bet · GM01AU6 · 1999-02-18 00:00:00 — Vissa frågor om jämställdhet I detta betänkande behandlas 13 motioner från denallmänna motionstiden med förslag som rörjämställdhet mellan kvinnor och män. Motionernainnefattar en rad olika frågor, däriblandinriktningen av jämställdhetspolitiken,lönediskriminering och löneskillnader mellan kvinnoroch män, attitydpåverkande insatser, kvotering,jämställdhetsmärkning, meriter vid ansökan om arbeteeller utbildningsplats, mansrollen och insatser förkvinnor inom arbetsmarknadspolitiska program.Samtliga motioner avstyrks, bl.a. med hänvisningtill pågående översyn av vissa delar avjämställdhetslagen.Företrädare för , ochMiljöpartiet har avgett reservationer. 1998/99:A801 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en sänktveckoarbetstid.1998/99:A802 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om principer ochutgångspunkter för en modern jämställdhetspolitik,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning av detså kallade ,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffa denoffentliga sektorns monopolställning inomkvinnodominerade sektorer i förvärvslivet,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kvotering.1998/99:A804 av m.fl. (v) vari yrkas2. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att komma med förslag om hurden regionala nivån i jämställdhetsarbetet kanstärkas.1998/99:A805 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om löneskillnadernamellan kvinnor och män,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av ökadinformationsspridning för att åstadkomma enattitydförändring så att vård av egna barn i hemmetfår en högre status och inte blir ett hinder ikarriären,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attJämställdhetsombudsmannen ges ökade möjligheter attverka för att den osakliga löneskillnaden mellankvinnor och män försvinner,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attJämställdhetsombudsmannen ges ökade möjligheter attkraftfullt verka för att ledande positioner inomnäringsliv, offentlig sektor och samhället i övrigtgörs tillgängliga för kvinnor på samma villkor somför män.1998/99:A806 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av korrekt och omfattandelönestatistik.1998/99:A807 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en propositionläggs fram i enlighet med förslagen islutbetänkandet "Ty makten är din ...",2. att hos regeringen begär att etttilläggsdirektiv ges till utredningen som skall seöver jämställdhetslagen i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att även länensjämställdhetsexperter skall ha tillsynsansvaret förjämställdhetslagen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvotering avunderrepresenterat kön vid tillsättning av tjänsterinom myndigheter och statliga verk,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om 3 R-metoden,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att eventuellaskillnader i utfall för kvinnor och män vad gällernedskärningar i den offentliga sektorn genomgåendeundersöks,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktivt verka föratt jämställdhetsmärkning blir en vedertagenkvalitetsmärkning,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att stödjaprojekt inom medierna som syftar till att geungdomarna en icke-stereotyp bild av kvinnor,13. att hos regeringen begär att entvärpolitisk utredning tillsätts för att analyseraden nya mansrollen och hur kunskaperna frånutredningen skall föras ut till allmänheten ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:A808 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att jämställdhetskall genomsyra alla politiska beslut liksom denpolitiska verksamheten,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om invandrarkvinnornassituation på arbetsmarknaden,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en skärpning avjämställdhetslagen och tillämpning av EG:srättslagstiftning.1998/99:A809 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lika lön för lika och likvärdigt arbete.1998/99:A810 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attopinionsbilda kring föräldraledighet som enkompetenshöjande faktor i arbetslivet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hemarbete ochanhörigvård som meritgrund vid ansökan till annatarbete och till olika utbildningar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om offentligaarbetsgivares ansvar att uppmuntra manliga anställdaatt ta ledigt med sina barn,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om intensifiering avarbetet med att få bort osakligt grundadelöneskillnader