bet · GM01TU5 · 1999-03-02 00:00:00 — Entågfärjelinje skulle varapositivt men kräver bl.a.upprustning av Kust-till-kust-banan och elektrifiering avKustbanan.---------------------------------------------------T6 (kd) Många företag i länet, t.ex.Volvo, ABB, , är beroende- yrkande 9 av ett väl fungerande flyg.Detsamma gäller för t.ex.Boverket, Försvarsmakten, Celsiusoch Högskolan iKarlskrona/.------------------------------------------------------------------------------------------------------T211 (m) är en snabbtväxande handelsregion.- yrkande 1 skall närmastill det europeiska samarbetet.Detta kräver en ny syn påplaneringen av kommunikationer isydöstra . Det krävsinvesteringar i vägar ochjärnvägar så att hamnarkan utnyttjas för export ochimport. Regeringen har ansvaretför att ett nytt synsätt anammasav myndigheter och verk.---------------------------------------------------T219 (s) har ett strategiskt lägeför att knyta samman Öst- ochCentraleuropa. Men dettaförutsätter goda kommunikationeri sydöstra . En störresatsning innebär också enavlastning av den sydvästraregionen. E 22, rv 29, rv 30, lv121, Blekinge kustbana och Kust-till-kust-banan.---------------------------------------------------län---------------------------------------------------T206 (m) Godstransportdelegationen bör fåi uppdrag att efter erforderligaanalyser anvisa lösningar så attkapacitetsproblemen i gods- ochtransportsystemet i Skåneundanröjs.---------------------------------------------------T218 (fp) Berörda myndigheter bör få iuppdrag att planera för enutbyggd väg- och spårförbindelsemellan och .---------------------------------------------------Sydöstra ---------------------------------------------------T214 (c) län bör genom omfördelningav infrastrukturmedel tillföras 3- yrkande till samladeväg- och järnvägsupprustningarför den kommande tioårsperioden.---------------------------------------------------N275 (c) finns en slagsida tillfördel för vad gäller- yrkande 9 vägstandard. Detta beror på attplaneringen gjordes på"järnridåtiden". När nuhar öppnats krävs en nyinriktning. En utredning börklarlägga vilka satsningar isydöstra som krävs medanledning av de nyaförhållandena.---------------------------------------------------och övriga ---------------------------------------------------T212 (kd) är enförsöksverksamhet vad gäller- yrkande 1 formerna för statligt engagemang.För tillkomsten av flera regionerär det viktigt att verksamhetenfaller väl ut. Därför börregeringen genom satsaextra på . Bl.a. krävs:- en tidsplan för utbyggnad avE 20 samt sam-ordning av den ekonomiskaprioriteringen avE 20, rv 44 och rv 49,- garanti för åretruntservice påSJ innebärande attStockholm och kannås till normalamötestider.---------------------------------------------------T204 (m) Den ensidiga satsningen påstorstadsprojekt kan bli ett hotmot konkurrensförmåga.Glesare delar har viktiga råvaroroch industrier. De viktigasteriksvägarna i böråtgärdas ochbärighetshöjande åtgärder vidtasomedelbart. /börbyggas ut med dubbelspår och engods- och personterminalförläggas till .------------------------------------------------------------------------------------------------------T225 (s) - Regeringen bör tillsätta enutredningsman med- delvisuppdrag att föreslååtgärder för bevarande avden viktiga Vänersjöfarten.- och bör ikommande pla-nering beakta behovet avgränsöverskridandeinfrastruktur när det gällervägar.- Flaskhalsar bör åtgärdas påE 18, rv 61, rv 45,rv 62, rv 63 och rv 64.- Bärigheten på de sekundäravägarna måstehöjas.- På järnvägssidan behövsbl.a. upprustning avindustrispår, Fryksdalsbananoch bangårdeni . Triangelspåret vidNykroppa-Herrhultmåste förverkligas.Snabbtågstrafik börkomma i gång på helasträckan .