bet · GM01FiU27 · 1999-05-25 00:00:00 — Förändringen bör,enligt motionärerna, träda i kraft den 1 juli 1999.Motionärerna yrkar på att anslaget förkostnader för statlig assistansersättning ökas med50 i tilläggsbudgeten för år 1999.Motionärerna föreslår att utgiftshöjningenfinansieras genom en tidigareläggning av den nyaoch förändrade beräkningen av sjukpenninggrundandeinkomst (SGI) som regeringen föreslår(utgiftsområde 10). Genom att införa denna redanden i stället för den 1 januari2000 uppnås en besparing på 50 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens begäran om bemyndiganden respektiveförslag om ett nytt ramanslag för ersättning tillvissa steriliserade har inte mött någon erinran iform av motioner och bör enligt utskottets meningtillstyrkas.Enligt 9 a § fjärde stycket lagen (1993:387) omstöd och service till vissa funktionshindrade och 3§ lagen (1993:389) om assistansersättning gällersom ett krav för rätt till personlig assistansrespektive assistansersättning att denfunktionshindrade inte har fyllt . Enutvidgning av rätten till personlig assistans såatt den som erhållit assistans före sin 65-årsdagkan få behålla denna rätt även efter det att haneller hon fyllt skulle, enligt den avregeringen gjorda kostnadsberäkningen, få betydandeekonomiska konsekvenser. Utskottet delarregeringens bedömning att det krävs ytterligareberedning av frågan innan något ställningstagandekan göras och anser därför att motion Fi16 (c)yrkande 24 delvis bör avstyrkas. Utskottet villsamtidigt erinra om att det vid ett flertaltillfällen uttalat att kommunerna måste visasmidighet och hänsyn vid övergången från personligassistans till annan stödform, och att det ofta kanvara lämpligt att huvudmannen fortsätter att geinsatser som liknar personlig assistans.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottetatt bör godkänna att ramen förutgiftsområde 9 för fastställs till24 087 459 000 kr.Stockholm den 11 maj 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), RinaldoKarlsson (s), (), (), (), (), ElisebehtMarkström (s), (), (), (), (), (), (), () och ().Avvikande meningKenneth () anser att andra och tredjestyckena i utskottets bedömning bort ha följandelydelse:I likhet med vad som anförts i motion Fi16 (c)anser utskottet att den som har fått rätt tillpersonlig assistans skall fåbehålla denna rätt även efter 65-årsdagen.Regeringen har beräknat kostnaderna för en sådanreform till mellan 1,3 och 1,9 miljarder kronor.Detta utgör emellertid bruttokostnaden. Regeringenbortser vid sin beräkning från de kostnader somkommunerna får för hemhjälp och annan omsorg tillfunktionshindrade som på grund av sin ålder intelängre är berättigade till personlig assistans. Förpersoner med svåra funktionshinder innebärpersonlig assistans ökad frihet och möjlighet tillett självständigt liv. Assistansen är utformadefter varje individs behov och denassistansberättigade kan välja hur och av vemassistansen skall ges. Kommunernas hemtjänst ochövriga omsorg är inte så individuellt anpassad.Många funktionshindrade känner därför en stor oroöver att bli berövade rätten till assistans vid 65års ålder. anser att åldersgränsenför rätt till personlig assistans bör tas bortfr.o.m. Anslaget B 8 Kostnader förstatlig assistansersättning under utgiftsområde 9bör därmed höjas med . Utgiftshöjningen bör finansierasgenom att den nya och förändrade beräkningen avsjukpenninggrundande inkomst (SGI) införs redanfr.o.m. i stället för den 1januari 2000. Därigenom kan utgiftsområde 10minskas med 50 miljoner kronor.Särskilt yttrandeChris Heister (m), (), LeifCarlson (m), (), (), () och GöranLindblad (m) anför:Vi anser att den som har fått rätt till personligassistans skall få behålla dennarätt även efter 65-årsdagen. Våra synpunkter ifrågan utvecklas närmare i våra respektiveavvikande meningar i yttrandet 1998/99:SoU3yEkonomisk vårproposition.Kulturutskottets yttrande1998/99:KrU5yTilläggsbudget till statsbudgeten förbudgetåret1999Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat