bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Att genom stöd öka produktionen till ennivå som inte motsvarar konsumenternas efterfrågan leder tillett stort resursslöseri. Risken finns att marknaden förekologiska produkter mättas och att priserna faller. Stödet bördärför vara utformat som ett start- eller omställningsstöd ochinte som ett generellt driftsstöd.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 51 bort ha följande lydelse:51. beträffande miljöersättning för ekologisk produktionatt med anledning av motion 1999/2000:MJ10 yrkande 9 och medavslag på motion 1999/2000:MJ7 yrkande 13 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,47. Utvärdering av delprogram 3 (mom. 54), , och (alla m) anför:Enligt vår mening är en utvärdering av den ekologiska odlingensmiljöfördelar jämfört med konventionella odlingsmetodernödvändig. I många fall antas att den ekologiska odlingen i ettmiljöperspektiv alltid är bättre. Det är viktigt attkunskaperna om dessa samband förbättras så att väl underbyggdabeslut kan fattas. Det behöver också klargöras huruvida denekologiska produktionen ger positiva effekter vad gällermänniskors hälsa och den biologiska mångfalden.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 54 bort ha följande lydelse:54. beträffande utvärdering av delprogram 3att med anledning av motion 1999/2000:MJ10 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,48. Det s.k. REKO-stödet (mom. 55)(), (), (), CarlG (), (), () och () anför:Det konventionella jordbruket är basen för det svenskalantbruket och kommer så att vara även i framtiden.Miljöarbetet inom det konventionella jordbruket är därmedmycket viktigt och har sannolikt större betydelse föruppfyllandet av de nationella miljömålen än vad den ekologiskaodlingen har. Enligt vår mening bör REKO-stödet därför ävenfortsättningsvis utgöra en väsentlig andel av det samladelandsbygdsutvecklingsprogrammet. Genom att nyttja detta programkan man utveckla miljömedvetandet inom det konventionellajordbruket och reducera användningen av bl.a. växtskyddsmedelsamt minska växtnäringsläckaget. REKO-programmets särskildabetydelse för miljöåtgärderna i bör ocksåuppmärksammas. Vidare bör ett REKO-stöd införas förträdgårdsnäringen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 55 bort ha följande lydelse:55. beträffande det s.k. REKO-stödetatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ7 yrkandena 5 och 8,1999/2000:MJ8 yrkande 5, 1999/2000:MJ10 yrkande 6,1999/2000:MJ226 yrkande 2, 1999/2000:MJ247 och 1999/2000:MJ253 yrkande 4 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,49. Ekologisk växthusodling (mom. 56)och (båda kd) anför:Det behövs ett ekologiskt program för växthusodling ochresurser måste avsättas för detta ändamål. Växthusodlingenutgör en viktig del av vår livsmedelsproduktion och är enförutsättning för att marknaden skall kunna förses med inhemskamiljöanpassat producerade produkter.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 56 bort ha följande lydelse:56. beträffande ekologisk växthusodlingatt med anledning av motion 1999/2000:MJ7 yrkande 14 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ209 och 1999/2000: MJ214yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,50. Miljöersättning för avbrottsgrödor (mom. 57)(), (), (), CarlG (), (), () och () anför:Enligt vår mening bör en miljöersättning för avbrottsgrödorinom ramen för landsbygdsförordningen införas. Att med hjälp avmiljöstöd uppmuntra till bevarande av en varierad växtföljd ärett bra exempel på stöd till en kollektiv nyttighet som minskarjordbrukets miljöbelastning. En sådan miljöersättning skulleockså ha stor betydelse för den svenska oljeväxtodlingensframtid. De grödor som bör godkännas som avbrottsgrödor ärraps, rybs, lin och ärter. Även senapsodling bör kunna ingå iett system för avbrottsgrödor.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 57 bort ha följande lydelse:57. beträffande miljöersättning för avbrottsgrödoratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ1 yrkande 3,1999/2000:MJ7 yrkande 7, 1999/2000:MJ8 yrkande 13,1999/2000: MJ10 yrkande 7, 1999/2000:MJ225 och1999/2000:MJ242 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,51. Stöd till mindre gynnade områden (mom. 58), , och (alla m) anför:Sedan EU-inträdet har ersättningen till de mindre gynnadeområdena i inte utnyttjats i sin helhet. Enligtvår mening måste regeringen nu komma med förslag om hurersättningarna inom område LFA-syd skall kunna utnyttjas fulltut.