bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om dieselskatten,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reavinstbeskattningen.1999/2000:MJ605 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkning av de konkurrenssnedvridande el- ocheldningsoljeskatterna från ,2. att beslutar att sänka dieselskatten till per liter förjordbruket, skogsmaskiner och arbetsredskap.1999/2000:MJ752 av m.fl. (v) vari yrkas4. att hos regeringen begär att i nästa års budget inarbetamiljökonsekvensbeskrivningar i de olika förslagen i statsbudgeten.1999/2000:N272 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den privata tjänstesektorn,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om elskatter.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp) vari yrkas39. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om beskattning av hushållstjänster.1999/2000:N274 av m.fl. (mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om energibeskattningen.1999/2000:N383 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att avslår regeringens förslag om höjd produktionsskatt påkärnkraftsel.1999/2000:A805 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om införandet av skattereduktion på hemnära tjänster,1999/2000:A807 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ändrade skatteregler för ett rikt utbud av hushållsnära tjänster,17. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om sänkta arbetsgivaravgifter.1999/2000:Bo206 av m.fl. (m) vari yrkas7. att beslutar sänka fastighetsskatten för småhus till 1,2 %fr.o.m. i enlighet med vad som anförts i motionen.BudgetpropositionenMed denna budgetproposition sätts punkt för 1900-talets ekonomiska politiki . Under de gångna hundra åren har vårt land utvecklats från ettfattigt jordbrukssamhälle till ett högteknologiskt välfärdssamhälle. Detsvenska 1900-talets historia är historien om hur utveckling och jämlikhet hargått hand i hand och varit varandras förutsättningar.Med denna proposition sätts också punkt för 1990-talets ekonomiska kris.Många enskilda människor, hushåll och företag for illa under krisåren, somvi nu har bakom oss. Genom en kraftfull ekonomisk politik för fullsysselsättning kan folkhushållet självtvälja hur vägen in skall gestalta sig.Sverige lämnar i en ekonomisk styrkeposition. Vi kan se framemot med välgrundade förväntningar, i en känsla av växandeframtidstro.Utveckla den goda ekonominSveriges ekonomi utvecklas väl. Sysselsättningen stiger och arbetslöshetenfaller. Utmaningen för den ekonomiska politiken är nu att nå fullsysselsättning. För detta krävs att den ekonomiska uppgången blir långvarigoch uthållig. Nyckeln ligger i att vårda den goda ekonomin och att fokuserapå framtidens möjligheter. skall ta steget in i nästa århundrade meden politik för utveckling och jämlikhet som bygger på allas delaktighet.Politiken är inriktad på att:? arbetslösheten skall betvingas och sysselsättningen öka. Trygghet förbarn och äldre skall säkras genom en god kvalitet i vården, skolanoch omsorgen. Därmed kan välfärden stärkas och rättvisan öka iSverige.?? nå full sysselsättning och ökat välstånd genom en god och uthålligekonomisk tillväxt. Den öppna arbetslösheten skall halveras till 4 %år 2000, och andelen reguljärt sysselsatta skall 2004 vara avbefolkningen i åldrarna . Målen är ambitiösa menmöjliga att nå.?? säkra fortsatt sunda offentliga finanser och stabila priser. Det är enförutsättning för hög och uthållig tillväxt. Regeringen har därförsedan 1994 arbetat med ambitiösa budgetpolitiska mål. Samtliga målhar överträffats, i de flesta fall med bred marginal. Därmed hargrundläggande förutsättningar skapats för en hög och stabil tillväxt. ?Sysselsättningen har ökat kraftigt. iår ökade antalet sysselsatta med drygt 100 000 jämfört med motsvarandeperiod . har den öppna arbetslösheten minskatmed . Den största sysselsättningsökningen har skettinom den privata tjänstesektorn, men