bet · GM01SfU12 · 1999-05-20 00:00:00 — Avsikten i fråga omgarantipensionen var inte att lägga fram förslag omnågra ändrade principer för vilka former avinkomster som skall beaktas vid avräkningen avgarantipensionen i förhållande till vad som gällerbeträffande det särskilda grundavdraget. Utskottetifrågasatte inför principbeslutet inte attavtrappning av garantipensionen skall ske mot såvälinkomstgrundad ålderspension som inkomstrelateradutländsk pension och änkepension från ATP. Införriksdagens beslut vidhöll utskottet dennauppfattning.Enligt artikel 119 , i dess lydelseenligt Amsterdamfördraget, skall varje medlemsstatsäkerställa att principen om lika lön för kvinnoroch män för lika arbete eller likvärdigt arbetetillämpas. Med "lön" skall därvid förstås den gängsegrund- eller minimilönen samt alla övriga förmåner iform av kontanter eller naturaförmåner somarbetstagaren, direkt eller indirekt, får avarbetsgivaren på grund av anställningen. uppfattning kan en avräkning avgarantipension mot änkepension från ATP inteinnebära att kvinnor särbehandlas jämfört med män.Utskottet vidhåller därför sin tidigare inställningoch avstyrker motion Sf220 yrkande 3.Allmänt om premiepensionssystemetMotionenI motion Sf15 av m.fl. (v) anförs attVänsterpartiet är motståndare till etttvångssparande i form av premiepension. Motionärernaanser att ett sparande som staten tar ansvar för ochorganiserar skall ha en kollektiv inriktning. Ipremiepensionssystemet finns en inbyggdantisolidarisk ideologisk hållning. Pensionernakommer att skilja avsevärt mellan olikapersoner som utfört samma arbetsuppgifter. Detkommer också att öka skillnaderna mellan olikasamhällsklasser och mellan kvinnor och män. Därtillhar det visat sig att förlusterna och kostnadernaför den enskilde redan blivit stora och"sannolikheten" för risker med systemet i framtidenär stor. Motionärerna begär i yrkande 1 etttillkännagivande om det anförda.Utskottets bedömningVid de närmare övervägandena om ettpremiereservsystem har bl.a. följande för- ochnackdelar granskats (se t.ex. proposition1993/94:250 s. 54-56).Argument för ett premiereservsystem är att detinnebär ett högre sparande i privata ochindividuella former och bidrar till att stärka detpersonliga ägandet i samhället. Andra argument förär att varje generation sparar till sin egenpension, därmed undviks den politiska osäkerheten iatt pensionen baseras på ett socialt kontrakt. Detinnebär också att förmånerna är civilrättsligtskyddade och att systemet är ekonomiskt stabilt.Svagheter med ett renodlat premiereservsystem äratt värdeutvecklingen är avhängig avkastningen pådet kapital som finns fonderat i premiereserven,vilket kan innebära kraftiga svängningar ipensionsförmånernas värde. Med synsättet attpensionerna skall betraktas som en uppskjutenarbetsinkomst förefaller det mer naturligt attpensionsförmånernas värdeutveckling, åtminstone tillhuvuddelen, knyts till inkomsttillväxten isamhället. Ett fullgånget premiereservsystem innebärmycket omfattande fondering och kan leda till attdet blir mycket stora kapitalförvaltare. Detavgörande skälet mot är dock det stora avgiftsuttagsom omvandlingen till ett fullgångetpremiereservsystem skulle kräva.I proposition 1993/94:250 angavs att det därförvarken var möjligt eller önskvärt med en fullständigövergång till ett pensionssystem baserat påpremiereserver. Det fanns dock fördelar medpremiereserver som borde tas till vara i ettreformerat pensionssystem. Ett premiereservinslaggör det möjligt att den sparandeökning som under denärmaste decennierna bör ske inom pensionssystemettar formen av ett mer individuellt sparande istället för att leda till att den nuvarande AP-fonden växer ytterligare. Premiereservinslaget harockså till syfte att öka den enskildes inflytandeöver pensionen. Premiereserverna skall vara knutnatill den enskilde individen, som också skall hastort inflytande över medlens förvaltning genom attdenne inom vissa ramar skall kunna välja mellanolika förvaltare med olika inriktning