bet · GM01SoU4 · 1999-02-02 00:00:00 — I samband därmed anordnade utskottet också enoffentlig utfrågning om missbrukarvården medtyngdpunkt på vilka konsekvenser en ändradinriktning och prioritering inom missbrukarvårdenfått bl.a. när det gäller missbrukarnas situationoch missbruksutvecklingen, behandlingsresultat ochkvalitet i verksamheten. Utskottet vill understrykaatt det är av stor vikt att fortlöpande och nogafölja förändringar inom missbrukarvården. Utskottetförutsätter att det kontrollsystem somSocialstyrelsen utvecklar kommer att underlättadetta. Regeringen har i skrivelsen redogjort för deninriktning narkotikapolitiken skall ha när detgäller vård och rehabilitering avnarkotikamissbrukare. Utskottet ser positivt på attregeringen som ett av de tre delmålen för att uppnåett narkotikafritt samhälle angett att flermissbrukare skall förmås upphöra med sitt missbruk.Narkotika-kommissionen har fått ett mycket brett ochfritt mandat och har enligt direktiven som särskilduppgift bl.a. att dels analysera utvecklingen avmissbrukarvårdens och kriminalvårdensbehandlingsprogram, värdera dess resultat ocheffekter i förhållande till insatta resurser samtföreslå åtgärder för att stärka rehabiliteringen avmissbrukare bl.a. genom förbättrad samverkan mellanolika huvudmän och aktörer, dels utvärdera och läggafram förslag till åtgärder vad gäller omfattning ochinriktning av statens stöd till utveckling avmissbrukarvården och brottsförebyggande insatser vadgäller narkotika-relaterad brottslighet. Utskottetkonstaterar att de frågor som tas upp i motionernaSo2 (fp) yrkandena 1, 4 och 5, So255 (mp), So258(v) yrkan-dena 3, 5 delvis, 7, So341 (kd) yrkandena1 och 2, So424 (m) yrkande 5, So461 (fp) yrkandena13, 14 och 16, omfattas av Narkotikakommissionensdirektiv. bör inte föregripa kommandeförslag på området. Motionerna avstyrks.Utskottet kräver att slutligautvärdering av försöks-verksamheten med rena sprutorgenomförs . Motionerna Ju903 (m) yrkande 5och Ju904 (m) yrkande 12 avstyrks.Övriga frågorVissa kriminalpolitiska åtgärderSkrivelsenRegeringen anför att en stor del av kriminalvårdensklienter är narko-tikamissbrukare. Insatser för attbekämpa narkotikamissbruket har därför enframskjuten plats inom kriminalvården.Narkotikabekämpningen inom kri-minalvården är ocksåett viktigt led i det brottsförebyggande arbetet. Ianstalterna erbjuds särskilda behandlingsprogam förintagna som är villiga att genomgå behandling motsitt missbruk. För den grupp intagna som inte har ensådan vilja erbjuds särskilda motivationsprogram isyfte att motivera dem att påbörja en behandling.Det finns vidare en möjlighet att placera intagnasom inte är narkotikamissbrukare på särskildaavdelningar för att undvika att de utsätts förpåverkan att inleda ett missbruk. Omfattandekontrollåtgärder genomförs i syfte att hållaanstalter och häkten fria från narkotika. Åtgärdernainnefattar bl.a. urinprovskontroller ochgenomsökning av de intagnas bostadsrum och andralokaler.Regeringen pekar i skrivelsen på attDrograttfylleriutredningen i betänkandet Droger itrafiken (SOU 1996:125) analyserat vilka problem somär förenade med den nuvarande lagstiftningen ochlämnat förslag till åtgärder, avsedda att medföra eneffektivare bekämpning av drograttfylleribrott.Regeringen har till riksdagenöverlämnat proposition 1998/99:43 Drogfylleri ochsjöfylleri, vilken bereds avjustitieutskottet. I propositionen föreslås bl.a.att en nollgräns för narkotika införs i lagen(1951:649) om straff för vissa trafikbrott.MotionenI motion So1 av och () begärs tillkännagivande till regeringen om vadi motionerna anförts om behovet av att på nytt byggaupp en effektiv narkotikabekämpning på kriminal-vårdsanstalterna (yrkande 1). Enligt motionärernaskall alla anstalter vara narkotikafria. Det är heltklart att efter visitationspatrullernas avskaffandesaknas de stora beslagen när det gäller narkotikaoch anabola steroider på anstalterna. En ny effektivnarkotikabekämpning på anstalterna måste