bet · GN01KU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Ettstatligt utvecklingsbidrag är väl befogat, ansermotionärerna.I motion 1999/2000:K353 av och , båda (v) föreslås att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av presstödsregler (yrkande3). Enligt propositionen om nationella minoriteterger nuvarande presstödsregler ett tillräckligt stödför samiska, finska meänkieli. finns tretidningar som vänder sig till ochtornedalingar, nämligen Viikkoviesti, RuotsinSuomalainen och och som harpresstöd. Detta är enligt motionärerna bra men intetillräckligt för att kunskapen om språket bland denationella minoriteterna skall kunna bevarasoch ökas. Dessa tidningar är speciella ochutbredningen är inte särskilt stor. De flesta finnarhar t.ex. större intresse av den tidning som finnsdär vederbörande är bosatt. Därför bör enligtmotionärerna en översyn av presstödsreglerna ske medinriktning på att de tidningar som ger uten eller flera sidor på ett av minoritetsspråken gesett bättre stöd.Uppgifter från Presstödsnämndens kansliStöd till endagstidningar i vissa fall (mot. K281och K290)Med nuvarande regler om avveckling av driftsstöderhåller en dagstidning som hamnar under gränsen 2000 exemplar en minskning med . För endagstidning som hamnar under 7 000 exemplar minskarstödet med . Skillnaden mellan stödet tillriksspridda endagstidningar med en upplaga straxunder 7 000 exemplar och endagstidningar med enupplaga understigande 2 000 exemplar kan enligtPresstödsnämndens kansli synas orättvis, särskilt omman också beaktar att de förstnämnda tidningarna,vilkas upplaga sjunker under 7 000 exemplar, direktfår en minskning av stödet med , medan desistnämnda tidningarna får oförändrat stöd under tvåår innan avtrappningen sker. De tidningar sombefinner sig i närheten av gränsen 7 000 exemplar ärKristdemokraten och NU (fp).Stöd till tidningen (mot. K298)Frågan om presstöd kan utgå till tidningenSamefolket vid en övergång till veckoutgivning harinte prövats i . Enligt 1 kap. 6 §presstödsförordningen (1990:524) avses meddagstidning inte en tidning "vars redaktionellainnehåll till övervägande del är inriktat påavgränsade intresseområden och/eller delar avsamhället såsom näringsliv och affärsverksamhet,konsumentpolitik, miljöfrågor, idrott, friluftsliveller frågor med anknytning till kyrkoliv ochreligion". Den avgörande frågan är om tidningenSamefolkets innehåll skall anses vara inriktat påett avgränsat intresseområde och/eller anses som ettorgan för samernas näring, dvs. Denfrågan kan inte besvaras förrän Samefolket i nytappning har börjat ges ut så att innehållet kangranskas. Frågan om Samefolkets möjligheter börförst prövas utifrån nuvarande bestämmelser ipresstödsförordningen innan frågan blir föremål fören särskild utredning.Presstöd till tidningar på minoritetsspråk (mot.K353)Frågan om ett ökat stöd till den typ av tidningardet här är tal om har tidigare behandlats avPresstödsnämnden. begärde för någotår sedan att nämnden skulle skriva till regeringenoch begära att det skulle bli möjligt för en tidningatt erhålla ett ökat stöd om tidningen övergår fråntvådagars- till tredagarsutgivning. Nämnden avslogdenna begäran med motiveringen att nuvarandepresstödsregler hade varit föremål föröversyn, vilket skedde i 1994.Presstödsnämnden har fått i uppdrag avregeringen att se över det begränsade driftsstöd somhär är aktuellt. Redovisningen av uppdraget skerunder våren 2000.