bet · GM01NU7 · 1999-02-16 00:00:00 — Ensammanfattning av detta betänkande har redovisats idet föregående.Demokrati-, sektors- och integrationsfrågorDen parlamentariska regionkommitténs delbetänkandeRegional frihet och statligt ansvar - en principielldiskussion (SOU 1998:166) har refererats iinledningen till detta betänkande.Vidare kan erinras om att en särskild utredare harfått i uppdrag att kartlägga vilka särskildasvårigheter som personer med utländsk bakgrund kanmöta i samband med att de startar och utvecklar egnaföretag (dir. 1998:1). Enligt uppgift skallutredaren redovisa sitt uppdrag till regeringen föreden 1 maj 1999.Kvinnor och regionalpolitikEnligt regleringsbrevet för skall Närings-och teknikutvecklingsverket () ansvara förprojektet resurscentrum för kvinnor.Detta projekt stöder verksamhet och projekt vidregionala och lokala resurs-centrum för kvinnor.Regeringen anger vidare i regleringsbrevet att NUTEKskall redovisa insatser och resultat av verksamhetenmed resurscentrum i sin årsredovisning för år 1999.Senast den 29 mars 1999 skall till regeringenlämna förslag om vilka åtgärder som bör vidtaslångsiktigt för att stimulera utvecklingsarbetet medatt införliva ett könsperspektiv i olikaverksamheter och för att tillförsäkra att enverksamhet i syfte att stimulera kvinnorsföretagande bedrivs lokalt och regionalt. Särskildvikt skall läggas vid företagsfrämjande ochtillväxtinriktad verksamhet. Därutöver skall NUTEKlämna förslag om när och hur projektet för kvinnor bör avslutas i syfte attåstadkomma ett tydligare lokalt och regionalt ansvarför frågorna.I regleringsbrevet för avseendevissa anslag inom utgiftsområde 19 Regionalutjämning och utveckling anges att skallavsätta lägst av tilldeladbemyndiganderam för stöd till projekt vid regionalaoch lokala resurscentrum för kvinnor. Stöd skall gestill tillväxtorienterade projekt med inriktning pånäringslivsutveckling och sysselsättning. Medlenförutsätter annan finansiering med . NUTEKfår dessutom avsätta högst avtilldelat anslag för förvaltningskostnader förprojektet resurscentrum för kvinnor.Näringsminister besvarade ifebruari 1999 en fråga (1998/99:287) av () angående avveckling av Nationelltresurscentrum för kvinnor. Näringsministern anfördeatt regeringen ännu inte har tagit ställning tillom, och i så fall i vilken form, Nationelltresurscentrum skall fortsätta sitt arbete närprojekttiden är slut . Ett sådantställningstagande kommer heller inte att ske förränNUTEK har redovisat det uppdrag som gavs avregeringen i regleringsbrevet för år 1999.Enligt tidigare riksdagsbeslut skall avförväntade nya arbetstillfällen till följd avbeviljade regionala utvecklingsbidrag ochsysselsättningsbidrag tillfalla vartdera könet.Detta mål har under en följd av år inte uppnåttsvarför regeringen uppdrog till att närmareanalysera möjligheterna att uppnåkönskvoteringsmålet inom regionalpolitiken. Ifebruari 1999 avrapporterade uppdraget tillregeringen genom en skrivelse och en rapport,utarbetad av IM-gruppen i . Av rapportenframgår att preliminära siffror för visaratt målet om för vardera könet haruppnåtts, men att det finns regionala ochbranschmässiga skillnader. I skrivelse tillregeringen framfördes därför att hädanefterkommer att göra en uppdelning av statistiken så atten redovisning kan ske branschvis per län. NUTEKuttalade vidare att verket gärna medverkar till attstimulera till försöksprojekt i län med branschermed sned könsfördelning. Avslutningsvis instämdeNUTEK i IM-gruppens rapport och pekade på de nyamöjligheter till jämnare könsfördelning som öppnas ioch med arbetet med tillväxtavtalen. Detta ärpositivt för landets alla regioner enligt NUTEK.Beträffande det regionala företagsstödet finns detännu bara i begränsad omfattning möjligheter attproducera statistik över hur stor del av stödet somkommer kvinnors företag respektive mäns företag tilldel. Som kvinnors företag betecknas företag somdrivs av kvinnor och som