bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Födanproduceras på landsbygden och konsumeras tillövervägande del i staden, där den sedan blir avfall.Genom att betrakta detta avfall som en resurs ochåterföra det till jordbruket får jorden tillbakanäringsämnen som kväve och fosfor.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 96 bort ha följande lydelse:96. beträffande kretsloppet mellan stad ochlandatt med anledning av motion 1998/99:MJ245 och medavslag på motion 1998/99:MJ802 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,13. Kretsloppet mellan stad och land(mom. 96)() anför:En människas urin innehåller kväve per år.Denna mängd räcker för att producera spannmålvilket är lika mycket som en människa behöver föratt vara försörjd med kalorier och proteiner underett år. Det här är ett uttryck för det kretslopp somär det stora och viktiga på jorden, kretsloppetmellan djur och växter. Detta kretslopp har fungeratostört i årmiljoner och varit förutsättningen förlivet på jorden. Även fosfor finns i urinen och ären viktig resurs för växter. Näringsämnena i människans fekalier och urinkommer inte åter till jorden och grödan. De har istället blivit ett problem. Kväve och fosfor orsakarövergödning i sjöar och vattendrag och förändrar ochförstör ekosystemen. Fosforreningen i våraavloppsverk, som aldrig blir fullständig, kostarstora belopp. I luftoch gröna skogar (4765) lyfts fosforproblematiken.Fosfor till gödselmedel bryts av lagraderesurser vilket inte är långsiktigt hållbar. Kvävetrenas nästan inte alls. Några få reningsverksverksamhet är fortfarande på försöksstadiet när detgäller fosfor. För att få kvävegödselmedel åtgårstora mängder olja varför inte heller dennaframställning är långsiktigt hållbar. Kretsloppetmåste återknytas och näringsämnena återföras tilljordbruket. Det är en av de viktigasteförutsättningarna för att ett ekologiskt långsiktigthållbart samhälle skall kunna skapas - att återknytastad och land. Det krävs att avloppssystemenmoderniseras så att framför allt urinen kan tas tillvara. Det krävs också att lagstiftningen inom EUändras så att växtnäringsämnen från komposter ochmänsklig urin får användas i det ekologiskalantbruket.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 96 bort ha följande lydelse:96. beträffande kretsloppet mellan stad ochlandatt med anledning av motion 1998/99:MJ802 yrkande 7och med avslag på motion 1998/99:MJ245 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,14. Kretslopp och ekologiskt jordbruk(mom. 97)(), () och () anför:Enligt vår mening behöver EU:s lagstiftning ändrasnär det gäller förbudet att använda sig avhushållsavfall i form av komposter, human avföringoch rötslam från reningsverk i det ekologiskajordbruket. Kretslopp måste marknadsföras somhushållning och effektivt utnyttjande avproduktionsresurser. På så sätt läggs grunden förändrad syn på dessa produkter. har viett stort flöde av växtnäringsämnen somtransporteras från lantbruket in till tätorten utanatt återföras. Speciellt anmärkningsvärt är denstora kväve- och fosforkälla som lantbruket skullekunna utnyttja. bör verka för att dennafråga lyfts inom EU för ett avgörande så attkretsloppet stad-land möjliggörs.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 97 bort ha följande lydelse:97. beträffande kretslopp och ekologisktjordbrukatt med anledning av motion 1998/99:MJ224 yrkande28 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,15. Kadmium i rötslam (mom. 101)() anför:I det svenska slammet från avloppsreningsverkenfinns bl.a. kadmium, koppar och zink. Sådanatungmetaller hör inte hemma där och inte heller iett ekologiskt långsiktigt hållbart samhälle med ettfungerande kretslopp. Slammet sprids påjordbruksmark nära tätorterna, inte för attjordbruket betraktar det som ett idealisktgödselmedel, utan för att kommunerna har ett problemoch ofta t.o.m. betalar för att bli av med slammet.Slamgivorna anpassas då