bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Svenskindustri har god internationell konkurrenskraft. Detta ger godaförutsättning-ar för snabb exporttillväxt när den internationella konjunkturenvänder uppåt.Den positiva utvecklingen måste vidmakthållas. Tillgången till kvalifice-radarbetskraft måste säkras och flaskhalsar undvikas. De arbetslösas kom-petensskall höjas och deras vilja till arbete tas till vara.Den positiva utvecklingen av de offentliga finanserna, den nyabudgetpro-cessen och de besparingar som föreslås i den ekonomiskavårpropositionen möjliggör enligt regeringen nya reformer inom prioriteradeområden . Reformerna avser följande fem områden underföljande rubriker: Arbetslösheten skall betvingas, Kunskap och kompetens,Skolan, vården och omsorgen skall förbättras, Rättvisan skall stärkasrespektive Hållbara Sverige.Under samlingsnamnet "Arbetslösheten skall betvingas" genomförs enligtregeringen ett brett åtgärdsprogram för att göra sysselsättningsökningenuthållig. Reformområdet "Kunskap och kompetens" innefattar en satsning påkompetensutveckling för anställda samt ökade resurser till bl.a.högskoleut-bildning liksom en studiestödsreform.Att lönebildningen fungerar väl är en förutsättning för att sysselsättningenskall fortsätta att öka i tillfredsställande takt. I första hand ärreformeringen av lönebildningen en fråga för arbetsmarknadens parter, anserregeringen. Om parterna inte förmår ta det nödvändiga ansvaret förlönebildningen vilar ansvaret på statsmakterna. Av den ekonomiskavårpropositionen framgår att regeringen avser att läggaförslag om regelverket för lönebildningen.En av jämställdhetspolitikens viktigaste frågor är att motverka osakligalö-neskillnader på grund av kön. I budgetpropositionen för avserrege-ringen att presentera en handlingsplan för att motverka sådanalöneskillna-der.Målet om en halverad öppen arbetslöshet till ligger fast som ettriktmärke för den ekonomiska politiken. Enligt prognosen i den ekono-miskavårpropositionen väntas arbetslösheten falla till . Det är enligtregeringen en god utveckling, men den är inte tillräcklig. Regeringen kommeratt noga följa utvecklingen och, om det visar sig nödvändigt, föreslåytterligare åtgärder mot arbetslösheten utöver förslagen i vårpropositionen.Huvudorsaken till att målet inte väntas uppnås i regeringens nuvarandepro-gnos är den svaga internationella utveckling som följer av Asienkrisen.Vida-re har löneökningarna varit något större än beräknat. hararbets-kraftsutbudet fortsatt att öka, något som är en positiv och önskvärdutveck-ling.Sverige behöver fler människor i arbete och en ökad arbetskraft om vi skallkunna behålla en god välfärd för alla. Mot denna bakgrund presenteraderegeringen i budgetpropositionen ett mål för sysselsättningsgradensom innebär att den andel av befolkningen i åldrarna som ärregul-järt sysselsatt skall uppgå till år 2004.Sysselsättningsgraden väntas öka från till år 2002.Genom att höja syssel-sättningsgraden blir det möjligt för många människor attlämna bidragsbero-ende och i stället gå över till arbete.Om den positiva ekonomiska utvecklingen skall fortsätta måstearbets-marknadens funktionssätt förbättras. Det är angeläget att arbetssökandeoch lediga platser matchas på ett effektivt sätt så att sysselsättningen kanöka utan att inflationsdrivande flaskhalsar uppstår. En rad insatser syftartill att göra sysselsättningsökningen uthållig. Förenklingarna av detarbetsmark-nadspolitiska regelverket skall fortsätta,arbetsmarknadsutbildningens orga-nisation och effektivitet skall ses över ochförsöksverksamhet med bristyr-kesutbildning skall genomföras. Ett förstärktanställningsstöd införs för arbetslösa med långa inskrivningstider.Inriktningen på att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt kommer också tilluttryck i åtgärder för att förbättra invandrarnas situation påarbetsmark-naden, bl.a. genom att öka tillgången till praktikplatser i sambandmed svenskundervisning och genom försöksverksamhet för att finna effektivaformer för