mäns företag sådana somdrivs av män. Ett företag som drivs av exempelvis enfamilj betecknas som samägt företag. Enligtinformation från kan en uppföljning avkvinnors respektive mäns företag endast görasbeträffande landsbygdsstödet.Ett uttag av information (från databasen ) avbeviljat landsbygdsstöd till kvinnors respektivemäns företag har försöksvis gjorts av NUTEK.Resultatet sammanfattas i tabellen på nästa sida. Avsammanställningen framgår att av det antalföretag som mottagit landsbygdsstöd ärkvinnors företag eller samägda företag. (Förjämförelsens skull skall nämnas att enligt , baserad på uppgifter från SCB, startadekvinnor av alla nya företag , en ökningfrån . )som beviljats landsbygdsstöd irespektive län, -----------------------------------------------------|Län |Antal |Antal |Antal |Kvinnoföretag || |företag |kvinnoföretag|samägda|ochsamägda || |totalt | |företag |företag i %|| | | | |av samtliga|-----------------------------------------------------|| 52 | 20 | 3 | 44|-----------------------------------------------------|| 1 | 1 | 0 | 100|-----------------------------------------------------|| 16 | 9 | 1 | 62|-----------------------------------------------------|| 83 | 14 | 7 | 25|-----------------------------------------------------|| 32 | 10 | 2 | 37|-----------------------------------------------------|| 145 | 27 | 17 | 30|-----------------------------------------------------|| 168 | 24 | 17 | 24|-----------------------------------------------------|| 38 | 12 | 7 | 50|-----------------------------------------------------|| 101 | 9 | 1 | 10|-----------------------------------------------------|| 31 | 14 | 0 | 45|-----------------------------------------------------|| 27 | 11 | 6 | 63|-----------------------------------------------------|| 87 | 24 | 8 | 37||och | | | | |-----------------------------------------------------|| 61 | 12 | 3 | 25|-----------------------------------------------------|| 23 | 14 | 1 | 65|-----------------------------------------------------|Västra | 7 | 3 | 0 | 43||Götaland1 | | | | |-----------------------------------------------------|| 102 | 12 | 3 | 15|-----------------------------------------------------|| 173 | 31 | 5 | 21|-----------------------------------------------------|| 102 | 26 | 1 | 26|-----------------------------------------------------|| 338 | 65 | 16 | 24|-----------------------------------------------------|| 335 | 73 | 8 | 24|-----------------------------------------------------||281 | 74 | 16 | 32|-----------------------------------------------------|| 278 | 51 | 5 | 20|-----------------------------------------------------|| 344 | 48 | 7 | 16|-----------------------------------------------------|| 290 | 39 | 29 | 23|-----------------------------------------------------|Riket | 3115 | 623 | 163 | 25|-----------------------------------------------------Källa: NUTEK1Stödet registrerat , men avser idåvarande länDet mål som har kunnat följas upp gällerantal nyanställda, uppdelat på män och kvinnor, tillföljd av de statliga regionalpolitiska stöden.Enligt statistiken för har följandesysselsättningsökning kommit till stånd tack varestöd som beviljats under året.Regionalpolitiska stöd och beräknadsysselsättningsökning, -----------------------------------------------------|Stöd | Beräknad | Varav kvinnor,|| |sysselsättningsökning,| antal|| | antal | |-----------------------------------------------------|Regionalt | 2 835 | 961 ()||utvecklingsstöd | | |-----------------------------------------------------|Landsbygdsstöd | 5 303 | 1 449 ()|-----------------------------------------------------|Småföretagsstöd | 1 695 | 492 ()|-----------------------------------------------------Källa: NUTEKDet kan vidare erinras om att den nya förordningen(1998:1634) om regionalt utvecklingsarbete, vilkenträtt i kraft , innehåller enbestämmelse om att den regionalautvecklingsstrategin skall innehålla en analys av despecifika