i stället efter hur mycketsom kan spridas inom ramen för gränsvärdena förtungmetallerna. Till dess att nationen har intagiten långsiktigt hållbar hållning till problemet anserjag att det är bättre att deponera rötslammet. Ettslutförvaringsproblem måste betraktas som ett sådantoch rötslammet får inte spridas ut på jordar och ilivsmedelsråvaror och därmed vidare i djur ochmänniskor. Försiktighetsprincipen måste gälla. Detär hög tid att införa kadmiumskatt också påavloppsslammet. de gröna anser attriksdagen borde ge regeringen i uppdrag att utarbetaett förslag till gränsvärden för kadmium. Avförslaget bör vidare bl.a. framgå hur en skatt skallkunna tas ut på kadmium i rötslam. Syftet med ettsådant förslag är att styra bort det giftiga slammetfrån åkrarna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 101 bort ha följande lydelse:101. beträffande kadmium i rötslamatt med anledning av motion 1998/99:MJ735 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,16. Ekologiska effekter av läkemedel(mom. 113)() anför:Omfattande undersökningar gjorda i svenskareningsverk har studerat effekterna av utsläppen avsyntetiska hormoner från p-piller och deras påverkanpå det levande. Det visar sig att resterna från p-piller, som kvinnor utsöndrar via urin och avföring,inte bryts ner i ett vanligt reningsverk utan släppsigenom reningsprocessen och ut i naturen. Vid försökmed fisk visar det sig att dessa ämnen inte barapåverkar fiskens könskaraktär utan även anlagras ifisken. Unga hanar producerar ämnen som normaltannars endast finns hos könsmogna honor. Hormonernakan göra fiskhanarna sterila. I ettreningsverk hittades 45 gånger högre koncentrationerän de man har funnit ger påverkan på fiskar.Kunskapen om läkemedels påverkan på naturen är i dagbristfällig. Det gäller inte bara syntetiskahormoner utan också antibiotika och maskmedel. Vidtillverkning av läkemedel måste därför hänsyn tagastill ekologiska aspekter i en helt annan omfattningän . Försiktighetsprincipen måste utgöra enförutsättning vid all introduktion av nya ämnen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 113 bort ha följande lydelse:113. beträffande ekologiska effekter avläkemedelatt med anledning av motion 1998/99:MJ743 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,17. Mjukgörare i PVC (mom. 121)(), (), (), (), () och () anför:Enligt vår mening är det viktigt attkemikaliesäkerhetsarbetet utgår frånriskvärderingar, och att denna grundsyn präglarbedömningen av alla produkter och ämnen. När detgäller PVC finns dock alltjämt en tendens att manfrångår denna grundsyn. Regeringen redovisar inte enriskbedömning av den s.k. mjukgöraren , utanhänvisar till ett underlag som inte är komplett.Detta förfarande innebär att förslaget om enfrivillig avveckling av DEHP kan leda till attmindre undersökta mjukgörare kommer att väljas istället. Enligt vår mening bör konsekvenserna av enavveckling av ftalater belysas och alternativenutredas för att säkerställa att föreslagna åtgärderverkligen leder till minskade risker. Vidare bör manarbeta för att genomföra eventuellaavvecklingsbeslut på EU-nivå. Att gå mycket längre iden nationella lagstiftningen än vad den europeiskalagstiftningen gör riskerar att leda till minskadesatsningar på utvecklingen av miljövänligaalternativ. Beslutet om DEHP bör således vänta tillsen komplett riskutvärdering kan ske med allaunderlag enligt EU:s arbete med riskutvärderingar.