attbereda kulturutskottet tillfälle att avge yttrandeöver ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) i vad avser tilläggsbudgeten tillstatsbudgeten för jämte de motionersom kan komma att väckas, allt i de delar som rörkulturutskottets beredningsområde.Med anledning av propositionen har ett antalmotioner väckts.Kulturutskottet yttrar sig i det följande överpropositionen i vad avser förslag tilltilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret1999, såvitt rör utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid jämte motion 1998/99:Fi15(kd).Utskottet har i yttrande 1998/99:KrU4y yttrat sigöver förslagen i vårpropositionen rörande denpreliminära fördelningen av utgifter påutgiftsområden som skall utgörariktlinje för regeringens budgetarbete, såvitt rörutgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund ochfritid jämte motioner.UtskottetInledningI vårpropositionen föreslår regeringen attriksdagen inom utgiftsområde 17 Kultur, medier,trossamfund och fritid på tilläggsbudget för år1999 skall besluta om dels omfördelningar inomutgiftsområdet, dels ökning av ramen med indragnamedel från det under elfte huvudtiteln /96 uppförda reservationsanslaget B13 Sysselsättningsinsatser på kulturområdet. Deverksamhetsområden som berörs av förslagen ärArkiv, Museer och utställningar och Trossamfund.F 3 och H1 Centrala museer: myndigheterRiksdagen beslutade att Svensktvisarkiv skall föras över från till Statens musiksamlingarden (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17, bet.1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). En särskildutredare har haft i uppdrag att förbereda ochgenomföra denna organisationsförändring, somförutsätter en omfördelning av medel mellan berördamyndigheter. Utredaren har redovisat att 2,2miljoner kronor bör överföras från till Statens musiksamlingar.Medel till Statens musiksamlingar anvisas underanslaget H 1 Centrala museer: myndigheter. Ipropositionen föreslås att nämnda belopp, 2,2miljoner kronor, skall överföras från anslaget F 3Språk- och folkminnesinstitutet till anslaget H 1Centrala museer: myndigheter.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.H 4 Bidrag till vissa museer, K 1 , B 13Sysselsättningsinsatser på kulturområdetoch L 1 Bidrag till folkbildningenRegeringen redovisar att planerar attbygga en fristående utställningshall för att beredaplats för större utställningar. För kostnader isamband med uppförandet av hallen, vilken beräknasstå färdig , föreslår regeringen att 2miljoner kronor anvisas under anslaget H 4 Bidragtill vissa museer. Denna satsning finansieras genomatt anslaget K 1 Stöd till trossamfund minskas med1 miljon kronor, vilket innebär att visst kyrkligtrestaureringsarbete eventuellt får skjutas upp.Vidare föreslås att dras in fråndet under elfte huvudtiteln för /96uppförda reservationsanslaget B 13Sysselsättningsinsatser på kulturområdet.I motion Fi15 (kd) avvisas den del av regeringensförslag till finansiering av Millesgårdensutställningshall som innebär en minskning avanslaget K 1 Stöd till trossamfund (yrkande 12).Motionärerna bakom motionen föreslår i stället attden del av anslaget L 1 Bidrag till folkbildningensom avser uppsökande verksamhet och utbildning isamhällsfrågor som görs av fackförbund med fleraskall minskas med (yrkande 13).Utskottet finner att det är glädjande attMillesgården genom sin nya utställningshall fårmöjlighet att anordna större utställningar ochdärigenom kan ta emot fler besökare.Då det gäller regeringens förslag tillfinansiering av utställningshallen noterarutskottet dels att minskningen av anslaget B 13Sysselsättningsinsatser på kulturområdet innebäratt outnyttjade medel dras in, dels att den del avanslaget K 1 Stöd till trossamfund, som berörs avförslaget, utgörs av medel anvisade underanslagsposten 3 Till regeringens disposition.Medlen är avsedda bl.a. för att restaurera äldredomkyrkor. I sammanhanget vill utskottet därförerinra om de andra möjligheter som finns för dessakyrkor att erhålla