även inom de kommunalaverksamheterna har antalet arbetstillfällen ökat kraftigt till följd av deökade resurserna. Sammantaget beräknas sysselsättningen stiga med 4,, vilket motsvarar en ökning med ca 170 000personer. Sysselsättningsnivån hamnar därmed betydligt högre än vadsom bedömdes i den ekonomiska vårpropositionen. Den reguljärasysselsättningsgraden för personer beräknas uppgåtill , att jämföra som prognostiserades i denekonomiska vårpropositionen.Regeringens ekonomisk-politiska strategi har varit framgångsrik.De offentliga finanserna är sanerade. De budgetpolitiska målen ligger fast.Genom att hålla kontroll över utgifternas utveckling kan den godaekonomiska utvecklingen göras uthållig och nedskärningar i nästalågkonjunktur undvikas. Starka offentliga finanser är en förutsättning bådeför stabila trygghetssystem och för att alla skall få del av välfärdens kärna -vården, skolan och omsorgen.Efter budgetsaneringen kan politiken nu koncentreras på framtidensutmaningar. De vidgade klyftorna måste minskas, omställningen till ettekologiskt hållbart samhälle påskyndas, arbetsutbudet ochutbildningsmöjligheterna ökas. Segregationen skall minska och integrationenöka för att allas kompetens skall tas tillvara. måstemarginaleffekterna minskas för att ekonomin skall fungera bättre ochkonkurrensen på produktmarknaden skärpas för att priserna skall pressas nedtill fördel för konsumenterna. Villkoren för företagande skall förbättras.Jämlikhet och utveckling skall prägla hela . Den regionala obalansenoch segregationen skall motverkas.För att uppnå allt detta måste den ekonomiska politikens framgångarbefästas och göras varaktiga . Bättre förutsättningarskall skapas för att öka sysselsättningen så att alla får del av utvecklingenpå arbetsmarknaden. Risken för att den fortsatt höga efterfrågan skall övergå iökad inflation skall begränsas. Åtgärder skall vidtas för att ytterligare ökaeffektiviteten på såväl produkt-, tjänste- och finansmarknaderna som påarbetsmarknaden.Sverige på rätt vägDen tydliga och strama budgetsaneringen som har genomförts har lyftSverige ur krisen. Det går bra för och svensk ekonomi:? Arbetslösheten beräknas falla till 5,4 %innevarande år. Målet om öppen arbetslöshet under år 2000ligger inom räckhåll.?? Jämfört med har 100 000 jobbtillkommit. De flesta av dessa har tillkommit i den privata sektorn.Målet om sysselsättning ligger inom räckhåll.?? Tillväxten är god. Den beräknas både och bli .?? Priserna är stabila. Inflationsförväntningarna är låga. har enav de lägsta inflationstakterna i . Reallönerna stiger.?? Bytesbalansen är positiv och växande. stora utlandsskuldminskar.?? De offentliga finanserna är sanerade. väntas överskottet i deoffentliga finanserna bli av BNP, dvs. målet om 0,5 %överskott 1999 överträffas med bred marginal.?? Den offentliga skulden amorteras i snabb takt. Nettoskulden är sågott som borta . kommer den offentligasektorns bruttoskuld att understiga av BNP. ?Nya insatser för tillväxt och rättvisaRegeringen föreslår nu en rad åtgärder för att stärka tillväxten och rättvisan.Årets budgetproposition innehåller en bred och uthållig satsning på jobbgenom att på en och samma gång stärka den reala köpkraften och människorsmöjlighet att bo och att försörja sig genom arbete och genom att utvecklaSveriges goda näringsklimat. skall byggas ekologiskt hållbart.? Barnbidragen höjs i enlighet med tidigare beslut med såvälden som . Flerbarnstilläggen höjspå motsvarande sätt.?? Ett utrymme har skapats för att stegvis genomföra enallmän förskola och maxtaxa inom barnomsorgen.?? De nya nationalräkenskaperna och den godatillväxten medför en höjning av både BNP och BNI. Regeringenföreslår nu att biståndet ökar med ca 1,3 miljarder kronor.Därigenom nås målet om en biståndsram på av BNI.Dessutom får av sparade medel användas.Sammantaget innebär detta en väsentlig expansion av biståndet medca .?? disponeras sammanlagt