------------------------------------------------------------------------------------------------------T224 (s) I budgetpropositionen för år1999 (utg.omr. 22) uttalarregeringen att regionala planerskall genomföras i ungefär sammatakt som de nationella planerna.Detta innebär attregionala vägåtgärder kangenomföras till (s. 38)och investeringar i järnväg tillca (s. 44). Genom dennaprioritering förskjuts den prio-ritering som länet har gjort.Dessutom kan före-slagna åtgärderför integenomföras och1999. Det är angeläget attmedelstilldelningen når den nivåsom angivits i planen.---------------------------------------------------Övrigt---------------------------------------------------T326 (s) Trä är lätthanterligt och vackertsamt har lång livslängd. Reglerom träbroar finns i BRO 94.Enligt BRO 94 är träbroarstekniska livslängd , attjämföra med för betong-eller stålbroar. I t.ex. Norgeräknar man med livslängdför alla broar. BRO 94 bör sesöver.---------------------------------------------------15 Regeringens skrivelseMed hänvisning till vad som ovan anförts anserutskottet att bör lägga regeringensskrivelse Investeringsplaner för trafikensinfrastruktur till handlingarna. beträffande de enskilda vägarnasbetydelse och behov av stödatt avslår motion 1998/99:T222 yrkande 18,2. beträffande stöd till bärighetshöjandeåtgärderatt avslår motion 1998/99:T230 yrkande 4,res. 1 (m, kd, c, fp)3. beträffande översyn av regelverk ochprocentsatseratt avslår motion 1998/99:T310 yrkandena 4-6,res. 2 (m, fp)4. beträffande inventering av det enskildavägnätets standardatt avslår motionerna 1998/99:T220 yrkande 22 och1998/99:T310 yrkande 3,res. 3 (m, fp)5. beträffande revision av vägnätetatt avslår motion 1998/99:T310 yrkande 2,res. 4 (m, fp)6. beträffande indragning av allmännavägar på öaratt avslår motion 1998/99:T201 yrkande 2,7. beträffande förrättningskostnaderatt avslår motionerna 1998/99:T230 yrkande 5,1998/99: T307 yrkande 2 och 1998/99:T310 yrkande7,res. 5 (m, c, fp)8. beträffande förbifart på E 4att avslår motionerna 1998/99:T5 och1998/99:T314,res. 6 (m, kd, c, fp)9. beträffande E 6, sträckanRabbalshede-Svinesundatt avslår motion 1998/99:T312 yrkandena 1 och 2,10. beträffande riksväg 44att avslår motionerna 1998/99:T304 och1998/99:T325 yrkande 3,res. 7 (m, fp)11. beträffande takten i utbyggnaden avVästkustbananatt avslår motionerna 1998/99:T515, 1998/99:T528yrkande 2 och 1998/99:T539 yrkande 1,12. beträffande Hallandsåsprojektetsfortsättningatt avslår motionerna 1998/99:T516, 1998/99:T528yrkande 1 och 1998/99:T539 yrkande 2,13. beträffande tunnel i kommunatt avslår motionerna 1998/99:T506 och1998/99:T507,14. beträffande i avslår motion 1998/99:T501,15. beträffande och ettyttre godsspåratt avslår motionerna 1998/99:T518 och1998/99:T908,16. beträffande Europabananatt avslår motionerna 1998/99:T502, 1998/99:T512,1998/99:T513, 1998/99:T514, 1998/99:T525,1998/99:T533 och 1998/99:T548,res. 8 (kd, c)17. beträffande Götalandsbananatt avslår motionerna 1998/99:T503, 1998/99:T509och 1998/99:T529,18. beträffande särskildainfrastrukturåtgärderatt avslår de i bilaga upptagna motionsyrkandena,19. beträffande regeringens skrivelse1998/99:8 Investeringsplaner för trafikensinfrastrukturatt lägger regeringens skrivelse 1998/99:8 tillhandlingarna.Stockholm den 2 mars 1999På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), SvenBergström (c), (), (), (), (),(), Tom (), KristerÖrnfjäder (s), (), (),(), (), KenthSkårvik (fp), (), StureArnesson (v) och (). Stöd till bärighetshöjande åtgärder(mom. 2)(), (), JohnnyGylling (kd), Tom (), (),(), () och MagnusJacobsson (kd) anför:Enligt de direktiv som regeringen utfärdat inför dennu aktuella planeringsomgången skallbärighetshöjande åtgärder på det enskilda vägnätetinte ingå i planeringsramarna. Regeringen har isammanhanget hänvisat till det tioåriga program förbärighetshöjande åtgärder som inleddes ochsom innefattade också enskilda vägar. Vidare harregeringen uttalat att stöd till bärighetshöjandeåtgärder i mån av tillgång på medel får täckas inomramen för det ordinarie stödet till enskildväghållning. Men har konstaterat att detfortfarande finns ett stort behov avbärighetshöjande åtgärder på enskilda vägar, även omen del kunnat uträttas med hjälp avtioårsprogrammet. Vidare har konstateratatt det ordinarie statliga bidraget till enskildväghållning inte räcker för stöd till sådanaåtgärder. Mot den bakgrunden, och med hänsyn tilldet enskilda vägnätets avgörande betydelse förnäringslivet och de människor som är bosatta ilandsbygd, anser vi ett statlig stöd tillbärighetshöjande åtgärder på det enskilda vägnätetskall införas.