bet · GM01FiU23 · 1999-05-20 00:00:00 — Frågan som vi skallställa oss då är väl som vi nu har jobbat räcker eller om vimåste jobba ambitiöst till för att varasäkra på att ha uppnått denna stabilitet. Detta är svåra frågor. (): Frågan är omstrukturproblemen fortfarande, som påpekades iCalmforskommissionens rapport, har sin giltighet. Det talas mycket omatt man skall vänta och se när det gällerEMU-projektet. Jag menar att man borde använda tiden och vänta och göra,men det tycks vara ganska tufft att komma därhän.Har dessa problem fortfarande någon giltighet?Riksbankschefen : Oavsett om vi går med iEMU eller står utanför har vi strukturellaproblem som tar sig uttryck i en hög arbetslöshet. En ekonomi som växerunder , 1993-1998, och inte fårnågon större effekt på sysselsättningen har strukturella problem.Det är en definition av strukturella problem. Då får man i detpolitiska systemet fundera över hur ambitiös man ärnär det gäller arbetslösheten, därför att det går att få nedarbetslösheten. Det har vi sett i andra länder, ochde har inte haft en snabbare efterfrågeutveckling än vi har haftunder . Att dessa länder har fått nedarbetslösheten beror förmodligen på att de har enannan struktur på arbetsmarknaden.Nästa fråga är: Vad skall man göra? Jag har ingen särskild kompetens pådetta område. Jag kan bara konstatera att det ärnågot galet i detta system som gör att vi fortfarande har såhög arbetslöshet, trots att vi har återhämtathela det fall som vi hade ochväsentligt mer därtill. KarinPilsäter (fp): Något som jag tycker att vi allihop verkligen skallta fasta på är riksbankschefens och VillyBergströms mera positiva attityd till att det går att åstadkommareformer som gör att vi kan minska arbetslösheten. Och detär något som vi här i och i regeringen,som har det främsta ansvaret för att genomföra strukturella reformer,skall ta till oss.Jag är lite inspirerad av den tidigare diskussionen om denamerikanska börsen och risken för börsfall. Det ärju många som bedömer att det finns stor risk för det och att detta ävenskulle kunna hända i . Med tanke på attfondsparandet växer, att många människor vill aktiespara,att vi behöver ett stort aktiesparande och med tanke påpremiereserver m.m. som är på gång att växa framtycker jag att det vore intressant att veta följande. Om det skulle bliett större svenskt börsfall, anser Riksbankendå att det är dess uppgift att parera med rejälaräntesänkningar?Riksbankschefen : Jag har inte uppfattat att den amerikanskacentralbanken bedriver penningpolitiken efterbörskurserna. Men det är klart att om stora sättningar ibörskurserna skulle leda till instabilitet i detfinansiella systemet, dvs. att banker går omkull, då är detklart att har en uppgift i sådana lägen. Skulle det också vara så attförmögenhetsförändringar som börskurser ändå ger upphov till om deblir mer eller mindre varaktiga påverkarkonjunkturförloppet och därmed inflationsutsikterna ärdet klart att centralbanker har en roll vare sig kurserna går uppåteller nedåt. Men det är inte för att försöka föraaktiekurserna upp eller ned som man i så fall agerar. Och jag tycker migha hört att den amerikanska har varitganska tydlig i fråga om detta. LenaEk (c): Jag skulle också vilja beröra frågan om sysselsättningen litegrann. I likhet med kan jagkonstatera att det är ganska många som är bekymrade över denna frågaoch att en konjunkturuppgång inte har gett högresysselsättning. Det som jag har funderat på är ettannat strukturellt problem i detta sammanhang, nämligen arbetskraftensrörlighet. Vi har nämnt siffran 8 %total arbetslöshet som vi kan tvingas acceptera, men finnsdet de som påpekar att den bristande rörligheten kangöra att det uppstår bristproblem redan vid dengränsen. Och är vi så att säga inne i ett ekorrhjul där vi inte kan haen lägre arbetslöshet. Och får vi en lägrearbetslöshet blir det bristproblem på arbetsmarknaden, och då blirdet löneinflation, och då kanske Riksbankentvingas höja räntan och strypa ekonomin. Och blir detännu mera fel i detta sammanhang. Hur ser riksbankschefen på detta? Ärdet en sådan negativ spiral som man i förstone kantycka? Riksbankschefen : Detta rymmer ju mycket svåra strukturella aspekter. Meneftersom jag hörde uttalandet att man skulle höjaräntan och strypa ekonomin vill jag säga följande. Det ärinte så att varje räntesänkning är av godo och varje räntehöjningav ondo. Tänk på det. Vad det handlar om är attanpassa ekonomins efterfrågeutveckling till den långsiktigatillväxtbanan. Avvikelser uppåt eller nedåt fråndenna långsiktiga tillväxtbana leder till en dålig ekonomiskutveckling. Om vi får överhettning kanske vi kan glädja oss åtdet under det år överhettningen pågår, men sedan gårvi in i väggen, och vi kan råka ut för sådana problem som vi hade i börjanav 90-talet och av stagnation. Och, omvänt,om vi kommer in i en allvarlig deflationistiskutveckling blir det också dåligt. Vad penningpolitiken handlar om äralltså att försöka anpassa efterfrågeutvecklingentill den långsiktiga tillväxtbanan. Om den är bra blir det en högtillväxt. Är den dålig blir det en låg tillväxt.Det är detta som är spegelbilden på att hålla inflationenstabil kring de två