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande stöd till mindre gynnade områdenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ10 yrkande 11 delvis ochmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ4 yrkandena 1 delvisoch 3 samt 1999/2000:MJ7 yrkandena 10 och 11 delvis som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,52. Stöd till mindre gynnade områden (mom. 58)och (båda kd) anför:De felaktigheter som funnits från början vad gäller LFA-stödenbör nu rättas till. På det småländska höglandet minskarantalet bönder. Utslagningen har pågått men harunder senare år accelererat och sker nu i en takt som ingerstor oro för framtiden. Antalet betesdjur reduceras snabbt ochså är även fallet med ungdjur och kalvar. Det är angeläget attLFA-stödet omfattar skogsbygder och ligger på ensådan nivå att det ger full kompensation för naturgivnakostnadsnackdelar. Härigenom ges förutsättningar för enlivskraftig näring i området. I skogs- och mellanbygd är detdessutom särskilda bekymmer med att upprätthållamjölkproduktionen. Det finns därför anledning att överväga ensärskild stödinsats utifrån behovet av att ha fortsattnäringsverksamhet i dessa bygder, en verksamhet som även bidrartill öppna landskap. En modell för detta bör utarbetas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 58 bort ha följande lydelse:58. beträffande stöd till mindre gynnade områdenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ4 yrkandena 1 delvisoch 3 samt 1999/2000:MJ7 yrkandena 10 och 11 delvis och medavslag på motion 1999/2000:MJ10 yrkande 11 delvis som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,53. Stödområdesindelningen (mom. 59)() anför:Enligt utvärdering finns vissaproduktionsmässiga problem med dagens områdesgränser.Produktionsförutsättningarna varierar kraftigt bl.a. inomområde 4. Dessutom har allt sedan område 5 bildades kritikriktats mot indelningen i delområden. Enligt Centerpartietfinns det anledning att i samband med introduktionen av det nyalandsbygdsprogrammet ytterligare se över den nuvarandestödområdesindelningen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande stödområdesindelningenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ8 yrkande 12 och1999/2000:MJ222 yrkande 8 samt med avslag på motionerna1999/2000:MJ1 yrkande 4, 1999/2000:MJ3 yrkande 2,1999/2000: MJ11 yrkande 5 delvis, 1999/2000:MJ215 yrkande1, 1999/2000: MJ219 och 1999/2000:MJ227 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,54. Stödområdesindelningen (mom. 59)() anför:Jordbruksverket har i sin utvärdering av de regionala stödentill jordbruket konstaterat att det finns vissaproduktionsmässiga problem med dagens stödområdesgränser.Bland annat varierar produktionsförutsättningarna kraftigtinom område 4. Mot bakgrund härav bör stödområdesindelningenbli föremål för en fortsatt översyn.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 59 bort ha följande lydelse:59. beträffande stödområdesindelningenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ11 yrkande 5 delvis ochmed avslag på motionerna 1999/2000:MJ1 yrkande 4,1999/2000:MJ3 yrkande 2, 1999/2000:MJ8 yrkande 12,1999/2000: MJ215 yrkande 1, 1999/2000:MJ219,1999/2000:MJ222 yrkande 8 och 1999/2000:MJ227 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,55. Förändringar i stödområde 4 (mom. 60)(), (), (), CarlG (), (), (), () och () anför:Enligt vår mening bör de gränsjusteringar som föreslås istödområdena i ej genomföras. Berörda områden bör ävenfortsättningsvis tillhöra stödområde 4. Att flytta aktuellagränser innebär negativa effekter för jordbruket i Vänerbygdensom är en motor för hela länets lantbruk. En neddragning, medsänkt konkurrenskraft som följd, kommer att drabba även övrigadelar av länet hårt.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 60 bort ha följande lydelse:60. beträffande förändringar i stödområde 4att med anledning av motionerna 1999/2000:MJ6, 1999/2000:MJ7yrkande 11 delvis, 1999/2000:MJ9, 1999/2000:MJ10 yrkande 11delvis och 1999/2000:MJ11 yrkande 5 delvis samt med avslagpå motion 1999/2000:MJ232 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,56. Stöd till investeringar i jordbruksföretag(mom. 61)och (båda kd) anför:De svenska trädgårdsföretagen har haft en svaglönsamhetsutveckling , vilket bl.a. inneburiten eftersläpning i strukturutveckling och förnyelse avproduktionsbyggnader och produktionsteknik. ett begränsat, delvis EG-finansierat, investeringsstöd till näringen. Erfarenheternaunder den snart avslutade programperioden av investeringsstödetför växthusodling visar att detta på intet sätt kunnat förändraden negativa struktursituationen. För att den svenskaväxthusnäringen skall kunna öka sin konkurrenskraft, ochgenomgå en välmotiverad och önskvärd strukturomvandling, är detangeläget att investeringsstödet under den kommandeprogramperioden fram förstärks både vad gäller detmaximala stödbeloppet och den maximala stödprocenten för eninvestering. Regeringen bör få i uppdrag att till riksdagenåterkomma med förslag i enlighet härmed.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 61 bort ha följande lydelse:61. beträffande stöd till investeringar ijordbruksföretagatt med anledning av motion 1999/2000:MJ253 yrkande 2 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ1 yrkandena 5 och 6,1999/2000:MJ8 yrkande 10 och 1999/2000:MJ214 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,57. Stöd till investeringar i jordbruksföretag(mom. 61)() anför:Investeringsstöd i jordbruksföretag skall medverka till bl.a.minskade produktionskostnader, förbättrad kvalitet samtbevarande och förbättring av miljön. För att lyckas medovanstående målsättningar måste dagens stöd bli mer offensivt.En generell ambitionshöjning är av största vikt med förbättradevillkor i områdena 4 och 5. bör ha regler somöverensstämmer med våra grannländers och svenskaspeciallösningar bör undvikas. De befintliga regler som gällerinom EU bör tillämpas i stället.