bet · GN01SoU1 · 1999-11-30 00:00:00 — Avdjurskyddslagen framgår att djur som hålls i fångenskap skallkunna få utlopp för sina naturliga beteenden.Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd (A 12)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag A 12 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd.Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts avanslaget. Justeringen har genomförts för att korrigera tidigare ianslaget inlagd kompensation för premierna föravtalsförsäkringarna. Anslaget har tillförts . Vidarehar engångsvis överförts till ,utgiftsområde 4 Rättsväsendet. I sammanhanget bör även noterasatt regeringen på tilläggsbudget för föreslagit att5 överförs från () till Smittskyddsinstitutet.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen anslår under anslag A 12 (yrkande 4).Motionärerna anför att den förstärkning av Rättsmedicinalverketsom föreslås inte får tillåtas resultera i att dräneras påekonomiska resurser.Socialstyrelsen (A 15)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag A 15 Socialstyrelsen.Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringenatt, i fråga om ramanslag A 15 , under år 2000ingå ekonomiska förpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst efter år 2000.Socialstyrelsen är nationell expert- och tillsynsmyndighet försocialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, stöd och servicetill funktionshindrade, hälsoskydd och smittskydd.Socialstyrelsens uppdrag är att verka för god hälsa, socialvälfärd, omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för helabefolkningen.Regeringen anför vidare att skallinrikta sin verksamhet främst mot en förbättrad statlig tillsyn,mot uppföljning och utvärdering samt mot stöd till olika huvudmäni deras uppdrag att utveckla sin verksamhet. Dessutom skallmyndigheten ytterligare stärka sina insatser för att få en bättrespridning av resultaten av sin verksamhet.Regeringens samlade bedömning är att Socialstyrelsenstillsynsarbete inom hälso- och sjukvårdsområdet, hälsoskydd,smittskydd, det medicintekniska området och socialtjänstområdetvarit framgångsrikt och att myndigheten på ett tillfredsställandesätt arbetat med målen för verksamheten. Regeringen anser atttillsynsverksamheten även framgent bör vara ett högt prioriteratområde, och det är viktigt att omfattningen och kvaliteten påtillsynen upprätthålls. är det viktigt atterfarenheterna från tillsynsarbetet systematiskt tas till varaoch utgör grunden för ett förebyggande och stödjande arbete föratt förbättra kvalitet i vård och omsorg. I linje med detta börSocialstyrelsens arbete med att stödja huvudmännens utvecklingoch tillämpning av ett systematiskt kvalitetsarbete inom såvälhälso- och sjukvård som socialtjänst stärkas.I motion 1999/2000:So482 av m.fl. (kd) yrkas attanslag A 15 minskas med 21 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag (yrkande 20 delvis). Motionärernaanför att besparingar bör göras avseende myndighetensadministration och att förvaltningsanslaget därför bör minskasmed 5 %.I motion 1999/2000:So274 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om inrättande av enmedicinalstyrelse (yrkande 6). Motionärerna anför att en statligmedicinalstyrelse bör ansvara för godkännande ochkvalitetskontroll på sjukvårdens område. Den bör vidare godkännavårdgivare och legitimera sjukvårdspersonal, svara förkvalitetssäkring och regelbunden medicinsk revision, utgöra deninstans dit allmänheten kan vända sig med klagomål samt svara förden övergripande tillsynen. Medicinalstyrelsen bör enligtmotionärerna utnyttja resurser som finns i dagens socialstyrelse.Ett liknande yrkande framförs i motion 1999/2000:So372 av UlfKristersson m.fl. (m) (yrkande 13).I motion 1999/2000:So211 av () begärs etttillkännagivande om att ordet "orm" i 39 § förordning (1998:899)om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd skall bytas ut mot"reptil". Motionären anför att det blivit alltmerpopulärt att inneha andra reptiler