byggnadsbidrag. Här kan nämnasKyrkofondens kyrkobyggnadsbidrag och det s.k.miljardprogrammet för kyrkliga jobb under åren1998-2000. Miljardprogrammet är ett för staten ochSvenska kyrkan gemensamt sysselsättningsprogram,som gör det möjligt för att rustaupp bl.a. kyrkobyggnader och utföra nödvändigtunderhåll. Det torde således finnas godaalternativa möjligheter att erhållarestaureringsbidrag för de domkyrkor som är i behovav underhåll. Det anförda innebär att utskottetanser att yrkande 12 i motion Fi15 (kd) bör avslåsav riksdagen.Utskottet kan inte heller tillstyrka förslaget isamma motion att minska anslaget L 1 Bidrag tillfolkbildningen med (yrkande 13).Utskottet anser att den uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor som bedrivs av fackligaoch andra organisationer är av stor betydelse föratt den stora särskilda vuxenutbildningssatsning,som görs genom det s.k. och som iförsta hand riktar sig till arbetslösa som saknartreårigt gymnasium, skall få genomslag.Utskottets ställningstagande innebär attfinansutskottet bör tillstyrka regeringens förslagtill omfördelningar inom utgiftsområde 17 och tillhöjning av ramen för utgiftsområdet med 1 miljonkronor.Stockholm den 11 maj 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (v), LennartFridén (m), (), (),(), (), PeterPedersen (v), (), (),(), (), HilleviLarsson (s) och ().Avvikande meningH 4 Bidrag till vissa museer, K 1 , B 13Sysselsättningsinsatser på kulturområdetoch L 1 Bidrag till folkbildningenInger (), (),(), (), (), () och ()anser att den del av utskottets yttrande iavsnittet under H 4 Bidrag till vissa museer, K 1Stöd till trossamfund, B 13 Sysselsättningsinsatserpå kulturområdet och L 1 Bidrag till folkbildningensom börjar med "Utskottet finner" och slutar med"miljon kronor" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är glädjande attMillesgården genom sin nya utställningshall fårmöjlighet att anordna större utställningar ochdärigenom kan ta emot fler besökare. Då det gällerregeringens förslag till finansiering villutskottet anföra följande.Utskottet accepterar att outnyttjade medel, 1miljon kronor, tas från anslaget B 13Sysselsättningsinsatser på kulturområdet. Däremotfinner utskottet att det är olämpligt att - somregeringen föreslår - minska anslaget K 1 med , eftersom detfinns stor risk för att det kommer att innebära attvisst kyrkligt restaureringsarbete får skjutas upp.Utskottet föreslår i stället en finansiering sominnebär att den del av anslaget L 1 Bidrag tillfolkbildningen som avser fackförbunds och andraorganisationers uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor skall minskas med 1miljon kronorDet anförda innebär att regeringens förslag idenna del bör avstyrkas av finansutskottet och attmotion Fi15 (kd) yrkandena 12 och 13 börtillstyrkas.Utbildningsutskottets yttrande1998/99:UbU5yTilläggsbudget för år 1999Till finansutskottetFinansutskottet har beslutat attbereda övriga utskott tillfälle att yttra sig över1999 års ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) i vad avser tilläggsbudget tillstatsbudgeten för jämte motioner, ide delar som berör respektive utskottsberedningsområde.Utbildningsutskottet behandlar i det följandeyrkandena 24 (delvis) och 16 i propositionen samtmotionerna 1998/99:Fi16 (c) yrkande 24,1998/99:Fi17 (fp) yrkande 10 och 1998/99:Fi25 (m)yrkandena 1 och 2.Ändrade anslagsbelopp inom utgiftsområdena15 och 16Regeringen föreslår i propositionen yrkande på tilläggsbudget till statsbudgeten godkänner ändrade ramar förutgiftsområden samt anvisar ändrade och nya anslagi enlighet med specifikation i bifogad tabell (s.43).Såvitt avser utbildningsutskottetsberedningsområde innebär förslagen följandeomfördelningar mellan anslag och utgiftsområden.Inom utgiftsområde 15 Studiestöd skall enligtregeringens förslag anslaget A 2 Studiemedel m.m.