påplaceringarna. Villkoren för den del av förmånernasom är kopplad till premiereservdelen kan också varamer flexibelt utformade, t.ex. vad gäller närpensionen tas ut och möjligheterna att väljaefterlevandeskydd. I propositionen angavs vidare atten annan fördel med ett inslag av premiereserverinom ramen för fördelningssystemet är att detinnebär en viss riskutjämning, i den meningen attpensionsförmånerna kommer att vara avhängiga av bådestandardutveckling och kapitalavkastning isamhället. Regeringen föreslog därför att det inomramen för det allmänna fördelningssystemet bordeskapas ett inslag av premiereserver. Storleken påpremiereservinslaget begränsades av att denpensionsavgift som betalas in till pensionssystemethelt skall överensstämma med den pensionsrätt somtjänas in samt av att AP-fondens medel skall räckatill för att under en lång övergångsperiod klarapensionsåtagandena.Enligt riktlinjerna 1994 skulle premiereservdelenutgöra av underlaget. avsätts ocksåmedel i enlighet härmed. Genom beslut ijuni ökade premiepensionsdelen till avunderlaget fr.o.m. 1999.Enligt utskottets uppfattning utgörpremiepensionssystemet en principiellt viktig del avdet nya pensionssystemet. Att pensionernas storlekkan komma att skilja beroende på avkastningensstorlek ligger därvid i sakens natur, men denavsättning som sker till premiepensionsdelen utgören begränsad del av avgifterna och det kommer attfinnas möjligheter för en pensionssparare attfondera sina medel utan något nämnvärt risktagande.Det finns enligt utskottets mening inte anledningatt anta att en viss grupp eller ett visst kön, ivart fall på något , skulle få lägreprocentuell avkastning på sina pensionsmedel.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf15yrkande 1.Vissa premiepensionsfrågor (prop.1998/99:98)BakgrundUpphandlingsförfarandetNär premiepensionssystemet träder i kraft skallett kontoadministrativt system administrera drygt4 miljoner pensionssparares placeringar avpensionsmedel i olika fonder. Antalet spararekommer därefter successivt att öka till ca 6miljoner. De mycket stora transaktionsvolymer sompremiepensionssystemet därmed måste kunna hanterakräver avancerade datasystem.Riksförsäkringsverket (), som hade regeringensuppdrag att förbereda det reformeradepensionssystemet, deltog iupphandlingsarbetet för det kontoadministrativadatasystemet för premiepensionen. Arbetet skedde isamråd med Utredningen om bildandet avpremiepensionsmyndigheten och delvis med hjälp avkonsulter. Under upphandlingen framkom att inget avanbuden uppfyllde de krav som ställdes, i synnerhetinte i fråga om fondhanteringen. gjorde en arbetsgrupp inom ramen förRFV:s och PPM:s gemensamma upphandlingsarbete enutvärdering av anbuden i förhållande till defunktionella och tekniska krav som ställts. Avutvärderingen framgick bl.a. att det system somComputer () tillhandahöllkrävde minst anpassning och utveckling till de kravsom ställdes. Utan att göra någon bedömning av omdet var sannolikt att det skulle kunna levererasinom föreskriven tid, rekommenderade arbetsgruppendärför att detta system skulle väljas.När PPM bildades tog myndigheten överdet fulla ansvaret för att avsluta upphandlingen avsystemet. Efter utvärdering av anbuden träffade PPMavtal med dataföretaget . Enligt avtalet skulleutveckling och leverans av systemet ske i tre steg,med slutlig leverans i juni 1999.CSC anmälde atten leverans av sy-stemet inte skulle kunna ske ienlighet med avtalet. CSC presenterade i stället tvåalternativa planer för en försenad leverans. PPM:sstyrelse bedömde att inget av alternativen gavtillräckligt god marginal för att säkerställa ettförsta fondval och en överföring avpremiepensionsmedlen från tillfondförvaltare . anmäldedärför till regeringen att det förstafondvalet och den första medelsöverföringen inteskulle kunna ske i enlighet med 40 § införandelagen.PPM:s tids- och åtgärdsplanPå begäran av regeringen har PPM därefter upprättaten tids- och åtgärdsplan. PPM anger att det bästaalternativet för att säkerställa leverans av ettkontoadministrativt system före utgången av år 2000är att fortsätta samarbetet med CSC. Det förstafondvalet kan äga rum år2000.