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag i frågaom regeländringar beträffande presstödet, vilketinnebär att utskottet föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen föreslår om en höjning avdriftsstödet (yrkande 2), om mildrad tröskeleffektför lågfrekventa tidningar (yrkande 3) samt omkravet på hushållstäckning för hög- ochmedelfrekventa tidningar (yrkande 4).Beträffande motionerna K281 och K290, båda (kd), ivilka föreslås ändring av reglerna beträffandestödet för lågfrekventa tidningar som har en upplagapå mellan 6 500 och 7 000 exemplar, anser utskottetatt det i reglerna för presstödet med nödvändighetfinns tröskeleffekter vad avser relationen mellanupplagestorlekar och stödbelopp och att dessaeffekter i det enskilda fallet kan anses orättvisa.Enligt utskottets mening är det dock olämpligt genom införandet av alltför mångaundantagsregler rubbar de generella principer somligger till grund för reglerna om ekonomiskt stödtill dagspressen. Mot denna bakgrund avstyrksmotionerna K281 (kd) och K290 (kd).Enligt motion K298 (kd, fp) finns ett behov av ettsärskilt presstöd för tidningen (yrkande1) och att en utredning bör tillsättas med anledningav detta behov (yrkande 2) samt att regeringen isamband med vårpropositionen bör återkommatill med medelsanvisning för detta ändamål(yrkande 3). Utskottet har från Presstödsnämndeninhämtat att frågan om presstöd kan utgå tilltidningen vid en övergång tillveckoutgivning inte har prövats i Presstödsnämnden.Frågan om tidningens innehåll skall anses varainriktat på ett avgränsat intresseområde eller ansessom ett organ för samernas renskötsel kan enligtPresstödsnämnden inte besvaras förrän Samefolket ien ny skepnad har börjat ges ut så att innehålletkan granskas. Utskottet instämmer iPresstödsnämndens bedömning att frågan om tidningensmöjligheter att få stöd först bör prövas utifrånnuvarande presstödsförordning, innan frågan blirföremål för en särskild utredning. På denna grundavstyrks motion K298 (kd, fp).I motion K353 (v) föreslås en översyn avpresstödsreglerna med inriktning på behovet av stödtill de tidningar som ger ut en eller flerasidor på ett av minoritetsspråken. Enligt vadutskottet erfarit har fåtti uppdrag av regeringen att se över det begränsadedriftsstöd som det här är tal om. Med detta fårmotion K353 yrkande 3 (v) anses besvarad, varför denavstyrks.Presstöd (anslaget)PropositionenFrån anslaget ges bidrag till dagspressen i enlighetmed bestämmelserna i presstödsförordningen(1990:524). Presstöd ges i form av driftsstöd ochdistributionsstöd. Utgifterna för presstöd styrsbl.a. av antalet stödberättigade tidningar ochstorleken på dessa tidningars upplagor. Under 1998användes anslagskrediten för att täcka kostnadernaför presstödet inklusive det tillfälliga presstödet.För att minska kreditanvändningen under år 1999föreslås på tilläggsbudget till propositionen attanslaget tillförs engångsvis. Enligtutgiftsprognosen för kommer anslagskreditenatt användas med ca för att täckautgifterna för presstödet.Av resultatredovisningen framgår bl.a. att 75dagstidningar beviljades driftsstöd,varav 51 lågfrekventa och 24 hög- och medelfrekventatidningar, med en sammanlagd upplaga på drygt 700000 exemplar, vilket motsvarar av dagspressenstotala upplaga det nämnda året. Presstödet motsvararca av branschens omsättning.Regeringen föreslår i propositionen en generellhöjning av driftsstödet motsvarande av denuvarande stödbeloppen. Den sammanlagda höjningenmotsvarar ca och finansieras inomanslaget för presstödet genom regelförändringar.Höjningen syftar till att underlätta möjligheternaför tidningar med driftsstöd att fortsätta sinutgivning.Regeringen föreslår att till anslaget E 2 Presstödanvisas , vilket är en förstärkningmed 5 miljoner kronor.MotionernaI motion 1999/2000:K354 av Per m.fl. (m)föreslås att presstödet avvecklas i två steg, varavdet första infaller . I motionen anförs attregeringens inställning till presstödet grundas påen överdriven tilltro till presstödets positivaeffekter på mångfalden, det fria ordet ochopinionsbildningen. Erfarenheterna visaremellertid att stödet till stor del har använts föratt täcka tidningarnas löpande utgifter i ställetför till nödvändiga rationaliseringar. Tidningarnahar anpassat sig efter och har blivit beroende avpresstödet i stället för att åtgärda de ekonomiskaproblemen. Enligt motionärerna behövs en reformeringoch avveckling av presstödet. För att underlättaavvecklingen föreslås en förändring av reklamskattenoch införande av en neutral tidningsmoms