ökas med . Ökningen finansierasgenom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv minskas med motsvarande belopp.Det påpekas i propositionen att () hardebiterat för kostnader förräntesubventioner och avskrivningar av lån föräldre utbildningsbidrag. För att förenklaadministrationen bör i stället utgifterna beräknasunder utgiftsområde 15 Studiestöd, där CSN äransvarig myndighet.En omfördelning av anslagsmedel föreslås ocksåmellan utgiftsområde 15 Studiestöd ochutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning. Regeringen redovisar attanslaget A 15 Särskilda utbildningsinsatser förvuxna inom utgiftsområde 16 har överskridits tillföljd av att kommunerna har anordnat platser inomKunskapslyftet till högre kostnader än vad somtilldelats medel för. har anslaget A 3Vuxenstudiestöd m.m. inom utgiftsområde 15 i vadavser särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa(Svuxa) inte till fullo utnyttjats. Detta berorenligt regeringen dels på att fler stude-rande än beräknat har sökt särskiltutbildningsbidrag (UBS), dels på att vissa grupperinom finansierar sina studier påannat sätt.Regeringen föreslår mot bakgrund av det anfördaatt anslaget Särskilda utbildningsinsatser förvuxna inom utgiftsområde 16 ökas med 100 miljonerkronor genom en motsvarande minskning av anslagetVuxenstudiestöd m.m. inom utgiftsområde 15.Slutligen, när det gäller utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning, föreslårregeringen att anslaget E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. minskas med 1miljon kronor för att till en del finansierauppbyggnaden av ett yrkesregister vid Statistiskacentralbyrån (utgiftsomr. 2 anslaget A 6).U t s k o t t e t har inga invändningar motregeringens förslag till ändrade anslagsbelopp inomutgiftsområdena 15 och 16. Utskottet föreslåralltså att finansutskottet tillstyrker förslagen.Försöksverksamhet med lärlingsutbildningUnder anslaget A 2 Utveckling av skolväsende ochbarnomsorg inom utgiftsområde 16 har förinnevarande budgetår beräknats medel om 41 805 000kr för genomförande av försöksverksamhet medlärlingsutbildning. Syftet är att stimulerautvecklingen av en ny och modernlärlingsutbildning. Medlen används för direkt stödtill kommuner som deltar i försöksverksamheten ochtill nationella stimulans- ochinformationsinsatser. Bidrag utbetalas enligtförordningen (1997:762, ändr. 1999:67) omförsöksverksamhet med lärlingsutbildning inomgymnasieskolan som gäller för lärlingsutbildningsom påbörjas före . Statsbidraglämnas med för varje elev som medlärlingskontrakt påbörjar lärlingsutbildningen (16§ förordningen).Enligt regeringen behövs det ytterligare insatserför att stärka skolans arbetslivsanknytning.Regeringen föreslår därför i förslaget tilltilläggsbudget att ifrågavarande medel även skallfå användas till kvalitetsförbättrande insatser föryrkesutbildningar i gymnasieskolan generellt samtför utveckling av programinriktat individuelltprogram (yrk. 16).Avslag på regeringens förslag i fråga omanvändningen av medlen för lärlingsutbildningbegärs i två motioner, nämligen i motionerna1998/99:Fi25 yrkande 1 från Moderatasamlingspartiet och 1998/99:Fi17 yrkande 10 frånFolkpartiet.Moderaterna förordar i sin motion ett system, däryrkesutbildningen är en kombination av skolförlagdutbildning och utbildning på en eller fleraarbetsplatser och där företagen i likhet med skolanges anslag för sin utbildningsinsats (yrk. Deanser att de redan avsatta medlen förförsöksverksamheten bör användas isyfte att utveckla en modern lärlingsutbildning isamverkan med näringslivet. bör enligtderas mening göra ett tillkännagivande tillregeringen med denna innebörd.Folkpartiet anser att elever som vill ha merpraktik i skolan bör beredas möjlighet till detta,men det bör ske inom ramen för en ny merindividualiserad gymnasieskola.U t s k o t t e t har inhämtat frånUtbildningsdepartementet att regeringen sedanhösten 1997 beviljat 31 ansökningar frånskolhuvudmän om att få delta i försöksverksamhetenmed lärlingsutbildning i gymnasieskolan. Av dem somfått tillstånd har ca hälften startat sinapilotprojekt, vari ca 150 elever deltar.Utskottet delar regeringens bedömning att medlensom beräknats för försöksverksamheten medlärlingsutbildning också bör få användas förkvalitetsförbättrande insatser föryrkesutbildningar inom gymnasieskolan generellt.Finansutskottet bör enligt utbildningsutskottetföreslå att med avslag påmotionsyrkandena godkänner vad regeringen förordat.