bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — (c) om avslag på regeringens förslag och föreslår att anslaget tillkommunerna i stället ökas.Skatteutskottets yttrandeEnligt vad skatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) bedöms omdiri-geringen av skattemedel inte ge upphov till några negativa effekter närdet gäller de regler som styr beskattningen. har såledesutifrån sina utgångspunkter inte någon erinran mot regeringens förslagutan tillstyrker detta.Finansutskottets ställningstagandeEnligt finansutskottets mening är det viktigt att kommunerna tillförsökade resurser. Av budgetpropositionen framgår att bidragen tillkommunerna ökar med och med ytterligare5,. Den goda tillväxten medför också markantökade skatteintäkter för kommunerna under de närmaste åren.Kommunernas och landstingens skatteinkomster beräknas öka med ca 25miljarder kronor och med ytterligare år 2001som en följd av tillväxten. Försvarsuppgörelsen gör dessutom att8 miljarder kronor kan frigöras för insatser inom vård- ochomsorgssektorn åren 2002-2004.Finansutskottet anser i likhet med regeringen att kommunerna har behovav förstärkning även och tillstyrker därför regeringens förslagom att det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster skall utgörakommunal inkomstskatt vid taxering (yrkande 38) och avstyrkermotion Sk324 (c) yrkande 5.3.2.3 Resor till och från arbetetBakgrundRiksdagen har höjt det avdragsgilla beloppet för kostnad för resor medegen bil mellan bostad och arbetsplats och i tjänsten från till 15 krfr.o.m. höjdes gränsen för avdragsgillakostnader för resor mellan bostaden och arbetsplatsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk318 av m.fl.(m) att avdraget för resor till och från arbetet höjs till per milfr.o.m. (yrkande 14) och att det icke avdragsgilla beloppet förarbetsresor sänks till (yrkande 15).Kristdemokraterna anför i motion Sk325 yrkande 14 av m.fl.(kd) att man motsatt sig höjningen av gränsen för avdrag för resor mellanarbete och bostad och yrkar att den sänks till . Denhögre gränsen missgynnar enligt motionärerna kollektivresenärer och de somhar relativt korta resor med egen bil till arbetet.Skatteutskottets yttrandeAv skatteutskottets yttrande (SkU1y) framgår att det avdragsgillabeloppet för resor med egen bil hade legat på justerade upp detta på grund av ökaderörliga kostnader, bl.a. för bensin, och att uppjusteringen bestämdes till 2kr för att den nya nivån skulle kunna bestå . Av hänsyn tillstatsfinanserna och för att ge åtgärden en tillfredsställandefördelningsprofil höjdes gränsen för avdragsgilla kostnader förresor till och från arbetet från till . Konstruktioneninnebar enligt vad skatteutskottet anför att åtgärden fick en inriktningmot dem med förhållandevis långa avstånd mellan bostaden ocharbetsplatsen.Enligt vad skatteutskottet anför har avsikten varit att fastställa avdrags-beloppet för resor med en viss marginal för att på det sättet undvika årligajusteringar. När det gäller avdragsgränsen för resor har denna utöver sinfördelningspolitiska innebörd också en praktisk betydelse genom att denbidrar till att förenkla taxeringsarbetet.Skatteutskottet ser mot denna bakgrund inte någon anledning att nuöverväga någon justering av de aktuella beloppen och avstyrker därförmotionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk318(m) yrkandena 14 och 15 samt Sk325 (kd) yrkande 14.3.2.4 Pensionärernas särskilda grundavdragBakgrundDen som under ett beskattningsår uppburit folkpension med minst 6 000kr kan vid taxeringen ha rätt till särskilt grundavdrag för pensionärer.Maximalt avdrag motsvarar summan av folkpension och ettpensionstillskott för ålderspensionär.I budgetpropositionen 1997/98:1 anfördes att livräntan täcker helainkomstbortfallet för en person som uppbär både arbetsskadelivränta ochförtidspension som personen med anledning av förtidspensionenkan ha rätt till särskilt grundavdrag. Detta leder till en överkompensation därnettoinkomsten kan bli högre än vid förvärvsarbete. Regeringen ansåg att ettsådant system är orimligt eftersom det skapar felaktiga incitament ochmotverkar arbetslinjen. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att egenarbetsskadelivränta som är samordnad med förtidspension skall reducera detsärskilda grundavdraget, och förslaget bifölls av (bet. 1997/98:FiU1 s. 131 f.).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk318 yrkande 6 av BoLundgren m.fl. (m) och Sf306 yrkande 8 av m.fl. (m) attförtidspensionärernas särskilda grundavdrag återställs så att en arbets-skadelivränta inte reducerar avdraget.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening finns det inte anledning att ändrariksdagens beslut om att arbetsskadelivränta som är samordnad medförtidspension skall reducera det särskilda grundavdraget. Utskottetanmärker att ålderspensionsreformen innebär att det särskildagrundavdraget för pensionärer kommer att ersättas medolika garantipensioner.Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk318(m) yrkande 6 och Sf306 (m) yrkande 8.3.2.5 PensionssparandeBakgrundMöjligheten att göra avdrag för premie för makes pensionsförsäkringslopades 1973 som ett led särbeskattningsreform. Härigenomhindrades ett utnyttjande av makars skilda marginalskattesatser.Som ett led i finansieringen av EU-medlemskapet begränsades detallmänna avdragsutrymmet för privata pensionsförsäkringspremier ochinsättningar på pensionssparkonton till ett halvt basbelopp fr.o.m. den 8 april1995. Avdragsutrymmet för den som har pensionsrätt i anställningminskades till av inkomsten mellan tio och tjugo basbelopp (prop.1994/95: 203, bet. 1994/95:SkU28).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk318 yrkande 16 av BoLundgren m.fl. (m) att avdraget för pensionssparande höjs från ett halvttill ett helt basbelopp . Avdrag bör dessutom enligtmotionärernas mening medges för pensionssparande för makes räkning.Kristdemokraterna föreslår i motion Sk325 yrkande 9 av . (kd) att avdraget för pensionssparande höjs till ett basbelopp fr.o.m.2000.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i sitt yttrande (SkU1y) att principen omsärbeskattning av makar bör upprätthållas även när det gäller möjlighetenatt göra avdrag för eget pensionssparande och att möjligheten att göraavdrag för makes kostnad för pensionering därför inte bör återinföras. Deskatteregler som gäller för eget pensionssparande lämnar ett utrymme föratt skapa ett efterlevandeskydd för make och barn genom förmåns-tagarförordnanden. Intresset av att skapa ett pensionsskydd för bl.a. makebör enligt skatteutskottets mening kunna tillgodoses inom ramen fördessa regler.Förslagen om en ytterligare höjning av avdraget för eget pensionssparandekräver finansiering och avstyrks därför av skatteutskottet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk318(m) yrkande 16 och Sk325 (kd) yrkande 9.3.2.6 Kompetensutveckling m.m.BakgrundRegeringen har i vårpropositionen 1999 avsatt för en stimulans av kompetensutveckling iarbetslivet. Satsningen görs med utgångspunkt från det förslag somArbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet överlämnade tillarbetsmarknadsministern . Avsikten är attfinansieringen delvis skall ske inom ramen för nya mål 3 inom EG:ssocialfond. En särskild utredare har i betänkandet Nya mål 3 förutvecklingen av de mänskliga resurserna i arbetslivet (SOU 1999:107)lagt fram förslag om den närmare utformningen av stimulansen.Utredarens förslag har en utformning som innebär en prioritering av småoch medelstora företag. Förslaget bereds inomRegeringskansliet och avsikten är att mål 3-programmet skall träda ikraft . Programmet kräver EG-kommissionensgodkännande.Småföretagsdelegationen har i rapporten i småföretag (SOU1998:77) bl.a. föreslagit ett system med individuella kompetenskonton därföretaget och de anställda