än ormar som sällskapsdjur.Som hälsoskyddsförordningen är utformad kan kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder inte ange särskilda villkor förförvaring, tillsyn och skötsel av dessa typer av reptiler.Utskottet har behandlat förslag ominrättande av en statlig medicinalstyrelse, se betänkandena1993/94:SoU20, 1994/95:SoU15, 1997/98:SoU12 och 1998/99:SoU1.Utskottet har vid samtliga tillfällen avslagit motioner ominrättande av en medicinalstyrelse.Initierande av ett hälsonät (A 16 - förslag till nytt anslag)I motion 1999/2000:So416 av m.fl. (c) (delvis)yrkas att anvisar avseendeinitierande av ett hälsonät. Motionärerna anför att ettnationellt hälsonät bör inrättas som knyter samman allavårdcentraler, äldreboenden, stora och små sjukhus ochprivatkliniker och gör det möjligt för alla som jobbar inomhälso- och sjukvården att kommunicera med varandra förkonsultation och utbildning.Av budgetpropositionen framgår att isamverkan med tillsatt en utredning föratt pröva behovet av och en lämplig form för ett organ som kanstödja och samordna ett nationellt samarbete i frågor avstrategisk betydelse för IT-användningen i vården och omsorgen.Utredningen avses avslutas . Riktpunkten förarbetet är att den organisation som bör finnas för detstrategiska IT-stödet skall vara i funktion från och /2000. I direktiven till utredningen nämns bl.a.utredning och utveckling av för huvudmännen strategiska IT-tjänster, det nationella standardiseringsarbetet på IT-området,tillhandahållande av nationella informationstjänster samtbevakning och deltagande i EU:s verksamhet inom området.Förslag till regeländringar och begäran om bemyndigandeNytt avgiftssystem för den statliga läkemedelskontrollenRegeringen föreslår att ett nytt avgiftssystem införs för denstatliga läkemedelskontrollen fr.o.m. . Trehuvudtyper av avgifter skall tas ut i det nya systemet, nämligenansökningsavgift, tillkommande avgift och årsavgift.Ansökningsavgift skall tas ut vid ansökan om att fåmarknadsföringstillstånd för en ny produkt på marknaden samt vidansökan om tillstånd för kliniska prövningar respektive licenser.Tillkommande avgift skall främst tas ut vid ändringar ochutökningar (främst i form av nya indikationer och nya doser) igodkännandet för produkter som redan finns på marknaden.Tillkommande avgift skall även tas ut för en prövningsrapport somutarbetas eller kompletteras i samband med en ansökan i en annanmedlemsstat om erkännande av ett i godkänt läkemedel.Årsavgift skall tas ut för samtliga produkter på marknaden(förutom de produkter som godkänts genom den för hela EUgemensamma s.k. centrala proceduren) och skall täcka dels dekostnader för kvalitetskontroll, informationsuppgifter,biverkningskontroll, inspektionsverksamhet m.m. för vilka detfinns en koppling till specifika produkter, dels kostnader av merövergripande karaktär och som inte är relaterade till specifikaprodukter. Bland den senare typen av kostnader ingår bl.a.kostnader för kompetensutveckling, allmänt EU-arbete ochadministrativa uppgifter. Storleken på de olika avgifterna skallenligt regeringen sättas så att de indirekta kostnader förläkemedelskontrollen som är av mer övergripande karaktär fördelaspå enbart årsavgifterna.Lagändringar föreslås i läkemedelslagen (1992:859) och i lagen(1996:1152) om handel med läkemedel.Regeringen föreslår vidare att skall godkänna deföreslagna principerna för ett nytt avgiftssystem för denstatliga läkemedelskontrollen fr.o.m. den 1 januari 2000.Regeringen har för avsikt att genom en ändringav förordningen (1993:595) om avgifter för den statligakontrollen av läkemedel mer i detalj lägga fast för vilkaärendetyper avgifter skall tas ut, vilket eller vilka avgiftsslagsom skall tas ut för respektive ärendetyp samt de konkretaavgiftsnivåerna. Regeringen avser att noga följa utvecklingen avLäkemedelsverkets totala avgiftsintäkter och kostnader. I detfall det visar sig att det nya avgiftssystemet systematiskt geröver- eller underskott har regeringen