därförbyggas upp. Narkotikafria fängelser är ett viktigtled i den samlade kampen mot narkotika. I sammamotion begärs vidare att beslutar om sådanändring av lagen att ett absolut förbud mot attframföra motorfordon med narkotiska preparat ikroppen införs (yrkande 2). Enligt motionärerna ärden svenska lagstiftningen otydlig vad gällerdrogpåverkade förare i trafiken. Visserligen är deti dag förbjudet att köra bil om man ärnarkotikapåverkad och dessutom är all konsumtion avnarkotika straffbar men det saknas gränsvärden förnarkotika i lagen om straff för vissa trafikbrott.Tidigare behandling m.m.Justitieutskottet behandlade senast i betänkande1997/98:JuU19 Behandling av långtidsdömda m.m.motionsyrkanden som tar sikte på kampen motnarkotikan i anstalterna. I betänkandet hadeutskottet inhämtat uppgifter om bl.a. att det s.k.KARTNARK-projektet och den s.k. RSS-rapporten.Utskott-et betonade vikten av att fängelser görsdrogfria. Utskottet, som konsta-terade att detpågick ett visst arbete i frågan, ansåg att dettaarbete var av en sådan dignitet att det framstod sommycket angeläget att åtgärder vidtogs omgående föratt komma till rätta med problemen. I betänkandettillkänna-gavs att regeringen skulle skynda på detarbete som pågick när det gällde narkotikabekämpninginom kriminalvården. följde utskottet(rskr. 1997/98:208).I budgetpropositionen 1998/99:1 (utg.omr. 4)redovisar regeringen att kriminalvården bekämparnarkotikamissbruket i anstalterna genom attdifferentiera de intagna, tillhandahållamissbruksrelaterad programverk-samhet, genomförakontroller, dvs. urinprovstagningar ochvisitationer, samt driva särskilda projekt.Regeringen anför att antalet deltagare i narko-tikarelaterade program i anstalterna har ökat liksomantalet särskilda platser för intagnanarkotikamissbrukare. Även omfattningen avvisitationer i anstalterna har ökat. Sammantaget görregeringen bedömningen att kriminal-vården ökat sinainsatser på området.Regeringen pekar också på att inomkriminalvården innehåller förslag till åtgärder föratt effektivisera narkotikabekämpningen inomanstalterna. Kriminalvården arbetar nu fortlöpandemed att ta ställning till dessa och andra förslag.Vidare framgår att kriminalvården drivitKARTNARK-projektet för att utreda frågor som i vidmening berör narkotikaproblemet i anstalter ochhäkten. Projektet skall också resultera i förslagtill åtgärder och strategier för en effektivarenarkotikabekämpning bl.a. på anstalterna. Enslutrapport kommer att färdigställas under hösten1998. Enligt regeringen måste kriminalvårdenfortlöpande överväga vilka ytterligare åtgärder somkan vara lämpliga att vidta i syfte atteffektivisera narkotikabekämpningen i häktena skall också bl.a. utvärderade narkotikarelaterade programmen inomkriminalvården. Regeringen följer det arbete somkriminalvården bedriver på området och övervägerfortlöpande vilka ytterligare åtgärder som krävs föratt effektivisera bekämpningen av narko-tikamissbruket.I betänkande 1997/98:JuU9 Straffrättsliga frågorbehandlade justitie-utskottet senast motioner somrörde drograttfylleri. Utskottet hänvisade till detföregående betänkandet i frågan: 1997/98:JuU3Rattfylleri. Utskottet underströk då det angelägna iatt rattfyllerilagstiftningen får en sådanutformning att den förbättrar möjligheterna attupprätthålla trafiksäkerheten och att kontrolleratrafikanternas körförmåga efter användning av andradroger än alkohol. Utskottet avstyrkte vidtillfället motionsyrkandena som tog upp frågan omåtgärder mot drograttfylleri med hänvisning till denpågående beredningen av Drograttfylleriutredningensbetänkande inom . gjordesamma bedömning som utskottet (rskr. 1997/98:13).Utskottet ansåg i det senare betänkandet alltjämtatt det pågående beredningsarbetet borde avvaktasoch avstyrkte motionsyrkan-dena. biföllutskottets hemställan.Utskottets bedömningSocialutskottet delar justitieutskottets uppfattningnär det gäller narkotika-bekämpningen inomkriminalvården. Med hänsyn till detta och till