på 21 %.Presstödet bör enligt motionen avvecklas i tvåetapper med början , då stödet bör skäras nedmed (yrkande 1). Presstödet böravvecklas helt (yrkande 2).I motion 1999/2000:K302 delvis av () föreslås att en omstrukturering av detstatliga presstödet bör göras och att anslagetdärför inte bör höjas med somregeringen föreslagit för . I motionen anförsatt den av regeringen föreslagna besparingen genomregelförändringar bör utnyttjas som besparing ochatt ramhöjningen med integenomförs.I liberalernas partimotion1999/2000:Fi212 föreslås att det aktuella anslagetbör minskas med för ,inklusive den föreslagna höjningen av driftsstödetpå (yrkande 8 delvis). Som skälför förslaget anges i motionen att presstödetsnedvrider konkurrensen och att medielandskapetförändrats påtagligt och attnya typer av tidningar ständigt tillkommer. I motion1999/2000:Kr314 av och , båda (fp), lämnas samma förslag (yrkande5). Motionärerna anför bl.a. att de särskilda skälsom fanns då presstödet infördes äraktuella, eftersom det finns ett rikt utbud avtidningar och dessutom möjlighet att inhämta nyhetergenom Internet.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag atttill anslaget E 2 Presstöd anvisas 536 579 000 krför budgetåret 2000.Motion K354 yrkande 1 (m), i vilken föreslås attpresstödet bör sänkas med år2000, motion K302 delvis (kd), i vilken föreslås ensänkning av anslaget med , ochmotionerna Fi212 yrkande 8 delvis och Kr314 yrkande5, båda (fp), i vilka föreslås att anslaget minskasmed för , avstyrks.Även motion K354 yrkande 2 (m) om en fullständigavveckling av presstödet avstyrkseftersom motionen behandlar en fråga som inte kanavgöras inom ramen för budgetproposition 2000.Ändrade ersättningsprinciper förtaltidningsutgivningPropositionenTaltidningsnämnden överlämnade enpromemoria (Ku98/1212/Me) till regeringen med förslag om ändradeersättningsprinciper för taltidningsutgivning. Enkompletterande promemoria i ärendet lämnades ioktober (Ku98/2073/Me). I promemorianföreslog att en schablonmodellför ersättning till taltidningarna införs.Taltidningsnämnden skall enligt förslaget vidbestämmandet av stödets storlek beakta skillnadenmellan olika grupper av tidningsföretag.Taltidningsnämnden skall ha möjlighet att begärauppgifter om intäkter och kostnader för verksamhetenfrån tidningsföretagen. De nyaersättningsprinciperna skall börja gälla fullt utefter en övergångsperiod på två år.Förslaget innebär att ett schablonbelopp införs förlikvärdiga företag avseende t.ex. utgivningsfrekvensoch utgivningsort. Schablonen skall omfatta allakostnader med undantag av kostnader för distributionoch framställning av kassetter. Schablonersättningenbör inte gälla RATS-tidningar. De nyaersättningsprinciperna bör gälla fullt ut efter enövergångsperiod . Schablonerna börberäknas på kostnaderna för taltidningsutgivningenår . Omställningen får inte innebära några ökadekostnader för staten.MotionernaI motion 1999/2000:K312 av ()föreslås att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om dels behovet avuppföljning av konsekvenserna av föreslagnaregeländringar (yrkande 1), dels attläshandikappades möjligheter att tillgodogöra sigdagstidningarnas innehåll inte får försämras genomnya ersättningsprinciper (yrkande 2). I motionenanförs att utgivarna av taltidningar fruktar att mankommer att sänka kvaliteten för att fåkostnadstäckning så mycket att man föredrar att heltlägga ned verksamheten. Det bör finnas godamöjligheter för staten att efter förhandlingar medproducenterna för radio- och taltidningarnafastställa villkor och bidragens omfattning. Denföreslagna schablonersättningen utgör enligtmotionären ett hot mot utgivningen eller enallvarlig risk för kvalitetssänkning.Liknande synpunkter framförs i motion1999/2000:K344 av (). Enligtmotionären är det en brist i förslaget attschablonens normvärde likställer en femdagarstidningmed en sexdagarstidning, vilket är till nackdel förde senare, vilket berör många orter och regionerfrämst på landsbygden.I motion 1999/2000:K355 av m.fl.