från svenskt arbetsliv,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhet som ettkvalitetskriterium för offentlig sektor och företag,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ominvandrarkvinnors specifika kompetens,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ansträngningaratt göra IT-sektorn till en jämställd sektor,1998/99:A811 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en flerårsplan föratt höja löneläget för kvinnodomineradeyrkeskollektiv med längre utbildning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av fler mäninom vården och skolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffandet av defacto-monopolen inom den offentliga sektorn,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en opinionsbildandekampanj för föräldraledighet i allmänhet ochpappaledighet i synnerhet,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om JämO:s nyckelrollnär det gäller rättsliga processer ilönediskrimineringsfall,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättandet av enny lönediskrimineringsutredning.1998/99:So466 av m.fl. (v) vari yrkas9. att begär att regeringen tillöversynen av jämställdhetslagen beslutar omtilläggsdirektiv om en utvidgning avjämställdhetslagen till skola ochutbildningsväsende.1998/99:Ub454 av m.fl. (v) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att högre utbildningunder en treårsperiod skall utgöra ett särskiltansvarsområde för JämO.1998/99:Ub803 av m.fl. (fp) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att studenterskall omfattas av lagen om sexuella trakasserier. InledningI detta betänkande behandlar arbetsmarknadsutskottetvissa frågor om jämställdhet. Motionerna, som väcktsunder den allmänna motionstiden , tar uppen rad olika aspekter på jämställdhet.I budgetpropositionen (prop. 1998/99:1)redovisas det pågående samarbetet mellan densocialdemokratiska regeringen, ochMiljöpartiet. Samarbetet berör fem områden,däribland jämställdhet. I budgetpropositionenpreciseras vissa särskilda insatser påjämställdhetsområdet inom ramen för detta samarbete(se den reviderade finansplanen s. 25) .Utskottet har också tidigare under riksmötetbehandlat motionsyrkanden om jämställdhet (bet.1998/99:AU1). Inom ramen för sina ansvarsområdenbehandlar även andra riksdagsutskottjämställdhetsfrågor. utarbetarexempelvis ett särskilt betänkande omjämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet.Motionerna refereras i det följande utan angivandeav årtal (1998/99).1 Mål och inriktningMotionerModerata samlingspartiet föreslår i motion A802(yrk. 1 och 9) en ny inriktning avjämställdhetspolitiken så att den bidrar till attsjälvständiga kvinnor och män kan forma sin tillvaroenligt egna önskemål och behov. Politiken kan ochskall inte styra människorna i deras vardag utandess uppgift är att skapa möjligheter till mångfald.Moderaterna anger flera områden där politiskaåtgärder kan underlätta jämställdhet. Skattesystemettvingar in många i bidragsberoende och leder tillorimliga marginaleffekter. Därför måste skatternasänkas. Många dignar under dubbla arbetsbördor ochhar svårt att förena familjeliv och förvärvsarbete.Därför krävs skattereduktion på hemnära tjänster.Dagens socialdemokratiska familjepolitik går ialltför stor utsträckning ut på att ge pekpinnar ochatt styra. vill återföra makten tillfamiljen. Det är viktigt med engagemang frånföräldrarnas sida men detta måste också varaekonomiskt möjligt.Verklig jämställdhet handlar enligt motionärerna omatt alla skall ges samma möjligheter i livet. Dethandlar primärt om rättvisa mellan individer, ochinte mellan kön. Kvinnors och mäns möjlighet attvälja en jämställd tillvaro måste underlättas. Depolitiska besluten skall skapa möjligheter förjämställdhet och underlätta för individerna att påegen hand, eller i samförstånd medmake/maka/sambo/särbo, kunna styra sin egen vardagoch kombinera arbete och familj.Den viktigaste åtgärden för att modernisera ochförbättra kvinnors arbetsmarknad är enligtModeraterna att bryta de offentliga monopolen. Denoffentliga sektorns monopol inom kvinnodomineradeverksamhetsområden skapar otrygghet och inlåsning.Genom att bryta monopolen kan bristerna i vård ochomsorg rättas till och arbetsmarknaden för kvinnorbli friare.Partiet tror inte att det går att lagstifta framjämställdhet eftersom det i grunden är en fråga ominställning och attityder. Jämställdhet kräverdialog, samförstånd och långsiktigt arbete.Centerpartiet anser i motion A808 (yrk. 1) att detövergripande målet för jämställdhetsarbetet måstevara att värderingar som syftar till jämställdhetskall genomsyra