uppdrag även omfattarnarkotikabekämpningen inom kriminalvården är motionSo1 (kd) yrkande 1 i huvudsak tillgodosedd ochavstyrks.Det som tas upp i yrkande 2 är i huvudsaktillgodosett med vad som föreslås i proposition1998/99:43 Drograttfylleri och sjöfylleri. Yrkandetavstyrks och drogforskningSkrivelsenEnligt regeringen behöver alkohol- ochnarkotikaforskningen utvecklas och stimuleras.Särskilt eftersatt är forskningen inomnarkotikapolitikens område. Det gäller såvälutvärderingsforskning som frågor omnarkotikakarriärer och den enskilde missbrukarenslevnadsvillkor och drogvanor. Regeringen redogör iskrivelsen för vissa åtgärder som avser att stärkaden aktuella forskningen, bl.a. anförs attförberedelser pågår för att tillskapa ettalkohol- och narkotikaforskningsinstitut, knutettill . Både FHI och SiS skallstödja institutets verksamhet.AktuelltFrån () ochStockholms universitet har inhämtats att Centrum föralkohol- och drogforskning håller på att etablerasvid . En förutsättning företableringen har varit det ekonomiska stöd somutgår från SFR och SiS. Stödet avser etttvärvetenskapligt centrum för alkohol- ochdrogforskning. Centret, som skall ingå i densamhällsvetenskapliga fakulteten, har enligt destadgar som antagits av universitetsstyrelsen 1997också som ändamål att vara ett tvärvetenskapligtcentrum med uppgift att initiera, bedriva samtinformera om socialvetenskaplig forskning om alkoholoch droger. kommer centret attpåbörja sin verksamhet under år 1999.MotionenI motion So2 av m.fl. (fp) begärsatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om en vidgning av alkohol- ochnarkotikaforskningsinstitutets forskningsområde(yrkande 3). Enligt mo-tionärerna behöverforskningen vid institutet utvidgas till att omfattahela beroende/missbruksområdet. Institutet skalldärför, förutom alkohol och narkotika, ansvara förforskning rörande även andra beroendeframkallandemedel och beteenden.Utskottets bedömningRamarna för den verksamhet som skall bedrivas vidcentret bestäms av universitettillsammans med Socialvetenskapliga forskningsrådetoch vilka lämnatekonomiskt stöd till etable-ringen. Det ankommerinte på att bestämma inriktningen avforskningen vid centret. Motion So2 (fp) yrkande 3avstyrks därför.NarkotikakommissionenSkrivelsenRegeringen pekar på att omfattande satsningar hargjorts de i syfte att begränsanarkotikans utbredning i samhället. Det gäller såvällagstiftning och arbetsmetoder inom rättsväsendetsom utveckling av vården och det förebyggandearbetet. Samhället har därefter genomgått stora för-ändringar vilket också påverkatnarkotikasituationen. Regeringen har mot denbakgrunden bedömt att det finns behov av ensammanhållen översyn och utvärdering avnarkotikapolitiska insatser av-slutade sitt arbete 1984.En kommission har därför tillkallats med huvud-uppgift att lägga fram förslag för att på lång siktskapa bättre förutsättningar för samordnande ochintensifierade insatser mot narkotikamissbruket(dir.1998:18). Uppdraget omfattar såväl insatser föratt förebygga narko-tikamissbruk och rehabiliteramissbrukare som rättsväsendets och tullens arbetemed narkotikabekämpningen. Kommissionen skall i sittarbete utgå från den restriktiva grundsyn sompräglar svensk narkotikapolitik samt att insatsermot narkotika skall bygga på balans mellan åtgärderför att minska efterfrågan och tillgången pånarkotika. Målet att skapa ett narkotika-fritt samhälle skall ligga fast.Kommissionen skall särskilt ha till uppgift att1. föreslå förbättringar av metoder och system föratt öka kunskapen om och analysen avnarkotikautvecklingen samt föreslå hur detsamlade resultatet av samhällets insatser iförhållande till målet om ett narkotikafrittsamhälle skall kunna mätas,2.3. utvärdera och föreslå åtgärder för att stärka ocheffektivisera det drogförebyggande arbetet,4.5. analysera utvecklingen av missbrukarvårdens ochkriminalvårdens behandlingsprogram, värdera dessresultat och effekter i förhållande till insattaresurser samt föreslå