utvecklingsmöjligheterna i länet somhelhet och i dess olika delar med beaktande avekologisk hållbarhet samt jämställdhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att ett antal av de imotionerna berörda frågorna har behandlats iarbetsmarknadsutskottets betänkande 1997/98:AU11 isamband med behandlingen av proposition 1997/98:62om regional tillväxt. Vissa frågor har berörts avnäringsutskottet i samband med behandlingen avbudgetpropositionen i betänkande1998/99:NU2.Därefter har ytterligare steg tagits för att ökakunskaperna och ta fram bättre underlag för denpolitiska processen när det gäller deregionalpolitiska frågorna. I vissa frågor harkonkreta beslut tagits i syfte att föra utvecklingenframåt. Icke desto mindre anser utskottet attbefolkningssituationen och utflyttningen från iförsta hand skogslänen, men också från andraregioner, till storstäderna är oroväckande.Utskottet välkomnar den beslutadeutredningen om den framtida regionalpolitiken (dir.1999:2) men noterar att regeringenaviserade denna i denregionalpolitiska propositionen 1997/98:62.Utskottet hoppas att utredningen kan ta igen någotav tempoförlusten i sitt arbete med underlag för enny och tillväxtinriktad regionalpolitik.Utredningsarbetet får dock inte innebära att denpolitiska diskussionen om den regionala utvecklingenenbart kommer att ske inom utredningens ram.I stället för den hittillsvarande inriktningen påmånga olika och komplicerade bidragsformer börinriktningen vara att näringslivet ges meragenerella villkor och ett bättre klimat förföretagande och entreprenörskap. Då eliminerasriskerna att företagsstöd och bidrag snedvriderkonkurrensen vilket minskar effektiviteten isamhällekonomin.En ny regionalpolitik bör kännetecknas av bl.a.följande. En likvärdig grundservice måste finnastillgänglig över hela landet. Sektorspolitiken måstebrytas och samordningen öka på alla nivåer. Likaförutsättningar skall tillskapas för kvinnor och mänatt leva och bo på landsbygden. Särskilt börföretagsstöden utvärderas ur ett könsperspektiv. Ihär berörda frågor delar utskottet de uppfattningarsom framförs i motionerna 1998/99:N238 (c) och1998/99:N337 (c).Bidrag bör växlas mot sänkta skatter och avgifter.Särskilt viktigt är det att skapa förutsättningarsom gör att s.k. mikroföretag, ofta med kvinnor somdrivande kraft, och små företag stimuleras att växaliksom att nya företag startas. En öppning förkonkurrens inom den offentliga sektorn skulle imånga fall gynna kvinnors företagande.Ett mer dynamiskt företagande och fler riktigaarbeten kräver insatser i huvudsak på andra områdenän det regionalpolitiska området, nämligen i förstahand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden, Sverigesengagemang i EU, energiförsörjningen ochkunskapsutvecklingen. På samtliga dessa områdensaknar regeringen ett alternativ som harförutsättningar att fungera, såväl nationellt som pådet regionala planet.Utskottet vill framhålla att näringspolitikensuppgift är att skapa förutsättningar för ett välfungerande näringsliv. Erfarenheterna av dagens s.k.lilla regionalpolitik visar att politiska insatserendast i begränsad omfattning kan utjämnalevnadsvillkoren mellan olika regioner. I ställetför en traditionell lokaliserings- ochplaneringspolitik behövs en politik som mobiliseraroch uppmuntrar människor att ta egna initiativ ochta ansvar för både sig själva och sin bygd. Varjeregion och varje bygd har sin styrka och sinamöjligheter som bäst kan tas till vara genom lokalainitiativ.Utskottets uppfattning när det gällerregionalpolitikens näringslivsfrågor överensstämmermed de uppfattningar som förs fram i motionerna1998/99:N310 (m), 1998/99:N274 (kd) och 1998/99:N237(fp). En framsynt regionalpolitik måste ta sinutgångspunkt i en genuin förståelse av företagandetsvillkor.I motion 1998/99:N310 (m) har frågan omkonkurrenssnedvridande stöd aktualiserats. sätt att se är det viktigt att iframtiden förhindra att företagsstöd kan sättakonkurrensen ur spel på ett sådant sätt att företagutan stöd slås ut. Utskottet utgår från att dennafråga analyseras av utredningen med syfte att stramaupp politiken på detta område.Regeringens regionalpolitik klarar inte ens attkompensera för de direkta försämringar förglesbygden och företag i glesbygd som regeringentagit initiativ till de senaste åren.Med anledning av de ovan nämnda motionerna börregeringen ges till känna vad utskottet anfört omden allmänna inriktningen av regionalpolitiken.