bet · GM01UU8 · 1999-04-27 00:00:00 — stadga undertecknades ,, av tio stater, däribland . Ibetänkandet beskrivs bakgrunden till organisationensbildande och dess utveckling fram till i dag.Särskild vikt fästs därvid vid den unika MR-mekanismsom infört i den internationella rätten.Enligt utskottets uppfattning utgör ,vid sidan om bl.a. FN, , EU och Nato/PFF, enoundgänglig del av det i bred meningsäkerhetsbefrämjande arbetet. Genom stärkandet avdemokrati, respekt för de mänskliga rättigheternaoch rättsstatens principer konsolideras denvärdegemenskap som utgör främstakännetecken. Utskottet framhåller vidare attEuroparådet, med sin omfattande erfarenhet, med sinanormer och med sin demokratiska värdegemenskap, haralla förutsättningar att även spela encentral roll för en fredlig utveckling på vårkontinent som organisationen kan tjäna sominspirationskälla för uppbyggnad och fördjupning avdemokratin och de mänskliga rättigheterna på andrahåll i världen.Utskottet föreslår att regeringensskrivelse /99:55 medredogörelse för verksamheten inomEuroparådets ministerkommitté underår 1998 samt redogörelse1998/99:ER1 från Sverigesdelegation vid läggstill handlingarna.2 SkrivelsenRegeringen yrkar i skrivelse 1998/99:55 attriksdagen tar del av redogörelsen för verksamheteninom under år 1998.3 RedogörelsenRiksdagens Europarådsdelegation överlämnarredogörelse /99:ER1 från delegation vidEuroparådets parlamentariska församling förriksdagens kännedom. 4.1 Skrivelsens huvudsakliga innehållI skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse förverksamheten inom år1998 omfattande bl.a. de 102:a och 103:eministerkommittémötena, översynen av Europarådetsverksamhet, övervakningen inom ministerkommittén avmedlemsstaternas efterlevnad av åtaganden,samarbetet med andra organisationer och budgeten. Desvenska förberedelserna inför femtioårsdagen avEuroparådets tillkomst ()uppmärksammas särskilt.Utöver ministerkommitténs verksamhetredovisas också frågor rörande deneuropeiska konventionen om skydd för demänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna och dessövervakningsorgan (bl.a. tillkomsten av dennya domstolen), arbetet inom ramen förverksamhetsprogrammen och arbetet inomramen för partsavtalen.4.2 Redogörelsens huvudsakliga innehållI redogörelsen redovisas bl.a. Europarådetsroll i det europeiska samarbetet, denparlamentariska församlingens verksamhetunder 1998 och huvudområdena förförsamlingens verksamhet, vilka ärgranskning av hur medlemsstaterna uppfyllersina åtaganden; politiska frågor; juridiskafrågor och mänskliga rättigheter; ekonomioch utveckling; sociala frågor, hälsofrågoroch familjefrågor; kultur och utbildning;naturvetenskap och teknik; miljö,regionalplanering och lokal förvaltning;befolknings- och flyktingfrågor; jordbrukoch landsbygdsutveckling, kontakter med denationella parlamenten och med allmänhetensamt jämställdhet mellan kvinnor och män.Till redogörelsen finns fogad enförteckning över församlingens beslut.4.3 Utskottets övervägandenEuroparådet växte fram ur kravet på ökat europeisktsamarbete efter det slut. Dessstadga undertecknades -- av tio stater, däribland Sverige.Efter krigsslutet fanns det i , inte minstinom de krigsdrabbade staterna, en utbredduppfattning om att nationalstatssystemet för andragången under detta sekel hade brustit i sin förmågaatt säkerställa frihet, fred och ekonomiskaframsteg. Grupperingar med mer eller mindrefederalistiska program växte efter hand fram i detkontinentala , vilka propagerade för enalternativ organisationsform för Europa.Tillskapandet av , som delvis kan ses somett resultat av dessa strömningar, kan sägas hautgått från ett förslag om en union med tämligenlångtgående befogenheter, som de franska ochbelgiska regeringarna lade fram i juli 1948.Utformningen av den nya organisationen kom dock,framför allt på tillskyndan av de skandinaviskastaterna och , att få en mertraditionell, mellanstatlig