åtgärder för att stärkarehabiliteringen av missbrukare, bl.a. genomförbättrad samverkan mellan olika huvudmän ochaktörer,6.7. utvärdera och lägga fram förslag vad gälleromfattning och inriktning av statens stöd tillmissbrukarvården och brottsförebyggande insatsersom gäller narkotikarelaterad brottslighet,8.9. analysera behovet av förändringar avrättsväsendets arbetsmetoder samt straffrättsligoch straffprocessuell lagstiftning,10.11.utifrån en översyn och sammanställning av denforskning som bedrivs inom narkotikaområdetföreslå hur forskningen kan stimuleras,förstärkas och organiseras samt peka ut särskiltangelägna men eftersattaforskningsområden,12.13.utforma strategier för riktadeinformationsinsatser och för opinions-bildningsamt lämna förslag på samhällets stöd till detta.14.Kommissionens arbete skall vara brett upplagt. Denbestår av ordförande och högst fem ledamöter samtett sekretariat. Tre referensgrupper är knutna tillkommissionen, varav en parlamentarisk, envetenskapligt orienterad och en med representationfrån berörda myndigheter. Övrig kompetens ochexpertkunskap är kommissionen fri att knyta till sigutifrån behov. Kommissionen skall arbeta utåtriktatoch i nära kontakt med myndigheter, kommuner ochorganisationer. Kommissionen, som skall redovisasitt uppdrag före utgången av , skall läggafram förslag som underlag för fortsatt utveckling avnarkotikapolitiken.MotionernaI motion So1 av och () yrkas att riks-dagen som sin mening ger tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att dennarkotikapolitiska kommissionen arbetar för enaktion över hela landet där alla myndigheter förmåssamverka lokalt under nationell ledning (yrkande 3).Motionärerna pekar på behovet av att kommissionenäven arbetar för en sådan aktion för att på så sättpå tränga tillbaka narkotikabruketväsentligt.I motion So3 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om att i direktiven tillden nya ta upp och beskrivaungdomars alternativ till missbruk (yrkande 1).Enligt motionärerna skall av direktiven till framgå att kommissionen bör ta redapå alternativen till narkotikamissbruk och inteenbart kartlägga missbruket. Det kan gälla fritid,arbete, boende och mycket annat. Det finns ocksågoda exempel på nya och mer öppna vård- ochbehandlingsformer i olika kommuner som kan tjäna sombra och kostnadseffektiva exempel, vilka kan lyftasfram. I motionen begärs vidare ett tillkännagivandeom vad i motionen anförts om att i direktiven ta upp en beräkning avkostnaderna för åtgärder mot narkotikamissbruk,förebyggande insatser och vård och behandling avmissbrukare (yrkande 2). Motionärerna anför att deti utredningens slutdokument bör finnas enredovisning av kostnaderna för nyanarkotikapolitiska insatser. Vidare begärstillkännagivande om att i direktiven till den föreslå att en belysning görsav de internationella och europeiskalegaliseringrörelserna (yrkande 3). Utvecklingen gårenligt motionärerna mot att integreras i deneuropeiska narkotikamarknaden. Detta måste enkommission ta hänsyn till genom att beskriva intebara den legaliseringsrörelse som finns i Sverigeutan även den starkare rörelse som finns ute iEuropa.I motion So372 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omatt kompletteras med enreferensgrupp (yrkande 1). I förslagtill kommission uttalades att representanter frånriksdagspartierna och de frivilligorganisationer somhar ett stort kunnande på området borde ingå.Eftersom det önskemålet inte tillgodosetts föreslårmotionärerna att regeringen kompletterar med en referensgrupp bestående avrepresentanter från samtliga riksdagspartier ochfrån frivilligorganisationer.