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande stöd till bärighetshöjandeåtgärderatt med bifall till motion 1998/99:T230yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,2. Översyn av regelverk och procentsatser(mom. 3)(), Tom (), (), () och ()anför:Det är inte tillfredsställande att nivån på bidragentill olika typer av enskilda vägar fluktuerar frånår beroende på vilken anslagsnivå regeringenanser sig ha råd med. Bidragen till enskildväghållning utgår enligt vår uppfattning iförhållande till det allmännas intresse. Detförhållande som råder mellan staten och de enskildavägföreningarna är att betrakta som ettavtal. Därför bör spelreglerna vara fasta. Vi anseratt det regelverk som styr bidragsgivningen bör sesöver. Det är långt ifrån självklart att de snart20-åriga regler som gäller är bäst utformade medhänsyn till dagens situation. I avvaktan påresultatet av en sådan översyn bör de procenttal somriksdagen lade fast liggafast. Dessutom bör de procentsatser som dåfastställdes som "högsta", och som i huvudsak gälldefram , gälla som fasta. Härutöver börden bidragssats som gäller för utfartsvägar längreän höjas till för att möjliggöraåretruntboende på avlägsna platser. Vad vi nu anförtom bidrag till enskilda vägar bör regeringen beaktai den kommande budgetpropositionen.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande översyn av regelverk ochprocentsatseratt med bifall till motion 1998/99:T310 yrkandena4-6 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,3. Inventering av det enskilda vägnätetsstandard (mom. 4)(), Tom (), (), () och ()anför:Någon inventering av det enskilda vägnätets standardhar inte gjorts . Med tanke på detenskilda vägnätets stora betydelse för det allmännavägnätet är det viktigt att en ny inventeringgenomförs med skyndsamhet. Medan många allmännavägar och broar byggts om och rustats upp för tungafordon har de enskilda vägarna i stor utsträckningförsämrats. Graden av standardförsämring börklarläggas genom en ny inventering.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande inventering av det enskildavägnätets standardatt med bifall till motionerna 1998/99:T220 yrkande22 och 1998/99:T310 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,4. Revision av vägnätet (mom. 5)(), Tom (), (), () och ()anför:Vägverket har konstaterat att det finns en storandel allmänna vägar som på grund av bl.a. trafikensomfattning och ändamålsenlighet bör göras om tillenskilda. Ett sådant förfarande skulle leda tillbesparingar för staten på lång sikt. I mindreomfattning finns det säkerligen skäl att i vissafall göra det omvända, dvs. föra över vägar från detenskilda till det allmänna vägnätet. Men en meromfattande överflyttning till det allmänna vägnätetvore enligt vår uppfattning olycklig. Då vore enhöjning av statsbidraget att föredra. Medhänvisning till det anförda föreslår vi attregeringen föranstaltar om en revision av detsvenska vägnätet i syfte att klarlägga vilka vägarsom bör tillhöra det allmänna respektive enskildavägnätet.Vi anser att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande revision av vägnätetatt med bifall till motion 1998/99:T310 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,5. Förrättningskostnader (mom. 7)(), (), TomHeyman (m), (), ()och () anför:Genom riksdagsbeslut upphävdes lagen(1939:608) om enskilda vägar (prop. 1996/97:92, bet.1996/97:TU8, rskr. 1996/97:202). I korthet innebärlagstiftningen att vägföreningar ochvägsamfälligheter fr.o.m. ansesutgöra gemensamhetsanläggningar enligtanläggningslagen (1973:1149) och förvaltas enligtreglerna i lagen (1973:1150) om förvaltning avsamfälligheter. En följd av lagstiftningen är attvägföreningar som bildats enligt lag elleräldre lagstiftning och som haft sina andelstalkopplade till fastigheternas taxeringsvärde senastvid utgången av måste genomföra enlantmäteriförrättning för att få andelstal ienlighet med anläggningslagens bestämmelser.Kostnaderna för dessa förrättningar måste bäras avvägföreningarna, dvs. i slutänden av de enskildafastighetsägarna. beräknat att de totala kostnadernakommer att uppgå till ca . Detkan enligt vår mening inte vara rimligt att enskildamänniskor skall behöva stå för dryga kostnader fören lagstiftning som tillkommit av främstsamhällsekonomiska skäl och inte för attvägföreningarna fungerat dåligt eller haft någoteget behov av lagändringar. Regeringen måsteskyndsamt se över hur övergången till den nyalagstiftningen kan genomföras utan negativa följderför den enskilde.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande förrättningskostnaderatt med bifall till motionerna 1998/99:T230 yrkande5, 1998/99:T307 yrkande 2 och 1998/99:T310yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,6. Förbifart på (mom. 8)(), (), JohnnyGylling (kd), Tom (), (),(), () och MagnusJacobsson (kd) anför:Vägverket har i sitt förslag till nationellväghållningsplan för tagit uppprojektet förbifart . förslaginnebär att av förbi byggs uttill motorvägsstandard i delvis ny sträckning.Projektet, som beräknas kosta ,skall enligt planeringen genomföras under perioden2002-2007.Vi anser det synnerligen olyckligt att regeringen isitt fastställelsebeslut lyft ut detta projekt urväghållningsplanen. Praktiskt taget hela E 4 är nuutbyggd till motorväg. Att på en begränsad sträckaav kanske viktigaste transportled nöja sigmed en lägre standard är enligt vår och Vägverketsmening inte rimligt. Det må vara siffermässigtkorrekt att, som regeringen anför, projektet inteuppfyller något av kriterier. Men fakta iform av tillgänglig olycksstatistik talar etttydligt språk. Sålunda visar statistikatt det på den aktuella sträckan under periodenoktober 1990-juni 1998 inträffade 488 trafikolyckormed 9 dödade, 28 svårt skadade och 91 lindrigtskadade. Statistiskt kommer under den nu löpandeplane-ringsperioden 10 människor att dödas, ca 110att skadas svårt och ca 125 att skadas lindrigt. Detfinns således goda trafiksäkerhetsmässiga motiv attbygga ut sträckan till motorväg.Vi vill också peka på de besvärande konsekvensersom regeringens beslut får för kommun ochdess invånare. I en omfattande demokratisk processmed medverkan av ca 400 markägare, kommunen, övrigamyndigheter och intresseorganisationer har projektetförts fram till nära nog byggstart. harinvesterat ca iplaneringsarbetet. Även kommunen och privataintressenter har avsatt betydande resurser för attskapa förutsättningar för genomförandet.Detaljplaner har fått omarbetas och anpassas tillVägverkets planering. Flera fastighetsägare, däravför sysselsättningen betydelsefulla företag, kaninte få bygglov, eftersom fastighetsbildning ochdetaljplaner inte stämmer överens.Med hänvisning till det anförda anser vi attregeringen skall ändra sitt fastställelsebeslut såatt projektet förbifart på på nytt tasin i den nationella väghållningsplanen. Det börankomma på regeringen att bedöma och för riksdagenatt redovisa vilka konsekvenser ett sådant beslutfår för väghållningsplanen i övrigt. Dennauppfattning bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande förbifart på E 4att med bifall till motionerna 1998/99:T5 och1998/99:T314 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,7. (mom. 10)(), Tom (), (), () och ()på sträckanVänersborg/håller enundermålig standard. Detta är olyckligt med tanke påden särskilda betydelse vägen har för tar upp stora trafikströmmar österifrån iriktning mot och . Härtillkommer ett betydande antal fordon från ochnorrut via samt ett nästan lika stortantal fordon i andra