för avsikt att vidta deåtgärder som erfordras för att justera avgiftsnivåerna, ochdärigenom också avgiftsintäkterna, så att dessa anpassas till enrimlig total kostnadsnivå för verksamhet.Kommunal primärvårdRegeringen föreslår att pågående försök med primärvårdförlängs till utgången av år 2001.Ny struktur för det nationella stödet till vårdens och omsorgensutvecklingsarbeteHälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut (Spri) är en ideellförening med staten och som medlemmar. träffade enöverenskommelse om att avveckla verksamheten vid Spri per den 31december 1999 och att upplösa föreningen. harbemyndigat regeringen att gemensamt med (prop. 1998/99:100, bet. 1998/99:FiU27, rskr.1998/99:249).Regeringen anför att Spri har varit verksamt under drygt trettioår och därvid aktivt bidragit till utvecklingen inom hälso- ochsjukvården. Emellertid har mycket hänt som nugjort det nödvändigt med en ny inriktning och nya former för ettnationellt stöd till vårdens utvecklingsarbete. Det finns enligtregeringen stora behov av att huvudmännen, kommuner ochlandsting, tillsammans finner former för det gemensamma ansvarsom finns för vårdens utveckling. Staten har därtill ettövergripande ansvar för utvecklingen inom området. Regeringenanser mot denna bakgrund att det är angeläget att etablera en nysamverkansform mellan staten och huvudmännen i form av ettnationellt råd för vårdpolitik. Regeringen föreslår vidare attriksdagen godkänner den av regeringen föreslagna strukturen fördet nationella stödet till utvecklingsarbete inom vården ochomsorgen.Regeringen föreslår således att ett nationellt råd förvårdpolitik inrättas i vilket staten, deltar. Rådet skall vara forum för enkontinuerlig dialog mellan staten och huvudmännen i angelägnavård- och omsorgsfrågor. Ansvarsområdet bör omfatta landstingenshälso- och sjukvård samt kommunernas vård och omsorg. Rådet skallta initiativ till och finansiellt stödja nationella program förutvecklingsarbete inom vård och omsorg. Programmen läggs ut påregionala kunskaps-center. arbete vad gällerekonomisk analys av vården och omsorgen förstärks. Sprisbibliotek överförs till . Det nationellastödet till vårdens IT-arbete samt till ledarskaps- ochverksamhetsutveckling förändras.Regeringen avser att inleda överläggningar medLandstingsförbundet och för att preciseraoch ytterligare utveckla det vårdpolitiska rådets funktion,arbetsformer och finansiering. Regeringens avsikt är att detnationella rådet skall kunna inrättas ienlighet med vad staten och enades om i dens.k. Dagmaröverenskommelsen för , för att därefterutvidgas och konkretiseras på det sätt som föreslås. Arbetetmed de nationella programmen för utvecklingsarbete inom vård ochomsorg bedöms kunna komma i gång successivt under år 2000.Regeringen föreslår vidare att bemyndigar regeringenatt , i fråga om anslag A 3 Bidrag till hälso- ochsjukvård, disponera dels för avvecklingen avHälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut (Spri), dels föruppbyggnad av det nya nationella stödet till utvecklingsarbeteinom vård och omsorg.I motion 1999/200:So274 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om ett oberoendeutvecklingscenter för hälso- och sjukvården (yrkande 13).Motionärerna anför att det nationella råd som regeringenföreslagit innebär en kraftig politisering av vårdpolitiken ochett närmast planekonomiskt angreppssätt för utvecklingen av denframtida sjukvården. behöver däremot ett nationelltutvecklingscenter bl.a. för att fånga upp internationellautvecklingstendenser på området. Sjukvårdshuvudmännen bör t.ex.genom ett utvecklingscenter kunna initiera och stödja jämförandestudier av hälso- och sjukvårdens resultat, kvalitet ochkostnader samt stödja framtagande av patentinriktad informationom vårdens tillgänglighet. Huvudmännen bör också svara förstrategisk omvärldsanalys, sprida kunskap om olika metoder samtom förändringsarbete, inte minst utifrån internationellaerfarenheter. Ett fristående utvecklingscenter kan - på ett heltannat sätt än det nu skisserade rådet - ta fram även icke-opportunt material om hälso- och sjukvårdens organisation, dessprestationer och om dess huvudmän.