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 121 bort ha följande lydelse:121. beträffande mjukgörare i PVCatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo62yrkandena 5 och 6, 1998/99:MJ723 yrkande 1,1998/99:MJ789 yrkande 1 och 1998/99:MJ792yrkande 3 samt med avslag på motionerna1997/98:Jo63, 1997/98:Jo75 yrkande 6 och1998/99:MJ1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,18. Mjukgörare i PVC (mom. 121)(), (), EskilErlandsson (c) och () anför:En snabb avveckling av mjukgörare är nödvändig föratt stoppa miljö- och hälsoskador orsakade av degiftiga medlen. En sådan avveckling påskyndar ocksåindustrins omställning till användande avmiljövänliga alternativ. Enligt vår mening hörvarken additiven eller poly-vinylkloriden i PVC-plast hemma i ett ekologiskt hållbart samhälle ochdärför bör de förbjudas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 121 bort ha följande lydelse:121. beträffande mjukgörare i PVCatt med anledning av motion 1997/98:Jo75 yrkande 6och med avslag på motionerna 1997/98:Jo62yrkandena 5 och 6, 1997/98:Jo63, 1998/99:MJ1,1998/99:MJ723 yrkande 1, 1998/99: MJ789 yrkande1 och 1998/99:MJ792 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,19. Mjukgörare i PVC (mom. 121)() anför:Inom EU pågår ett arbete med riskutvärderingar förexisterande kemikalier, däribland ftalater. Sverigeoch Kemikalieinspektionen har fått uppdraget attutreda den mest använda ftalaten, DEHP(dietylhexylftalat). Regeringen har i sitt förslaginte redovisat någon riskbedömning beträffande DEHP.Enligt min mening finns det en risk för attförslaget om en frivillig avveckling leder till attmindre undersökta mjukgörare kommer att väljas. Detär därför angeläget att bedömningen av DEHP fåranstå till dess att EU:s riskutvärdering äravklarad. Kravet på en frivillig avveckling av DEHPoch andra ftalater bör därför utgå. börgenomföra de åtgärder som EU beslutar om efteravslutad riskutvärdering.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 121 bort ha följande lydelse:121. beträffande mjukgörare i PVCatt med anledning av motion 1997/98:Jo63 och medavslag på motionerna 1997/98:Jo62 yrkandena 5och 6, 1997/98:Jo75 yrkande 6, 1998/99:MJ1,1998/99:MJ723 yrkande 1, 1998/99:MJ789 yrkande 1och 1998/99:MJ792 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,20. Miljöbelastningen från PVC (mom. 122)(), (), EskilErlandsson (c) och () anför:Enligt vår mening bör regeringen återkommamed ett konkret och tidsbestämt förslag till förbudmot PVC.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 122 bort ha följande lydelse:122. beträffande miljöbelastningen från PVCatt med anledning av motion 1997/98:Jo75 yrkande 7och med avslag på motion 1997/98:Jo62 yrkandena3 och 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,21. Fossila bränslen (mom. 126)() anför:Som anförs i motion MJ749 (c) yrkandena 4 och 5 bören nollvision för fossila bränslen införas. En planbör läggas fast för hur fossila bränslen successivtskall fasas ut och ersättas med förnybara bränslen.Regeringen bör samla bilindustrin och bränslebolagenför att introducera biodrivmedel i stor skala.Centerpartiet delar den analys och de förslag tilletappmål som anförde och sominnebär att det bör sättas upp mål om låginblandningav motoralkoholer i bensin senast . Vianser att låginblandning av motoralkoholer skallgenomföras i första hand genom frivilliga åtgärderinom drivmedelsbranschen med sikte på attinblandningsdelen skall motsvara . Regeringenbör samla bilindustrin och bränslebolagen för attmöjliggöra målsättningen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 126 bort ha följande lydelse:126. beträffande fossila bränslenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ749yrkandena 4 och 5, 1998/99:N222 och 1998/99:T233yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,22. Strategi för minskad försurning ochövergödning (mom. 131)(), (), () och () anför:Riksdagen bör besluta om en åtgärdsstrategi förminskad försurning och övergödning. Vi anser att enökad fossilbränsleanvändning inom elproduktionenmåste undvikas. Hårdare krav bör också ställas påutsläppen från energi- och kommunikationssektorn.Sjöfarten står för en oproportionerligt stor andelutsläpp av svaveldioxid. Även kväveoxidutsläppen börminska. Nya medel bör användas för attkostnadseffektivt minska kvävetillförseln från markoch reningsverk. Ökade resurser bör enligt våruppfattning satsas på kalkning av försurade