bet · GM01KU23 · 1999-04-13 00:00:00 — Enligt utskottets mening medförutbyggnaden av det digitala marknätet att mångfaldeninte ökar i möjligaste mån och innebär en ickeönskvärd kontroll över vilka som skall få sända.Denna utbyggnad innebär dessutom högre kostnader.Utskottet anser att staten i stället bör beredautrymme och skapa gynnsamma villkor för en snabb ochomfattande digitalisering liksom en utbyggnad av deninformationstekniska infrastrukturen på marknadensvillkor. Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna K282 yrkande 1 (m) och K323 yrkande 5(m), med anledning av motion T220 yrkande 9 (m) samtmed avslag på motionerna K231 yrkande 16 (fp) ochK328 yrkande 13 (fp) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande digital TVatt med bifall till motionerna 1998/99:K282 yrkande1 och 1998/99:K323 yrkande 5, med anledning avmotion 1998/99:T220 yrkande 9 samt med avslagpå motionerna 1998/99:K231 yrkande 16 och1998/99:K328 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Digital TV (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Som framgår" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse:Enligt utkottets mening skall digitaliseringen avTV-mediet och formerna för distribution avsändningarna inte vara en politisk fråga. Utskottetvill framhålla att en stark konkurrens råder och attdet finns goda möjligheter för konsumentintressenatt göra sig gällande. Därför anser utskottet attstaten bör utforma nya principer för fördelningen avsändningstillstånden i det digitala marknätet.Statens val av de företag som skall få sända börgöras med hänsyn till ekonomisk betalningsvilja ochinte utifrån politiskt godtycke. Utskottet villvidare framhålla att största möjliga frekvensutrymmebör ställas till tittarnas och programföretagensförfogande. Vad som anförts bör med bifall tillmotionerna K231 yrkande 16 (fp) och K328 yrkande 13(fp) samt med avslag på motionerna K282 yrkande 1(m), K323 yrkande 5 (m) och T220 yrkande 9 (m) gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande digital TVatt med bifall till motionerna 1998/99:K231 yrkande16 och 1998/99:K328 yrkande 13 samt med avslagpå motionerna 1998/99:K282 yrkande 1,1998/99:K323 yrkande 5 och 1998/99:T220 yrkande9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Digital radio (mom. 7)Per (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Som framgår" och på s. 20 slutar med"yrkande 14 (m)." bort ha följande lydelse:Som framgår ovan har Utredningen om den framtidalokalradion avlämnat sitt betänkande tillregeringen. I betänkandet har utredningen ocksåredovisat resultatet av sin utvärdering av dettidigare arbetet med de digitalaljudradiosändningarna. Betänkandet är nu underberedning i . Enligt utskottetsmening bör emellertid, i enlighet med vadsom anförs i motion K323 yrkande 14 (m), redan nuuttala sig för en ändrad inriktning för den digitalaljudradion så att den skall ges möjlighet attutvecklas. Utskottet anser att detta förutsätter etttillståndsförfarande liknande det som gäller för denprivata lokalradion. Detta tillståndsförfarande börenligt utskottets mening utgöras av ettauktionssystem och långvariga sändningstillstånd. Pådetta sätt kan det oberoende och den stabilitetuppnås som krävs för att programföretag skall görade stora investeringar som behövs för att etablerany sändningsteknik och en ny marknad. Vad utskottetanfört bör med bifall till nämnda motion gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande digital radioatt med bifall till motion 1998/99:K323 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Regionala koncessioner genomauktionsförfarande (mom. 8)Per (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.22 börjar med "Utskottet konstaterar" och slutar med"yrkande 10 (m)." bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att frågan om regionalakoncessioner för att sända TV i marknätet interegleras i radio- och TV-lagen. De