undernågra år bör ha överskott i budgeten för att därefter kunna tillåta sigunderskott i nästa lågkonjunktur.Riksdagen har som långsiktigt mål för budgetpolitiken lagt fast ett krav påöverskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNP över enkonjunkturcykel. Enligt utskottets mening kan ett sådant mål ge sämre förut-sättningar för stabil och hög tillväxt. Målet blir då kontraproduktivt,eftersom stark tillväxt leder till att statsskulden minskar snabbare iförhållande till BNP.Balans i de offentliga finanserna leder till att bruttoskulden i denkonsoli-derade offentliga sektorn successivt minskar mätt som andel av BNP.Ut-skottet förordar en inriktning av budgetpolitiken som för de närmasteåren ger ett högre finansiellt sparande än i regeringens alternativ.Skuldkvoten kommer därigenom att minska snabbare och medan regeringenräknar med en skuldkvot på kommer skuldkvoten med den politiksom utskottet förordar att understiga 50 %.Med det anförda tillstyrker utskottet motion Fi14 (m) yrkande 2 och av-styrker propositionens förslag samt motion Fi15 (kd) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1998/99:Fi14 yrkande 2 samt med avslagpå proposition 1998/99:100 yrkande 2 och motion 1998/99: Fi15 yrkande 2fastställer att det långsiktiga målet för budgetpolitiken skall vara balansi de offentliga finanserna i genomsnitt över en konjunkturcykel,13. Mål för budgetpolitiken (mom. 7) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 2.3 Mål förbudgetpoliti-ken bort ha följande lydelse:Riksdagen har som långsiktigt mål för budgetpolitiken tidigare lagt fastett krav på överskott i de offentliga finanserna på i genomsnitt av BNPöver en konjunkturcykel. föreslår regeringen nu att riksdagenskall fastställa överskottsmålet till av BNP. Det innebär sammantagetatt regeringens överskottsmål för offentlig sektor är preciserade till 0,av BNP för samt för vart och ett av åren 2000-2002.I likhet med vad framhåller i motion Fi15 anser ut-skottet att det är angeläget att i ett medelfristigt perspektiv ha ettöverskott i de offentliga finanserna, och då särskilt i statens finanser.Statsskulden är oroväckande stor och bör snabbt minskas så att man med godsäkerhetsmar-ginal kan klara en kommande konjunkturnedgång utan att behövaöka upplå-ningen. Denna minskning bör dessutom ske i en snabbare takt änvad rege-ringen föreslår för att statsbudgetens konjunkturkänslighet skallbegränsas.Såsom påpekar behöver inte den snabbare avbetal-ningstakten ske på bekostnad av ett permanent högt skattetryck. Kristdemo-kraterna har tidigare föreslagit att överskottsmålet för de offentligafinanser-na skall motsvara i genomsnitt av BNP över en konjunkturcykeloch partiet föreslår nu att delmålen för vart och ett av åren 2000-2002preciseras till . Det innebär att utrymmet för skattesänkningar ökaroch de skat-teinkomster som därvid inte kan användas för att amortera påstatsskulden mer än väl kan kompenseras med en något ökad utförsäljning avstatligt hel- eller delägda bolag. Utskottet biträder detta förslag.Mot bakgrund av vad utskottet här sagt bör målet för det finansiella spa-randet i den offentliga sektorn fastställas till av BNP . Vad utskottet här har sagt bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet tillstyrker således motion Fi15 (kd)yrkande 2. avstyrker utskottet propositionens förslag (yrkande 2)och motion Fi14 (m) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande mål för budgetpolitikenatt med bifall till motion 1998/99:Fi15 yrkande 2 samt medavslag på proposition 1998/99:100 yrkande 2 och motion 1998/99: Fi14yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omett finansiellt sparande i den offentliga sektorn på av BNP för åren2000-2002,14. Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak m.m. (mom. 8-10) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.4.3 Finansutskottetssam-manfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 3.29 Samladredo-visning av utgifterna på utgiftsområden bort ha följande lydelse:I har begreppet välfärd för många kommit att bli synonymt medoffentliga bidrag och subventioner, och detta synsätt har legitimerat attden politiska sektorn ständigt fått växa på bekostnad av enskildamänniskors självständighet och fria val.Välfärd är emellertid något betydligt vidare - en kombination av välståndoch trygghet. Grunden för trygghet är personlig - att ha ett arbete och attkunna försörja sig på sin arbetsinkomst, att kunna spara för framtiden, attkunna bestämma över sin vardag. När den egna förmågan inte räcker tillskall det finnas ett oavvisligt