bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Kommissionen bör även i fortsättningen haen central roll genom att pröva programmensmiljöinriktning och för att förhindra attkonkurrenssnedvridande situationer uppstår eller attmiljöersättning används på ett sätt som äroförenligt med WTO-reglerna.Förslagen om struktur- och miljöåtgärder inomlandsbygdsförordningen kan innebära förenklingar ochstörre möjlighet att tillgodose lokala behov, vilketbör underlätta anpassningen till reformerna imarknadsordningarna. Det behövs åtgärder pågemenskapsnivå för att stimulera jordbruksföretagatt satsa på kompletterande och alternativverksamhet. stöder förslaget om en endalandsbygdsförordning. Det innebär betydandeförenklingar. Medlemsländerna borde dock själva fåavgöra den lämpligaste formen förlandsbygdsåtgärderna. Förslaget till förordning omlandsbygdsutveckling omfattar inslag avskogspolitiska åtgärder. kan acceptera enEU-strategi för skogsnäringen. Detta är dock intedetsamma som en gemensam skogspolitik. Regler somingriper i det ekonomiska skogsbruket liksomsubventioner till detta är skogspolitiska åtgärdersom inte ryms i en EU-strategi.Utskottet har tidigare uttalat sitt stöd förinriktningen av regeringens arbete med Agenda 2000 ienlighet med de bedömningar som regeringenredovisade i samband med att jordbruksdelen iförslaget presenterades för i mars 1998.Därvid framhölls bl.a. betydelsen av att våranationella intressen kan hävdas och attreformarbetet bedrivs på ett sådant sätt att svensktjordbruk inte missgynnas. I de nationella intressenaingår då inte enbart det svenska jordbruket utanockså de svenska konsumenterna (bet. 1997/98:JoU23). Förhandlingarna om förslagen i Agenda 2000är nu inne i ett slutskede. En slutlig uppgörelseskall tas i rådet . mening bör i detta läge integöra uttalanden som kan inskränka det svenskaförhandlingsutrymmet eller på annat sätt försvåramöjligheterna att uppnå en i sig önskvärd reform.Utskottet förutsätter emellertid att regeringenfullföljer den tidigare fastställda inriktningen avdetta arbete så att goda förutsättningar för ettlivskraftigt jordbruk i hela landet består. Vidarekonstaterar utskottet sammanfattningsvis att det ärangeläget att den samhällsekonomiska kostnaden förCAP sjunker och att genomgripande marknadsanpassadereformer av jordbrukspolitiken genomförs. Denkompensation som ges för prissänkningarna bör sessom ett anpassningsstöd . Fullkompensation bör heller inte ges. är detviktigt att målen om en ekologiskt hållbarutveckling utgör en integrerad del av en reform avCAP. Jordbruket bör verka på mer marknadsmässigavillkor och fylla högt ställda miljö- ochdjurskyddskrav samt motsvara konsumenternas krav.Långtgående förändringar i marknadsekonomiskriktning är också en förutsättning för attkandidatländerna i skallkunna anslutas till EU på ett sätt som ger dem bästamöjliga ekonomiska utvecklingsmöjligheter inomjordbruket med kortast möjliga övergångstid. EU:sgrundprinciper om en gemensam inre marknad och engemensam jordbrukspolitik skall även omfatta de nyamedlemsländerna. Detta förutsätter att reformeringenav CAP påbörjas . Reformeringenav CAP måste även påskyndas mot bakgrund av att enny förhandlingsomgång inom WTO inleds under hösten1999. Kommissionens förslag förbättrarförutsättningarna för att man skall kunna uppfyllade åtaganden som gemenskapen gjorde i Uruguayrundanmen också för nya åtaganden inför de kommandeförhandlingarna. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna MJ201 (m) yrkande 4, MJ205 (c) yrkande1, MJ219 (c) yrkande 2, MJ774 (fp) yrkande 1, U508(mp) yrkande 31 och N275 (c) yrkande 10 i den mån deinte kan anses tillgodosedda.Vidare avstyrks motion MJ205 (c) yrkande 2.Den svenska jordbrukspolitikenMotionernaInriktning m.m.Enligt motion MJ217 (m) råder stor osäkerhetinför jordbrukets framtidsutsikter framför alltinom animalieproduktionen. Det är inte bara en dåliglönsamhet med höga skatter och produktionskostnadersom skapat en framtidspessimism. Så länge jordbruketinte kan styra prisutvecklingen genom att ikonkurrens ta ut kostnadsanpassade priser påmarknaden tvingas jordbruket att inordna sig ipolitiska system. För att återfå en framtidsoptimisminom jordbruket är det därför viktigt att skapapolitiska förutsättningar för en långsiktiglivsmedelsproduktion. Regeringen bör därförskyndsamt vidta åtgärder för att stärkaförutsättningarna för jordbruket i . Imotion MJ219 (c) yrkande 1 framhålls den svenskajordbruksnäringens betydelse för . Enligtmotionärerna vore det en samhällsekonomiskförlustaffär att inte nyttja och brukanaturresurserna i jordbrukslandskapet. Dessutom ärjordbruksnäringen en förutsättning för bevarandet avdet öppna kulturlandskapet. Enligt motion MJ224 (kd)måste det slås fast att fortsatt jordbruksproduktioni och i övriga EU-länder är en nödvändighet.Även från ett globalt perspektiv är det långsiktigtnödvändigt att åkermarken i och finnstillgänglig för livsmedelsproduktion. Det är ocksånödvändigt att miljöaspekter vägs in vid en kommandereformering av jordbrukspolitiken. En övergång tillmer miljövänliga och mer ekologiska brukningsmetoderskall främjas. Detta kräver också bibehållenåkermark, eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenseras medproduktion på mer . Jordbruket är centraltför sysselsättningen på landsbygden och inomlivsmedelssektorn i övrigt (yrkande 1). Jord- ochskogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen ilivsmedels- och skogsindustri. För att få enhelhetsbild av jordbrukets betydelse borde ensärskild konsekvensanalys genomföras. Denna skullebelysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppnalandskapet, boende och service på landsbygden etc.(yrkande 2). Enligt motion MJ256 (m) kommer fråganom kvalitet och god djurhållning att ha fortsattstor betydelse framöver, inte minst när det gällerexport av livsmedel. Svenska jordbruksföretag ärmåna om att ge djuren livsbetingelser somtillgodoser deras naturliga behov. Beträffandedjurskyddskraven anser motionärerna att reglerna iförsta hand skall utformas utifrån funktionskrav ochmindre utifrån detaljregleringar. Tillämpningen avreglerna beträffande båspallarnas längd är ettexempel på hur fysiska detaljregler kan kompliceraverksamheten för enskilda brukare (yrkande 10).Enligt motion MJ771 (mp) yrkande 1 börjordbrukspolitiken läggas om såtillvida att mjölk-och vallproduktionen i skogs- och mellanbygdernagynnas på bekostnad av spannmålsodlingen påslättbygderna. I motion MJ774 (fp) yrkas att en nyutredning tillsätts för att med utgångspunkt i EU:smiljömål se över vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket(yrkande 4).Lika konkurrensvillkorI motion MJ201 (m) framhålls att förnärvarande "tappar" pengar till utlandet genom attden svenska näringen missgynnas i förhållande tillövriga EU-länder. Bönderna i tvingas betalaextra skatter som inte drabbar konkurrenterna ute iEuropa. I stället borde de erhålla skattelättnadergenom sitt sätt att producera sunda och säkralivsmedel (yrkande 1). Utredningen omlivsmedelssektorns omställning och expansion (SOU1997:167) innehåller många viktiga förslag tillbeslut som skulle ge det svenska jordbruketbetydligt bättre möjligheter än . Utredningenmåste snabbt leda till förslag från regeringen ochbeslut av (yrkande 3). I motion MJ210 (m)yrkas att hos regeringen begär förslag somger svensk kycklinguppfödning förutsättningar attverka på villkor jämbördiga med näringens främstainternationella konkurrenter. Enligt motion MJ216(m) delvis kan man från politiskt håll påverka dekostnader som belastar lantbruksföretagen. Desvenska jordbrukarna bör ha konkurrensmässigt likavillkor som andra bönder främst inom . Det somi dag snedvrider konkurrensen är högre kostnader förbl.a. handelsgödsel, bekämpningsmedel, dieselskattoch elskatt. Dessa extra skatter, som enbartbelastar svenskt jordbruk, bör sänkas. Det måstevara bättre samhällsekonomi att stötta och räddakvar produktion och den vägen få öppna landskap,biologisk mångfald och livsmedel med mycket