Åtgärder har vidtagits för att säkerställa att denya tidsramarna skall upprätthållas. CSC hargenomfört en översyn av projektet och förstärkt bådeprojektledningen och den tekniska kompetensen.Leveransen av systemet har strukturerats i ett antalväl specificerade leveransobjekt. Vidare har CSC:shögsta koncernledning ställt sig bakom den nyatidsplanen. Även PPM har förstärkt den egnaprojektstyrningen och uppföljningen av delprojektensutveckling.I rapporten anges att det pågår ett arbete med attdefiniera vilka funktioner hos PPM som äroundgängligen nödvändiga för att det förstafondvalet skall kunna genomföras. Ytterligare ettantal åtgärder har vidtagits för att säkerställaleverans av systemet.Trots de åtgärder som vidtagits, eller kommer attvidtas, finns det enligt PPM ändå risker med ett såstort och komplicerat projekt. En av svårigheternaär att PPM är under uppbyggnad samt attden verksamhet som den skall bedriva är ny och ivissa avseenden unik. Ny kompetens inlemmassuccessivt i verksamheten. Detta kan bidra till attmyndigheten kan få svårigheter att formulera sinakrav på systemet och med tillräckligprecision. Kombinationen av en förstärktledningsfunktion och de nya specialistresurser somtillkommit torde begränsa risken för ytterligareförseningar som kan äventyra driftstarten.I rapporten behandlas också de risker som ärkopplade till CSC:s arbetsformer. Det redovisas attPPM gemensamt med CSC utarbetar effektiva rutinerför systemutvecklingen.PPM framhåller i rapporten att den nya tidsplanentillåter betydligt mer tid för testverksamhet än dentidigare planen. Det pågår ett arbete med att finnaförenklingar för att ytterligare minskakomplexiteten i systemet. PPM kommer fortlöpande attanalysera möjligheterna att finna ytterligareåtgärder som kan säkra att systemet tas i driftunder hösten år 2000.Statskontorets bedömningStatskontoret har på regeringens uppdrag utvärderattillförlitligheten i gör bedömningen att sannolikheten föratt det kontoadministrativa systemet kan tas i driftenligt den nya tidsplanen är avsevärt bättre än närsamarbetet mellan PPM och CSC inleddes.De åtgärder som främst har stärkt förutsättningarnaför att systemet kan tas i drift enligt planerna ärPPM:s förbättring av styrning och uppföljning avutvecklingsarbetet. Lika viktig är den ökade samsynsom etablerats mellan PPM och CSC. Därutöver är detväsentligt att leveransen av systemet har delats uppi fler och mer avgränsade delleveranser. CSC hardessutom förstärkt sina utvecklings- ochledningsresurser i projektet.Trots dessa förbättringar bedömer Statskontoret attprojektet även fortsättningsvis är förenat medbetydande risker. Den främsta risken är att detfortfarande saknas en godkänd kravspecifikation ochleveransplan som omfattar samtliga leveransåtagandenoch -tidpunkter. Även andra riskområden böruppmärksammas för att minimera risken förytterligare förseningar.Statskontoret understryker att det är angeläget attPPM begränsar riskerna genom att föreslåförenklingar i regelverket för att hålla nerekomplexiteten i de systemlösningar som tas fram.Dessutom bör reservlösningar tas fram för att ha enökad beredskap för eventuella ytterligareförseningar och felaktigheter i leveranserna.Statskontoret rekommenderar att regeringen genomföråterkommande uppföljningar av hur utvecklingsarbetetfortskrider.RRV:s revisionsberättelseRRV har avgivit revisionsberättelse för PPM för räkenskapsåret1998. I revisionsberättelsen anges bl.a. attupphandlingen av det kontoadministrativa systemethar bedrivits under tidspress, något som kom tilluttryck redan i samband med val avupphandlingsförfarande. Tiden för att lämna anbudvar enligt RRV för kort mot bakgrund avkomplexiteten i systemet. Statsmaktsbeslut somreglerar PPM:s verksamhet och som har betydelse fördet kontoadministrativa systemet fattades i ett sentskede. I detta fall har upphandling påbörjats