gemensamt samhällsansvar för att ge stödoch hjälp som komplement till den personliga tryggheten.Sedan början av 1970-talet har den svenska välståndsutvecklingen varitsämre än i jämförbara länder, och trots världens högsta skatter och en gynn-sam ekonomisk utveckling förmår inte det politiska systemet leva upp tillsina löften när det gäller grundläggande gemensamma uppgifter som vård,skola och rättstrygghet. För många familjer har dessutom marginalerna snä-vats in så kraftigt att arbetsinkomsterna inte längre räcker till förförsörjning-en. behövde fler än 750 000 människor socialbidrag.De överordnade målen för Moderata samlingspartiets budgetalternativ är:· Att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagenatt arbetslösheten avskaffas som samhällsproblem.·· Att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot bidrag och subventioner såatt det blir möjligt att leva på sin lön och bygga upp ett eget sparande.·· Att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sina grundläg-gande åtaganden.·Utskottet ställer sig bakom dessa mål. Medborgarna måste få valfrihet ochrätt att själva bestämma om sin trygghet. Lägre skatter och lägre utgifteri stat och kommun betyder större frihet för enskilda och familjer attsjälva välja. Det ger dem större möjlighet att prioritera och forma sinframtid, vilket i sig är en utveckling värd att sträva efter.I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att budgetpolitikenbör ges en sådan inriktning att man på medellång sikt når jämvikt mellanprivat och offentlig sektor. De offentliga utgifterna bör därför tas nedmot av BNP, vilket medför att skattetrycket kan sänkas tillge-nomsnittlig europeisk nivå.De offentliga finanserna är starkt konjunkturkänsliga, framför allt beroen-de på den offentliga sektorns storlek. Minskas omfattningen på denna sektorbegränsas också risken för framtida obalanser.Ett första steg i denna riktning bör enligt utskottet tas på det sätt somföre-slås av Moderata samlingspartiet i motion Fi14, där partiet redovisarett budgetalternativ som innebär att utgifts- och skattekvoten begränsasmed fram till år 2002.I likhet med Moderata samlingspartiet föreslår utskottet besparingar somför uppgår till och för åren 2001 och 2002till 55,0 respektive 64,4 miljarder kronor.I det moderata budgetalternativet ger besparingarna utrymme för sänktaskatter med , år 2001och år 2002.Moderata samlingspartiet föreslår i likhet med utskottet en långtgåendeväxling från subventioner och bidrag till skattesänkningar som särskiltinrik-tas på de breda grupperna av låg- och medelinkomsttagare.Det är framför allt vanliga familjer med låga och medelstora inkomster somhar drabbats av de senaste årens skattechocker. Enligt finansutskottetsmening är det därför naturligt att man - såsom Moderata samlingspartietförordar - i första hand sänker skatten på arbetsinkomster för dessagrupper, men även andra skatter vilka begränsar vanliga hushålls marginaler, såsom fastighetsskatt samt skatt på bensin och resor med kollektivtrafik.Med de konkreta förslag som Moderata samlingspartiet lägger fram sänksskatten på arbetsinkomster i sådan omfattning att de mål som låg till grundför skattereform uppnås, dvs. högst genomsnittligkommunalskatt och högst marginalskatt. I det moderatabudgetalternativet fördelas skatte-sänkningarna så att 15,6 miljarderkronor används för att minska skatten på företagande och kapitalbildning,medan hela , eller drygt fyra femtedelar, avser lägreskatt på arbete, familj och boende. Skatte-sänkningar utformade på dettasätt skapar enligt utskottets mening större trygghet för enskilda ochfamiljer.De skattesänkningar Moderata samlingspartiet föreslår framgår avefterföljande tabell där angivna värden avser förslagens effekt på denkonsoliderade offentliga sektorn. Utskottet ansluter sig till Moderatasamlingspartiets förslag och föror-dar att de moderataskattesänkningsförslagen genomförs och får ligga till grund för beräkningenav statsbudgetens inkomster och åren närmast därefter.Tabell. Moderata samlingspartiets förslag till skattesänkningar 2000-2002Finansiell effekt för konsoliderad offentlig sektorBelopp i miljarder kronorSkattesänkningarna uppgår till totalt . Tyngd-punkten ligger i tre förslag som ensamma svarar för två tredjedelar avskatte-sänkningarna och som har det gemensamt att de är inriktade på attsänka den kommunala inkomstskatten, dvs. den skatt som omfattar praktiskttaget samtliga inkomsttagare.Det viktigaste inslaget är ett successivt ökat förvärvsavdrag som får görasendast mot den kommunalt taxerade inkomsten och endast