får göra avsättningar av medel för kompetens-utveckling under skattemässigt gynnade avsättningar.BudgetpropositionenRegeringen har i sitt budgetförslag avsatt förreducerad skatt vid kompetensutveckling i arbetslivet under perioden2000-2002. Syftet är att stimulera till kontinuerlig individuellkompetensutveckling i arbetslivet, vilket kan öka individens möjligheteratt välja och byta arbete. Ett system för individuell kompetensutvecklingi arbetslivet skulle därmed enligt vad regeringen anför kunna ökaanställbarheten och tryggheten i arbetslivet. Regeringen avser att ge enutredare i uppdrag att föreslå hur stimulansen för kompetensutvecklingkan utformas.De beräknade medlen för kompetensutveckling ingår i den skatteväxlingsom regeringen föreslår och finansieras således genom de förslag om höjdaenergiskatter som regeringen lägger fram.MotionernaKristdemokraterna anför i motion Sk325 av m.fl. (kd) attökad personlig kompetens är helt avgörande för att skall kunnahävda sig på världsmarknaden med höga löner, och de anser attskattelagstiftningen bör ge möjlighet för arbetsgivaren och den enskildeatt med avdragsrätt sätta in medel på ett gemensamt utbildningskonto.Med denna lösning skulle det gemensamma ansvaret och denindividuella drivkraften gynna alla parter. bör fatta beslut omen sådan möjlighet (yrkande 30) i stället för attavvakta regeringens aviserade förslag (yrkande 34).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anser i likhet med motionärerna att kunskap ochutbildning är viktiga för möjlighet att konkurrera medkompetens och välutbildad arbetskraft och konstaterar attkompetenslinjen i regeringens politik bl.a. innebär omfattande satsningarpå kompetens i arbetslivet.Skatteutskottet framhåller att en satsning på genomförs inom ramen för det nya socialfonds-programmet, att ett förslag om utformningen finns och att inriktningen äratt stimulansen skall träda i kraft . Medlen används för attstimulera kompetensanalyser i små och medelstora företag ochverksamhetsrelaterad kompetensutveckling av anställda.Genom den skatteväxling som regeringen föreslår skapas enligt vadskatteutskottet anför ett utrymme för ytterligare satsningar på kompetens-utveckling, och regeringen kan i sitt budgetalternativ avsätta över 3 miljarderkronor för en sådan stimulans . För år 2000avsätts 1,35 miljarder kronor.Enligt skatteutskottets mening bör regeringens förslag om utformningen avden stimulans för kompetensutecklingen som aviseras nu avvaktas.Skatteutskottet avstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk325 (kd)yrkandena 30 och 34 .3.2.7 Skatt på hushållsnära tjänsterBakgrundFrågor om särskilda skatteregler för tjänstesektorn har behandlats iTjänsteutredningens betänkande Uppskattad sysselsättning (SOU1994:43) och i betänkande Skatter,tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17).Skattereduktion för utgifter för reparation och underhåll samt utgifter förom- och tillbyggnad av bostadshus (s.k. ROT-avdrag) kan, underförutsättning att arbetena utförts före , medges enligt lagen(1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus.Reduktionen motsvarar av utgifterna och får för småhus inte överstiga14 . För hyreshus och bostadsrätter gäller andra belopp. Det föreliggerinte någon rätt till skattereduktion för andra hushållstjänster.MotionernaI en gemensam motion från Moderata samlingspartiet,och liberalerna föreslås en permanentskattereduktion för ROT-arbeten och hushållstjänster. Skattereduktionskall medges av kostnaden inklusive moms för arbete somutförs i hemmet eller på den egna tomten. Skattereduktionen begränsastill per hushåll och år. För att skattereduktion skall kunna utgådirekt vid köp är det företaget som tillhandahåller tjänsten som medgesreduktionen vid sin månatliga skattedeklaration. Om tjänstentillhandahålls av en privatperson anmäls den överenskomna ersättningentill skattemyndigheten som beräknar totalkostnaden