regionalasändningar som förekommer sker inom ramen förtillstånden för rikstäckande TV. Enligt utskottetsmening bör staten genom regionala koncessioner lämnamöjlighet till regionala att börjasända med olika delar av landet somsändningsområden. I enlighet med vad som anförs imotion K323 yrkande 10 (m) bör de TV-bolag som växerfram ur en sådan process genom samarbete kunnagenomföra nationella sändningar inom ramen för detvå markbundna frekvenser som finnstillgängliga. Utskottet anser att koncessionernaskall fördelas genom ett auktionsförfarande. nu anfört bör med bifall till den nämndamotionen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande regionala koncessioner genomauktionsförfarandeatt med bifall till motion 1998/99:K323 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Det s.k. riksförbudet i närradion(mom. 10)Per (), (), JerryMartinger (m), (), von der Esch(kd), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet finner" och slutar med"avstyrks därför." bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det finns ett rättmätigt behovför många föreningar att kunna sända material som ärav allmänt intresse i regionen. Sådana sändningarkan fylla en viktig funktion för att nå flermänniskor med informativa program och för att spridaden kunskap som annars bara förmedlas iföreläsningssalar. Enligt utskottets mening bör detdärför, såsom anförs i motion K328 yrkande 15 (fp),införas en bestämmelse i radio- och TV-lagen omytterligare undantag från det s.k. riksförbudet såatt sändningar av särskilt lokalt eller regionaltintresse kan medges. Detta bör med bifall till dennämnda motionen ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande det s.k. riksförbudet inärradionatt med bifall till motion 1998/99:K328 yrkande 15som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Utredning om brett mediestöd (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "I likhet" och slutar med "också i dennadel. "bort ha följande lydelse:Utskottet vill framhålla att de lokala ochregionala dagstidningarna har en stor betydelse somsammanhållande faktor och forum för information i enbygd. Fortsatt höga produktionskostnader, nyamöjligheter med databaserade tidningar, minskadbetalningsförmåga hos läsarna och nya medievanorinnebär en stor fara för dessa tidningars överlevnadi ett längre perspektiv. Enligt utskottets meningbör därför , såsom anförs i motion Kr276yrkande 3, en utredning påbörjas med uppgift attöverväga hur presstödet kan omvandlas till ettbredare mediestöd.Det kan vidare konstateras att den nyainformationstekniken öppnar vägar för synskadade närdet gäller kommunikation och tillgång tillinformation. Datorn kan även utgöra ett hjälpmedelför t.ex. dyslektiker. Det borde enligt utskottetsmening anses självklart att dator betraktas som ettnödvändigt hjälpmedel för personer som inte harförmåga att ta del av tryckt text. Utskottet villvidare framhålla att stora delar av kultur- ochmedieutbudet alltjämt inte är tillgängligt försynskadade. Det gäller t.ex. TV:s utbud, mångatidningar och tidskrifter samt film och video.Utskottet delar därför vad som anförs i motion Kr276yrkande 4 när det gäller att nämnda utredning ocksåbör få i uppdrag att se över funktionshindradestillgång till olika medier.Utskottet delar därutöver vad som anförs i motionKr276 yrkande 5 om att det alltjämt finns ett behovav att utveckla den icke-kommersiella lokal-TV:n.Den lokala televisionen utgör inte minst ett viktigtkomplement till de utländska satellitkanalerna. I entid av ökat utbyte av program mellan olika nationeroch kulturkretsar behövs lokal-TV för att stärka denlokala kulturella identiteten. Utskottet vill ocksåframhålla, såsom anförs i nämnda motion, att det ärnödvändigt att finna en ny form för lokalaradiosändningar som tillgodoser föreningslivetsbehov, men också allmänhetens tillgång tillradiomediet. Utredningen om ett brett mediestöd bördärför också se på