närmare 4miljarder kronor för de kommuner och landsting som har störstekonomiska problem och som drabbats hårdast av de regionalaobalanserna.?? Vården och omsorgen tillförs ett extra tillskott på år2001.?? De som betalas i statlig inkomstskatt skall även under år 2001tillföras kommuner och landsting.?? Regeringen avser att i en särskild proposition återkomma medförslag som innebär att personer som beviljats assistansersättningföre skall få behålla denna ersättning även . Avsikten är att kunna presentera propositionen såatt lagändringen skall kunna träda i kraft /2001.?? Anslagen har ökats kraftigt för såväl markinköp, biotopskydd,marksanering och kalkning som miljöforskning ochmiljöövervakning. Bland annat aviseras till ettsexårigt samarbete med svenska biltillverkare för forskning ochutveckling av teknik för framtidens miljövänliga fordon. ?Som ett av de första länderna i världen presenterade regeringen grönanyckeltal i den ekonomiska vårpropositionen. Gröna nyckeltal är ett avregeringens instrument att följa det övergripande målet för detmiljöpolitiska arbetet att till nästa generation kunna lämna över ettsamhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Nyckeltalen kan användassom vägledning för politiska beslut och som underlag för samhällsdebattpå samma sätt som de ekonomiska nyckeltalen.Den goda tillväxten i kombination med de ökade statsbidragen till kommuneroch landsting innebär kraftiga resurstillskott till vård, skola och omsorg.Utöver de höjda statsbidragen ökar den kommunala sektorns skatteintäktermed ca mellan 1999 och 2000.De förbättrade utsikterna för svensk ekonomi möjliggör inom ramen förbudgetmålen dessutom skattesänkningar som både ökar tillväxten och stärkerrättvisan. Skatteförslagen föreslås träda i kraft och skallses som ett första steg i en omfattande skattereform.? Skatten sänks med särskild inriktning mot låg- ochmedelinkomsttagare. Ett utrymme har skapats för att fr.o.m. år 2001stegvis genomföra en allmän förskola och maxtaxa inombarnomsorgen. Detta minskar marginaleffekterna ytterligare.Därmed kan arbetsutbudet öka som löntagarnakompenseras till en fjärdedel för effekterna av egenavgifterna.?? Gränsen för statlig inkomstskatt höjs så att färre löntagare betalarstatsskatt. Målet är att andelen förvärvsinkomsttagare som betalarstatlig skatt åter skall närma sig , vilket var ambitioni skattereformen 1990-1991.?? Regeringen föreslår att ett ytterligare steg tas i en grön skatteväxlinggenom att dieselskatten, elskatten och kärnkraftsskatten höjs. Deökade skatteintäkterna används för skattereduktion i samband medindividuell kompetensutveckling i arbetslivet samt för attskattemässigt likställa jordbruket med industrin i fråga omenergibeskattningen.?? Reserveringsmöjligheterna ökas bl.a. genom att avsättningstiden förperiodiseringsfonderna förlängs från fem till . Kupongskattenför utdelning på näringsbetingade aktier till utländska ägareavskaffas . Publika aktiebolag ges en möjlighet attåterköpa egna aktier. Ett utrymme avsätts för att införa en lättnad ibeskattningen av utländska experter. Flertalet av de s.k.stoppreglerna för fåmansföretagare avskaffas.?? Fastighetsskatten för hyreshus sänks till för attmöjliggöra lägre hyror. Dessutom förlängs skatterabatten för de s.k.krisårgångarna .?? Det förstärkta anställningsstödet för arbetslösa med långainskrivningstider utökas till att omfatta personer som har varit öppetarbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under minst tvåår. ?Genom dessa åtgärder markeras att budgetpropositionen är en del i enlångsiktig politik som på en och samma gång tar sikte på både att stärkarättvisan och tillväxten och att bidra till jämlikhet, jämställdhet ochutveckling.Ett av regeringens mål är att skall stärka sin ställning som en avde ledande IT-nationerna. En väl utvecklad IT-infrastruktur har storbetydelse för att svenska företag skall bibehålla sin framskjutna