ÖvrigtCenterpartiet anser i motion 1998/99:Fi16 yrkande24 att anslagen under utgiftsområde 16 tillKarlstads universitet (B 20), (B22) och (B 24) för forskning ochforskarutbildning bör ökas med 10 miljoner kronorvartdera. Forskningssatsningen bör finansierasgenom att anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder under utgiftsområde 14 minskas med 30miljoner kronor. Regeringen bör enligt motionärernaåterkomma till med förslag till nytilläggsbudget för som tillgodoserderas önskemål.U t s k o t t e t hänvisar till att regeringen iden ekonomiska vårpropositionen föreslår att medlenför forskning och forskarutbildning vid universitetoch högskolor förstärks med år2000 för främst de tre nya universiteten iKarlstad, och . Utskottet är inteberett att tillstyrka förslag om nytilläggsbudget med forskningssatsningar innevarandeår. Motionsyrkandet bör avstyrkas avfinansutskottet.Stockholm den 11 maj 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), BeatriceAsk (m), (), (),(), (), TorgnyDanielsson (s), (), (), (), (),(), (), KalleLarsson (v), () och RosMarie JönssonNeckö (s).Avvikande meningar1. Försöksverksamhet medlärlingsutbildningBeatrice (), () och TomasHögström (m) anför:Vi motsätter oss regeringens förslag om ändradanvändning av de medel som beräknats förinnevarande budgetår för genomförande avförsöksverksamheten med lärlingsutbildning. Istället förordar vi ett system däryrkesutbildningen är en kombination av skolförlagdutbildning och utbildning på en eller fleraarbetsplatser och där företagen i likhet med skolanges anslag för sin utbildningsinsats. De redanavsatta medlen bör användas i syfte att i samverkanmed näringslivet utveckla en modernlärlingsutbildning. Därigenom tas det kunnande ochden kompetens till vara som skolan respektivenäringslivet har. Vi vill att finansutskottetföreslår att med bifall till motion1998/99:Fi25 och med anledning av motion1998/99:Fi17 yrkande 10 dels avslår regeringensförslag om ändrad medelsanvändning, dels som sinmening ger regeringen till känna vad vi här haranfört.2. Försöksverksamhet medlärlingsutbildningBarbro () anför:Jag anser att finansutskottet bör avstyrkaregeringens förslag att medlen som avsatts för attstimulera utvecklingen av en ny och modernlärlingsutbildning skall få användas till generellakvalitetsförbättrande insatser föryrkesutbildningar i gymnasieskolan. Det är viktigtatt elever som vill ha mer praktik i skolan beredsmöjlighet till detta, men sådana satsningar börgöras inom ramen för en ny gymnasieskola som integrundas på föreställningen att alla elever är lika.Finansutskottet bör föreslå att medbifall till motion 1998/99:Fi17 yrkande 10 och medanledning av motion 1998/99:Fi25 dels avslårregeringens förslag om ändrad medelsanvändning,dels som sin mening ger regeringen till känna vadjag här har anfört.3. ÖvrigtSofia () anför:Enligt min mening bör de tre nya universiteten iKarlstad, och under innevarandebudgetår tillföras vartdera förforskning och forskarutbildning. Dennaforskningssatsning bör finansieras genom attanslaget Arbetsmarknadspolitiska åtgärder inomutgiftsområde 14 minskas med 30 miljoner kronor.Jag vill att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag om detta i ny tilläggsbudget . bör alltsåtillstyrka motion 1998/99:Fi16 yrkande 24.Särskilda yttranden1. Försöksverksamhet medlärlingsutbildningYvonne () och ()anför:Vi anser att regeringen inte har organiseratförsöksverksamheten och gjort skolor och arbetslivdelaktiga i utformningen så att parterna känt sigattraherade av den. Regeringen bör uppfatta detsvaga intresset för försöksverksamheten som ensignal att ompröva och utveckla modellen förframgångsrik lärlingsutbildning i enlighet medKristdemokraternas förslag som också ärinternationellt prövat. Det innebär attlärlingsutbildningen skall inledas från det förstagymnasieåret och inte först somregeringens modell är. Vidare skalllärlingsutbildningen avslutas med ett gesällprovoch leda till yrkesexamen.2. Försöksverksamhet medlärlingsutbildningSofia () anför:Regeringen föreslår att medel som beräknats förförsöksverksamheten med lärlingsutbildning skall fåanvändas även till kvalitetsförbättrande insatserför yrkesutbildningar i gymnasieskolan generellt.