möjligheten att fördela ettsådant stöd till lokala radio- och TV-sändningar.Vad utskottet nu anfört bör med bifall till motionKr276 yrkandena 3-5 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande utredning om brett mediestödatt med bifall till motion 1998/99:Kr276 yrkandena3-5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilda yttranden1. En svensk TV-lista (mom. 2)() och () anför:Det finns i vårt land ett utomordentligt brettintresse för idrott. Den svenska idrottsrörelsen ärockså organiserad som en självständig ochdemokratisk folkrörelse. Idrottsrörelsen har ingaandra intressen än att dess arrangemang skall kunnaföljas av bredast möjliga allmänhet. Men idrottenäger också sina arrangemang och har möjlighet att taentréavgifter av publiken eller att säljaarrangemang till massmedieföretag. Publik- ochmedieintäkter (mest från TV) är en viktig del avidrottens intäkter.Som självständig folkrörelse har idrotten själv attavgöra balansen mellan de ekonomiska realiteternaoch intresset av bredast möjliga spegling av ettenskilt arrangemang. Detta har i lösts påett i allt väsentligt rimligt sätt. Svenskidrottsrörelse har skött frågan om TV-sändningarstillgänglighet ansvarsfullt och balanserat. Den ärfullt kapabel att självständigt ta till vara ochbalansera mellan sina kort- och långsiktigaintressen utan pekpinnar i form av en s.k. TV-lista.De problem en s.k. TV-lista skulle lösa haralltså knappast haft någon aktualitet i vårt land.Vi är i princip emot tanken på en TV-lista som denuttrycks i EU:s TV-direktiv. Den strider motidrotten som självständig folkrörelse, som äger attfatta beslut i sina egna angelägenheter. Den är ettuttryck för förmyndarmentalitet. Då det vidärendets första behandling i kammaren förelåg riskför en majoritet för en lista biträdde vi enåterförvisning till utskottet för vidare beredning.Vi har fortfarande kvar våra starka principiellainvändningar mot en lista - men har aktivt verkatför den kompromiss som blivit utskottetsmajoritetstext, som utesluter att den inhemskaidrottsrörelsens arrangemang listas och attidrottsrörelsens ekonomiska intressen skadas. Deninnebär att en lista skall begränsas till vissastora internationella arrangemang.Vi har kunnat delta i denna kompromiss mot bakgrundav att elitidrott och tävlingsverksamhet i vissaländer - eller genom vissa internationellasammanslutningar som IOK eller internationellaförbund - är långt mer ensidigt kommersielltbedriven än idrottstävlingar i vårt land. Riskenfinns därför att kortsiktiga ekonomiska intressenkan göra en insnävning av tillgängligheten via TV avvissa internationella arrangemang.2. Förbud mot viss avkodningsutrustning(mom. 11)Per () anför:Det kan konstateras att användningen av otillåtenutrustning för avkodning av krypterade TV-tjänsterredan i dag är ett stort problem. Den nuvarandesvenska lagstiftningen ger enligt min mening ettmycket begränsat skydd. Den innebär visserligen ettförbud mot att yrkesmässigt tillverka och sälja s.k.piratutrustning. Lagstiftningen innehåller däremotinte något förbud mot att den enskilde använderpiratutrustning för olovlig avkodning av krypteradeTV-tjänster. Detta har inneburit att det har blivitbåde riskfritt och socialt acceptabelt att användasådan utrustning. Jag vill framhålla att fleraländer, däribland , och , harett förbud även mot innehav av olovligavkodningsutrustning. I dessa länder har ett sådantförbud visat sig minska problemen betydligt. Enligtmin mening bör det därför i det pågående arbetet medatt genomföra det aktuella EG-direktivet allvarligtövervägas om inte ett innehavsförbud också börinföras i den svenska lagstiftningen.Propositionens lagförslagFörslag till lag om ändring i radio- ochTV-lagen (1996:844)yttrande1998/99:KrU2yÄndringar i radio- och TV-lagen (1996:844),m.m.Till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 29 oktober 1998beslutat att bereda kulturutskottet tillfälle attavge yttrande