position.Regeringen kommer att fortlöpande ta initiativ inom området och avseratt återkomma i den IT-proposition som planeras till början av år 2000.Hela skall växa. En parlamentarisk kommitté har tillsatts ominriktningen och utformningen av den framtida regionalpolitiken. De senasteårens befolkningsminskning i flera regioner är ett allvarligt hot mot enbalanserad utveckling. Regionala tillväxtavtal är det bärande instrumentet iden regionala näringspolitiken. Avtalen innebär en samordnad tillväxt- ochsysselsättningspolitik under stort regionalt och lokalt inflytande. Samtligalän har tagit fram utkast till regionala tillväxtavtal. Arbetet har letttill att breda partnerskap har etablerats. Flertalet län föreslår attsamordningen avinsatser inom olika politikområden förbättras och att statliga myndighetersengagemang i processen höjs. Regeringen tydliggör nu förutsättningarna förberörda statliga myndigheter inför förhandlingarna om genomförande ochfinansiering av tillväxtavtalen. Till exempel föreslås attarbetsmarknadspolitiken blir mer tillväxtorienterad. Vidare klarläggs hurvissa nationella program, som t.ex. utvecklingen i storstadsregionerna samtnäringsutvecklingen i , knyts an till tillväxtavtalen.Regionalpolitiken och de nya strukturfondsprogrammen skall samordnasmed genomförandet av tillväxtavtalen.Målet för den generella välfärdspolitiken är rättvisa och jämlika livsvillkorför kvinnor och män. Den generella välfärden minskar klyftor och gränsermellan olika samhällsgrupper och fungerar som en sammanhållande kraft.Barnbidraget leder till att många slipper bli beroende av behovsprövadebidrag och därmed hamna i en fattigdomsfälla. Den obligatoriskaförsäkringen som utgår ifrån inkomstbortfallsprincipen garanterar trygghetenför en stor majoritet av människor. Socialförsäkringen skapar drivkrafter förarbete eftersom det är sysselsättningen som ger delaktighet. De svenskasocialförsäkringarna främjar ett högt arbetskraftsdeltagande.Föräldraförsäkringen har stora positiva effekter för kvinnornas möjligheteratt komma in och stanna kvar på arbetsmarknaden. Det nya pensionssystemetär ett annat bra exempel på detta. har som ett av få länder reformeratpensionssystemet. Det nya systemet är av stor betydelse för tilltron tillsvensk ekonomi.Sverige har en jämnare fördelning av inkomster än nästan alla andraländer. Barn i har en bättre relativ ekonomisk standard än i de flestaandra länder. Andelen hushåll med en svag ekonomi är förhållandevis låg.De äldre har jämförelsevis mycket god ekonomisk standard.Nu ökar sysselsättningen och tillväxten. Hushållens inkomster ochkvaliteten i utbildning, vård och omsorg förbättras. Men fortfarande försörjsnära var tionde i förvärvsaktiv ålder varaktigt med sociala transfereringar. Enrättvis fördelning kan nås bara när alla arbetar efter sin förmåga. Regeringenslångsiktiga arbete för att ta bort fattigdomsfällor och minska marginaleffekterfortsätter. Det är viktigt också för en väl fungerande lönebildning. Arbete ochutbildning skall löna sig bättre. Den minskade arbetslösheten ger både enjämnare fördelning av arbetsinkomster och bättre resurser för att stödja desämst ställda. Ökad sysselsättning är avgörande för att motverka ökadeinkomstklyftor. Ytterst handlar det om delningen av livets grundläggandevärden, om hur länge man får leva, ha hälsa, kunskaper och därmedarbetsmöjligheter. Ytterst handlar det om både tillväxt och rättvisa.Sverige skall präglas av samarbeteRegeringen avser att försöka skapa största möjligauppslutning för en politik för full sysselsättning. Arbetsmarknadens parterhar en viktig roll i detta sammanhang.Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och , vilka stårbakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftstaken, tilläggsbudgeten , anslagen och de nuföreslagna skatteförändringarna för 2000.Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framtiden. Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ettoffentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykeloch prisstabilitet.Regeringen eftersträvar en bred förankring av en kommande skattereform.Samtliga riksdagspartier deltar i överläggningarna. Huvudsyftet är attutifrån krav på rättvis fördelning skapa stabila regler för tillväxt ochsysselsättning, en ekologiskt hållbar utveckling samt garantera välfärdenoch dess finansiering. Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politikenModerata samlingspartiets partimotionI motion Fi209 (m) anger Moderata samlingspartiet att de övergripandemålen för den ekonomiska politiken bör vara att skapa förutsättningar förekonomisk tillväxt och full sysselsättning. ekonomi måstekunna gå igenom en långvarig tillväxt med stabila statsfinanser. Ettväxande inflationstryck måste hållas tillbaka genom offentligabesparingar och ökat privat sparande. Hög tillväxt måste kunna förenasmed låg inflation och sund löneutveckling. Detta ställer enligtmotionärerna krav på en politik för avregleringar och en moderniseradarbetsmarknad förutom sänkta skatter och lägre offentliga utgifter. Denekonomiska politiken måste vara utbudsorienterad och undanröja destora strukturella hinder som finns för en fortsatt tillväxt i den svenskaekonomin.De offentliga finansernas sårbarhet för konjunkturella svängningar måsteminskas för att ge den privata sektorn goda förutsättningar att växa övertiden. Den enskilde medborgarens beroende av offentliga utgifter börminska. Saneringen av de offentliga finanserna bör fortsätta genom att deoffentliga utgifterna tas ned. Den sneda balansen mellan privat och offentligsektor måste förbättras.Sveriges höga skattetryck bör sänkastill nivåer som ger den svenska ekonomin konkurrenskraft, inte bara i etteuropeiskt utan även i ett globalt perspektiv. De stora marginaleffekter somdämpar den ekonomiska utvecklingen bör tas bort; konkurrenstrycket skallförstärkas genom avregleringar inom skilda områden och genom att Sverigefullt ut deltar i EU:s inre marknad och den gemensamma valutan, euron.Som ett långsiktigt mål bör reallöneutvecklingen i samhället vara sådan attSverige kan återföras till den position bland de rikaste länderna inom OECD-området som vi förlorat sedan mitten av 1970-talet.Enligt Moderata samlingspartiets mening bör så snart som möjligtvinna fullt medlemskap i . Ett första steg bör vara ett deltagande iERM2. Därmed begränsas de kostnader som varit förknippade med attSverige stått utanför EMU, t.ex. ett högre ränteläge, en störrevalutainstabilitet, minskat politiskt inflytande och andra kostnader, som t.ex.utflyttning av huvudkontor, som är svåra att kvantifiera.Ett kreativt och företagsamt SverigeEn reformpolitik för att ge kreativiteten utrymme måste genomföras föratt stärka internationella konkurrenskraft. har enormamöjligheter om de rätta förutsättningarna ges. Att förutsättningarna inteexisterar illustreras av en hög arbetslöshet trots en godkonjunktur, utflyttning av företag, brist på arbetskraft och storsegregation. Förutom ett införande av euron handlar det om att skapa ettindivid- och företagsklimat i världsklass. Viktiga åtgärder är bl.a.:? Sänkta och slopade skatter på företagande och arbete.?? Minskat företagskrångel genom färre och enklare regler.?? Åtgärder för att åstadkomma en fungerande lönebildning.?? Tryggad energiförsörjning genom att kärnkraften bibehålls.?? Förbättrade betingelser för kapitalförsörjningen.?? Sänkt skatt på hushållsnära tjänster.?? Ny utbildningspolitik.?? Förstärkt forskning.?? Förändrad arbetsmarknadspolitisk struktur och lagstiftning.?? Slopad förmögenhetsskatt och värnskatt. ?Trygghet i förändring - skatter och social omsorgGrundstenarna för välstånd är arbete och högklassiga kunskaper ochfärdigheter. Har man ett arbete skall man kunna försörja sig på sin lön.Därtill skall man kunna bygga upp ett sparande. Ett hinder för detta är dehöga