Även om förslaget innebär ett avsteg från denuppgörelse om lärlingsutbildning som träffadesmellan regeringen och underföregående mandatperiod har jag avstått från attyrka avslag på förslaget. Skälet till detta är attregeringen förefaller ha misslyckats med attverkställa beslutet, och att försöksverksamhetendärmed blivit försenad och av mindre omfattning änberäknat, varför de beräknade medlen inte kommeratt förbrukas helt.Trafikutskottets yttrande1998/99:TU2yTilläggsbudget till statsbudgetenför (utg.omr. 22Kommunikationer)Till finansutskottetFinansutskottet beslöt att beredaövriga utskott tillfälle att yttra sig över 1999års ekonomiska vårproposition (1998/99:100) i vadavser tilläggsbudget till statsbudgeten (yrkandena 6-24) jämte de motionersom kan komma att väckas, allt i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde.I detta yttrande behandlar trafikutskottetyrkandena 18-20 och 24 i propositionens förslagtill riksdagsbeslut, i de delar som avsertrafikutskottets beredningsområde.Regeringen () föreslår ipropositionen, såvitt avser till-läggsbudget tillstatsbudgeten för budgetåret 199918. att bemyndigar regeringen att geStatens Järnvägar rätt att ta upp lån i ochutanför inom en total ram om10 ,19. att bemyndigar regeringen att inomramen för det under utgiftsområde 22Kommunikationer uppförda ramanslaget A 4Banhållning göra utfästelser om att tillBotniabanan AB betala ersättning som täckerdriftskostnader och amorteringar samträntekostnader och andra finansiella kostnader,20. att bemyndigar regeringen attbesluta om förändrad verksamhetsinriktning förPostgirot samt besluta om en försäljning avPostgirot ,24. att på tilläggsbudget tillstatsbudgeten för godkänner ändraderamar för utgiftsområden samt anvisar ändrade ochnya anslag i enlighet med specifikation i tabell pås. 43-44 i propositionen.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- 1998/99:Fi17 yrkande 8 av m.fl.(fp),- 1998/99:Fi19 av (),- 1998/99:Fi28 av m.fl. (m).1 Anslagsfrågor1.1 Utgiftsbegränsande åtgärder 1999I 42 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten stadgasatt regeringen, om det finns risk för att ettbeslutat tak för statens utgifter kommer attöverskridas, skall vidta sådana åtgärder som denhar befogenhet till eller föreslå riksdagenlämpliga åtgärder. Vidare framgår av 8 § samma lagatt regeringen får besluta att medel på ett anvisatanslag inte skall användas, om detta är motiveratav särskilda omständigheter i en verksamhet ellerav statsfinansiella eller andra samhällsekonomiskaskäl.I propositionen (avsnitt 5.3.1) konstaterarregeringen att utgiftstaket 1999enligt senaste prognoskommer att överskridas med 6,7 miljarder kronor.Regeringen säger sig dela Ekonomistyrningsverketsbedömning angående risken för överskridande. Därförvidtar regeringen med stöd av bestämmelserna ilagen om statsbudgeten utgiftsbegränsande åtgärderför , motsvarande totalt ca 8 miljarderkronor. Åtgärderna är av två slag, besparingar ochutgiftsreduktioner som uppkommer till följd avinförandet av s.k. begränsningsbelopp föranslagsförbrukningen på vissa anslag.Begränsningsbeloppens syfte är att säkerställa attanslagsförbrukningen inte överstiger enviss bestämd nivå. Besparingarna uppgår till totaltca . Effekten avbegränsningsbeloppen beräknas till ca 3,7 miljarderkronor.Inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisasbesparingar om , avseendeanslaget A 2 Väghållning och statsbidrag.Regeringen har innehållit avVägverkets anslag för . Som redovisades ibudgetpropositionen för (utg.omr.