och drar av 50 %skattereduktion. Överskrider ett hushåll den maximala skattereduktionendebiteras mellanskillnaden som kvarskatt.Det gemensamma förslaget läggs fram i motion Sk312 av . (m, kd, fp). Yrkanden till stöd för detta förslag framställs i motionernaSk692 yrkande 5 av m.fl. (m), N272 yrkande 3 av KarinFalkmer och (), N273 yrkande 39 av Per Westerbergm.fl. (m), A805 yrkande 4 av m.fl. (m), Sk320 av MikaelOscarsson (kd), Sk325 yrkande 11 av m.fl. (kd), Sk327 yrkande2 av och (), Sf305 yrkande 10 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och A807 yrkande 4 av m.fl. (fp).Centerpartiet föreslår i motion Sk324 yrkande 11 av m.fl.(c) att ett RUT-avdrag införs. Enligt förslaget skall skattereduktion medgesmed av arbetskostnaden för hushållsnära tjänster som utförs i hemmetoch med per hushåll och år. Begreppet hushållstjänsteromfattar tjänster som utförs i hemmet som tvätt, städning, omsorg ochträdgårdsskötsel. Avdraget bör införas den 1 juli 2000.Bostadsutskottets yttrandeBostadsutskottet anför i sitt yttrande (BoU1y) att utskottet behandlat ettflertal motioner rörande de nu förespråkade skattereduktionerna ibetänkande 1997/98:BoU10 och att utskottet därvid erinrade om attROT-avdragen hade använts i betydande utsträckning och att dettainnebar att de också i hög grad torde ha fått sin avsedda effekt påsysselsättningen. Utskottet anför vidare att det då aktuellaregeringsförslaget om att bl.a. förlänga rätten till ROT-avdrag till den 1april 1999 angavs vara grundat på en strävan att begränsabyggarbetslösheten /99 - detta i avvaktan på attbyggverksamheten skulle komma i gång . Utskottet fannsig därför inte vara berett att ställa sig bakom motionsförslag om attinföra någon form av permanent skattereduktion för byggnadsarbeteneller andra hushållstjänster utan ansåg att denna fråga borde bedömas iett större skattesammanhang. finner i sitt yttrande inteskäl att nu inta en annan ståndpunkt och avstyrker motionerna.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att införandet av en särskildstimulans för tjänstesektorn i den form motionärerna föreslår skulleinnebära ett avsteg från de principer om en likformig och neutralbeskattning som ligger till grund för skattereformen och som enligtutskottets mening bör gälla. Det är också enligt skatteutskottets meningkostsamt att genom stimulanser försöka skapa en tjänsteproduktion somkan konkurrera med hushållens egen tjänsteproduktion. Risken är atteffekterna på sysselsättningen blir mycket små eller inga alls samtidigtsom kostnaderna blir stora. De erfarenheter som man har gjort i Danmarktalar för en sådan utgång.Skatteutskottet anför att även om utskottet inte är berett att tillstyrka deaktuella förslagen så hindrar inte detta att olika förslag kring bl.a. tjänste-sektorns beskattning kommer att diskuteras i de pågående skattesamtalen.Skatteutskottet avstyrker med det anförda förslagen om en särskildskattereduktion för hushållstjänster.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med bostadsutskottet ochskatteutskottet motionerna Sk312 (m, kd, fp), Sk320 (kd), Sk324 (c)yrkande 11, Sk325 (kd) yrkande 11, Sk327 (fp) yrkande 2, Sk692 (m)yrkande 5, Sf305 (fp) yrkande 10, N272 (m) yrkande 3, N273 (m)yrkande 39, A805 (m) yrkande 4 och A807 (fp) yrkande 4.3.2.8 Reavinstbeskattning av fastigheterBakgrundNär reavinstreglerna för fastigheter ändrades vid skattereforminfördes en möjlighet att fortsätta att tillämpa äldre regler fram t.o.m.utgången av . Avsikten var att övergången till en nominellberäkningsmetod inte skulle ge tröskeleffekter för skattskyldiga somgenom indexuppräkning m.m. kunde påräkna en låg reavinstskatt vidtillämpning av de äldre reglerna. Övergångsregeln innehåller inte någonmöjlighet till fortsatt indexuppräkning. övergångsregelnfunnits har skatteuttaget vid fastighetsavyttringar avseende privatbostads-fastigheter sänkts från till som regler om