procenten.Lena Ek (c): Det är ju ganska generella termer, och vi kan hålla med omdetta. Men en del av dessa strukturella problemhar man ju försökt att lösa genom samtal och genomatt förståndiga män har gått in och försöktdiskutera med t.ex. arbetsmarknadens parter omlönebildning osv. Men vi måste ju på något sätt komma fram lösning av dessa strukturproblem. De måloch det långsiktiga, generella och övergripande arbetssättet somriksbankschefen talade om är ju ganska lätt, höll jag påatt säga. Det kanske var en hårdragning. Vid vilkennivå tvingas man att gå in med räntehöjningar? Är det som är dennivån? Riksbankschefen : Jag kan inte säga om det är , eller . Det gårhelt enkelt inte att säga. Man kan göra beräkningarpå detta med olika metoder och få en indikation medden metoden. Men jag vågar ju inte binda mig för att det är exakt dennivån, och sedan höjer vi räntan. Men det finns ensådan gräns för var ekonomin kan expandera, och det finns en gränsför var den konjunkturella arbetslösheten slutar ochden strukturella börjar. Jag tror inte att mankan samtala sig fram till strukturförändringar. Jag tror inte att ekonominfungerar bättre för att man talar om det. Jagtror att man måste vidta åtgärder som påverkar incitamentstrukturen.Det visar ju all erfarenhet. Men fråga mig intevad det är. Jag har nämligen inte någon speciellkompetens. Jag kan gissa, och jag kan ta upp en massa aspekter som allaandra kan göra. Men utskottsledamöterna vet attdetta rymmer svåra tekniskt ekonomiska aspekter och svåra politiskaavvägningar. I fråga om detta har inte någonkompetens. (): Vi hartalat historia, nutid och framtid. Jag kommer då att tänka på att vihar ett millennieskifte framför oss. HarRiksbanken en hög säkerhet i fråga om detta, så att det somhar sagts här verkligen kan slå in? Och finns det en braberedskap i för detta?Riksbankschefen : Vi jobbar på lite olika sätt när detgäller den frågan. Först jobbar vi internt iRiksbanken och har en person i ledningen av banken som är ansvarig förden interna omställningen av våra egna datasystemoch även det s.k. rikssystemet. I fråga om dettatycker jag att vi ligger väl framme. Vi fick senast enredovisning av hur testerna fungerar. Jag känner entillfredsställelse över hur detta fortskrider.Nästa fråga handlar om vår andra uppgift i lagstiftningen,nämligen att främja ett säkert och effektivtbetalningsväsende. Vi har inte det slutliga ansvaret, men vi skall främjadetta. Då är vi inne på frågan om hur hela detfinansiella systemet kommer att fungera . Vihar tagit ett initiativ till att bilda en samrådsgrupp föratt i denna samrådsgrupp få klart för oss hur desammantagna förberedelserna ser ut. En av direktionsledamöterna, , är den person är ansvarig för den externasamordningen. Det arbetet pågår. Enligt Finansinspektionenligger bankerna väl framme. Men det gäller att till syvende och sistfå en uppfattning om hur hela det finansiellasystemet ser ut. Sedan har vi ett parandra aspekter på detta, nämligen allmänhetens sedelefterfrågan.I tidningarna står det ibland - och det beror påuttalanden som har gjorts - att man skall plocka utsina pengar från bankerna inför . Det behöver maninte göra. Det vill jag först säga. Det finns gamlaredovisningar kvar, även om det skulle bli fel . Man kan dågå tillbaka till gamla kontoutdrag och fåbehållningen på kontona klar för sig. Man behöver därförinte plocka ut pengarna. Men det kan finnas en del människor somändå blir lite osäkra. Och måste det finnassedlar. Och vad vi nu gör på kontoren är att vi inte makulerar sedlar,utan vi behåller gamla sedlar ute på våra olikakontor runt om i landet, så att vi skall kunna skeppa utsedlar till bankerna om det skulle behövas och om det blir enefterfrågan. Vi trycker också lite extra iTumba. Ytterligare en aspekt i dettasammanhang är: Tänk om det ändå går snett, vad gör vi då? Då har vien krisorganisation i . Vi övar för olika typerav händelser för att också i den situationenvara beredda. Men jag skulle vilja föreslå utskottet, om man är intresseratav detta, att t.ex. kalla . Vi kanockså komma tillbaka och ha en särskild genomgång om våraförberedelser på detta område, t.ex. . Då kan vi ge enfylligare bild. Ordföranden: mer önskar ordet vill jag tacka riksbankschefen för att han harkommit hit och så beredvilligt har svarat på defrågor som har ställts, åtminstone de frågor som liggerinom kompetensområde. Medanledning av att det har varit mycket diskussion om tidpunkten föravlämnandet av penningpolitiskaredogörelse vill jag säga att vi som folkvalda naturligtvis ser ett värdei att finns i den dagsaktuella debattenoch inte kommer som svansen på en katt efter det attdet har varit diskussion ute i samhället när det gäller just en rapportsom enligt riksbankslagen skall lämnas tillfinansutskottet. Det finns också en annan bakgrund. När detgäller budgetpropositionen har vi en ordning för ettdokument, som riksbankschefen själv har sagt i vissafall kan ha väl så marknadspåverkande effekter, där man kan få detkvällen före. Det är alltså detta som ligger bakomatt frågan om tidpunkten har kommit upp under utfrågningen.Jag ber att få tacka övriga närvarande och avslutar därmedutfrågningen.