högkvalitet. I motion MJ256 (m) framhålls attutredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion (SOU 1997:167) visar att svenska bönderhar ett underläge på grund av skatter och avgifter.Konkurrensnackdelarna beräknas till mellan 1 och 1,5miljarder kronor. Det råder inget tvivel om att depolitiskt betingade kostnaderna för den svenskalivsmedelsnäringen kommer att leda till storaproblem om förutsättningarna inte ändras. Det ärhög tid att förslagen i utredningen om jordbruketsskatter genomförs (yrkande 1). Livsmedelsnäringenriskerar att drabbas hårt till följd av att Sverigehamnar utanför valutasamarbetet EMU. Medanjordbrukets intäkter i hög grad kommer att bestämmasav det som sker inom EMU-området, kommer kostnadernaäven fortsättningsvis att anges i svenska kronor. Enkapitalintensiv bransch som jordbruket drabbas extrahårt av den högre räntenivå som förväntas bliföljden av ett svenskt utanförskap. Enligtmotionärerna har regeringen ett ansvar för devalutaförluster som jordbruket kan drabbas av genomatt inte är anslutet till EMU från starten.Alla möjligheter att minska eller eliminera deproblem som följer av detta bör prövas (yrkande 6).I motion Sk309 (kd) yrkande 29 framhålls att detsvenska jordbruket, alltsedan medlemskapet i EU, haromfattats av samma jordbrukspolitik som EU samtidigtsom den genom högre skatter ochavgifter har försatt svensk jordbruksnäring i enohållbar konkurrenssituation. För att skapa rimligakonkurrensförutsättningar bör enligt motionärernaskattelättnader genomföras för eldningsolja, el ochdiesel.Ramen för EG-finansierade stödEnligt motion MJ201 (m) yrkande 2 bör riksdagenbesluta att skall ta hem hela detframförhandlade . I motion MJ219 (c)yrkande 3 framhålls att om regeringen förde enpolitik som stimulerade en positiv utveckling inomjordbruket skulle detta ge effekter påutnyttjandenivån av stöden. I stället för att drivapolitik som är direkt negativ för ochsvenskt jordbruk borde regeringen, tillsammans medföreträdare för jordbruksnäringen, lämna förslagtill åtgärder som kan vidtas för att ökautnyttjandet av de EU-finansierade ersättningarna.Övriga jordbrukspolitiska frågorEnligt motion MJ207 (m) behöver den akutasituationen på grund av det mycket svåra odlingsåret1998 lösas. EU:s interventionslager av foderspannmålbör ställas till förfogande, och förslagsvis börsamtliga animalieproducenter med rätt att erhållaregionala och/eller nationella stöd erhållafoderspannmål fritt på gården (yrkande 6). När detgäller vallskörden gäller i motsats till spannmålen,som inte behöver bärgas om den är förstörd av regnför att odlaren skall få ut sitt bidrag, att denmåste bärgas för att stödet skall utbetalas. Dettainnebär i sin tur att många har körts sönderoch kommer att behöva plöjas upp och sås om på nyttkommande vår. Detta innebär nya kostnader för bondenoch kanske även problem med att uppfylla 20-procentsregeln. Regeringen bör ge iuppdrag att inventera problemen och återkomma medförslag till åtgärder (yrkande 7). Staten behöveräven ställa medel till förfogande för rådgivningtill ekonomiskt och psykiskt hårt pressade bönder(yrkande 8). I motion MJ213 (mp) yrkas att riksdagenbegär att regeringen tar fram mål för den ekologiskadjurhållningen. Enligt motion MJ219 (c) yrkande 9minskar antalet sökande till utbildningarna vidnaturbruksgymnasierna. Näringen och samhället harett ansvar för att beskriva framtidsmöjligheternasom finns inom de biobaserade näringarna. Enligtmotion MJ240 (kd) görs den bedömningen att framtidahästavel kommer att bli alltmer selekterad på såsätt att vissa uppfödare inriktar sitt avelsarbetepå att ta fram högklassiga dressyr- och hopphästar.De uppfödare som kommer att satsa på denna typ avuppfödning, framtidens A-uppfödare, kommer att kunnafå bra betalt för sin produkt. Den andra kategorin,B-uppfödarna, kommer att få koncentrera sinuppfödning på att ta fram produkter som lämpar sigframför allt för ridskolor och motionsryttare.Lönsamheten för den svenska halvblodsaveln ärytterst