Övriga medelsanvisningar under ARegeringens förslag till medelsanvisningar till A 3Bidrag till hälso- och sjukvård, A 5 Bidrag till WHO,A 6 Bidrag till WHO-enheten för rapportering avläkemedelsbiverkningar, A 7 Bidrag till Nordiskahälsovårdshögskolan, A 10 , A 11 avmedicinsk metodik, A 13 Ersättning till steriliseradei vissa fall och A 14 Personligt ombud har inte möttnågon erinran i form av motioner.Social omsorg (B 1-B 22)Statsbidrag till vårdartjänst m.m. (B 3)I budgetpropositionen förslås att anvisas underanslag B 3 Statsbidrag till vårdartjänst m.m.Syftet med statsbidraget till vårdartjänst m.m. är dels att gestuderande med rörelsehinder sådant stöd att de kan vistas påstudieorten och genomföra studier vid folkhögskola, universitetoch högskola, dels att göra det möjligt för ungdomar som antagitstill riksgymnasium för svårt rörelsehindrade ungdomar, s.k. rh-anpassad gymnasieutbildning, att genomföra studierna.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslag B 3 Statsbidrag tillvårdartjänst m.m., besluta om bidrag som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst under år 2001och senare.Bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder (B4)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 4 Bidrag till viss verksamhet för personer medfunktionshinder.Bidraget är avsett att öka organisationernas möjlighet attsjälva bedriva viss verksamhet av betydelse för personer medfunktionshinder. Bidrag lämnas till ett tiotal olikaverksamheter, bl.a. har handikapporganisationer fått stöd för attdriva riksomfattande rekreationsanläggningar för personer medfunktionshinder. Organisationerna har med dessa anläggningartagit på sig ett ansvar för att ge personer med omfattandefunktionshinder möjlighet till rekreation i tillgänglig miljö ochmed särskild personal och service.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att anslå till anslag B 4 Bidragtill viss verksamhet för personer med funktionshinder för (yrkande 6). Motionärerna anför att en lång rad bidrag till olikaverksamheter fördelas genom anslaget, bl.a. stöd tillhandikapporganisationernas rekreationsanläggningar. Det går inteatt utläsa huruvida stödet till rekreationsanläggningarna fåttökad ram, men motionärerna förordar ändå att stödet till dessaanläggningar höjs med . Skälet är att de anseratt det är centralt att funktionshindrade och deras anhöriga gesgoda möjligheter till rekreation vid anläggningar som är särskiltanpassade för specifika funktionshinder.Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer (B 5)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationer.Statsbidrag lämnas till handikapp- och pensionärsorganisationerenligt förordningen (1994:951) om statsbidrag tillhandikapporganisationer och förordningen (1994:316) omstatsbidrag till pensionärsorganisationer. Regeringen beslutar omfördelningen av bidraget medan anslaget administreras avSocialstyrelsen.Med anledning av att alltfler handikapporganisationer harbildats och ansökt om bidrag har en särskild utredare påregeringens uppdag sett över statsbidragen till organisationernasallmänna verksamhet bl.a. avseende kriterier förstatsbidragsberättigande och riktlinjer för fördelningen avstatsbidraget mellan organisationerna. Utredarens förslag beredsinom , anförs det.I motion 1999/2000:So416 av m.fl. (c) yrkas attanslag B 5 Bidrag till handikapp- och pensionärsorganisationerökas med jämfört med budgetpropositionensförslag (delvis). Bidraget till handikapporganisationerna harlegat still . I samband med de förändringar ibidragssystemet som regeringen förbereder bör anslaget höjas med10 , anför motionärerna.Också i motion 1999/2000:So480 av () yrkas attstatsbidraget till handikapporganisationerna räknas upp. Anslagethar legat på samma nivå under nästan . Detutredningsförslag som är ute på remiss kommer