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att Narkotikakommissionenenligt sina direktiv fått ett mycket brett uppdrag.Kommissionen är fri att, utöver de trereferensgrupper som anges, forma de ytterligarereferens- och expertgrupper som behövs och kanvidare vid sidan av de frågor som preciserats idirektiven ta upp andra näraliggande frågor som kanbidra till de narkotikapolitiska målen. Det finnssåledes inget som hindrar att kommissionen behandlarde frågor tas upp i motionerna. Utskottet anser inteatt det behövs något initiativ med anledning avmotionerna So1 (kd) yrkande 3, So3 (v) och So372(mp) yrkande 1. Dessa avstyrks därför.Skrivelsen bör enligt utskottet inte föranleda någonåtgärd från sida.Information om butangas m.m.Gällande bestämmelserI förordningen (1977:994) om försäljning ochförvaring av vissa flyktiga lösningsmedel m.m. sägsatt flyktiga lösningsmedel eller annan vara sominnehåller sådant medel och som vid inandning medföreller kan befaras medföra berusning skall förvaraspå ett sådant sätt att dess användning iberusningssyfte hindras eller motverkas. Vidare sägsatt varan inte får för-säljas när det kan antas attden förvärvas för att användas som be-rusningsmedel(2 §). får, i syfte att hindraeller motverka att aktuella varor används iberusningssyfte, meddela särskilda föreskrifter ommärkning, förvaring och försäljning. Det ankommer påverket att utöva tillsyn över att förordningenefterlevs.MotionenI motion So361 av och () begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om information om butangas och andrasniffningspreparat (yrkande 1). Motionärerna sermycket allvarligt på boffning, dvs. inandning avtändargas, eftersom det är förenat med livsfara attandas in butangas. De flesta sniffningspreparat gerberoende precis som alkohol och narkotika. Mo-tionärerna vill ha mer information och förbyggandeåtgärder i form av t.ex. drogförebyggande kanslieroch information i skolorna. Inte minst föräldrarnabehöver ta del av informationen. Dessa motionärerbegär vidare ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om förbud i detaljhandeln för butangas förungdomar och barn (yrkande 2). Enligtmotionärerna skall butangas förbjudas för ungdomarunder . Eftersom gasen säljs hos vanligadetaljhandlare är den väldigt lättåtkomlig för barn.Tidigare behandling m.m.Soicialutskottet har senast i betänkande1995/96:SoU5 behandlat frågan om åldersgräns förinköp av butangas. Utskottet, som erinrade om denovan nämnda förordningen, var inte berett attföreslå en åldersgräns för inköp av butangas.Motionsyrkandet avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 1995/96:26).Från () har inhämtats att verketkommer att se över tillämpningen av den aktuellaförordningen . FHI har, som ovan nämnts,distribuerat den s.k. till allaföräldrar som har barn som går i årskurs 8. Bokeninnehåller bl.a. information om sniffning.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas inställning att det ärviktigt att samhället lämnar information röranderiskerna med bl.a. sniffning. Folkhälsoinstitutetansvarar för sådan information på folkhälsoområdetoch samarbetar i drogfrågor med och ger stöd tillbl.a. kommuner, landsting och skolan. Drogbokenutgör ett led i institutets informationsverksamhetmot missbruks-medel. Information om farorna med attt.ex. sniffa tas också upp inom ramen för skolansANT-undervisning. Motion So361 (s) yrkande 1 är ihuvudsak tillgodosedd och avstyrks. En översynplaneras av tillämpningen av den aktuellaförordningen rörande försäljning och förvaring avvissa flyktiga lösningsmedel. bör inteföregripa denna. Även yrkande 2 avstyrks. beträffande den narkotikapolitiskainriktningen och förebyggande arbete m.m.att avslår motionerna 1998/99:So2 yrkande 2,1998/99: So258 yrkande 5 delvis, 1998/99:So372yrkande 3, 1998/99:So379 yrkande 8,1998/99:So461 yrkande 12, 1998/99:Ju903yrkandena 1 och 4, 1998/99:Ju917 yrkande 4 samt1998/99:A291 yrkande 7,2. beträffande vård och rehabiliteringatt avslår motionerna 1998/99:So2 yrkandena 1, 4och 5, 1998/99:So255, 1998/99:So258 yrkandena3, 5 delvis och 7, 1998/99: So341 yrkandena 1och 2, 1998/99:So424 yrkande 5 och 1998/99:So461 yrkandena 13, 14 och 16,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (kd)res. 4 (fp)res. 5 (mp)3. beträffande sprututbytesverksamhetenatt avslår motionerna 1998/99:Ju903 