all verksamhet och komma tilluttryck i samhällsarbetet. Det innebär också attalla politiska beslut inom alla samhällssektorermåste betraktas ur ett kvinno- och mansperspektiv.Enligt partiet skapas förutsättningar för ettjämställt samhälle genom decentralisering ochnärdemokrati.Enligt i motion A811 (yrk. 1 delvis och3) framstår lönediskriminering av kvinnor som denmest spridda av kvarvarande former avkönsdiskriminering. Att avskaffa de löneskillnadersom endast kan förklaras av kön framstår, vid sidanav insatser för att radikalt minska våldet motkvinnor, som den viktigaste uppgiften förjämställdhetspolitiken.Att reformera den offentliga sektorn och avskaffade facto-monopolen där är enligt en avde viktigaste jämställdhetsreformerna. Flerarbetsgivare bör få möjlighet att utföra offentligtfinansierade tjänster inom bl.a. vård och skola. Sålänge kvinnor inom vård, omsorg, utbildning ochservice till människor hindras att förverkliga sinaidéer utanför de offentliga monopolen hämmaskvinnlig skaparkraft. Jämställdheten motverkas ochresurser förslösas.Miljöpartiet begär i motion A807 (yrk. 1 och 7) attregeringen omgående skall lägga fram en propositioni enlighet med förslagen i Kvinnomaktutredningensslutbetänkande (SOU 1998:6) Ty makten är din ...Kvinnor är i högre grad än män beroende av att denoffentliga sektorn är ordentligt utbyggd. Dettagäller både i fråga om serviceutnyttjande ochsysselsättning. anser attkonsekvensanalyser bör genomföras av eventuellaskillnader i utfall för kvinnor och män när detgäller nedskärningar i den offentliga sektorn.Utskottets ställningstagandeMålen för jämställdhetspolitiken ligger fast. Det ären uppfattning som slogs fast av regeringen ibudgetpropositionen och som delas avutskottet. Det innebär att kvinnor och män skall hasamma möjligheter, rättigheter och skyldigheter inomalla väsentliga områden i livet. Vidare innebär deten jämn fördelning av makt och inflytande mellankvinnor och män, samma möjligheter till ekonomisktoberoende, lika villkor och förutsättningar i frågaom företagande, arbete, arbetsvillkor samtutvecklingsmöjligheter i arbetet. Det innebär ocksåatt kvinnor och män skall ha lika tillgång tillutbildning och möjligheter till utveckling avpersonliga ambitioner, intressen och talanger, delatansvar för hem och barn samt frihet frånkönsrelaterat våld.Utskottet kan mot denna bakgrund konstatera att detråder stor överensstämmelse mellan Centerpartietsuppfattning i motion A808 och pågående strävandenatt införliva ett jämställdhetsperspektiv på allapolitikområden. Med hänvisning till det anfördaavstyrks motion A808 yrkande 1 (c) i den mån deninte kan anses tillgodosedd med vad utskottetanfört.Insatserna för att öka jämställdheten måstekännetecknas av stor bredd.Jämställdhetsperspektivet måste införlivas på allapolitikområden, vilket regeringen också betonat ibudgetpropostionen. Det gäller t.ex. fortsattmetodutveckling och utbildning samt satsningar påinformation och kunskapsutveckling.I likhet med i motion A811 villutskottet starkt betona betydelsen av att osakligalöneskillnader undanröjs. Det är bl.a. av detta skälsom en översyn görs av vissa delar avjämställdhetslagen (dir. 1998:60 resp. 1998:98, seavsnitt 2).Som regeringen framhåller i budgetpropositionenkommer EU-medlemskap att kräva storainsatser på jämställdhetsområdet, mot bakgrund avden ökade politiska vikt som jämställdhetsfrågornafått inom EU . försysselsättning berör i hög grad kvinnors villkor påarbetsmarknaden och kommer att kräva fortsattainsatser även på nationell nivå, framhållerregeringen i budgetpropositionen.Det är enligt utskottets uppfattning positivt attEU betonar betydelsen av att införliva ettjämställdhetsperspektiv på olika områden. Frågantogs exempelvis upp i slutsatserna från möte i . Där uttaladestats- och regeringscheferna att medlemsländerna,när de ser över sina nationella handlingsplaner försysselsättningen, "bör ägna särskild uppmärksamhetåt att göra påtagliga framsteg med att främja likamöjligheter mellan kvinnor och män, i synnerhetgenom benchmarking och en strategi för mainstreamingav jämställdhetsperspektivet".Jämställdhet är ett av fyra områden som Sverigesärskilt prioriterar i det fortsatta EU-arbetet.Detta slogs fast av statsministern i samband medriksdagens partiledardebatt den 29 oktober 1998.Enligt svensk uppfattning bör klara mål utarbetasför jämställdhetsarbetet, på motsvarande sätt somvad gäller för EU:s sysselsättningsarbete. Målen förarbetet kan formuleras ungefär på följande sätt:minskade löneskillnader, ökatarbetskraftsdeltagande, höjd utbildningsnivå ochförbättrad kvinnorepresentation