Övriga behandlade motioner avstyrks i aktuella delari den mån kraven inte tillgodoses genom utskottetsställningstagande.Återförande av del av vattenkraftsvinsterMotionernaI motionerna 1998/99:N232 (v), 1998/99:N283 (v),1998/99:N335 (v), 1998/99:N327 (c) och 1998/99:N337(c) begärs att regeringen lägger förslag omåterförande av vattenkraftsvinster till deproducerande länen. Motsvarande per kWh frånvattenkraft, producerad i de norra skogslänen,skulle ge ,konstateras det. Resurserna skulle användas tillsamhällsinvesteringar, t.ex. infrastruktur,utbildning och marknadsföring av besöksnäringen.I motion 1998/99:N265 (mp) föreslås att den svenskaregionalpolitiken ändras så att vinsterna från olikaverksamheter i större utsträckning får stanna kvar ide regioner där de genereras. När det gällervinsterna från vattenkraften skisseras två lösningarmed denna inriktning. Enligt vad som sägs i motionenbör en parlamentarisk utredning tillsättas; dennabör få direktiv att utreda en sådan förändring avregionalpolitiken.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill erinra om att tidigare vidett flertal tillfällen har avslagit motionsyrkandenav innebörden att delar av vattenkraftsvinsterna böråterföras till de regioner där de produceras.Utskottet anser i grunden att det bör beaktas attområden med vattenkraftstillgångar inte är detsammasom områden med regionalpolitiska problem. Därförbör den vanliga beslutsprocessen ligga till grundför beslut om hur en regional utjämning avlivsvillkoren skall främjas med hjälp av statenssamlade resurser för regional utveckling.De här berörda motionsyrkandena avstyrks således avutskottet.Statlig verksamhetMotionernaCenterpartiet pekar i motion 1998/99:N337 på enensidig koncentration av statliga verksamheter ochföreslår att det läggs fast en plan förutlokalisering av statliga verk, myndigheter ochbolag. Även om den huvudsakliga verksamheten finns istorstadsområdena bör det utredas vilka verksamhetersom kan utlokaliseras. I verk samt i bolag därstaten har ett ägarinflytande måsteregionalpolitiska hänsyn prioriteras enligtmotionärerna. Huvudregeln bör vara att nyaverksamheter utlokaliseras.I kommittémotion 1998/99:N274 (kd) framhålls attregionalpolitiska effekter bör vägas in i de beslutsom fattas av statliga verk och myndigheter m.m.Samordning och helhetssyn över sektorsgränserna med i de statliga instruktionerna till olikaverksamheter. För att underlätta beslutsfattandetbör regionalpolitiska konsekvensanalyser upprättasinnan beslut fattas som påtagligt kan förändraförutsättningarna i områden som är beroende av enaktiv regionalpolitik.Landets länsgränser är inte längre en aktuellindelning för statens myndigheter och verk, hävdasdet i motion 1998/99:N250 (s). De flestamyndigheterna har regionaliserats ,men deras områdesindelningar skiljer sig, anförmotionären. Detta har lett till att samarbetetmellan myndigheter försvåras. I motionen föreslåsatt regeringen ser över hur regionaliseringen kansamordnas.Enligt motion 1998/99:N275 (c) beaktas inte dedirektiv för kommittéväsendet vilka innebär att deregionalpolitiska konsekvenserna avkommittéförslagen skall redovisas. Vidare kan detvara så att de regionalpolitiska konsekvensernabedömts som acceptabla när man ser på varjeförvaltningsområde för sig, men att de är heltorimliga vid en samlad bedömning av alla områden.Motionärerna föreslår en översyn av konsekvensernaav omvandlingen av den statliga