uppskovinförts.Reavinstreglerna innehåller en bestämmelse som tar sikte på fastighetsför-värv (det s.k. stickåret). Ingångsvärdet får bestämmas till 150 %av taxeringsvärde om den skattskyldige inte kan visa att den verk-liga anskaffningskostnaden är högre. Syftet med regeln är att förenkla vinst-beräkningen eftersom det efter hand blir allt svårare att känna till och hållareda på relevanta uppgifter. Detta gäller särskilt om fastigheten är ärvd ellerom man fått den i gåva. års utgång kan den skattskyldigealternativt använda en regel som gör det möjligt att bestämma ingångsvärdettill av taxeringsvärde.I 1999 års ekonomiska vårproposition aviserade regeringen ett förslag omatt flytta det s.k. stickåret till ett senare år.Inom har en promemoria med föreslag om en nystickårsregel tagits fram. Den nya regeln tar sikte på förvärv ,och anskaffningsvärdet skall i dessa fall anses utgöra av 1975 årstaxeringsvärde, om inte den skattskyldige kan visa att det verkligaanskaffningsvärdet är högre. I promemorian redovisas att förslaget är förenatmed visst skattebortfall. Promemorian har remissbehandlats.BudgetpropositionenRegeringen anför att förslaget om ett nytt stickår 1975 har fått ett blandatmottagande och gör bedömningen att det med hänsyn till detskattebortfall som förslaget skulle medföra inte nu bör läggas fram någotförslag om ett nytt stickår.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Sk826 yrkande 1 av CarlFredrik m.fl. (m) att förlänger de nuvarande reglerna förreavinstbeskattning av fastigheter till och begärett förslag hos regeringen som innebär att det skall finnas alternativ tillhuvudregeln som gör det möjligt att sälja äldre fastigheter underskattemässigt rimliga villkor och att de problem som uppstår vidgenerationsskiften löses. I motion MJ306 yrkande 7 av . (m) anförs att effekterna blir förödande vid familjeskogsbruketsgenerationsskiften om inget görs, och motionärerna begär en ettårigförlängning av de nuvarande reglerna.Kristdemokraterna begär i motion Sk313 av () en snabboch grundlig översyn av beskattningen vid avyttring av fastigheter som ägsav fysisk person. Enligt motionären kommer reavinstbeskattningen att bliännu mer rättsosäker och godtycklig om övergångsreglerna får löpa ut . Detta gäller särskilt vid långa innehav.Centerpartiet begär i motion Sk324 yrkande 10 av m.fl. (c)en tvåårig förlängning av nuvarande regler i avvaktan på en utredning.Motionärerna anför att en övergång till nya regler kommer att ge upphov tillsvårigheter vid generationsskiften för familjeföretag och i bostäder. I motionSk323 av och () begärs en ettårig för-längning i samma syfte.Skatteutskottets yttrandeEnligt skatteutskottets mening i SkU1y måste en utgångspunkt vara attde äldre indexanknutna reglerna för reavinstbeskattning av fastigheterbör få löpa ut med utgången av . En fortsatt parallell tillämpningav nya och äldre regler efter den långa övergångsperiod som beslutadesvid skattereform kan annars resultera i en permanentning av ensituation med två parallella regelkomplex.När det gäller önskemålen om ett nytt stickår anför skatteutskottet attregeringen har utarbetat ett förslag om en flyttning av stickåret från 1952till 1975 men att regeringen efter remissbehandling gör bedömningen attskattebortfallet blir så stort att förslaget inte bör genomföras.Skatteutskottet delar regeringens bedömning när det gäller förslaget om ettnytt stickår och anser att övergångstiden med en parallell tillämpning av nyaoch äldre regler nu bör tillåtas löpa ut med utgång. Skatteutskottetavstyrker motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk313(kd), Sk323 (c), Sk324 (c) yrkande 10, Sk826 (m) yrkande 1 och MJ306(m) yrkande 7.3.3 Juridiska personers inkomstskatterBelopp i tusental kronorInkomsttitelRegeringen(m)(kd)(c)(fp)1121Juridiska personers inkomstskatt68 632 557+400 000+720 000+400 000Förlängd period periodiseringsfond-2 500 000Höjt tak