i politiken.I sammanhanget kan vidare nämnas att regeringenunder kommer att arrangera en europeiskjämställdhetskonferens. Konferensen kommer bl.a. attbehandla frågor om s.k. benchmarking.Miljöpartiet anser i motion A807 attKvinnomaktutredningens förslag skallföreläggas i form av en proposition. Somframgår av budgetpropositionen har utredningensslutbetänkande Ty makten är din ... (SOU 1998:6)remissbehandlats. En sammanställning avremissyttrandena har publicerats idepartementsserien (Ds 1998:59). Ibudgetpropositionen redovisas att ett arbete pågåroch kommer att fortsätta för att sprida och följaupp den omfattande kunskap på området som tagitsfram av utredningen. Utskottet vill vidare peka påatt utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut i sitt slutbetänkande (SOU1998:141) Medling och lönebildning tagit upp vissaförslag från rörande bevakningoch analys av löneutvecklingen för kvinnor och män.Utskottet redovisar i avsnitt 2 förslag som rörjämställdhetsområdet och som har lagts fram avutredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut. Enligt utskottetsuppfattning bör pågående utredningsarbete respektivearbete i avvaktas. Motionerna A802yrkande 1 (m), A811 yrkande 1 delvis (fp) och A807yrkande 1 (mp) avstyrks.I motioner från och tecknasen bild av att offentliga monopol medför otrygghetoch inlåsningseffekter och därmed motverkarjämställdhet.Utskottet kan konstatera att behovet av sådanverksamhet som i huvudsak bedrivs av kommunernakommer att öka starkt framöver. Enligt en rapportsom publicerades av i februari 1999kommer mycket stora rekryteringsbehov att föreliggaframöver. bedömer att 625 000medarbetare behöver rekryteras för vård, omsorg ochskola fram . Orsakerna är främst attstora pensionsavgångar sker som behovet aväldreomsorg blir större och antalet skolbarn ökarkraftigt. Detta ställer enligt utskottetsuppfattning krav på hög tillväxt och en starkoffentlig sektor med starka och sunda offentligafinanser. Det är också viktigt att resursernaanvänds effektivt.I kommunerna och landstingen utgör kvinnorna 80 %av de anställda. Motsvarande andel är istatsförvaltningen och inom näringslivet. Ikommunerna har alternativa driftsformer blivitvanligare . redovisari Kommunerna , förbundetslångtidsutredning om behov och resurser till år2010, aktuella uppgifter om alternativadriftsformer. Med begreppet ´alternativadriftsformer´ avses verksamheter som helt ellerdelvis finansieras av kommunen, men som bedrivs avnågon annan än kommunen, exempelvis privata företag,brukarkollektiv och friskolor.Inom barnomsorgen uppgick antalet barn i enskildadriftsformer till av det totala antaletinskrivna barn . Antalet barn och elever ienskilda daghem och friskolor ökar snabbare än i denkommunala verksamheten. Också inomfritidsverksamheten blir alternativa driftsformerallt vanligare. Enligt drivs ellerägs omkring hälften av fritidsanläggningarna avföreningar. Även inom äldreomsorgen ökar dealternativa driftsformerna i omfattning. Andelenkommuner som hade lagt delar av äldreomsorgen på enannan huvudman uppgick till 1996. Inommissbrukarvården var motsvarande andel och inomområdet vård av barn och ungdom ca 70 %.Inom samtliga dessa områden väntas de alternativadriftsformerna komma att öka i omfattning, möjligenmed undantag för individ- och familjeomsorgen därredan en stor del av vården sker i alternativadriftsformer. Till detta kommer att kommunaltekniskaverksamheter i ökande utsträckning blirkonkurrensutsatta.Utskottet kan mot denna bakgrund konstatera att detblir allt vanligare att verksamheter, som helt ellerdelvis finansieras av kommunen, drivs av någon annanän kommunen. Inom kommunerna sker således betydandestrukturförändringar, något som motionärerna inteförefaller ha uppmärksammat.Det finns såvitt utskottet känner till inte någrauppgifter om i vilken utsträckning den ökadeförekomsten av alternativa driftsformer lett till enjämnare könsfördelning. Utskottet vill dock betonaatt det krävs ett fortsatt aktivt arbete för attfrämja jämställdhet såväl i offentlig som i annanverksamhet.Med anledning av begäran i motionA807 om konsekvensanalyser när det gällervälfärdsutvecklingen vill utskottet peka på att ensärskild kommitté har tillsatts med uppgift attutarbeta ett välfärdsbokslut över (dir.1999:7). Kommittén skall sammanställa befintligkunskap om välfärdsutvecklingen och identifiera deområden där behovet av ökad kunskap kring dennautveckling är angelägen.Motionerna A802 yrkande 9 (m), A811 yrkande 3 (fp)och A807 yrkande 7 (mp) avstyrks.2 Löneskillnader - allmänna frågor,jämställdhetslagen ochJämställdhetsombudsmannens