riktningen. har destora sjukhusen i och inlettett samarbete. Som en följd av denna samverkanuppstår ofta behov av snabba läkarlags- ochambulanstransporter mellan sjukhusen för akutaoperationer. Genom de besvärliga trafikförhållandenautsätts sjukvårds- och ambulanspersonalen för storfara. Akut utryckande läkarlag har också varitinblandade i svåra olyckor med allvarliga skador är en s.k. övrig riksväg och ingårdärmed inte i det nationella stamvägnätet. Trotsdetta har i sitt förslag till nationellväghållningsplan tagit upp medel för en utbyggnadtill fyrfältsväg av sträckan . Dettafår ses som ett uttryck för den vikt Vägverkettillmäter vägen, inte bara för regionen utan ocksåför landet. Emellertid kommer utbyggnaden enligtVägverkets planering inte att vara genomförd förränår 2004. Detta är inte acceptabelt. I enlighet medvad som föreslås i motion T304 (fp) bör regeringenpröva förutsättningarna att genom omprioriteringareller på annat sätt ställa medel till förfogande såatt en tidigareläggning av projektet möjliggörs.Målet bör vara att ombyggnaden är genomförd år 2001.I regeringens fastställelsebeslut villkoras statensbidrag till projektet till att regionen i länsplanenför regional transportinfrastruktur ställermotsvarande belopp till förfogande för investeringari det nationella stamvägnätet. I likhet med vadBirgitta m.fl. (c) uttalar i motion T325(yrkande 3) anser vi att utbyggnaden av riksväg 44skall betraktas som ett nationellt projekt. Därmedanser vi det oriktigt att regeringen som villkor förstatlig medverkan tvingar regionen att satsa sinabegränsade resurser på det vägnät som staten haransvar för.I motion T325 (c) föreslås också att staten genomVägverket skall bidra till projektet med 218miljoner kronor och regionen med återstoden (yrkande3). Med hänsyn till att regeringen genom sittfastställelsebeslut godtagit en högre statligkostnadsandel bör syftet med motionsyrkandet i dettaavseende vara tillgodosett och inte påkalla någonriksdagens åtgärd.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande riksväg 44att med bifall till motion 1998/99:T304 och medanledning av motion 1998/99:T325 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,8. Europabanan (mom. 16)(), () och MagnusJacobsson (kd) anför:Projekt är en frivilligsammanslutning av , ,, , , ochLjungby kommuner samt . Härutöverfinns en stödgrupp bestående av mellanliggandekommuner, sydsvenska industrier, handelskammare ochlänsstyrelser m.fl.I (EU) och (UIC) visas ett stortintresse för Europabanan. Men inom den svenskaregeringen och hos tycks intresset lysamed sin frånvaro.Idén bakom Europabanan är att den skall utgöra endel i ett framtida järnvägssystem och anslutas tilldet höghastighetsnät som är under utbyggnad påkontinenten. Med Europabanan skulle det svenskajärnvägsnätet bli mer flexibelt, kundanpassat, merdifferentierat och mindre sårbart. Godstrafikenskulle kunna ges prioritet på Södra stambanansamtidigt som man med en snabb persontrafik skullenå helt nya geografiska marknader. finnsvissa kapacitetsproblem på det befintligajärnvägsnätet, bl.a. i form av flaskhalsar på Södrastambanan och angränsande banor.I trafikutskottets av godkända betänkande(bet. 1996/97:TU7) med anledning av regeringensproposition /97:53 Infrastrukturinriktning förframtida transporter sade sig utskottet förutsättaatt - liksomGötalandsbaneprojektet - skulle prövas vidare inomramen för det fortsatta planeringsarbetet. Härvidborde möjligheterna att finna alternativfinansiering prövas. nu två årgamla uttalande synes dock inte ha föranlett någraaktiviteter från vare sig regeringens ellerBanverkets sida.I regeringens proposition 1997/98:56Transportpolitik för en hållbar utveckling angesvilka områden som bör prioriteras inom ramen för detlångsiktiga EU-samarbetet på transportområdet. Ettsådant område är utveckling av nord-sydligatransportkorridorer, ett annat är ökad säkerhet ochminskad miljöpåverkan. Enligt vår uppfattning är dethög tid att regeringen och engagerar sig iEuropabaneprojektet som synes ligga väl i linje medSveriges långsiktiga EU-strategi. Regeringen böruppdra åt eller en särskild utredningsmanatt genomföra en studie av Europabanan.