över proposition 1997/98:184 Ändringari radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. jämtemotionerna 1998/99:K1-K3, väckta med anledning avpropositionen, samt motionerna 1998/99:K252,1998/99:K323 yrkandena 7 och 13 samt 1998/99:Kr519yrkande 11 från allmänna motionstiden.Kulturutskottet yttrar sig i det följande överpropositionen i vad avser sändningstillståndet förSveriges jämte motionerna1998/99:Kr253 yrkande 1 och 1998/99:Kr274 yrkande 51samt över den i motionerna 1998/99:Kr519 yrkande 11,1998/99:K1, och 1998/99:K252 väckta frågan omregeringen skall utnyttja möjligheten att framställaen lista över viktiga TV-sända evenemang.Kulturutskottet har - under förutsättning avkonstitutionsutskottets medgivande - beslutatöverlämna motionerna 1998/99:Kr253 yrkande 1 och1998/99:Kr274 yrkande 51 tillkonstitutionsutskottet.UtskottetUtbildningsradions sändningstillståndRiksdagen beslutade om sändningstillståndoch sändningsvillkor för de tre public service-företagen, (), () och ().För SVT och SR beslutades att tillståndet skullevara femårigt och avse perioden -. För UR beslutades attsändningstillståndet -med hänvisning till attDistansutbildningskommittén (U1995:07) fått i upp-drag att lägga fram förslag om UR:s framtida rollinom utbildnings- och folk-bildningsområdet - skullevara tvåårigt och gälla för perioden den 1 januari1997-den 31 december 1998 (prop. 1995/96:161, bet.1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).Distansutbildningskommitténs betänkandeUtbildningskanalen (1997:148) bereds för närvarandeinom . Av den nu aktuellapropositionen framgår att regeringen avser attåterkomma till med anledning av kommitténsförslag.Den parlamentariska (KU1997:06) har enligt propositionen föreslagit att URskall beredas utrymme för digitala sändningar inomramen för programkanalerna och . UR bör -menar kommittén - erbjudas möjligheter att inomramen för dessa sändningar utveckla nya former avproduktion och samarbete. Enligt vad utskottet harinhämtat har regeringen beslutatatt komplettera UR:s tidigare sändningstillstånd medrätt att sända television med digital teknik.Regeringen föreslår att tillståndet för UR attsända ljudradio och TV skall förlängas till dess attfrågan om UR:s framtida verksamhet är bestämd och,enligt vad som anförs i propositionen, eventuellaförslag har genomförts. Det är - anförs det -regeringens uppgift att förlängasändningstillståndet och ange tillståndstiden.Regeringen avser att förlänga tillståndstiden medminst (prop. s. 71-72).Frågan om längden på UR:s sändningstillståndbehandlas i två motioner.Enligt den bedömning som görs av motionärerna bakommotion Kr253 (c, v, kd, mp) kommer den fortsattaberedningen inom avDistansutbildningskommitténs förslag inte att varaavslutad . Motionärerna, somerinrar om att uttalat att URäven i fortsättningen bör vara en viktig del avradio och TV i allmänhetens tjänst, föreslår attUR:s sändningstillstånd skall förlängas med ,dvs. för tiden t.o.m. den 31december 2001. Härigenom skulle en tidsmässigparallellitet med tillstånden för SVT och SR uppnås(yrkande 1). Liknande förslag framförs i yrkande 51i motion Kr274 (mp).Utskottet konstaterar att regeringens förslaginnebär att inte skall - som hittillsvarit fallet för samtliga public service-företag -besluta om någon bortre tidsgräns för detsändningstillstånd som skall gälla för UR. Utskottethar vid sina överväganden funnit att det inte ärlämpligt att beslutar om ett såopreciserat bemyndigande då det gäller UR:s framtid.I likhet med vad som framförts motionsvägen harutskottet stannat för att det bör finnas entidsmässig överensstämmelse mellan desändningstillstånd som gäller för SVT och SR å enasidan och UR å andra sidan. UR:s fortsattasändningstillstånd bör således avse perioden den 1januari 1999-den 31 december 2001. Härigenom bör URkunna tillförsäkras bättre möjligheter till enlångsiktig planering av programverksamheten. Även iövrigt bör