pressad, och dessa uppfödare har mycketsvårt att få igen sina kostnader. Ett stöd i form avuppfödarpremier vore ett sätt att slå vakt om densvenske uppfödaren och att värna den svenskahalvblodsaveln (yrkande 4). I beaktas intehästnäringen vare sig inom den gemensamma eller dennationella jordbrukspolitiken. Hästens ochhästnäringens betydelse för jordbrukets, landskapetsoch regionernas utveckling medför attjordbrukspolitiska beslut även bör omfatta hästar.Om staten deltar aktivt i utvecklingen avhästnäringen kan denna lämna ett bidrag tilljordbrukspolitikens måluppfyllelse (yrkande 5). Medtanke på den svenska hästavelns och näringens dåligalönsamhet finns det all anledning att se över ivilken utsträckning de olika EU-stöden kan utnyttjasför att stödja den svenska hästaveln ochhästnäringen (yrkande 6). Enligt motion MJ250 (s)finns det ett behov av marknadsfrämjande åtgärderinom den ekologiska odlingen eftersom volymernafortfarande är så små att de inte kan genereratillräckligt med medel för särskildamarknadsföringsinsatser. av två finns det också ett stort behov avmarknadsinformation om ekologiska livsmedel.Marknadsaktörerna är inte tillräckligt insattai den ekologiska produktionens villkor. Därförbehövs det utbildningsinsatser för den personal somskall hantera såväl produkterna som informationentill konsumenterna om vad ekologisk produktionenligt KRAV står för (yrkande 2). Vidare är det avstörsta vikt att de resurser som finns på landetsförsöksgårdar tas till vara. De erfarenheter,miljödata och produktionsuppgifter som kan samlasupp behöver dokumenteras systematiskt. Det nätverkav försöksgårdar som arbetar med ekologiskt lantbrukbehöver stöd för att kunna anpassa nya forskningsröntill praktiken och fungera somdemonstrationsgårdar för visning och utbildning(yrkande 3). Enligt motion MJ254 (m) kommer detstatliga stödet till livsmedelsforskningen i Sverigebl.a. Skogs- och jordbruketsforskningsråd () har fått det övergripandeansvaret för livsmedelsforskningen. Volymen är dockförhållandevis liten för att medge tvärvetenskapligasatsningar. Vidare finns det gränsdragningsproblemgentemot andra forskningsråd. Den svenska offentligalivsmedelsforskningen har inte svarat upp motbranschens utveckling och stigande behov.Satsningarna har i princip varit oförändrade underde . Det borde vara av vitaltintresse för såväl staten som industrin att debefintliga resurserna vid universitet och högskolorsamt forskningsinstitut verkligen används optimalt.I dag sker forskningen vid ett antal högskolor utannågon samordning och utan ett gemensamt mål.Riksdagen bör hos regeringen begära ett förslag omett nationellt program för forskning och utvecklingpå livsmedelsområdet (yrkande 3). I motion MJ804 (v)yrkas att begär att regeringen tar framförslag till alternativ till nuvarande EG-lagstiftning som tillåter att mänskligt urin fåranvändas i livsmedelsproduktionen (yrkande 6). Imotion MJ243 (s) framhålls betydelsen av ettekonomiskt stöd till äggproducenter för omläggningtill en mer miljö- och djurvänlig produktion. Därmedkan säkras att svensk äggproduktion inte försvinnertill fördel för import av utländska ägg frånproduktionsanläggningar med sämre djurmiljö än desvenska. Enligt motion MJ524 (mp) yrkande 2 bör ettinvesteringsbidrag utgå lika till alla som villstarta med äggproduktion med frigående höns. Imotion MJ517 (mp, v) framhålls att Jordbruksverketskommande aktionsplan för utbyte av traditionellaburar mot alternativa system i första hand måstegrundas på djurens behov. Förslaget bör gynnasmåskalighet och omfatta både ekologisk ochkonventionell hönshållning. Vidare bör mål förrådgivningsarbetet fastställas och en tidsplanupprättas. Enligt motion MJ526 (m) yrkande 1 måsteJordbruksverket prioritera arbetet med enaktionsplan för att värphönorna möjligtskall kunna befrias från burarna.Utskottets övervägandenInriktning m.m.Sveriges medlemskap i innebär att svensktjordbruk omfattas av EU:s gemensammajordbrukspolitik (Common Agriculture Policy, CAP)som också har