förvaltningen under1990-talet. Vidare förordas i motionen att denstatliga förvaltningen bättre utnyttjarmöjligheterna till funktionell decentralisering ochutlokalisering. Informationstekniken möjliggör attvissa funktioner kan förläggas till regioner som harstor brist på arbetstillfällen.I motion 1998/99:N323 (c) betonas vikten av attstatliga myndigheter, verk och företag tarregionalpolitiska hänsyn i sin verksamhet. Det börgöras med helhetsperspektiv. En möjlighet attförenkla är att statlig verksamhet faktisktorganiseras efter den länsindelning som finns.Modern informationsteknik underlättareffektivisering.I motion 1998/99:N327 (c) anförs att de centralastatliga verken har tillåtits att bygga upp sinaregionindelningar, bl.a. i , utan någon somhelst samverkan och nationell helhetssyn. Regeringenbör ges till känna att inga nya regionindelningarkan accepteras i avvaktan på den parlamentariskaregionkommitténs (PARK) betänkande. börnu komma i fråga för utlokalisering av statligverksamhet, t.ex. till ellerHedemora.Enligt motion 1998/99:N221 (fp) kringgås dentidigare inriktningen att myndigheter m.fl. skalllokaliseras utanför om det intefinns någon avgörande invändning. De samhälleligakonsekvenserna av koncentrationen av verk tillStockholmsområdet bör utredas.I motion 1998/99:N237 (fp) anförs att de statligaverken och myndigheterna skall medverka till att deregionalpolitiska målen förverkligas. Sektorsvisaoch kortsiktiga rationaliseringar bör enligtmotionärerna inte få medföra onödiga nedläggningarav statliga funktioner och service. Den nyainformationstekniken medger kvalificerad verksamhetöver hela landet.Vissa kompletterande uppgifterUnder denna rubrik redovisas olika statliga beslutm.m., vilka påverkar frågor om helhetsperspektivrespektive utlokalisering inom den statliga sektorn.Den 1 januari 1999 trädde en ny kommittéförordning(1998:1474) i kraft. Enligt förordningen (14 §),skall ekonomiska konsekvenser av en kommittésförslag - för staten, kommuner, landsting, företageller andra enskilda - redovisas i betänkandet. Omförslagen innebär samhällsekonomiska kon-sekvenser iövrigt, skall även dessa redovisas. I den mån denkommunala självstyrelsen påverkas, skallkonsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet(15 §). Detsamma gäller om sysselsättning ochoffentlig service i olika delar av landet påverkas.Vidare skall det anges i ett betänkande om ettförslag har betydelse för små företagsarbetsförutsättningar eller konkurrensförmåga ellerför jämställdheten mellan kvinnor och män m.m.Samtidigt upphävdes kommittéförordningen (1976:119)samt direktiven till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare att redovisa regionalpolitiskakonsekvenser (dir. 1992:50) ochjämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124),m.m.I enlighet med vad som aviserats i denregionalpolitiska propositionen harregeringen ytterligare betonat sektorssamordningen ien ny förordning (1998:1634) om regionaltutvecklingssamarbete, vilken trädde i kraft den 15januari 1999. Enligt förordningen har de statligamyndigheterna (liksom tidigare) att i god tidsamråda med om de avser att minskaeller dra in service i glesbygds- ellerlandsbygdsområden. Enligt en ny regel skallmyndigheterna vid överväganden omverksamhetsminskningar, särskilt i de nationellastödområdena eller i ,undersöka andra myndigheters verksamheter på ortenoch i regionen för att utröna om det genomsamordning skulle kunna finnas alternativa lösningarsom gör det möjligt att behålla hela eller delar avverksamheten. För att minska verksamheten på dessaorter bör det finnas särskilda skäl, sägs det iförordningen. Liksom i motsvarande tidigareförordning bör - när en myndighet haranmält att den avser att minska eller dra in servicei glesbygds- eller landsbygdsområden - tillsammansmed myndigheten och andra intressenter undersökamöjligheterna att genom samordning av olikaverksamheter upprätthålla servicen inom området.I