planeringsförutsättningarna förverksamheten inom företaget kunna förbättras genomen sådan förlängning av tillståndsperioden.Utskottet vill betona att vissa önskvärdaförändringar av företaget - t.ex. med anledning avden pågående digitala utvecklingen - bör kunnagenomföras under den med förlängdatillståndsperioden och inte skjutas upp i avvaktanpå kommande beslut om UR:s framtid.Konstitutionsutskottet bör således föreslåriksdagen att med anledning av propositionen och medbifall till motionerna Kr253 (c, v, kd, mp) yrkande1 och Kr274 (mp) yrkande 51 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört om enförlängd sändningstillståndsperiod avseende tidenden - för UR.Allmänhetens tillgång till viktiga TV-sändaevenemangI propositionen föreslås vissa ändringar av radio-och TV-lagen (1996:844) för att i svensk rättgenomföra och rådets direktiv97/36/EG, det s.k. TV-direktivet. Bl.a. föreslås enlagändring som möjliggör att TV-sändningar avviktiga evenemang blir tillgängliga för en väsentligdel av allmänheten i en EES-stat.- Bakgrunden till den aktuella bestämmelsen i TV-direktivet, artikel 3 a, är en ökad tendens attföretag köper sändningsrättigheter till intressantaevenemang, särskilt inom sportområdet, vilket harlett till farhågor att evenemangen till stor delkommer att sändas i krypterade betal-TV-sändningaroch på så sätt kommer att vara tillgängliga endastför en begränsad del av befolkningen (prop. s. 23).Förslaget i propositionen i denna del innebär ihuvudsak följande.-- En bestämmelse skall tas in i radio- och TV-lagensom gör det möjligt att säkerställa att TV-företaginom svensk jurisdiktion, som förvärvat denexklusiva sändningsrätten till ett evenemang som ärav särskild vikt för samhället i en annanmedlemsstat, inte får utnyttja rättigheten på ettsådant sätt att en väsentlig del av allmänheten iden staten utestängs från möjligheten att seevenemanget i fri TV (prop. (Begreppen"väsentlig del av allmänheten" och "fri TV"definieras i propositionen på s. 42-43).-- För att säkerställa att programföretag inom svenskjurisdiktion och programföretag i andra stater somär bundna av inte utestänger enväsentlig del av allmänheten i frånmöjligheten att se evenemang i fri TV införs enbestämmelse i radio- och TV-lagen som gör detmöjligt för att upprätta en lista över deevenemang, nationella eller icke-nationella, somSverige anser vara av särskild vikt för samhället.Det finns inte någon skyldighet enligt TV-direktivet för att ha en egen lista (prop.s. 38).-- Om någon för att uppfylla sina skyldighetererbjuder någon annan att sända evenemanget i TVskall det ske på skäliga villkor (prop. s. 37). Fören bedömning av vad som kan anses vara skäligersättning hänvisas till s. 43-44 i propositionen.-Regeringen anför i propositionen att det förnärvarande inte finns behov av att upprätta en listavare sig över sportevenemang eller andra typer avevenemang. Regeringen avser att noga följautvecklingen och är beredd att upprätta en lista omförutsättningarna skulle ändras och ett behov av enlista skulle uppstå (prop. s. 39).Kulturutskottet tar i det följande inte upp fråganom förslaget till lagändring i detta hänseende utaninskränker sig till att behandla den i tre motionerväckta frågan om regeringen skall använda sig avmöjligheten att upprätta en svensk lista överangelägna evenemang.Förslaget i motion K1 (c) syftar till att en svensklista skall upprättas och att skall hamöjlighet att uttrycka vilka evenemang som bör varaaktuella att föra upp på listan. I motionen nämns enrad sportevenemang, bl.a. , och i fotboll,i ishockey och i friidrott som enligtmotionärerna bakom motionen torde komma i fråga isammanhanget.Två motionsförslag syftar till att skalluttala att regeringen inte skall upprätta en listaav angivet slag. Enligt motionärerna bakom motionKr519 (m) skulle upprättandet av en sådan lista varaprincipiellt förkastligt eftersom det innebär tar ifrån idrotten