starka regionalpolitiska inslag. tidigare framhållit i olika sammanhang ärdet viktigt att det finns ett levande jordbruk ilandets alla delar. Miljö- och regionalpolitiskahänsyn samt incitament till en inriktning motkvalitet skall prioriteras i stället för kvantitet.Därmed skall det svenska jordbrukets ställning påEU-marknaden stärkas och grunden läggas till ettlångsiktigt uthålligt jordbruk. Denna syn på densvenska jordbrukspolitiken sammanfaller med den avregeringen i andra sammanhang redovisade bedömningenav det svenska jordbruket och den svenskalivsmedelsindustrin som framtidsnäringar. Dessanäringars villkor har stor betydelse för möjlighetenatt nå viktiga politiska mål som uthållig tillväxt,ekologisk omställning, biologisk mångfald, regionalbalans, landsbygdsutveckling och ökadsysselsättning. Vidare kan konstateras att EU-medlemskapet har inneburit fördelar för såvälprimärproduktionen som förädlingsledet. Svensklivsmedelsexport har ökat betydligt.Livsmedelsindustrins fortsatta konkurrenskraftbygger på möjligheten att vidareutveckla enproduktion som bättre möter konsumenternas krav påhög kvalitet, miljöhänsyn och omsorg om djur. Enlivsmedelspolitik som främjar en sådan utvecklingger därför den svenska livsmedelsproduktionenkonkurrensfördelar. När det gäller de miljöeffekteroch miljökostnader som kan kopplas till jordbruketerinrar utskottet om att regeringen redan i november1996 gav i uppdrag att, i samråd medNaturvårdsverket och ,fortlöpande följa upp och utvärdera miljöeffekternaav den gemensamma jordbrukspolitiken. I detta arbeteingår även att göra en analys av i vilken grad dengemensamma jordbrukspolitikens olika delar ochsvenska åtgärder samverkar eller motverkar varandranär det gäller att nå de gällande nationellamiljömålen. Vidare skall förslag på åtgärder lämnassom kan möjliggöra en bättre måluppfyllelse t.ex. avgällande nationellt regelverk. Ytterligare en del iuppdraget är att löpande utvärderamiljöersättningsprogrammets måluppfyllelse,kostnadseffektivitet och effekter på miljön.Utskottet utgår från att resultaten av detta uppdragkommer att förbättra möjligheterna att föra inmiljömål i jordbrukspolitiken. Såväl den nationellasom den europeiska livsmedelspolitiken måstedessutom ha ett globalt perspektiv. I en värld därde rika länderna dumpar sin överskottsproduktion ibl.a. tredje världens städer kommer urbaniseringen idessa delar av världen att accelerera och enfortsatt ensidig exportproduktion av specialgrödoratt ytterligare utarma landsbygden och jordarna.Ländernas förmåga att försörja sig själva minskar.Den nationella livsmedelspolitiken måste därför intebara integreras i CAP utan även, liksom EU:s, sesoch förstås i sitt globala sammanhang. På längresikt måste det ekonomiska och ekologiskahållbarhetsperspektivet präglalivsmedelsproduktionen om behoven från en ökandebefolkning skall kunna mötas. Enligt utskottetsmening föreligger en betydande samstämmighet mellanå ena sidan vad riksdag och regering vid fleratillfällen uttalat när det gäller inriktningen avden svenska jordbrukspolitiken och å andra sidan desynpunkter som förs fram i motionerna MJ217 (m),MJ219 (c) yrkande 1, MJ224 (kd) yrkandena 1 och 2,MJ256 (m) yrkande 10, MJ771 (mp) yrkande 1 och MJ774(fp) yrkande 4. Enligt utskottets mening finns detdärmed ingen anledning att nu förorda någotytterligare uttalande från sida i dessafrågor. Motionerna avstyrks i berörda delar.Lika konkurrensvillkorUtskottet har tidigare framhållit att en gemensampolitik med likartade konkurrensvillkor är enförutsättning för att den inre marknaden också skallfungera när det gäller jordbruksproduktion (bet.1997/98:JoU23). Det är uppgift attbevaka att nationellt utformade åtgärder intesnedvrider konkurrensen på denna marknad. Samtidigtkan olika riktade åtgärder komma i fråga pånationell nivå för att bl.a. möjliggöra insatser föratt förbättra eller bevara miljön och främja en goddjurhållning.En viktig del i den genomgripande översyn avenergibeskattningen som pågår inom