skatterna. Det svenska skattetrycket är mycket högt. Även på småoch måttliga inkomster är skattebelastningen hög. Skatterna är för deflesta hushåll den allra största utgiften. Detta är inte en rimlig situation.Skattesystemet får inte stjälpa människors möjligheter till försörjning.Att sänka det totala skatteuttaget är därför nödvändigt för attskattesystemet skall bli rättvist.Motionärerna lägger fram ett antal förslag om skattesänkningar dekommande åren. Förslagen innebär bl.a. följande:? Ett förvärvsavdrag införs så att löntagarna kompenseras föregenavgiften till pensionssystemet. Avdraget föreslås vara år2000, 2001 och 2002. Avdraget beräknas som en vissandel av den pensionsgrundande avgiften upp till taket föregenavgiften.?? Kommunalskatten sänks med och ytterligare 2002genom att staten tar över kostnader från kommunerna. Långsiktigtbör ett utrymme skapas för att sänka kommunalskatten med igenomsnitt för hela landet.?? Grundavdragets lägsta nivå höjs till , vilket gäller såväl detallmänna grundavdraget som det särskilda grundavdraget förpensionärer. bör grundavdraget höjas så att det blir lika stortför alla inkomsttagare.?? Ett grundavdrag på per barn vid den kommunalabeskattningen införs , utöver barnbidraget.?? Värnskatten avskaffas.?? Fastighetsskatten avvecklas successivt. Underlaget förskatteberäkningen fryses på dagens nivå och endast hälften avmarkvärdet skall tas upp till beskattning. sänks skatten försmåhus till så att den blir densamma som för hyreshus. År2001 sänks skatten till och till . ?Vidare bör bensinskatten sänkas med och avdraget förresor till och från arbetet höjas till per mil och inkludera resor tilloch från barnomsorg. Motionärerna avvisar höjningen av skatten pådiesel.Sammantaget föreslås i motionen skattesänkningar som uppgår till 38miljarder kronor , 2001 och 103 miljarder kronor2002. finansieras sänkningarna med besparingar, varav en delpåverkar hushållsekonomin. Enligt motionärerna täcks de ökade kostnadernaför hushållen av skattesänkningarna.Enligt Moderata samlingspartiet behöver en social- ochvälfärdsreform, som syftar till att medborgarna skall bli mindre beroende avdet offentliga och mer kunna förlita sig på det egna arbetet, den egnakompetensen, det egna sparandet och de egna sociala nätverken. Envälfärdsreform bör inkludera skatterna, socialförsäkringarna, socialtjänstenoch sjukvården. Reformen skall bygga på en kombination av offentliga ochprivata försäkringar och enskilt sparande. böråtgärder för en kvalitetspräglad och värdig äldreomsorg vidtas och enovillkorlig vårdgaranti införas. Vidare bör rätten till assistansersättning förhandikappade återställas och inkomstprövningen av änkepensioner upphöra.Vidare bör en större familjepolitisk reform genomföras. Syftet skall varaatt öka valfriheten för barnfamiljerna samt underlätta deras ekonomiskasituation. Alla barn bör få lika stor del av det offentliga stödet. Vid sidan avdet ovan redovisade grundavdraget för barn bör föräldraförsäkringen underbarnets första år ges flexiblare regler. Upp till skolåldern vill motionärernaförena avdrag för styrkta barnomsorgskostnader med en barnomsorgspeng,lika för alla. Barnomsorgspengen utgår till alla föräldrar.Kommunal ekonomi för tillväxt och trygghetBasen för den kommunala ekonomin är skatteintäkterna och derastillväxt. Det bästa sättet att stärka kommunernas ekonomi och skapautrymme för god service och lägre skatter är genom en politik som ledertill att fler jobb växer fram i företagen och att kunskapsinnehållet - ochdärmed också lönebetalningsförmågan och arbetsinkomsterna - ökar.Kommunalskatten är den tyngsta skatten att bära, särskilt för låg- ochmedelinkomsttagare. Det gäller inte minst pensionärer. Därför måstekommunalskatten sänkas, bl.a. genom att staten tar över kostnader frånkommunerna.Socialdemokraterna hade under mandatperioden 1994-1998regeringsansvaret och dessutom makten i omkring 200 kommuner.