(c) föreslås att med avslag på regeringensförslag som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om ändrade ersättningsprinciperför taltidningsutgivning (yrkande 2). I motionenanförs att taltidningarna är ett viktigt komplementtill den vanliga utgivningen av dagstidningar föratt öka tillgängligheten för synskadade tillsamhällsinformation. För dessa spelar detsjälvfallet stor roll att tidningen ges ut ochhåller hög kvalitet. En stor försiktighet bör därföriakttas vid förändringar i stödet. Den uppföljningregeringen menar bör göras av det förändrade stödet,och bedömningen av ändamålsenligheten bör därförföregås av en noggrannare analys av de förväntadeeffekterna och eventuellt behov av kompensationinnan taltidningarna upphör med sin utgivning.Regeringen bör återkomma till med nyttförslag.Uppgifter från Taltidningsnämndens kansliSedan taltidningutgivningen startade i sin nuvarandeform har kostnaderna för tidningsföretagensutgivning av taltidningar ökat. Kostnadsökningarnahar för tidningar med liknandeutgivningsförhållanden varit mycket olika.Skillnaden mellan t.ex. sexdagarstidningar mellanhögsta och lägsta nettokostnad var drygt 700 000 krunder 1998. Med nuvarande nettokostnadsprincip finnsinga möjligheter för att påverkakostnadsutvecklingen. Tidningsföretag somrationaliserat och minskat kostnaderna för denpapperstryckta tidningen har inte uppvisatmotsvarande kostnadsminskningar beträffandetaltidningarna.Det föreslagna systemet med schablonersättning gerenligt taltidningarna ettbra incitament för en kostnadseffektiv utgivning avtaltidningar. Systemet innebär att tidningsföretagenfår behålla dels det överskott som kan åstadkommaspå schablonen, dels abonnentintäkterna frånutgivningen. Det finns en stor potential att ökaantalet abonnenter, eftersom man räknar med att deti finns ca 20 000 människor som är i behovav taltidningar.När det gäller uppföljning av konsekvenserna avinförandet av schablonersättningen fastläggs ipropositionen att skall följa uppkonsekvenserna av övergången till det nyaersättningssystemet.Vid övergången till schablonersättning kommer vissatidningar att erhålla en lägre ersättning, medanandra tidningar som varit kostnadsmedvetna och intelåtit kostnaderna skjuta i höjden kommer att få ennågot högre ersättning . Det är inteuteslutet att någon av de tidningar som får en lägreersättning kan komma att lägga ned utgivningen av enradio- eller kassettidning. kommeremellertid att erbjudas att starta s.k. RATS-tidningar.Någon grund för farhågor om att orter och regionerfrämst på landsbygden skulle få en nackdel medschablonersättningen finns enligtTaltidningsnämndens kansli inte. De nya reglernakommer främst att gynna landsortstidningar och detidningar som hållit tillbaka kostnadsstegringarna.När det gäller kvaliteten på den inlästataltidningen kan nämnas att Taltidningsnämndenungefär tar in någon eller någrautgåvor av samtliga taltidningar för kontroll avinläsningskvaliteten och den inlästa versionenstrohet mot förlagan. svarar ocksåför utbildning av personalen påtaltidningsredaktionerna.Taltidningsnämnden skall enligt propositionengrunda schablonbeloppens storlek med avseende påutgivningsfrekvens utgivningskostnader.Detta innebär att om de faktorer som nuvarandeschablonbelopp grundar sig på - - behöverkorrigeras så kommer detta att ske vid nämndensomräkning av beloppen till nivåer ochförhållanden.