på inkomsterunderstigande 7,5 basbelopp, dvs. Avdraget, som är en kompen-sation för egenavgifterna till pensionsförsäkringen, omfattar alla typer avpensionsgrundande inkomster, således även sjukpenning- och a-kasse-ersättning. Det införs stegvis och trappas uppfrån till av inkomsten. I och med att inkomstunderlaget ärmaximerat och avdraget görs mot en proportionell skatt står avdragets värdei direkt proportion till den kommunalskatt en inkomsttagare betalar, menbara för den del av inkomsten som understiger . Störst utbyte geravdraget för dem som bor i högskattekommuner.Moderata samlingspartiet föreslår också att kommunalskatten skall sänkasmed och med ytterligare genom att staten övertarkostnader motsvarande skattebortfallet för kommunerna.Dessutom vill man införa ett grundavdrag på per barn vid denkommunala beskattningen fr.om. Avdraget skall fungera som ettkomplement till dagens barnbidrag. För familjer vars inkomst inte är till-räckligt stor för att man skall kunna tillgodogöra sig avdraget fullt utskall ett bidrag utgå.I övrigt föreslår Moderata samlingspartiet bl.a. att uttaget av statlig in-komstskatt begränsas till , att en permanentskattereduktion införs för hushållstjänster samt att fastighetsskatten påbostäder sänks till av taxeringsvärdet och däreftermed såväl som . Vid beräkningenav fastighetsskatt skall markvärdet dessutom tas upp med endast halvtbelopp för att lindra de orimliga regionala skillnaderna.De besparingsförslag Moderata samlingspartiet för fram är enligt finansut-skottets mening väl avvägda. Utskottet noterar särskilt att de grupper somhar svårt att tillgodogöra sig skattesänkningarna är undantagna frånpartiets besparingar. Tvärtom föreslår man betydande förbättringar iförhållande till regeringens förslag för exempelvis handikappade ochpensionärer. Till detta kommer det nämnda bidraget som skall utgå tillde barnfamiljer som inte kan tillgodogöra sig det särskilda grundavdragetför barn.Moderata samlingspartiet föreslår inte heller några besparingar som berörsjukvård, äldreomsorg eller undervisningen i grundskola och gymnasium.I stället innebär besparingarna att man skall återgå till den 75-procentigaersättningsnivå som användes fram inom socialförsäkringssys-temen och arbetslöshetsförsäkringen samt införa ytterligare en karensdag isjukförsäkringen. Arbetslöshetsförsäkringen bör dessutom omvandlas till enomställningsförsäkring med ökad egenfinansiering för medlemmarna.Utgiftsminskningar bör också åstadkommas genom minskat företagsstöd,minskade bidrag till organisationer och politiska partier, en snabbare av-veckling av bostadssubventionerna, slopat presstöd samt slopat stöd till lo-kala investeringspro-gram, effektivare rehabilitering och besparingar inomden statliga administrationen.I likhet med Moderata samlingspartiet anser utskottet att sådana grundläg-gande samhällsfunktioner som t.ex. rättsväsendet bör tillföras ökaderesurser i förhållande till vad regeringen föreslagit. Partiet vill ocksåanslå 2,0 miljar-der kronor mer än regeringen för handikappade. Likaså börmedel avdelas för att stärka IT-kompetensen i skolan. Ytterligare medel börockså tillföras forskningen samt universiteten i , och Örebro.Enligt utskottets mening kan man inte på det sätt regeringen föreslår åstad-komma en nödvändig förnyelse av kommunsektorn genom utfästelser omytterligare statsbidrag. Erfarenheterna av vad som skett efter tidigaretillskott bekräftar detta.Statens viktigaste uppgift i detta sammanhang bör i stället vara att främjasysselsättningen och på så sätt bredda kommunernas skatteunderlag. Statenbör också genomföra omfattande avregleringar och konkurrensutsätta kom-munala verksamheter, som även i övrigt bör effektiviseras ochrationaliseras för att medborgarna skall få valuta för sina skattepengar. Ilikhet med Mode-rata samlingspartiet föreslår utskottet en omfattandeavreglering och konkur-rensutsättning. Utskottet biträder också detmoderata förslaget om en översyn av vilka uppgifter en kommun bör få ägnasig åt.Den kommunala verksamheten bör sålunda renodlas och effektiviseras.Dessutom bör tidigare tillskott av statsbidrag utnyttjas. Om man därtill be-aktar att ekonomin torde utvecklas starkare med den av utskottet härförorda-de politiken uppkommer ett utrymme för att sänka den kommunalautdebite-ringen. I vissa kommuner kan skattesänkningar genomföras redan påkort sikt.Kommunalskatten bör därutöver sänkas genom att staten övertar kostnader somåvilar kommunerna. Utskottet föreslår att man inför en nationell skol-pengav det slag Moderata samlingspartiet förordar för