yrkande 5 och1998/99:Ju904 yrkande 12,res. 6 (m, kd, c, mp)4. beträffande vissa kriminalpolitiskafrågoratt avslår motion 1998/99:So1 yrkandena 1 och 2,res. 7 (m, kd, c, fp)5. beträffande ochdrogforskningatt avslår motion 1998/99:So2 yrkande 3,6. beträffande Narkotikakommissionenatt avslår motionerna 1998/99:So1 yrkande 3,1998/99:So3 och 1998/99:So372 yrkande 1,res. 8 (v, mp)res. 9 (kd)7. beträffande regeringens skrivelseatt lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna,8. beträffande information om butangasm.m.att avslår motion 1998/99:So361.res. 10 (mp)den 2 februari 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), (),(), (),(), (), HansKarlsson (s), (), ConnyÖhman (s), (), (),(), (),(), (),() och (). Vård och rehabilitering (mom. 2), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet behandlade" och som slutarmed "Motionerna avstyrks" skall ha följande lydelse:Genom spridningen av hiv till narkotikamissbrukarnahar bekämpningen av narkotikamissbruket ställtsinför stora och akuta problem. Det krävs snabba ochoffensiva insatser mot narkotikan för att hejdamissbruket och bromsa smittspridningen blandmissbrukarna och deras sexualpartners. Insatser motnarkotikan är insatser mot spridning avhiv. Kampen mot narkotikamissbruket måste vara likaintensiv och kraftfull som kampen mot aids. nu anfört bör med anledning av motionSo424 (m) yrkande 5 ges regeringen till känna.Motionerna So2 (fp) yrkandena 1, 4 och 5, So255(mp), So258 (v) yrkandena 3, 5 delvis och 7, So341(kd) yrkandena 1 och 2 och So461 (fp) yrkandena 13,14 och 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande vård och rehabiliteringatt med anledning av motion 1998/99:So424 yrkande 5och med avslag på motionerna 1998/99:So2yrkandena 1, 4 och 5, 1998/99:So255,1998/99:So258 yrkandena 3, 5 delvis och 7,1998/99:So341 yrkandena 1 och 2 och1998/99:So461 yrkandena 13, 14 och 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Vård och rehabilitering (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet behandlade" och som slutarmed "Motionerna avstyrks" skall ha följande lydelse:Samhället har ett grundläggande ansvar för att detfinns en bra vård av kvinnor och män som ärdrogberoende. Det skall alltid finnas ett alternativtill fortsatt droganvändning. Särskilt viktigt ärdet att stödja verksamheter som vänder sig till ungamissbrukare och som syftar till en socialrehabilitering. Arbetet med att frigöra sig frånmissbruk måste i så stor utsträckning som möjligtbygga på missbrukarnas egen motivation ochsjälvständiga val av behandlingsinsatser. Godaexempel på verkningsfulla insatser i olika formerfinns att hämta från många håll i landet, exempelvisi form av arbetskooperativ där missbrukarnas egnakollektiva insatser utgör grunden. Missbrukarvårdenmåste alltid utgå från frivillighet ochmissbrukarnas aktiva medverkan i och inflytande övervården. Undantagsvis kan vård av vuxna missbrukareske med tvång, men i syfte attbryta ett destruktivt och livshotande missbruk.Sjukvårdens och insatser förmissbrukare måste enligt utskottet samordnas på ensocial grund. Landsting och kommuner bör upprättagemensamma planer för hur missbrukarvården skallorganiseras och för att se till att olika grupper avmissbrukare får sina behov tillgodosedda. Utskottetanser att sådana planer skall vara ett villkor förstatsbidrag. Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So258 (v) yrkandena 3, 5 delvisoch 7 ges regeringen till känna. Motionerna So2 (fp)yrkandena 1, 4 och 5, So255 (mp), So341 (kd)yrkandena 1 och 2, So424 (m) yrkande 5 och So461(fp) yrkandena 13, 14 och 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande vård och rehabiliteringatt med anledning av motion 1998/99:So258 yrkandena3, 5 delvis och 7 och med avslag på motionerna1998/99:So2 yrkandena 1, 4 och 5, 1998/99:So255,1998/99:So341 yrkandena 1 och 2, 1998/99: So424yrkande 5 och 1998/99:So461 yrkandena 13, 14 och16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.3.