att förmedla arbeten till arbetslösa invandrare. Vidare föreslårregeringen förändringar i de rörlighetsstimulerande bidragen i syfte att ökaden yrkesmässiga och geografiska rörligheten liksom ökat utrymme för att flerarbetshandikappade skall kunna erbjudas arbete med lönebidrag.Skattesystemet måste skapa goda och stabila regler för tillväxt ochsyssel-sättning samt garantera välfärden och dess fördelning.Huvudinriktningen skall vara sänkt skatt på arbetsinkomster för alla.Utvecklingen mot ett allt-mer miljörelaterat skattesystem bör fortsätta.Sysselsättning och tillväxt förutsätter fler nya och växande företag. En radåtgärder föreslås och planeras i syfte att främja företagsutveckling. Detgäller bl.a. ökad information om nyföretagande, stöd till kooperativutveckling samt utökat samarbete mellan skola och arbetsliv för att höjakvaliteten i de gymnasiala yrkesutbildningarna.Skolan, vården och omsorgen tillförs nya resurser. Resurstillskotten till denkommunala sektorn ger sammantaget goda förutsättningar för flerar-betstillfällen och ökad kvalitet på den svenska välfärden.Den generella välfärdspolitiken skall öka rättvisan och bana väg förut-veckling. En generell välfärd ger trygga och fria människor som kan mötaframtidens utmaningar.Sammantaget innebär förslagen i den ekonomiska vårpropositionen att ambitionenhar höjts. Arbetslösheten skall betvingas. Enligt regeringen skall Sverigeåter till full sysselsättning.I propositionens bilaga 2 Avstämning av målet om en halverad öppenar-betslöshet redovisas huvuddragen i de åtgärder som vidtagitsnär det gäller de fem grundstenarna i regeringens politik för ökadsysselsättning och minskad arbetslöshet och bakgrunden till de vidtagnaåtgärderna. De fem grundstenarna är följande:- De offentliga finanserna skall vara sunda och priserna stabila.- Det krävs en bättre fungerande lönebildning för att arbetslösheten skallkunna halveras.- Huvuddelen av sysselsättningsökningen bör ske i den privatasektorn.- I den offentliga sektorn skall verksamheter prioriteras framförtransfere-ringar. Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan i välfärden.- Arbetslösheten skall minskas huvudsakligen genom att fler människor fårarbete eller utbildning som ger ökade möjligheter till arbete.I bilagan till propositionen redovisas vidare vissa uppgifter omsysselsätt-ningssamarbetet inom EU liksom uppgifter om insatser för attförbättra ef-fektiviteten på arbetsmarknaden.MotionernaModerata samlingspartiet, , hari partimotioner utvecklat sina synpunkter på arbetsmarknadspolitikens allmännainriktning. Som nämnts bygger propositionen på en överenskom-melse mellan densocialdemokratiska regeringen, och Miljö-partiet de gröna.Vänsterpartiet och har inte väckt några motio-ner med anledningav propositionen.Moderata samlingspartiet presenterar i motion Fi14 (yrk. 1 delvis och 7delvis) ett budgetalternativ som syftar till att skapa förutsättningar för såmånga nya arbetstillfällen i företagen att arbetslösheten kan avskaffas somsamhällsproblem, att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidragoch subventioner och att en återgång sker till prioritering avkärnupp-gifterna för stat och kommun. Vårpropositionen medför enligtModeraterna svikna förväntningar.En politik för tillväxt, företagande och nya jobb måste bl.a. omfattaskatte-sänkningar, särskilda skattelättnader för hushållsnära tjänster,minskat före-tagskrångel, åtgärder för att åstadkomma en fungerandelönebildning, mo-derniserad arbetsrättslagstiftning, reformeradarbetsmarknadspolitik och insatser för att tillskapa en utbildning ivärldsklass.Genom reformering av arbetsrätten vill partiet skapa bättre balans mellanparterna på arbetsmarknaden. En proportionalitetsregel vid arbetskonflikterbör införas. Vidare bör förbud införas mot blockad av enmansföretag och motrena sympatistrejker. Åtgärderna underlättar en sund lönebildning.Ar-betsrätten är otidsenlig och bygger enligt på 1960-taletsin-dustristruktur och arbetsmarknad, inte på dagens flexibla förhållanden.Där-för