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag,innebärande att utskottet föreslår att riksdagengodkänner var regeringen föreslår om ändradeersättningsprinciper för taltidningsutgivning(yrkande 5). Detta innebär att utskottet avstyrkermotion K355 (c), i vilken föreslås attpropositionens förslag avslås av och attregeringen återkommer till med ett nyttförslag (yrkande 2).Enligt motion K312 (s) finns ett behov av enuppföljning av konsekvenserna av de föreslagnaregeländringarna (yrkande 1). Av propositionenframgår att den nya ersättningsmodellen bör följasupp kontinuerligt av . En sådanuppföljning bör enligt regeringen bl.a. beaktakvalitetsaspekter, effekterna av den ändradeersättningsmodellen för olika tidningskategoriersamt utvecklingen för de olika kostnadsposterna. Enbedömning av den nya ersättningsmodellensändamålsenlighet bör också ingå i uppföljningen.Särskilt bör de eventuella fall uppmärksammas därförändringarna i fråga om ersättningen leder tillatt en taltidning får svårigheter att fortsätta medutgivningen. Med detta får motionärens önskemålanses uppnådda, varför motion K312 (s) avstyrks idenna del (yrkande 1). I samma motion (yrkande 2)framhålls att de läshandikappades möjlighet atttillgodogöra sig dagstidningarnas innehåll inte fårförsämras genom nya ersättnings-principer. Vad somskulle kunna leda till en sådan försämring kanenligt utskottets mening främst vara att utbudet avtaltidningar minskar eller att kvaliteten påtaltidningarna sjunker som ett resultat av de nyaersättningsreglerna. Enligt kan det inte uteslutas att någon av detidningar som får lägre ersättning kan komma attlägga ned utgivningen av en radio- ellerkassettidning. kommer dock enligtkansliet att få möjlighet att starta s.k. RATS-tidningar. Vad gäller kvalitets-aspekterna villutskottet fästa uppmärksamheten på dels den kontrollav inläsningskvaliteten som Taltidningsnämndenregelbundet utför, dels den i propositionenaviserade uppföljningen av den nyaersättningsmodellen som nämnts i det föregående. Medhänsyn till detta ser utskottet ingen anledning attbefara att de läshandikappades möjligheter atttillgodogöra sig innehållet i taltidningar skulleförsämras. Motion K312 yrkande 2 avstyrks därför.Även i motion K344 (s) uttrycks farhågor för att deläshandikappades villkor skulle försvåras till följdav nedläggning av taltidningar, främst sådana somges ut i landsbygdsområden. Vad gällernedläggningshot hänvisar utskottet till vad som nyssanförts beträffande motion K312 yrkande 2. kommer de nya reglernaatt gynna främst landsortstidningar och de tidningarsom hållit tillbaka kostnadsstegringarna. Utskottetfinner inte heller i detta fall grund för defarhågor som framförs i motionen och avstyrkerdärför motion K344 (s).Stöd till radio- och kassettidningar (anslaget)PropositionenI propositionen föreslås att anslaget E 3 Stöd tillradio- och kassettidningar för anvisas . Regeringen har beslutat att ställa 6,7miljoner kronor av anslagssparandet för (som uppgår till ( till regeringensdisposition. På tilläggsbudget till propositionenföreslås att anslaget minskas med 6,7 miljonerkronor för förstärkning av presstödet.Anslagssparandet kommer som en följd av detta attanvändas för kostnader under anslaget.Av resultatredovisningen framgår bl.a. att det vidutgången av utgavs sammanlagt 88dagstidningar som taltidningar, av vilka 67 varradiotidningar, 15 kassettidningar och 9 radiosändatalsyntestidningar för synskadade (RATS-tidningar).Tre tidningar gavs ut både som radio- och RATS-tidningar. Omkring hälften av landets dagstidningarsaknar taltidning. I en rapport somTaltidningsnämnden framställt på uppdrag avregeringen framhålls att den tekniska utvecklingeninom det aktuella teknikområdet är mycket snabb,vilket gör det svårt att med säkerhet bedöma ochlämna förslag om hur behovet av mottagare förtaltidningar skall tillgodoses i framtiden.I propositionen föreslås också attersättningsprincipen för taltidningar ändras, vilketredovisas i föregående avsnitt i detta betänkande.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget E 3 Stöd till radio- och kassettidningarför anvisas 127 300 000 kr.Radio- och TV-verketPropositionenI propositionen föreslås att anslaget E 4 Radio- ochTV-verket anvisas för . Anslagetföreslås öka med , vilket motsvarar dentillfälliga minskningen som genomförts under år1999. En mindre teknisk justering har gjorts avanslaget avseende premierna för avtalsförsäkringar.