prägel. Mot bakgrund avdå aktuella händelser, bl.a. Pragkuppen, komnödvändigheten av att värna om det gemensammademokratiska frihetsidealet att få en framskjutenroll. Av symboliska skäl fick den nya organisationensitt säte i , en stad som genom historienömsom varit fransk, ömsom tysk.Till kretsen av grundarstater - , ,, , , ,, , och -slöts tämligen omgående . blev ocksåIsland, och i , och efter införandet avdemokrati blev (1976) och (1977)medlemmar. Till följd av ansåg sigFinland länge förhindrat att ansluta sig. Man följdedock aktivt arbetet i och blev såsmåningom medlem 1989. blev 1990 det förstaland från att tas upp imedlemskretsen. Därtill kommer att de transkaukasiskastaterna , och söktinträde i organisationen. Ytterligare fyra staterönskar bli medlemmar. Medlemskretsen ochkandidatländerna täcker nu tillsammans så gott somhela (se karta i bilagan till dettabetänkande).Redan under 1970-talet utvecklades inom Europarådetett visst samarbete mellan och inomområden som utbildning, kultur, idrott, och miljö.Med glasnostpolitiken förstärktesdetta samarbete, men det var först efterBerlinmurens fall 1989 och de efterföljandepolitiska omvälvningarna som på allvarkunde ta emot de framväxande demokratierna iCentral- och . Genom sin struktur sågsEuroparådet som den västeuropeiska organisation somhade den största möjligheten att inledningsvisfördjupa samarbetet med de fornaWarszawapaktsstaterna och främja deras demokratiskautveckling. Huvudinriktningen har därvidlag varituppbyggnad av ett fungerande rättssamhälle medförankring av de mänskliga rättigheterna i deträttsliga och politiska systemet.Europarådet utgör , vid sidan om bl.a. FN,, EU och Nato/PFF, en oundgänglig del av det ibred mening säkerhetsbefrämjande arbetet. Genomstärkandet av demokrati, respekt för de mänskligarättigheterna och rättsstatens principerkonsolideras den värdegemenskap som utgörEuroparådets främsta kännetecken.Upprättandet av tog som en av sinautgångspunkter den allmänna förklaringen om demänskliga rättigheterna som FN:s generalförsamlingantog 1948. En av grundtankarna bakom Europarådetvar att skapa ett rättsligt system som på ettpraktiskt plan skulle värna dessa rättigheter.Det första steget i denna process var att utarbetaen europeisk konvention om skydd för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna(), vilken numera är införlivadmed svensk rätt. Vidare upprättades ettkontrollsystem för mänskliga rättigheter i form aven kommission och en särskild domstol. Denna ordninghar numera reviderats, och den nya Europadomstolenför mänskliga rättigheter invigdes under 1998.Möjligheten för enskilda medborgare att få sin sakprövad mot den egna staten innebar att ett nyttelement - genom - infördes i deninternationella rätten (1950). Denna nyordning har,förutom att radikalt stärka individens rättsskydd,visat sig få betydande politiska konsekvenser i detatt fällande domar normalt också lett till attberörd stat ansett sig tvungen att anpassa sittsystem till den standard som Europakonventionensätter.Frågan om medlemsstaters rätt att behålla sittmedlemskap i rådet om de inte lever upp till ställdakrav har aktualiserats vid några tillfällen.Sedan en militärjunta 1967 tagit makten i Greklandoch upplöst parlamentet, ifrågasatte det grekiskamedlemskapet. hade den europeiskakommissionen för mänskliga rättigheter konstateratatt flera fall av tortyr av politiska motståndareförekommit, för vilka den grekiska staten höllsansvarig. Detta ledde till att , för attundvika uteslutning, sade upp sitt medlemskap 1969.Efter återgången till demokrati blev återmedlem 1974.Efter det att militärregimen upplöst det turkiskaparlamentet 1980 uteslöts ur . När parlamentsvalhållits 1984 kunde landet åter delta i församlingensarbete.Varje höst presenterar Europarådetsgeneralsekreterare, som f.n. är en svensk, förslagtill verksamhetsprogram och budget för det kommandekalenderåret, om vilka