behöver den moderniseras, inte minst om de små företagen skall kunnaväxa. Moderniseringen bör också syfta till att sätta den enskildearbetstaga-ren i centrum.Efter att begärt att turordningsreglerna skall slopas för tvåper-soner i småföretag är det angeläget att gå vidare och slopaturordningsregler-na fullt ut. Därigenom underlättas ungdomars inträde påarbetsmarknaden och förnyelse av företagen. På krävs en mergenomgripande för-ändring av arbetsrätten.Arbetslöshetsförsäkringen skall bidra till en sund lönebildning. Den skallvara utformad som en allmän och obligatorisk omställningsförsäkring med enbortre parentes. Ersättningsnivån bör liksom i andra socialförsäkringssy-stemsänkas och uppgå till . Försäkringssystemet skall utformas så attinlåsningseffekter undviks och så att den enskilde ges starka incitament attsöka och acceptera nytt arbete.Effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken bör förbättras genom att denren-odlas och koncentreras på två åtgärder: lärlingsutbildning i företag föralla arbetslösa ungdomar mellan samt fokuseradarbetsmarknadsut-bildning, dvs. en arbetsmarknadsutbildning som mer direktinriktas mot att möta specifika arbetsmarknadskrav och att förhindrauppkomsten av flask-halsar.Kunskapskraven skärps. Omfattande reformer föreslås för grundskola ochgymnasieskola samt för högre utbildning och forskning. Den högre utbild-ningenmåste kompletteras med yrkesteknisk utbildning av god kvalitet för att mötabehoven på arbetsmarknaden. Det livslånga lärandet skall under-lättas genompersonliga utbildningskonton där den enskilde och företagen sätter av pengarför den enskildes utbildningsbehov.Moderaterna avvisar regeringens förslag om särskilda åtgärder riktade motlångtidsarbetslösa och förespråkar i stället en politik som skaparförutsätt-ningar för betydligt fler arbetstillfällen samt, när sådanamöjligheter finns, insatser som förbättrar de långtidsarbetslösas möjligheteratt ta arbete. Det gäller inte minst kvalitetsinriktade åtgärder vad gällervuxenutbildning.Sverige behöver enligt i motion Fi15 (yrk. 1 delvis och 9delvis) en offensiv tillväxtpolitik för nya jobb. Det krävs ett brett programför att pressa ner den höga totala arbetslösheten och för att ökasysselsättningen. Detta stärker också förutsättningarna för att förbättra ochbibehålla den of-fentliga servicen på . Partiet förespråkar ensocial och ekologisk marknadsekonomi.Genom bl.a. skattereformer, förenklade regelverk för företagen och enmodernisering av arbetsrätten kan en sådan utveckling komma till stånd. Ettgynnsamt klimat för små- och nyföretagande är av största vikt i kampen mot denhöga arbetslösheten. Dagens socialförsäkringssystem måste reformeras så attsamspelet mellan skattesystemet och olika bidragssystem ger incita-ment tillarbete som det finns rimlig ekonomisk trygghet i oförut-sedda elleropåverkbara situationer. Den ekonomiska vårpropositionen sak-nar enligtKristdemokraterna konkreta förslag som kan öka tillväxten och därmed antaletarbetstillfällen.Nya arbeten måste tillskapas framför allt i den privata sektorn.Tjänste-sektorn bör ges nya möjligheter att växa bl.a. genom skattereduktionför de privata hushållens köp av tjänster till det egna hemmet.Genom en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna med 10 procenten-heter förföretag med lönesummor gynnas främst småföretagen.Kompetensutveckling är en avgörande faktor för framtida sysselsättning ochtillväxt. Ett system med utbildningskonton bör införas dit staten,arbets-givare och den enskilde får möjlighet att avsätta medel förinvesteringar i utbildning. Insättningar på individuella utbildningskonton börvara förenade med avdragsrätt. Besparingar bör göras inom Arbetsmarknadsverketoch flyttbidragen bör avskaffas, anser Kristdemokraterna.Bl.a. för att förbättra lönebildningen bör en allmän och obligatoriskar-betslöshetsförsäkring införas med 33-procentig egenfinansiering. Samtidigtkompenseras enligt partiet den enskilde mer än väl genom sänkt inkomst-skatt,vilket också