innankravspecifikation förelegat. RFV,Genomförandegruppen, Utredningen för bildande avpremiepensionsmyndigheten och PPM har alla varitinvolverade i beredningsarbetet avseende detreformerade pensionssystemet. RFV och PPM har haftregeringens uppdrag att upphandla ettkontoadministrativt system. Denna uppdelning avansvar och uppgifter har medfört hinder mot attgenomföra en effektiv upphandling. Tid sominledningsvis vanns genom påskyndat förfarande införanbudsgivning förlorades i ett senare skede.RRV anser att styrelsen och generaldirektören ianslutning till att PPM inrättades självständigtborde ha undersökt huruvida de väsentliga kraven påsystemet fanns medtagna i det förfrågningsunderlagsom tidigare upprättats och som upphandlingengrundades på.I revisionsberättelsen anges vidare att ominförandet av det kontoadministrativa systemetplanerats med mer realistiska tidsramar, dvs. medmedelsöverföring respektive fondval , skulle detta hypotetiskt hainneburit att medelsförvaltaren kunnat övervägaflera alternativa tidshorisonter. Detta hade kunnatleda till högre avkastning för pensionstagarna. Denmarknadsmässiga räntan är avhängig den tid undervilken medlen skall vara placerade på konto iRiksgäldskontoret.Den genomförda revisionen ger, enligt vad som angesi revisionsberättelsen, RRV rimlig grund förföljande invändning: Styrelsen och generaldirektörenhar, i anslutning till att myndigheten inrättades,inte självständigt utvärderat möjligheterna att inomavsedd tid driftsäkra det kontoadministrativasystemet, ett för verksamheten väsentligt system.Propositionens huvudsakliga innehållEftersom de första fondvalen som de enskilda skallgöra och den första överföringen avpremiepensionsmedel från tillfondförvaltare inte kommer att kunna ske under år1999 föreslås i propositionen att vissa av deikraftträdande- och övergångsbestämmelser som gällerpremiepensionen ändras. I propositionen föreslåsäven åtgärder som syftar till att förenkla detkontoadministativa system för hanteringen avpremiepensionen som är under uppbyggnad. Andraförslag skall ge PPM bättre förutsättningar attunder en inledande tid efter driftstarten inriktasig på den del av verksamheten som rör fondsparande.Regeringen har inte inhämtat yttrande av Lagrådeteftersom det bedömdes fördröja lagstiftningsfrågansbehandling och därigenom leda till avsevärt men.Lagrådets yttrande har under ärendets beredningdäremot inhämtats av utskottet. Yttrandet har fogatstill betänkandet som bilaga 4.Första fondvaletGällande ordningSedan år 1995 har en viss andel av influtnatilläggspensionsavgifter placerats på konto hosRiksgäldskontoret. Medlen har placerats på etträntebärande konto till marknadsmässig ränta, somlagts till kapitalet. Avsikten är att medlen skalltäcka de pensionsrätter för premiepension somfastställs för förfluten tid när pensionsreformenträder i kraft. När dessa pensionsrätter harfastställts, skall de förvaltade medlen jämteavkastning föras över till förvaltning inompremiepensionssystemet. har PPMövertagit ansvaret för förvaltningen av dessa medel.Även för framtida avsättningar av medel som görstill premiepensionssy-stemet ansvarar PPM för dentillfälliga förvaltningen av medlen. Under dentillfälliga förvaltningen är det önskvärt med en godavkastning, men ett lågt risktagande, trygghet ochen god betalningsberedskap är också av stor vikt.PPM skall därför placera medlen hosRiksgäldskontoret. Som kontohavare skall PPM träffaavtal med om förräntning och andravillkor. När pensionsrätt för året har fastställtsskall medlen tillsammans med avkastning föras övertill fondförvaltare.Enligt 40 § införandelagen skall den förstaöverföringen av avgiftsmedel och avkastning frånRiksgäldskontoret till fondförvaltare ske föreutgången av år 1999.I 1999 års ekonomiska vårproposition (s. 70)beräknas överföringen av premiepensionsmedel år 2000uppgå till , 2001 till 21,2miljarder kronor och 2002 till 18,9 miljarderkronor.Enligt införandelagen (39 § andra stycket) fårPPM:s kostnader som inte täcks på annat sättefter