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget E 4 Radio- och anvisas 8 186 000kr för år och propositionen föreslås att anslaget E och TV anvisas för . En teknisk justering avseendepremierna för avtalsförsäkringar har gjorts vidanslagsberäkningen. Nämndens verksamhet finansierasdelvis genom att medel anvisas från rundradiokontottill statsbudgetens inkomstsida, vilket behandlasunder utgiftsområde 17 avsnitt 12 Film och medier.MotionenI motion 1999/2000:Kr232 av ()föreslås att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att renodlafinansieringen av (yrkande 11).Enligt motionen har uppdragblivit mer omfattande och krävande bl.a. genomuppföljning av de s.k. public service-boksluten.Gränsdragningsfrågor tar allt och detfinns en tendens att arbetsuppgifterna ökar. Det börenligt motionären undersökas om finansieringen avverksamheten - som sker via såvälstatsbudgeten som Rundradiofonden - kan renodlas ochske endast genom anslaget över och TV har enligtbestämmelser i radio- och TV-lagen (1996:844) samtförordningen (1994:728) med instruktion förGranskningsnämnden till uppgift att utöva tillsynöver efterlevnaden av regler för sändningarnasinnehåll i fråga om ljudradio- och TV-sändningartill allmänheten. I granskningen ingår kontroll avatt ett företag som har rätt att sända radio- ochTV-program utövar denna rätt i enlighet med detillståndsvillkor för programverksamheten somgäller. Nämnden skall också följa innehållet iutländska ljudradio- och TV-sändningar som riktastill den svenska allmänheten.Tidigare behandlingI proposition 1995/96:161 föreslog regeringen attGranskningsnämnden fr.o.m. heltskulle finansieras via statsbudgeten. Enligtpropositionen var det viktigt att TV-avgiftsmedelrenodlades till att finansiera programbolagensverksamhet. För att renodla finansieringen bordeGranskningsnämnden helt finansierasvia statsbudgeten.Kulturutskottet framhöll i sitt betänkande medanledning av propositionen (bet. 1995/96:Kr12, rskr.297) att public service-företagen tillsammans och TV utgör den s.k.rundradiorörelsen. Enligt utskottets mening var detnaturligt att programföretagen via TV-avgiftsmedelbidrog till finansieringen av Granskningsnämnden.Utskottet hade därför vid sina överväganden stannatför att även fortsättningsvisborde finansieras från två källor, rundradiokontotrespektive statsbudgeten, varför utskottethemställde att borde avslå propositionen idenna del. följde utskottet och gavregeringen till känna vad utskottet anfört. Motbeslutet reserverade sig (m), (v), (mp) och (kds).Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker propositionens förslag attanslaget E 5 och för år 2000.Utskottet har ingen annan mening än kulturutskotteti fråga om hur finansieringen av Granskningsnämndensverksamhet bör ske. Motion Kr232 yrkande 11 (mp)avstyrks därför. beträffande anslag m.m. underutgiftsområde 1 Rikets styrelseatt riksdagena) med anledning av riksdagensförvaltningsstyrelses förslag i yrkande 1 antarutskottets i bilaga 2 intagna förslag till lagom stöd till riksdagsledamöternas ochpartigruppernas arbete i ,b) godkänner vad regeringen föreslår i yrkande 2om en höjning av driftsstödet,c) godkänner vad regeringen föreslår i yrkande 3om mildrad tröskel-effekt för lågfrekventatidningar,d) godkänner vad regeringen föreslår i yrkande 4om kravet på hushållstäckning för hög- ochmedelfrekventa tidningar,e) godkänner vad regeringen föreslår i yrkande 5om ändrade ersättningsprinciper förtaltidningsutgivning,f) med bifall till regeringens förslag i yrkande6 och med anledning av riksdagensförvaltningsstyrelses förslag i yrkande 3 anvisar anslagen inomutgiftsområde 1 enligt bilaga 1,g) avslår motionerna 1999/2000:K217,1999/2000:K253, 1999/2000:K269, 1999/2000:K281, 1999/2000:K290,1999/2000:K302, 1999/2000:K334, 1999/2000:354yrkande 1, 1999/2000:K355 yrkandena 2 och 4,1999/2000:Fi212 yrkande 8 och 1999/2000:Kr314yrkande 5,res. (c)2. beträffande stödet till ledamöterna ochpartigrupperna i riksdagenatt godkänner förvaltningsstyrelsesförslag i yrkande 2 angående inriktning av denfortsatta utbyggnaden,3.