underlättar lönebildningen. Genom förändringar i regel-verket förarbetslöshetsförsäkringen undanröjs hinder mot att människor tar de ledigaarbeten som finns.Med anledning av regeringens förslag om ett anställningsstöd vid anställ-ningav personer med mycket långa inskrivningstider vid arbetsförmedlingenkonstaterar att erfarenheten visar att system som ställerkrav på att anställa vissa arbetssökande och som har svåröverblickbara reglerinte kommer till användning. Sådana stödformer leder inte heller till någongenerell ökning av efterfrågan på arbetskraft. Partiet förespråkar därförtill-skapandet av en ny generell stödform, benämnd marginelltsysselsättnings-stöd. Stödet skulle utgå i form av sänkt arbetsgivaravgift vidalla former av sysselsättningsökning i företagen.Sysselsättningsstödet innebär en kraftig skattesänkning i form av reduce-radarbetsgivaravgift för företag som nyanställer, vilket leder till ökadefter-frågan på arbetskraft. I kombination med arbetsrättsliga förändringar iform av uppmjukade regler för prov- och visstidsanställningar skulle mångaföre-tag våga öka antalet sysselsatta.Centerpartiet förespråkar i motion Fi16 (yrk. 1 delvis, 4 delvis, 9 och 22) entillväxtorienterad utveckling kombinerad med miljöansvar och socialgrund-trygghet. Regeringens konkreta åtgärder för tillväxt är för få. En radstruktu-rella problem bör lösas för ökad tillväxt och sysselsättning.Decentralisering och tillväxt går enligt hand i hand.Utgångspunkten för partiets politik är att få ner arbetslösheten. Detta ärmöjligt genom bl.a. satsningar på utbildning och kompetensutveckling, sänktaarbetsgivaravgifter, regelför-enklingar och en storskalig utbyggnad avfibernäten.En plan bör enligt i motion Fi36 (delvis) läggas fast förutlo-kalisering av statliga verk, myndigheter och bolag, däribland bl.a. AMS,Arbetarskyddsstyrelsen, , ,de fyra ombudsmännen mot diskriminering, dvs. Jämställdhetsombudsman-nen,Ombudsmannen mot etnisk diskriminering, och Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning samt AMU-gruppens huvudkontor.Utlokaliseringarna syftar enligt partiet inte primärt till att flyttaarbetstillfällen utan till att skapa en dynamisk miljö för utveckling ochtillväxt på lokaliseringsorten som de främjar en önskvärdstrukturförändring på arbetsmarknad.Det moderna arbetslivet ställer krav på återkommande utbildning och höjdkompetens. vill vidareutveckla till en generellutbildningsgaranti byggd på arbetslöshetsförsäkringen. Riktadearbetsmark-nadsutbildningar bör i ökad utsträckning ersättas av reguljärutbildning och grundläggande kompetenslyft. För att underlätta för vuxna attvidareutbilda sig eller att skaffa sig en ny utbildning mitt i livet börsärskilda individuella kompetenskonton införas med finansiering från denenskilde, arbetsgivaren och staten. Avsättningarna bör vara skattebefriade.Arbetsgivaravgifterna liksom egenföretagarnas egenavgifter bör successivtsänkas. Detta gynnar företagsamhet och sysselsättning i hela landet.Vidare bör exempelvis det tillfälliga ROT-avdraget vidareutvecklas ochpermanentas samt en subvention införas på hushållstjänster som utförs ihemmet, s.k. RUT-avdrag.Det är angeläget att decentralisera arbetsmarknadspolitiken. Träffsäker-heteni arbetsmarknadspolitiska insatser blir större om beslutsbefogenheterna ökarför den lokala nivån. Det finns dock risk för att ett helt lokalt perspektivleder till förstärkta flaskhalsproblem. Därför måste hänsyn också tas tillförutsättningarna i arbetsmarknadsregionen. Regelverket bör luckras upp ochlänsarbetsnämnderna få väsentligt utökade befogenheter att utforma denregionala arbetsmarknadspolitiken. Regionerna måste tilldelas beslutsrätt överen större del av de medel som fördelas till regionerna. Det är angeläget medökad samverkan och samordning mellan arbetsmarknadspolitiken och den regionalanäringspolitiken.För att tydliggöra att arbetslöshetsförsäkringen är en omställningsförsäk-ringbör det införas en avtrappning av ersättningen. Vidare bör egenavgiften tillarbetslöshetsförsäkringen