att få mycketnegativa konsekvenser för mindre handikapporganisationer, anförmotionären.I motion 1999/2000:So434 av och (båda s) begärs tillkännagivande om behov av ökadestatsbidrag till handikapporganisationer. Motionärernakonstaterar att statens bidrag varit oförändrat sedan budgetåret1992/93 som antalet organisationer som erhåller bidraghar ökat. De anser det inte rimligt att statsbidraget skall varaoförändrat också för den kommande treårsperioden.I motion 1999/2000:So404 av () yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom bidrag till handikapporganisationer. Motionären anför att dedemenssjuka diskrimineras när staten fördelar bidrag tillhandikapporganisationerna. får endast perår och medlem mot i snitt och medlem för övrigahandikappförbund. Utredningen som fått i uppdrag att komma medförslag till en ny modell i fråga om fördelningen avorganisationsbidragen har inte beaktat frågan om en mera rättvisoch jämlik fördelning av bidragen mellan organisationerna, anförmotionären.Bilstöd till handikappade (B 7)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 7 Bilstöd till handikappade. Förslaget innebär enhöjning av anslagsnivån jämfört med innevarande budgetår.Bestämmelserna om bilstöd finns i lagen (1988:360) omhandläggning av ärenden om bilstöd till handikappade samtförordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade. Stöd kanlämnas i form av grundbidrag, anskaffningsbidrag ochanpassningsbidrag. Genom en förordningsändring under hösten 1997begränsades utbetalningarna för bilstöd så att utbetalningarnarespektive budgetår ryms inom ramen för de medel som anslås.Riksrevisionsverket har på regeringens uppdrag gjort en översynav bilstödets konstruktion och det framtida stödbehovet.Rapporten överlämnades till regeringen (RRV1999:24). Frågan om eventuella regelförändringar bereds förnärvarande inom , enligt propositionen.Flera motionärer tar upp frågan om åldersgränser för rätt tillbilstöd.I motion 1999/2000:So224 av () begärstillkännagivande till regeringen om en förändring av gällandebestämmelser angående bilstödet till handikappade. Motionärenanser att personer som är förtidspensionerade och som fyllt 50 årockså måste omfattas av rätten till bilstöd.I motion 1999/2000:So214 av () begärstillkännagivande om borttagandet av åldersgränserna för bilstöd.Motionären anser att det utifrån handikappolitisk synvinkel måstebetraktas som åldersdiskriminering att ha regler som innebär atten funktionshindrad som fyllt inte bedöms ha samma behov aven bil som yngre personer med funktionshinder. Åldersgränsen 50år är, anför motionären, sannolikt enbart betingad avkostnadsskäl och är också att se som åldersdiskriminering.Motionären anför att regeringen bör återkomma till medförslag om borttagande av åldersgränserna för bilstödet samtförslag till hur förändringen skall finansieras. Samma motionäråterkommer till samma fråga i motion 1999/2000: So262 (fp)yrkande 6.Också i motion 1999/2000:So435 av och (båda s) begärs regeländringar avseendeåldersgränserna. Motionärerna anför att dagens regler vad avseråldersgränserna stämmer dåligt med regeringens handikappolitiskamål. De regeländringar som behöver vidtas kommer att ökakostnaderna för bilstödet men minskar kostnaderna förfärdtjänsten, vilket gagnar hårt ansträngda kommunekonomier.Motionärerna anser att medel bör avsättas för att möjliggöraregeländringar för bilstödet.I motion 1999/2000:So246 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett långsiktigt bilstöd.Motionärerna anför att RRV:s rapport visar på ett olikmässigtförhållande mellan de olika personkretsarna. Bilstödsreformen1988 syftade till att bilen inte enbart skulle ses som ett medeltill försörjning utan även som ett hjälpmedel vid förflyttning.Motionärerna vill slå samman grupperna 1-4 till en grupp och tabort kravet på knytning till arbetsmarknaden, körkortskravet och50-årsgränsen. Motionärerna anser att en sådan reform skulleinnebära en samhällsekonomisk vinst då behovet av