att lyfta över finansie-ringsansvaret för skolan (men inte ansvaret för undervisningen som sådan)till staten. skapas därmed ett utrymme som motsvarar en sänk-ning av den kommunala utdebiteringen med och för med ytterli-gare 1 kr.För innevarande år har tidigare beslutat att tillfälligt omvandladen statliga skatt på som alla skattskyldiga betalar till kommunalskatt. I likhet med Moderata samlingspartiet motsätter sig utskottetregering-ens förslag att med förlänga denna tillfälliga överföring.Finansutskottet står alltså bakom Moderata samlingspartiets förslag till be-sparingar. De utgiftsminskningar som följer av dessa förslag innebär attutgiftstaket för staten under de kommande tre budgetåren bör bestämmas till753 miljarder kronor , 2001 och 773 miljarderkronor . Det är en minskning med 8 respektive 26 och 37 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag.Vid beräkningen av utgiftstaket har utskottet i likhet med Moderata sam-lingspartiet inte inkluderat någon budgeteringsmarginal eftersom den påver-kar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifterunder behöver överskridas, får regeringen återkommatill med en förklaring och ett förslag till de besparingar somkrävs för att det ursprungligen fastställda taket skall kunna upprätthållas.Utgiftstaket för den offentliga sektorn bör på motsvarande sätt beräknastill , 2001 och 2002. Det är en minskning med 33 respektive 71 och 98miljarder kronor jämfört med regeringens förslag . Attavvikelsen från regering-ens förslag blir större i detta fall än förutgiftstaket för staten förklaras främst av att merparten av de moderataskattesänkningarna leder till minskade skattein-komster för kommunerna ochatt dessa kompenseras fullt ut för detta bortfall genom ökade statsbidrag.Tabell. Finansiellt sparande i den konsoliderade offentliga sektorn medutskot-tets och Moderata samlingspartiets budgetalternativBelopp i miljarder kronorDen finansiella effekten av Moderata samlingspartiets budgetalternativ kansammanfattas på det sätt som framgår av ovanstående tabell. Den visar attmed det moderata budgetalternativet kommer sparandet att ligga på en nivåsom med bred marginal överstiger även de av regeringen använda budgetmålende kom-mande tre åren. Budgetarbetet bör ha en sådan inriktning att manuppnår ba-lans i de offentliga finanserna sett över en konjunkturcykel. Inuvarande kon-junkturläge innebär detta att man bör haöverskott i budgeten för att därefter kunna tillåta sig underskott i nästalågkonjunktur. Det moderata alternativet är utformat i enlighet med dettasynsätt.Utskottets och Moderata samlingspartiets förslag till utgiftsramar för 2000-2002Sammanfattningsvis anser utskottet således att den av Moderata samlings-partiet i motion Fi14 föreslagna inriktningen av budgetpolitiken liksomparti-ets förslag till utgiftstak bör ligga till grundför budget-politiken. Det innebär att utskottet tillstyrker de av dettaparti föreslagna nivåerna för utgiftstaket för staten (yrkande 4), liksom partiets förslag till beräkning av de offentligautgifterna (yrkande 3). Vidare tillstyrker utskottet Moderatasamlingspartiets förslag till fördelning av ut-gifter på utgiftsområden ienlighet med ovanstående tabell (yrkande 5). Slut-ligen biträder utskottetäven övriga av Moderata samlingspartiet i detta sam-manhang framfördaförslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottet således motionerna Fi14(m) yrkandena 3-5 samt Fi33 (m) yrkande 1.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidare avstyrks övriga mo-tioner som är aktuella i detta sammanhang.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1998/99:Fi14 yrkande 4 samt medavslag på proposition 1998/99:100 yrkande 3 och motionerna 1998/99:Fi15yrkande 3 och 1998/99:Fi17 yrkande 3 fastställer ut-gifts-taket för stateninklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för år 2000till , för till och för år2002 till ,dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1998/99:Fi14 yrkande 3 samt medavslag på proposition 1998/99:100 yrkande 5 och motionerna 1998/99:Fi15yrkande 5 samt 1998/99:Fi17 yrkandena 2 och 5 god-känner beräkningen av deoffentliga utgifterna till 1 044, 1 043 respektive ,dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motionerna 1998/99:Fi14 yrkande 5 och 1998/99:Fi33 yrkande 1 samt med avslag på proposition 1998/99:100 yrkande 4 ochmotionerna 1998/99:Fi15 yrkande 4, 1998/99:Fi16 yrkandena 6-8 och 23 samt1998/99:Fi17 yrkande 4 godkänner utskottets förslag till preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjeför regeringens budgetarbete,15.