sjöaroch vattendrag. Regeringen bör även ges i uppdragatt utforma ett sammanhållet program förskogskalkning. Bindande överenskommelser omytterligare utsläppsminskningar bör träffas medandra länder. Vi anser också att miljöforskningenbör värnas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 131 bort ha följande lydelse:131. beträffande strategi för minskadförsurning och övergödningatt med anledning av motion 1998/99:MJ782 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,23. Klimatpolitiskt handlingsprogram(mom. 133)(), (), () och () anför:I likhet med vad som anförs i motion MJ782 (m)yrkande 13 bör driva en mer offensiv politiki klimatfrågan. Utsläppen av koldioxid kan begränsasjämfört med den politik regeringen slagit in på.Kärnkraften bör enligt vår uppfattning inteavvecklas . De beslutade hindren förelanvändningen i fjärrvärmesektorn slopas. Även deskattefinansierade energibidragen till villaägaresamt straffbeskattningen av miljövänliga hus börslopas. Vidare bör metangasutvinningen från deponieröka. Deponigas kan ersätta fossil gas i fordon,uppvärmning m.m. Vi anser också att trafik-arbetetkan energieffektiviseras för att begränsa utsläppen.Slutligen bör system med köp- och säljbarautsläppsrätter utredas och prövas.Vi anser att utskottets hemställan under 133 bort haföljande lydelse:133. beträffande klimatpolitiskthandlingsprogramatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo68 yrkande7, 1998/99:MJ238 yrkande 1, 1998/99:MJ749yrkande 8, 1998/99: MJ782 yrkande 13 och1998/99:MJ801 yrkande 1 samt med avslag påmotion 1998/99:MJ238 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,24. Klimatpolitiskt handlingsprogram(mom. 133)() och ()anför:Som anförs i motion MJ238 (kd) yrkandena 1 och 2måste en nationell samling till för att radikaltminska koldioxidutsläppen. Ett samlatklimatpolitiskt handlingsprogram bör fastställas avriksdagen och regeringen bör upprätta ett särskiltsekretariat för dess genomförande. Vi anser attfossilbränslen bör fasas ut både ienergiproduktionen och i transportsektorn. Vidarebör metanavgången begränsas. Växthusgasen metan ärfyra gånger så aggressiv som den mer allmäntfruktade koldioxiden. Vi anser också att åtgärdermåste vidtas för att öka kolbindningen. Med mervarsamma metoder vid brukandet av jorden kan denorganiska substansen tillåtas öka. hartankar vuxit fram om återvinning och inte minstlagring av koldioxid under jord och hav. Kortsiktigtkan det vara nödvändigt att utveckla system fördetta för att hejdakoldioxidtillväxten i atmosfären. måsteockså agera internationellt.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 133 bort ha följande lydelse:133. beträffande klimatpolitiskthandlingsprogramatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo68 yrkande7, 1998/99:MJ238 yrkandena 1 och 2,1998/99:MJ749 yrkande 8, 1998/99:MJ782 yrkande13 och 1998/99:MJ801 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,25. Klimatpolitiskt handlingsprogram(mom. 133)() och () anför:Som anförs i motion MJ749 (c) yrkande 8 bör Sverigevara en föregångare med höga ambitioner och strävaefter att minska utsläppen av klimatpåverkandegaser. Det förutsätter framför allt insatser inomtransportområdet. Vi har tidigare kritiseratregeringen för att det inte finns några nationellamål för minskad klimatpåverkan. Regeringen börupprätta en långsiktig åtgärdsplan för minskadklimatpåverkan.