förfoganderätten överidrottsrörelsens egna arrangemang. Införandet av enlista skulle även medföra sämre ekonomiskt utbyteför berörda förbund och föreningar, vilket i sin turförsämrar förutsättningarna för den idrottsligakvaliteten (yrkande 11).Motionärerna bakom motion K252 (m) framhåller attförsäljning av TV-rättigheter utgör en centralintäktskälla för vissa idrotter. Det finns - anförmotionärerna - inte något i EU:s TV-direktiv somtvingar den att upprätta ensvensk lista. Regeringen bör - anförs det - avhänsyn till idrottens intäktsmöjligheter avstå frånatt upprätta en svensk lista.Utskottet konstaterar att tillgången till TV-program alltjämt varierar kraftigt i . Mångahushåll har endast tillgång till de tre markbundnakanalerna, , och . Vidare ärutskottet medvetet om att det inom idrottsrörelsenpå sina håll finns ett motstånd till att en listaupprättas över idrottsevenemang. Utskottet haremellertid vid sin bedömning av propositionen och deolika motionsförslagen kommit fram till attallmänhetens tillgång till program av den nuaktuella programtypen inte får riskera attbegränsas. Utskottet vill framhålla att sådanaprogram inte endast avser sändning avidrottsevenemang. Lika viktigt är allmänhetenstillgång till andra angelägna evenemang, t.ex. inomkultursektorn. Således talar främst rättviseskäl föratt det är angeläget att regeringen ges möjlighetatt upprätta en lista över viktiga evenemang,däribland sportevenemang, som bör kunna ses avpraktiskt taget hela befolkningen. Utskottetkonstaterar vidare att kulturministern - sedanpropositionen lämnades till - i enfrågestund i uttalat att regeringen kommeratt upprätta en lista över sportevenemang (prot.1998/99:6).Kulturutskottet föreslår att medanledning av motion K1 (c) och med avslag påmotionerna Kr519 (m) yrkande 11 och K252 (m)godkänner vad kulturutskottet har anfört.Stockholm den 5 november 1998På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), BirgittaSellén (c), (), () ochKenth Skårvik (fp).Avvikande meningar1. Utbildningsradions sändningstillståndLennart , , och (alla m) anser att avsnittet som börjar med"Utskottet konstaterar att regeringens" och slutarmed "för UR" bort ha följande lydelse:Utskottet har vid sina överväganden kommit framtill att det inte är lämpligt att - som föreslås ide aktuella motionsyrkandena - skallbesluta att UR:s sändningstillstånd skall fortsättaatt gälla för de kommande tre åren 1999 - 2001.Utskottet anser i stället - i likhet med regeringen- att det är lämpligare att regeringen får etttidsmässigt opreciserat bemyndigande som innebär attprogramföretagets sändningstillstånd kan förlängastill dess frågan om programföretagets framtidaverksamhet är bestämd. Utskottet konstaterar attregeringen i propositionen anger att den avser attförlänga tillståndstiden med . ställningstagande innebär att riksdageninte binder regeringen i denna fråga. Frågan om UR:sframtid torde inom överskådlig framtid på nytt bliföremål för överväganden.Konstitutionsutskottet bör således föreslåriksdagen att med bifall till propositionen avslåmotionerna Kr253 (c, kd, mp, v) yrkande 1 och Kr274(mp) yrkande 51.2. Allmänhetens tillgång till viktiga TV-sända evenemangLennart , , och (alla m) anser att avsnittet som börjar med"Utskottet konstaterar att tillgången" och slutarmed "har anfört" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning skulle upprättandetav en svensk lista över angelägna TV-sända programframför allt innebära ett skadligt ingrepp iidrottsrörelsens förfoganderätt över rörelsens egnaarrangemang. En lista skulle vidare troligen ävenförsämra enskilda idrottsförbunds ochidrottsföreningars möjligheter till intäkter då detgäller försäljningen av TV-rättigheter. Utskottetkonstaterar att någon analys av de ekonomiskakonsekvenserna för idrottsrörelsens del inte hargjorts. Vidare är risken för att stora idrotts-evenemang förläggs till andra länder i stället förtill inte analyserad.