ministerkommittén sedanbeslutar. I de senaste årens verksamhetsprogramdelas arbetet in i tre stora block: mänskligarättigheter och demokratifrågor, sociala frågor ochlivskvalitet samt kultur och kulturell mångfald.Vid sidan om den verksamhet som finansieras överden ordinarie budgeten har inom Europarådetetablerats ett antal s.k. partsavtal. Dessa byggerpå principen om frivillig anslutning. Demedlemsländer som så önskar förbinder sig att deltai aktiviteter inom ramen för respektive avtal liksomatt på för varje avtal föreskrivet sätt bidra tillfinansieringen.Samarbetet inom inbegriper även andraaktörer än medlemsstaternas regeringar. , som omtalats ovan, hargenom åren utgjort ett viktigt forum för debatt ochkontakter mellan ledamöter från olika nationellaparlament. Den europeiska kongressen för lokala ochregionala myndigheter spelar motsvarande värdefullaroll på de lokala och regionala planen.Europarådet har haft förmågan att anpassa sinverksamhet till den nya tidens krav. Organisationenhar på ett framgångsrikt sättstött det stora antalet nya medlemsstater genomutbildningsprogram och rådgivning, bl.a. vidreformeringen av deras rättsväsenden. Under senareår har också frågor som kamp mot rasism och sexuelltutnyttjande av barn blivit centrala i rådetsverksamhet. Kampen mot dödsstraffet har förts medstor framgång, och målet - en kontinent fri fråndenna omänskliga strafform - ligger inom räckhåll.Genom sitt engagemang fullföljer rådet sinfemtioåriga tradition som värn för de enskildamedborgarna i engagemang för minoritetersrättigheter har inte minst kommit till uttryck iEuroparådets konvention om regionala språk ellerminoritetsspråk ("språkstadgan") och i Europarådetsramkonvention för skydd av nationella minoriteter.Minoritetsspråkskommitténs betänkanden (SOU 1997:192och 193), som rekommenderar en svensk ratifikationav såväl språkstadgan som ramkonventionen,remissbehandlades och en propositionförbereds inom Kulturdepartementet.En bidragande orsak till framgångarhar varit det starka parlamentariska inflytande somfunnits i form av den rådgivande parlamentariskaförsamlingen och det engagemang rådets arbete väckti de nationella parlamenten. haröver åren återkommande behandlat motionsyrkanden somfrämst rört mänskliga rättigheter, skydd för utsattagrupper, språk och kulturfrågor samt - - demokratiseringsprocessen efter det kallakrigets slut. Ställningstaganden av harockså ofta varit av betydelse då utskottet tagitställning i allmänna utrikespolitiska frågor.Enligt utskottets uppfattning har , medsin omfattande erfarenhet, med sina normer och medsin demokratiska värdegemenskap, allaförutsättningar att även spela encentral roll för en fredlig utveckling på vårkontinent som organisationen kan tjäna sominspirationskälla för uppbyggnad och fördjupning avdemokratin och de mänskliga rättigheterna på andrahåll i världen.Regeringen skrivelse (skr. 1998/99:55) omverksamheten inom ministerkommittéunder och redogörelsen (red.1998/99:ER1)från delegation vid visar att ,som det är en organisation i ständigförvandling, fortsätter att spela den roll förcentrala västerländska värderingar och för praktisktEuropasamarbetet som var förhoppningen vidgrundandet för 50 år sedan.Utskottet föreslår därmed att regeringens skrivelse1998/99:55 och Europarådsdelegationsredogörelse /99:ER1 läggs till handlingarna. beträffande regeringens skrivelse1998/99:55att lägger regeringens skrivelse 1998/99:55Redogörelse för verksamheten inom tillhandlingarna,2. beträffande Europarådsdelegationensredogörelse /99:ER1att lägger Redogörelse till 1998/99:ER1Från delegation vid till handlingarna.Stockholm den 27 april 1999På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (), (), BertilPersson (m), (),(), (), (), (), (), StenTolgfors (m), (), (), (), MarianneJönsson (s), () ochEva ().Europarådets medlemsstater 1998Albanien, , , , , ,, ,, , , , ,, , , ,, (), , ,, , , ,, , , , ,, , , , ,, , och .