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 133 bort ha följande lydelse:133. beträffande klimatpolitiskthandlingsprogramatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo68 yrkande7, 1998/99:MJ238 yrkande 1, 1998/99:MJ749yrkande 8, 1998/99: MJ782 yrkande 13 och1998/99:MJ801 yrkande 1 samt med avslag påmotion 1998/99:MJ238 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,26. Flexibla mekanismer (mom. 134)(), (), () och () anför:De i många avseenden mest framgångsrika försökentill miljöförbättringar är de amerikanska försökenmed den s.k. bubblemodellen, dvs. att sätta en gränsför tillåtna utsläpp i en region och att låtamarknadskrafterna verka. Den som vill etablera enverksamhet med utsläpp måste då betalareningskostnader för någon existerandeutsläppskälla. Metoden bör prövas i ,gärna i där luftföroreningarna visserligen harminskat, men är högst i landet.Vi anser att köp- och säljbara utsläppsrätter börinföras för att effektivt styra framkostnadseffektiva miljöinvesteringar. Exempelvis börreningsverk inordnas i ett system medutsläppsrätter. En särskilt utredning bör tillsättasför att utarbeta förslag till ett sådant system samtundersöka andra områden som kan omfattas av köp- ochsäljbara utsläppsrätter.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 134 bort ha följande lydelse:134. beträffande flexibla mekanismeratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ238yrkande 3, 1998/99:MJ765, 1998/99:MJ782 yrkande18 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,27. Ökat stöd till ideella organisationerinom natur- och kulturvårdsområdet(mom. 141)(), () och () anför:Som anförs i motion Jo65 (c) saknas i propositionenett erkännande av de stora insatser som verksammaorganisationer inom natur- och kulturområdet utför.Dessa organisationer, t.ex. och ,har den kanske allra bästa bevakningen. Vi anser attersättningen till de ideella krafterna är blygsamjämfört med vad tjänstemän och konsulter kostar.Regeringen bör i kommande budget ge de ideellaorganisationerna ett berättigat stöd genom enuppräkning av deras anslag.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 141 bort ha följande lydelse:141. beträffande ökat stöd till ideellaorganisationer inom natur- ochkulturvårdsområdetatt med anledning av motion 1997/98:Jo65 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,28. Miljökrav inom EU m.m. ochmiljögarantin (mom. 143 och 144)(), () ochJonas () anför:Som anförs i motionerna MJ804 (v) yrkande 1 och U508(mp) yrkande 19 är det viktigt att det globala ochalleuropeiska miljösamarbetet utvecklas. För attSverige skall kunna vara pådrivare i de sammanhangenkrävs att vi har rätt att föra fram självständigaåsikter och hävda våra egna ståndpunkter.EU och sund miljöpolitik står i motsatsförhållande.Den inre marknaden i sig är ett miljöhot på grund avalla de transporter som blir nödvändiga. Eftersomden inre marknaden alltid kommer först kan ingetland heller gå före med hårdare miljökrav på varor.Vi anser att EU inte skall få hindra medlemsländeratt ställa hårdare krav i internationellamiljösammanhang.I enlighet med vad som anförs i motionerna Jo75(mp) yrkande 1 och MJ785 (mp) yrkande 9 delar viinte regeringens syn att Amsterdamfördraget harförstärkt miljögarantin, snarare tvärtom. Detmedlemsland som vill införa miljöregler som intestämmer med EU:s måste lägga fram vetenskapligabevis för att åtgärden är nödvändig, vilket stridermot försiktighetsprincipen. Landet måste också kunnapåvisa att det rör sig om ett problem som ärspecifikt för medlemsstaten. Vidare måste detmiljöproblem som medlemslandet vill komma åt hauppkommit efter det att EU beslutade om gemensammaregler. Kommissionen har rätt att motsätta sigtillämpning av miljögarantin om den anser att denationella bestämmelserna innebär förtäcktahandelshinder eller hindrar den inre marknadensfunktion.Miljögarantin var ämnad som en miljögaranti och böranvändas därefter. Den inställningen bör man hållafast vid trots att artikel 100a ändrats iAmsterdamfördraget. Det är nämligen klart uttryckt iRomfördraget att EU:s miljöpolitik skall bygga påförsiktighetsprincipen. Om miljögarantin inte gåratt tillämpa för preventiva åtgärder, dvs. för attförbjuda eller begränsa ett ämne innan allvarligförorening uppstått, på grund av de hårda kriteriersom omger regeln, bör regeln ändras med hänvisningtill Romfördraget.