rollMotionerI avsnittet behandlas motionsyrkanden omlöneskillnader mellan kvinnor och män,lönediskriminering och lönestatistik. I de motionersom tas upp i avsnittet återfinns såväl mer allmäntformulerade krav på exempelvis förstärkta insatserinom ett visst område som yrkanden om tillsättandeav utredningar respektive förslag om förstärktlagstiftning.Enligt i kommittémotion A810 (yrk.7) måste osakligt motiverade löneskillnaderundanröjas. Arbetet med detta måste intensifieras.Centerpartiet poängterar i motion A808 (yrk. 4) attlönediskriminering inte får förekomma och kräverdärför att jämställdhetslagen (1991:433) skärps. Detfinns enligt inte stöd i lagen för attJämställdhetsombudsmannen skall kunna genomföra etttillfredsställande utredningsarbete vid anmälan omlönediskriminering. Därför har anmälningar om sådandiskriminering nästan upphört att förekomma. Partietanser att skall tillämpa EG-lagstiftningenoch att EG-direktiven om lika lön för kvinnor ochmän samt för lika och likvärdigt arbete skall varabindande även i . I syfte att motverkalönediskriminering förordar vidarelagstiftning om att lönestatistik skall utarbetassom tydligt redovisar löneskillnader.Folkpartiet anser i motion A811 (yrk. 1 delvis, 2,7 och 8) att avskaffande av löneskillnader tillföljd av kön är en av de viktigaste uppgifterna förjämställdhetspolitiken. Mot denna bakgrund villpartiet att staten tillsammans medLandstingsförbundet och skallutforma en flerårsplan för att höja löneläget förkvinnodominerade yrkesgrupper med längre utbildning.Det är av flera skäl angeläget att öka andelen mänbland anställda i skolan, förskolan, äldrevården ochsjukvården. Ett av skälen är att en ökad andel mänkan ha en positiv effekt på löneutvecklingen fördessa grupper.Bevissituationen i mål rörande lönediskrimineringär ofta mycket komplicerad. Den arbetsvärdering somkrävs tar betydande resurser i anspråk. JämO har ennyckelroll i sammanhanget även om det också ärönskvärt att fackförbunden är aktiva.Det vore enligt bra om ännu en statligutredning fick i uppgift att följa kvinnors och mänslöneutveckling och eventuellt komma med förslag omytterligare åtgärder mot lönediskriminering. Vidarebör en ny utredning analysera jämställdhetsplanernasbetydelse i lönebildningen. Eftersom mycket tyder påatt planerna inte fått förväntad effekt pålönebildningen bör deras utformning eventuelltändras. Genom att redovisa lönepolicyn ijämställdhetsplanerna skulle möjligheterna attpåvisa lönediskriminering underlättas, anserFolkpartiet.Margareta () anser i motion A805 (yrk. 1och 3) att JämO bör ges vidgade möjligheter attverka för att osaklig löneskillnad mellan kvinnoroch män skall undanröjas.Christina och () anser imotion A806 att det i det lönestatistiska underlagetför jämställdhetsplaner måste ingå lönestatistik församtliga personer på en arbetsplats oavsett fackligtillhörighet. Jämställdhetslagen bör förtydligas idetta avseende.Birgitta och ()pläderar i motion A809 för lika lön för lika arbeteoch anser att JämO:s möjligheter till ingripande vidanmälningar om lönediskriminering bör förbättras.Därför bör en översyn och förstärkning avjämställdhetslagen genomföras. Motionärernaefterlyser vidare en "arbetsvärderingsguide" tillhjälp för fackliga organisationer och arbetsgivaresom vill prioritera frågan om lönediskriminering iavtalsförhandlingar.Kompletterande uppgifterMöjligheterna att få översikt över och görajämförelser av lönestatistik har förbättrats påsenare tid, bl.a. genom tillkomsten av publikationenKvinnors och mäns löner som utarbetas av SCB påuppdrag av . Publikationen hartill syfte att dels ge en översiktlig och jämförbarstatistik över lönestrukturen för kvinnor och män,dels ge underlag för att bevaka hur kvinnors ochmäns lönerelationer utvecklas över tiden. Hittillshar rapporter utkommit för åren 1996 och 1997.Utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut anger i sitt slutbetänkande(SOU 1998:141) Medling och lönebildning att den hareftersträvat att utforma förslagen om lönebildningoch medling så att de kan främja en positivutveckling av jämställdheten mellan könen. är syftet med de förslag som läggs framatt de skall bidra till en väl fungerandelönebildning och en god utveckling av den svenskaekonomin, med stark tillväxt och stigandesysselsättning utan att inflationen drivs upp. Dettaär en nödvändig förutsättning för att sänkaarbetslösheten, och det lägger en bra grund för godlönsamhet, starka offentliga finanser, stigandereallöner och goda anställningsvillkor i övrigt.Beskrivningen av löneutvecklingen ur ettjämställdhetsperspektiv bör enligt utredningenförbättras.