enlighet med vad regeringen tidigare aviseratskall uppföljningen av det regionala utfallet avorganisatoriska och sysselsättningsmässigaförändringar i den statliga sektorn förstärkas. Ianslutning till arbete (SOU1997:13) genomfördes en kartläggning avorganisatoriska och sysselsättningsmässigaförändringar i statlig sektor. Kartläggningen avsågåren 1990, 1995 och 1996. Enligt denregionalpolitiska propositionen skullekartläggningen kontinuerligt uppdateras. Demyndigheter som var organiserade regionalt och/ellerlokalt borde fortlöpande rapportera planerade ochgenomförda organisatoriska förändringar. Genomuppgiftsinsamlingen skulle det bli lättare för denenskilda myndigheten att sätta in den egnaverksamheten i ett regionalt perspektiv när nyaorganisationsstrukturer skall utformas. Påmotsvarande sätt skulle länsstyrelserna få en bättreöverblick över statliga verksamheter i eget ochangränsande län. Detta kunde i sin tur underlättalänsstyrelsens uppgift att svara för den regionalasamordningen av statlig verksamhet. Också för beslutsom fattas på central nivå och som rörorganisatoriska förändringar av statlig verksamhetskulle en förbättrad överblick underlättabeslutsfattandet.I den ovan nämnda förordningen om regionaltutvecklingsarbete ingår en bestämmelse om ettcentralt register över de statliga myndigheternasorganisatoriska och sysselsättningsmässigaförändringar. Enligt 30 § är statliga myndigheterskyldiga att löpande rapportera förändringar i frågaom sysselsättning och organisation till denmyndighet som regeringen bestämmer. Denna myndighetär emellertid ännu inte utsedd. Regeringskanslietavser att utse myndigheten under våren 1999.Näringsminister har /1999 svarat på två frågor som haranknytning till frågan om helhetssyn iregionalpolitiken.En fråga (1998/99:151) av () rördeen befarad flytt av Luftfartsverketsflygledarverksamhet från Midlanda i kommuntill och . att det var ansvar att fattabeslut om sin organisation och att han utgick frånatt styrelsen i samband med sitt beslut kommer attredovisa den regionalpolitiska bedömning som gjorts.En uppföljning av frågan visar att Luftfartsverketsstyrelse beslutade attOmrådeskontrollcentralen i skall avvecklasnär det nya flygtrafikledningssystemet hardriftsatts vid motsvarande centraler i ochMalmö. I styrelsebeslutet nämns att den regional-ekonomiska analysen hade visat att denkvantifierbara effekten av en avveckling avSundsvallscentralen är i det närmaste försumbar.En fråga (1998/99:202) av () rörde negativa regionalpolitiska konsekvensersom följer av statliga bolags förändrings- ochlönsamhetskrav. Bakgrunden var att AB Svenska Spelkommer att upphandla lotteripapper från ettutländskt företag, vilket får till följd att TumbaBruk avskedar anställda i i Falu kommun.Som svar på denna fråga anförde näringsministernbl.a. att statliga företag i likhet med andraföretag skall göra en affärsmässig bedömning vidupphandling. Detta fann näringsministern inteanledning att ändra på. Konsekvenserna för Grycksbomåste enligt näringsministern i första hand hanteraslokalt och regionalt. Vidare hänvisade han till attdet i länet finns resurser inom bl.a.arbetsmarknads- och regionalpolitiken som inom ramenför t.ex. arbetet med tillväxtavtal kunde användasför att stärka utvecklingen i Grycksbo.Beträffande om- och utlokalisering av statligamyndigheter lade fast vissariktlinjer för lokalisering av statlig verksamhet(bet. 1989/90:AU13). Där uttalades bl.a. attomlokalisering men framför allt decentralisering ärviktiga inslag i strävandena att åstadkomma enbalanserad regional utveckling. Överväganden omomlokalisering av central statlig verksamhet borde iförsta hand ske till de s.k. stödjepunkterna, dvs.länscentrum eller vissa andra orter i eller ianslutning till stödområdet. En utgångspunkt enligtarbetsmarknadsutskottet var att myndigheterna ävenefter en omlokalisering eller decentraliseringskulle kunna fullgöra sina arbetsuppgiftereffektivt.