regeringens medgivande dras från avkastningenpå de medel som tillfälligt placerats iRiksgäldskontoret.PropositionenI propositionen anges att PPM:s val att fortsättasamarbetet med CSC bl.a. bygger på utgångspunktenatt ingen annan leverantör skulle klarautvecklingsarbetet snabbare än CSC. Därutöver byggervalet av CSC på att ett byte av systemleverantörförutsätter en ny offentlig upphandling. Dettaskulle i sin tur ytterligare försena den slutligaleveransen av det system som erfordras. Efter enförnyad upphandling skulle systemet med allsannolikhet inte kunna levereras före de förstapensionsutbetalningarna, som skall ske . Enså sen leveranstidpunkt skulle därmed fååterverkningar även på andra delar av det nyapensionssystemet.Regeringen anser att det är mycket angeläget atttiden fram till det första fondvalet ochöverföringen av medel från tillfondförvaltare blir så kort som möjligt. Regeringenbedömer, med stöd av Statskontorets utvärdering, attden tidsplan som PPM redovisat har förbättratsannolikheten för att det första fondvalet skallkunna ske . De åtgärder som myndighetenvidtagit och avser att vidta för att säkerställaleverans har gjort tidsplanen trovärdig.Regeringen konstaterar att betydanderisker fortfarande kvarstår och att fortsattaansträngningar måste till för att säkerställa ettförsta fondval . Regeringen kommer attnoga följa den fortsatta uppbyggnaden av systemetför att administrera premiepensionen.För att följa systemuppbyggnaden har PPM fått iuppdrag att rapportera tillregeringen hur uppbyggnadsarbetet fortskrider.Regeringen avser också att återkomma med ett uppdragåt Statskontoret att utvärdera dessa rapporter frånPPM.Regeringen anser att PPM bör utarbetareservlösningar som även med begränsade ADB-leveranser medger en systemstart före utgången av år2000. Om det skulle visa sig vara en nödvändigförutsättning för att kunna ta systemet i driftunder , bör PPM som en del ien sådan alternativ plan för systemstarten övervägat.ex. temporära inskränkningar av den generellarätten att byta fond som gäller förpensionsspararna. Statskontoret bör även i denna delgranska PPM:s arbete inom ramen för den fortlöpandeutvärderingen.Den nya tidsplanen för uppbyggnaden avpremiepensionssystemet innebär således att detförsta fondvalet och överföringen till förvaltareskall ske före utgången av . Reglerna förstarten bör ändras i enlighet med detta.Som en konsekvens av senareläggningen bör PPM:skostnader som inte täcks på annat sätt efterregeringens tillstånd få dras av från avkastningen iden tillfälliga förvaltningen hos Riksgäldskontoretäven under år 2000.MotionenI motion Sf15 av m.fl. (v) anförs attPPM skall klandras för sin hantering avdataupphandlingen. Den kritik som framförs avStatskontoret och RRV gör klart att PPM på ettmycket tidigare stadium kunnat förhindraförseningen. bör enligt motionärerna geregeringen till känna att en översyn av kompetensenpå myndigheten bör genomföras (yrkande 2).Hanteringen av pensionsfrågan har endastlett till försämringar för de försäkrade ochpensionsspararna. Det krävs därför en större insyn iarbetet och regeringen bör lämna riksdagenen rapport om utvecklingen av och arbetet medsäkerställandet av pensionsspararnas pengar (yrkande3).I motionen anges att de kostnader som orsakas avförseningen och som inte täcks på annat sätt enligtregeringen skall få dras av från avkastningen i dentillfälliga förvaltningen hos Riksgäldskontoret.Motionärerna anser dock att pensionsspararna redanhar fått vidkännas minskningar av sittpensionskapital genom olika avgifter och inte skallbelastas ytterligare utan hållas ekonomisktskadeslösa för att PPM inte kunnat genomföra sittuppdrag (yrkande 4).Risken för ytterligare komplikationer ochförseningar är stor och PPM bör därför utveckla enreservplan för hur pensionsspararna skallkompenseras för utebliven avkastning på sparmedel.Det kan t.ex. ske i form av en avsättningsfond(yrkande 5).Utskottets bedömningUtskottet måste konstatera att medel motsvarande depensionsrätter i