periodiseringsfond0Ej kupongskatt näringsbetingade aktier-230 000Förändrade stoppregler fåmansföretag0Företags förvärv av egna aktier-720 000+720 000Höjd bolagsskatt ()±0Ändrade uttagsregler för fåmansbolag+400 000+400 0003.3.1 Beskattning av bolagsinkomsterBakgrundFrågan om s.k. enkelbeskattning och dess inverkan på företagsinveste-ringarna har utretts av företagsskatteutredning. Utredningenavvisade i betänkandet En lättnad i dubbelbeskattningen av mindreföretags inkomster (SOU 1996:119) ett generellt slopande avdubbelbeskattningen som ett medel att förbättra villkoren förföretagande.Genom lagstiftning (prop. 1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20), har genomfört lättnader i beskattningenav utdelning och reavinst på aktier i onoterade företag årstaxering. Lättnaderna ersatte det riskkapitalavdrag som införts tidigare.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motionerna Sk692 yrkande 1 av BoLundgren m.fl. (m) och Sk326 yrkande 3 av m.fl. (m)att skatten på aktieutdelningar avskaffas fr.o.m. år 2000.Kristdemokraterna föreslår i motion Sk325 av m.fl. (kd) attskatten på aktieutdelningar sänks till för att slopas helt (yrkande 6).Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Sk327 av ochKarin () att skatten på aktieutdelningar avskaffas (yrkande 6).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU1y) att de utredningar som gjortspå området visar att en slopad skatt på aktieutdelningar inte är ettverksamt medel för att förbättra de större företagens villkor. Tillgångentill en internationell kapitalmarknad gör att beskattningen av sparandeendast i begränsad omfattning inverkar på företagens investerings-benägenhet. För små och medelstora företag som inte i alla avseendenhar tillgång till den internationella kapitalmarknaden kan emellertid intebortses från att den personliga kapitalbeskattningen inverkar påavkastningskravet och därmed i viss mån fungerar som en skatt påföretagens investeringar. I skattelagstiftningen har detta förhållandebeaktats genom de särskilda lättnader som gäller vidbeskattningen av utdelningar och reavinster på onoterade aktier.Skatteutskottet anser att en generell sänkning av skatten på ägarnassparande i aktier inte är en effektiv metod för att förbättra villkoren förföretagandet och avstyrker därför motionsyrkandena.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Sk325(kd) yrkande 6, Sk326 (m) yrkande 3, Sk327 (fp) yrkande 6 och Sk692(m) yrkande 1.3.3.2 Utvidgade reserveringsmöjligheterBakgrundVid beräkning av inkomst av näringsverksamhet finns sedan 1995 årstaxering en möjlighet att göra avdrag för avsättning tillperiodiseringsfond. Avsättningsmöjligheten gäller både för juridiska ochfysiska personer. Avdrag medges för juridiska personer med högst 20 %av beskattningsårets inkomst före avdrag. För enskilda näringsidkaremedges avdrag med högst av ett motsvarande underlag. Avdragetskall återföras till beskattning senast femte beskattningsåret efteravsättningsåret. Vid taxering skall de avsättningar som (taxering) återföras.BudgetpropositionenRegeringen föreslår (avsnitt 8.3.2) att möjligheterna att sätta av tillperiodiseringsfond förstärks års taxering (inkomståret2001). För aktiebolag och andra juridiska personer höjs avsättningstaketfrån av inkomsten. För enskilda näringsidkare och fysiskapersoner som är delägare i handelsbolag höjs avsättningstaket från 25 till30 % av inkomsten.Vidare föreslås att tiden för återföring av periodiseringsfond förlängs frånfem till för alla företagsformer års taxering.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har ingen erinran mot förslaget om en höjning av taketoch en förlängning av perioden för avsättning till periodiseringsfond.Denna reserveringsmöjlighet har enligt vad skatteutskottet anför i sittyttrande (SkU1y) ett särskilt värde för små och medelstora företag medbegränsade möjligheter att dra till sig externt riskkapital.