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande Europabananatt med bifall till motionerna 1998/99:T502,1998/99:T512, 1998/99:T513, 1998/99:T514,1998/99:T525, 1998/99:T533 och 1998/99:T548 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,Särskilda yttranden1. fortsättning (mom.12)() anför:Jag har vid utskottssammanträde den 2 mars 1999föreslagit att trafikutskottet med stöd av 3 kap. 7§ riksdagsordningen (1974:153) skall hemställa attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaatt tunnelbygget genom inte börfortsätta. Utskottsmajoriteten har emellertidmotsatt sig detta förslag. Med anledning härav villjag i detta särskilda yttrande redovisa motiven tillatt anser att tunnelbygget bör stoppas.För det första visar tillgängligtutredningsmaterial med tydlighet att ett fortsatttunnelbygge är förenat med betydande miljörisker.Det saknas erfarenheter i världen av att bygga tätatunnlar under så högt vattentryck som det somförekommer i . Därmed saknas också kunskapom ändamålsenliga och miljösäkra tätningsmetoder ochtätningsmaterial. Bygget skulle bli enexperimentstation för ny tunnelbyggnadsteknik. Medtanke på den miljökatastrof som redan inträffat ochmed tillämpning av försiktighetsprincipen är dettainte acceptabelt. Varje generation har ansvar föratt överlämna förutsättningar för ett opåverkatgrundvatten. Läckage av grundvatten under byggtiden- och framför allt efter färdigställandet - påverkarekosystemet på negativt. En färdigbyggdotät tunnel, med inläckage enligt nu gällandevattendom, skulle sannolikt orsaka en permanentgrundvattensänkning med över 10 m inom ett 25 km²stort påverkansområde. För att tunneln skall kunnafärdigställas krävs enligt en vattendomsom tillåter ännu högre inläckage än det i daghögsta medgivna. Den minskande utströmningen avytligt grundvatten till källor, våtmarksområden ochvattendrag på kan bedömas ge enlångsiktig påverkan på det ekologiska systemet ivissa uströmningsområden. Härtill kommer effekter avytterligare sinande brunnar och potentiellförorening av grundvattnet med utfällt järn ochmangan.För det andra är det enligt vår mening möjligt attuppnå en godtagbar trafiklösning förjärnvägstrafiken utan tunnlar genom Hallandsås.Enligt utredningsmaterial skulle enupprustning av befintligt spår över åsen samt enupprustning av Markarydsbanan, i kombination medkapacitetsförstärkning på söder omHässleholm, ge kapacitet att klara av förväntadetrafikökningar fram . Detta alternativkan beräknas kosta ca 300 miljoner kronor.För det tredje skulle ett färdigställande avtunnlarna enligt nuvarande underlag kosta mellan 2,1och utöver de 1,7 miljarderkronor som efter den nu pågående tätningen har lagtsner i projektet. Med hänsyn till den osäkerhet somvidlåder kostnadsberäkningar av projektet kan mananta att de slutliga kostnaderna skulle bli ännuhögre. Ett färdigställande av tunnlarna till dessahöga kostnader skulle med nödvändighet kräva attresurser togs från andra angelägna järnvägsprojektvilka då finge skjutas på framtiden.2. Snabbtågstrafik i södra inland(mom. 18)(), () ochSture () anför:För närvarande görs kraftfulla investeringar ijärnväg. För att investeringarna skall få avseddeffekt och konkurrenskraften stärkas är det viktigtatt snabbtågsplaneringen fullföljs ochomfattning enligt vad som har angivits. Idet sammanhanget vill vi framhålla vikten av attsnabbtåg också trafikerar stambanan i södraNorrlands inland, alltså på linjenStockholm-Östersund. Vi avvisar alltså bestämteventuella planer som innebär att snabbtåg endastskall trafikera ostkusten upp till ochdärifrån vidare till Östersund.Även den så kallade Scandinavian Link,snabbtågstriangelnStockholm-Östersund-Trondheim-Oslo-Stockholm,fyller viktiga transport- ochregionalpolitiska funktioner.