höjas.Arbetsrätten bör i ökad utsträckning decentraliseras. Möjligheten attför-handla lokalt och göra undantag från centrala kollektivavtal bör öka. Detbör införas ett förbud mot strids- och sympatiåtgärder riktade mot enmans- ochfamiljeföretag. Vidare bör en proportionalitetsregel införas.Folkpartiet förordar i motion Fi17 (yrk. 1 delvis) en ny kurs för . Enrad systemändringar behövs för att knäcka massarbetslösheten, däriblandförändringar när det gäller skatter, socialförsäkringar, arbetsmarknaden,företagande samt utbildning och kompetensutveckling. Den handlingsför-lamningsom nu råder i måste undanröjas.Inom ramen för en stor socialförsäkringsreform bör arbetslöshetsförsäk-ringenbli allmän och obligatorisk samt ha en bortre parentes. De försäkrade börsjälva få svara för ungefär ¼ av premien. För att undvika högre kostnader förde försäkrade bör de ordinarie skatterna sänkas i motsvarande mån. börden försäkrade inkomsten höjas till 7,5 inkomstbasbelopp. De före-slagnaförändringarna av arbetslöshetsförsäkringen skulle stärka sambandet - inteminst i löneförhandlingarna - mellan egenintresset hos dem som har arbete ochdem som är arbetslösa. Medlemsavgifterna bör variera mellan kassor inom olikaverksamhetsområden beroende på löneläge och arbetslös-hetsnivå.Ytterligare en satsning bör göras på kompetensutveckling för människor iarbetslivet genom införande av personliga kompetenskonton. På lång sikt börarbetsgivaravgifterna avskaffas och ersättas med enbart avgifter förförsäk-ringar. Som ett första steg bör arbetsgivaravgiften i privattjänstesektor sänkas . För att skapa nya arbeten och föratt förvandla en svart sektor till vit bör en kraftig skattereduktion påhushållsnära tjänster införas.En avgörande del i en politik för arbete och företagande är att förbättraar-betsmarknadens funktionssätt. Som en första åtgärd bör arbetsrättenföränd-ras så att en återgång sker till de arbetsrättsliga regler som infördesav fyr-partiregeringen med , , ochKristdemo-kraterna och som gällde . Arbetet med att utforma enmodern arbetsrättslagstiftning bör påbörjas. betonar att statenbör vara neutral mellan parterna på arbetsmarknaden. Den ena parten skall intefavori-seras i lagstiftningen. I stället för fackligt tolkningsföreträde börkollektiv-avtalen innehålla medel för konfliktlösning. Dagens regler när detgäller sympatiåtgärder bör ändras.Genom beslut om regelverken kan regering och riksdag på ett effektivt sättpåverka förutsättningarna för lönebildningen. Om förslagge-nomförs kan arbetsmarknaden bli mer flexibel. Löneglidningen blir generelltlägre vilket leder till fler nya riktiga arbeten. Murarna sänks för dem somvill komma in på arbetsmarknaden och inlåsningar i olika grupper och sektorerbryts upp.På jämställdhetsområdet betonar partiet att lönediskriminering är den mestuppenbara och spridda formen av könsdiskriminering som lever kvar. Attavskaffa de löneskillnader som bara kan förklaras av kön framstår därför, vidsidan av insatser för att radikalt minska våldet mot kvinnor, som denvikti-gaste uppgiften i jämställdhetspolitiken. De offentliga monopolenpressar ner lönenivåerna i vård och skola. Monopolen måste brytas upp så attde anställ-da där får fler arbetsgivare att välja mellan och så attförutsättningarna för kvinnligt företagande förbättras.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet lämnar här en redovisning av det aktuella arbetsmarknadsläget.Redovisningen baseras på statistik för arbetsmarknadsläget somhar publicerats av AMS. Motsvarande statistik från är inte tillgänglig närdetta yttrande beslutas.AMS månadsstatistik för visar att utvecklingen på arbetsmark-nadenvar fortsatt stark under månaden. var drygt 228 000 personeröppet arbetslösa, vilket motsvarar av arbetskraften. Det är en minskningmed drygt 18 000 och 14 000 . Ar-betslöshetenär lägre bland kvinnor, , än bland män, 6,0 %.Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program minskar. antalet till 178 000 vilket motsvarar av arbetskraften. Det är15 000 färre än och drygt 3 000 färre än i mars.Summan av antalet arbetslösa personer och antalet personer iarbetsmark-nadspolitiska program, det s.k. obalanstalet, har alltså minskat.Det motsva-rade av arbetskraften och är den lägsta noteringensedan mars 1992.Utvecklingen på arbetsmarknaden för de unga fortsätter att vara gynnsam,konstaterar AMS. var 57 000 ungdomar i åldern 20-24 årantingen arbetslösa eller i program, vilket är 15 000 färre än för ett årsedan och 3 000 färre än föregående månad.Under april nyanmäldes 44 500 lediga platser till arbetsförmedlingarna. Det ärdrygt 6 500 fler än men 4 500 färre än under mars.Enligt AMS förklaras detta med att det var färre arbetsdagar än i marstill följd av påsken samt på grund av att inströmningen av semestervi-kariatoch ferieplatser nu avtar. De lediga platserna i form avtillsvidare-anställningar var nästan 4 000 fler än . Flest nyaplatser till-kom inom offentlig tjänstesektor. Inom hälso- och sjukvård ochsocial om-sorg anmäldes 9 700 platser, vilket är 2 300 fler än förraåret. Nästan 9 000 platser anmäldes inom undervisningssektorn, 2 500 fler änför sedan.Antalet långtidsarbetslösa, dvs. personer som varit kontinuerligt öppetar-betslösa eller, om personen är , mer än100 dagar, var 11 000 mindre jämfört med . Jämfört medmars 1999 var antalet nästan oförändrat. För ungdomar i åldern harlångtidsarbetslösheten mer än halverats och uppgick till 3500 personer, ungefär lika många som i mars.Under april varslades drygt 2 800 personer om uppsägning, vilket är 500 flerän men 2 500 färre än . av de somvarslades var anställda inom tillverkningsindustrin.SCB:s statistik över arbetsmarknadsläget är som nämnts ännu intetillgänglig. Vid en jämförelse av SCB:s statistik för medmotsvarande månader kan utskottet emellertid konstatera attsysselsättningen ökat och arbetslösheten minskat. De sysselsatta under förstakvartalet var ca 106 000 fler än . Denårliga ökningen av antalet helårssysselsatta har varit större än 55 000 sedan1997. För att uppnå sysselsättningsmålet behöver antalet sysselsatta öka medca 55 000 mellan 1997 och 2004.I en uppföljning som utförts inom arbetsmarknadsutskottets kansli 1999 har syftet varit att studera hurarbetsförmed-lingen påverkas av verksamhetsmål förArbetsmarknadsverket. Uppföljningen har gjorts i form av intervjuer medcheferna för fyra arbets-förmedlingar på olika håll i . Studien hardokumenterats i en prome-moria som bifogats protokollet från utskottetssammanträde (Hur påverkas arbetsförmedlingen av 1999 årsverksamhetsmål för ? Fallstudier vid fyraarbetsförmedlingar. PM ).Utskottets ställningstagandeEkonomisk politik, mål för arbetslöshet och sysselsättningLäget på arbetsmarknaden har successivt förbättrats. Den ekonomiskaut-vecklingen är god, vilket redovisats i vårpropositionen. Den reguljärasyssel-sättningen ökar, arbetslösheten minskar, inflationen är praktiskt tagetobe-fintlig och räntenivåerna ligger även vid en europeisk jämförelse mycketlågt.Sammantaget leder den ekonomiska utvecklingen enligt utskottets uppfatt-ningtill goda förutsättningar för att åstadkomma en varaktigt högresyssel-sättning och att pressa ner arbetslösheten. Med ökad sysselsättning ochmed utbildning, rehabilitering och andra aktiva åtgärder kommer personer som förhindras att arbeta och därför är beroende av sociala bidrag ochersätt-ningar för sin försörjning att kunna återgå till arbete. En politik meddenna inriktning måste drivas under en följd av år om den skall kunna få fulltge-nomslag.Det är mot denna bakgrund som de mål, som i dagligt tal benämnssyssel-sättningsmålet respektive arbetslöshetsmålet, har tillskapats.Utskottet beto-nar vikten av att dessa mål ligger fast. Sysselsättningsmåletinnebär att an-delen av befolkningen i åldrarna som har arbete år2004 skall uppgå till . Innebörden av arbetslöshetsmålet är att den öppnaarbetslösheten skall nedbringas till år 2000.De båda målen skall enligt utskottets uppfattning ha avgörande betydelse närdet gäller att välja inriktning på den ekonomiska politiken.