färdtjänstskulle minska.Två motioner tar upp frågor kring anpassningsbidraget.I motion 1999/2000:So230 av de ()yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om behovet av att förtydliga lagstiftningengällande bilstöd till funktionshindrade. Motionären anför attförsäkringskassorna med hänvisning till Riksförsäkringsverketsallmänna råd avslår ansökningar om anpassningsbidrag till extrautrustning som t.ex. automatisk växellåda, centrallås medfjärrstyrning och annan elektronik som behövs i förhållande tillfunktionsnedsättningen. Motionären anför vidare att kammarrätteni en dom har slagit fast att förarbetena inte ger stödför den uppfattning som kommer till uttryck iRiksförsäkringsverkets allmänna råd 1996:6. Enligt motionärenbehövs det därför ett förtydligande av lagstiftningen.I motion 1999/2000:So270 av () hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av bilstödet. Motionären konstaterar attgrundbidraget är lika oberoende av den sökandes behov. Ingenhänsyn tas till om den sökande har behov av en större bil.Reglerna bör, enligt motionärens mening, ses över så att stödetvid behovsprövning även beräknas med hänsyn till merkostnadernaför inköp av en större bil av s.k. vantyp. En översyn bör ocksågöras så att behovet av automatisk växellåda och annanextrautrustning som är styrkt genom läkar-intyg eller ärförknippat med villkorskrav i körkortet kan ingå iberäkningsgrunden för bilstödet.I två motioner anförs att bilstödet bör bli mer familjevänligt.I motion 1999/2000:So488 av m.fl. (kd) yrkasatt beslutar att göra en komplettering i 10 §förordningen (1988:890) om bilstöd så att lydelsen blir följande:"Om det finns skäl från trafiksäkerhetssynpunkt, medicinsksynpunkt eller väsentligt ändrade förhållanden får dock bidraglämnas tidigare." (yrkande 18). Bilstöd kan lämnas endast omminst förflutit beslut om bidrag. Om detfinns skäl från trafiksäkerhetssynpunkt eller medicinsk synpunktfår dock bidrag lämnas tidigare. Motionärerna anser att dennaregel är rimlig när bilstöd har beviljats en person medfunktionshinder och denne önskar byta bil, men regeln tar intehänsyn till situationen när en förälder beviljats bilstöd. Tillexempel kan inte en förälder som beviljats bilstöd för ett barnmed funktionshinder byta till en större bil om föräldern fårytterligare ett barn med funktionshinder och därför behöver enstörre bil. Inte heller kan en förälder som själv ärfunktionshindrad och har fått bilstöd för egen bil få nyttbilstöd för byte eller köp av ny bil om föräldern får ettfunktionshindrat barn.I motion 1999/2000:So256 av () yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring ibilstödslagen att en förälder med funktionshinder ges möjlighetatt följa sitt barns aktiviteter. Motionären anser att det kanleda till orimliga konsekvenser att det i lagen krävs att denfunktionshindrade själv skall köra bilen för att få tillgång tillbilstöd. Ett exempel är en gravt funktionshindrad mamma som haftbilstöd och själv kunnat köra sina barn till olika aktiviteter.När hon blir sämre och inte själv kan köra bilen får hon inteförnyat bilstöd trots att hon kunnat fortsätta att åka med tillbarnens aktiviteter om hennes personliga assistent fått körabilen. Motionären anser att bilstödslagen måste bli merfamiljevänlig och möjliggöra att föräldrar kan fortsätta attdelta i barnens olika aktiviteter genom att någon annan kör denanpassade bilen.Utbetalning av bilstödet behandlas i motion 1999/2000:So248 avRoy (). Motionären konstaterar att en person sombeviljats bilstöd kan få vänta på utbetalningen av stödetberoende på att innevarande års anslag är förbrukat. Systemetmåste, enligt motionären, ses över så att den som beviljats stödockså får detta utbetalat. Detta bör ges regeringen till känna.I motion 1999/2000:So321 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en hälso- och samhällsekonomisk analys av bilstödet(yrkande 20). har på regeringens uppdraggenomfört en översyn av bilstödets konstruktion och det framtidastödbehovet.