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 143 och 144 bort ha följandelydelse:143. beträffande miljökrav inom EU m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:MJ774yrkande 3, 1998/99:MJ804 yrkande 1, 1998/99:U508yrkande 19 och 1998/99: U509 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,144. beträffande miljögarantinatt med anledning av motionerna 1997/98:Jo75 yrkande1 och 1998/99:MJ785 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,29. Miljökrav inom EU m.m. (mom. 143)() anför:Jordbrukssektorn har många betydelsefulla uppgifteri framtiden. Det handlar inte bara om att produceralivsmedel och jordbruksvaror till priser somkonsumenterna är beredda att betala utan även om attbevara biologisk mångfald, varierandeodlingslandskap och att minimera miljöbelastningen.För att uppnå dessa mål behövs en fungerande marknaddär konsumenter och producenter möts samt enlagstiftning som definierar miniminivåer förtillåten miljöbelastning inom hela unionen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 143 bort ha följande lydelse:143. beträffande miljökrav inom EU m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:MJ774yrkande 3, 1998/99:MJ804 yrkande 1, 1998/99:U508yrkande 19 och 1998/99: U509 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,30. Buller (mom. 145)() anför:Som anförs i motion MJ779 (fp) yrkande 4 pågår inomEU ett viktigt arbete rörande samhällsbuller. publicerades en s.k. grönbok, , av Europeiska kommissionen. Efterbeslut i drivs detta arbete vidaremed hög ambition och med sikte på ett slutligtkommissionsdirektiv 2002. Vianser att detta arbete bör följas och stödjas frånsvensk sida.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 145 bort ha följande lydelse:145. beträffande bulleratt med anledning av motion 1998/99:MJ779 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,Särskilda yttranden1. Moderata samlingspartietGöte , , ochLars (alla m) anför:MiljöpolitikenMiljöpolitiken bör få en ny ordning, därutgångspunkten är den enskilda människans ansvar.Inte ens de mest genomtänkta regleringar kan ersättaden kraft som ligger i det individuellaansvarstagandet. Det man äger vårdar man.Det juridiska ansvaret bör göras tydligare ochmöjligheten att lösa miljökonflikter genom juridiskaprocesser bör öka. Om rätt förutsättningar ges kanmänniskor själva eller tillsammans minska ellereliminera merparten av vad vi anser varamiljöproblem. Människor är i regel bättre på attsjälva lösa problem än vad staten är. Staten skallta ansvar för de uppgifter ingen annan kan utföraoch inte splittra resurserna på sådant som likagärna kan skötas av medborgarna och företagen. Justdet som den socialdemokratiska regeringen satt påundantag, dvs. miljöforskningen, miljöövervakningen,kalkningen och klimatpolitiken, är precis sådanaområden som staten bör satsa mer på.Det är av vikt att statens åtgärder på miljöområdetär ändamålsenliga och kostnadseffektiva. I vissafall, t.ex. när det gäller särskilt farliga ämnenoch processer, behövs totalförbud medan det i andrafall kan handla om mildare åtgärder såsominformationsinsatser. Ett annat viktigt krav är attmiljöbesluten grundas på generella regler i syfteatt eliminera risken för godtycke ochkonkurrenssnedvridning.Den socialdemokratiska regeringens miljöpolitik harvarit en besvikelse och har inneburit ettmisslyckande för miljön. Satsningarna på seriösmiljövård har steg för steg skurits ner, och enstrategi för en verkningsfull miljöpolitik somuppfyller de miljöpolitiska målen har saknats.Nedrustningen av miljöpolitiken har varitomfattande. Den risk- och effektrelaterademiljöforskningen har minskats med ungefär entredjedel. Även miljöövervakningen har reducerats imotsvarande omfattning. Koldioxidmålet harövergivits och som en följd av den planerade förtidakärnkraftsavvecklingen kommer koldioxidutsläppen attöka. Satsningarna på kalkning av sjöar ochvattendrag har minskats, trots att utsläppen avförsurande ämnen kommer att öka när kärnkraftenersätts med fossila bränslen.