premiepensionssystemet som nufastställts inte kommer att kunna föras över tillfondförvaltning . Detkontoadministrativa system som erfordras förpremiepensionssystemet kommer inte att hinna blifärdigt. På grundval av den tids- och åtgärdsplansom PPM gjort upp och som granskats av Statskontoretsamt den reservplan som skall utarbetas känner sigutskottet förvissat om att överföringen skall kunnakomma till stånd . Utskottet har därtillså sent som från generaldirektörenför PPM, , inhämtat information om denaktuella arbetssituationen. Av generaldirektörensredovisning framgick att arbetet hade fortskriditenligt den fastlagda tidsplanen. Den andra av derapporter som PPM skall avge tillregeringen om hur arbetet fortskrider hade lämnatsdagen innan. Rapporterna kommer också att granskasav Statskontoret.Utskottet vill påpeka att det är viktigt attriksdagen fortlöpande hålls informerad omutvecklingen. Det är enligt utskottets meningsärskilt angeläget att överföringen kan komma tillstånd före utgången av eftersom utbetalningav pensioner från det reformerade pensionssystemetannars måste senareläggas, och även utskottet avserdärför att noga följa frågan. Med de förslag tilllagändringar i förenklande syfte som läggs fram ipropositionen ökar sannolikheten för att detkontoadministrativa systemet skall fungera underhösten 2000.Även om avkastningen på de medel som är placeradehos vid en bindning för längre tidhade kunnat vara högre, är detta inget som skalltillgodoräknas på enskilda premiepensionskonton.Liknande effekter uppkom redan tidigare närpensionsreformen efter principbeslutet skötsupp, vilket även i omgångar försköt tiden föröverföring av de avsatta pre-miepensionsmedlen. Det förhållandet att PPM:skostnader nu får dras från medlen iRiksgäldskontoret är enbart en fråga omadministrativa rutiner. Kostnaden skulle annars hadragits från de enskilda premiepensionskontona.Eftersom PPM är en myndighet under regeringen, ochdå frågan om styrelsens och generaldirektörenshantering av upphandlingen dessutom redanuppmärksammats, bör enligt utskottetsmening nu inte anlägga några synpunkter på självahanteringen.Utskottet vill tillägga att revisorer ienlighet med sin granskningsplan harpåbörjat en förstudie av PPM. Enligtgranskningsplanen kan en granskning inriktas på attbelysa frågor om hur ändamålsenlig uppbyggnaden avden nya myndigheten varit. Även mera generellaerfarenheter av en snabb uppbyggnad av kompliceradesystem kan belysas.Med det anförda tillstyrker utskottet att det förstafondvalet skall ske före utgången av 2000 samt attPPM:s kostnader även på föreslaget sätt fårdras av från avkastningen på medlen iRiksgäldskontoret. Motion Sf15 yrkandena 2-5avstyrks.Begränsning av registrerade fonderGällande ordningI 8 kap. 3 § LIP finns regler för fonder och vilkakrav som ställs på fondförvaltare.Placeringen av premiepensionsmedlen kan ske ivärdepappersfonder och utländska fondföretag somförvaltas av fondförvaltare som har rätt att utövafondverksamhet i enligt lagen omvärdepappersfonder. Fondförvaltarna skall anmälasina fonder för registrering hos PPM och sluta avtalmed myndigheten om det praktiska samarbetet och omtak för priset för förvaltartjänsten. PPM skall gesmöjlighet att förhandla om prisreduktion medfondförvaltarna. Fondförvaltarna skall vara skyldigaatt på begäran lämna ut informationsmaterial till deenskilda, inte ha några uttagsavgifter och varje årtill myndigheten rapportera alla kostnader somtagits ut ur fonden.Om den enskilde inte gör ett aktivt val avförvaltning placeras medlen i Premiesparfonden somförvaltas av en ny sjunde fondstyrelse inom Allmännapensionsfonden.PropositionenNuvarande regler medger inte någon begränsning avdet antal fonder som erbjuds ipremiepensionssystemet. Fondförvaltare som uppfyllerde krav som anges i 8 kap. 3 § LIP har därmed enprincipiell rätt att anmäla ett obegränsat antalfonder för registrering hos PPM.Regeringen anger att det är viktigt attpensionsspararna har ett stort och varierat utbud avfonder att välja mellan.