Regeringskanslietär att analysera utformningen av energibeskattningenför jordbruket. Utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion har i sitt betänkande Enlivsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) bl.a.konstaterat att driftsöverskottet för det svenskajordbruket är betydligt lägre än i vissakonkurrentländer. För att få bättre ekonomiskamöjligheter till ökade investeringar och för en ökadinvesteringsvilja behöver det svenska jordbruket ettökat driftsöverskott. I betänkandet finns ettenergiskatteförslag som kommer att behandlas inomramen för den pågående översynen avenergibeskattningens framtida utformning.Utredningen föreslår bl.a. att jordbruket ibeskattningshänseende får samma villkor somtillverkningsindustrin vad gäller el ocheldningsolja. Om övriga EU-länder intehöjer eller förändrar sina produktionsskatter elleravgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieseloljaoch handelsgödsel, bör enligt utredningen de totalasvenska produktionsskatterna för jordbruket anpassastill beskattningsnivåerna som gäller i Sverigeskonkurrentländer.Utskottet konstaterar för egen del att regeringeni regeringsförklaringen har deklarerat attjordbruket skall ha med andra näringar fulltjämförbara förhållanden. Finansministern har vidarei svar på en skriftlig fråga (1998/99:232) den 20januari 1999 anfört att jordbruketsenergibeskattning kan komma att aktualiseras isamband med de överläggningar om skattepolitikensframtida utformning som inletts med samtligariksdagspartier. Enligt utskottets mening är det avstor betydelse att den totala kostnadsbilden för detsvenska jordbruket i relation till övriga EU-länderkan klarläggas, och utskottet förutsätter att man idet fortsatta arbetet även tillgodoser behovet av ensådan analys. I avvaktan på den fortsattaberedningen av utredningens förslag och resultatetav pågående skatteöverläggningar föreslår utskottetatt motionerna MJ201 (m) yrkandena 1 och 3, MJ210(m), MJ216 (m) delvis, MJ256 (m) yrkandena 1 och 6samt Sk309 (kd) yrkande 29 lämnas utan vidareåtgärd.Ramen för EG-finansierade stödNär det gäller ramen för de EG-finansierade stödenoch deras utnyttjande hänvisar utskottet tilltidigare uttalanden om det självklara i attframförhandlade stöd skall utnyttjas. Beträffandemiljöersättningarna anförde utskottet senast isamband med behandlingen av budget attregeringen och berörda myndigheter bör verka för attutnyttjandegraden i det befintligamiljöersättningsprogrammet höjs för att ökamiljönyttan av de medel som avsatts tillmiljöåtgärder. När det gäller nya delprogram börvidare uppmärksammas att anslutningen till dessaofta sker successivt. Med ett färdigutbyggtregelverk och ytterligare informationsinsatserförbättras förutsättningarna för en ökad anslutning.Beträffande arealersättning och djurbidrag anfördeutskottet att anslagen är obligatoriska för allamedlemsländer inom EU och finansieras helt från EG-budgeten. Anslaget utgår enligt medutgångspunkt i vissa bestämmelser om basareal,antalet bidragsrätter m.m. (bet. 1998/99:MJU1 s.22-23). Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna MJ201 (m) yrkande 2 och MJ219 (c) yrkande3.Övriga jordbrukspolitiska frågorFrågan om utfallet av skörd uppmärksammadesav utskottet redan i samband med behandlingen av1999 års budget (bet. 1998/99:MJU1). Därvidkonstaterades bl.a. att regeringen var medveten omatt läget för vissa enskilda bönder i vissa delar avlandet var oerhört bekymmersamt och att man hade föravsikt att tillsammans med näringen prövamöjligheterna att vidta lämpliga åtgärder. Enarbetsgrupp har sedermera tillsatts för dettaändamål och utskottet utgår från att gruppens arbeteslutförs skyndsamt. Mot bakgrund härav finnerutskottet ingen anledning att föreslå någrasärskilda insatser med anledning av de i motionMJ207 (m) yrkandena 6, 7 och 8 framförda kraven påstödåtgärder och rådgivning. Motionen avstyrks iberörda delar.Flera åtgärder har vidtagits i syfte attriksdagens mål om ekologiskt odlad åkerarealtill skall kunna uppnås.