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 61 bort ha följande lydelse:61. beträffande stöd till investeringar ijordbruksföretagatt med anledning av motion 1999/2000:MJ8 yrkande 10 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ1 yrkandena 5 och 6,1999/2000:MJ214 yrkande 3 och 1999/2000:MJ253 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,58. Kompetensutveckling (mom. 62), , och (alla m) anför:För att förbättra miljösituationen inom jordbrukssektorn krävsenligt vår mening ökade insatser för forskning, information ochkunskapsutbyggnad. Det kan bl.a. gälla att utveckla metoder förmiljö- och energibalanser i jordbruket baserade på olikaodlingsmetoder. En intensifierad och utvecklad forskning kräveräven ökade medel bl.a. till lantbruksuniversitet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 62 bort ha följande lydelse:62. beträffande kompetensutvecklingatt med anledning av motion 1999/2000:MJ212 yrkande 4 och medavslag på motion 1999/2000:MJ11 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,59. Kompetensutveckling (mom. 62)() anför:Kompetensutveckling är en nödvändig åtgärd, inte bara för attklara omställningen av jordbruket utan också för att klara denframtida konkurrensen, som blir allt hårdare i takt medjordbrukets avreglering. I regeringens skrivelse framgår intetillräckligt tydligt hur den erforderliga kompetensutvecklingenskall kunna åstadkommas. Enligt mening är detnödvändigt att förbättra företagarutbildningen. Detta kan bl.a.ske genom att nuvarande lantbruksskolor ändras tillföretagargymnasier och genom en ökad satsning påentreprenörutbildning inom högskolor och universitet.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 62 bort ha följande lydelse:62. beträffande kompetensutvecklingatt med anledning av motion 1999/2000:MJ11 yrkande 4 och medavslag på motion 1999/2000:MJ212 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,60. Åtgärder för att främja anpassning ochutveckling på landsbygden (mom. 63)() anför:Enligt mening bör det kommandelandsbygdsprogrammet ges en sådan inriktning att hänsyn tastill behovet av mångfald, alternativ och ökad tillgänglighet.Detta är en förutsättning för en levande landsbygd.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 63 bort ha följande lydelse:63. beträffande åtgärder för att främja anpassning ochutveckling på landsbygdenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ2 och med avslag påmotion 1999/2000:MJ213 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,61. Startstöd (mom. 64)() anför:Startstödet bör höjas till det maximala stödbeloppet som EG-förordningen anger eftersom antalet nystartade företag förnärvarande är lågt. Vidare bör de s.k. släktlånen kunnaredovisas i sin helhet och likställas med vanliga banklån.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 64 bort ha följande lydelse:64. beträffande startstödatt med anledning av motion 1999/2000:MJ8(c) yrkandena 8 och 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarGöte , , och (alla m) anför:Den 18 november 1999 beslutade majoritet beståendeav socialdemokrater, vänsterpartister och miljöpartister attfastställa ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena i denstatliga budgeten och göra en beräkning av statens inkomsteravseende . beslutades om preliminärautgiftstak för åren 2001 och 2002.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotionerförordat en annan inriktning av den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken. Vi redovisar här vår syn på utgiftsområde 23.AnslagenFörslag har lagts om förenklingar i tillämpningen av dengemensamma jordbrukspolitiken, bl.a. miljöstödsprogrammen.Genomförs dessa förslag är det möjligt att sänka kostnadernaför administration. Med anledning av dettaanser vi att anslaget B 1 kan reducerasmed 5 000 000 kr.Livsmedelsekonomiska institutet, som bildades ,skall bedriva verksamhet och utföra analyser med ekonomiskinriktning inom livsmedelsområdet. Vi ifrågasätter behovet avytterligare en myndighet inom detta område. som, i viss mån, lantbruksuniversitetbesitter erforderlig kompetens för att utföra detta slag avarbetsuppgifter. arbetar redan med flera avdessa frågor, och risken för onödigt dubbelarbete är uppenbar.Vi föreslår därför att de uppgifter som ankommer påLivsmedelsekonomiska institutet överförs till Jordbruksverketoch att anslaget minskasmed jämfört med regeringens förslag.2. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarDan och (båda kd) anför:Den 18 november 1999 beslutade om ramar för de olikautgiftsområdena. Vi kan av formella skäl inte vidhålla våraanslagsyrkanden i en reservation och väljer därför att i ettsärskilt yttrande redovisa vår politik som berör utgiftsområde23.Nya anslagEnligt vår mening är avbytarverksamheten helt nödvändig förmjölkgårdarna. Den gör det möjligt att komma ifrån arbete vidnågon eller några tidpunkter . Eftersom olika system föravbytartjänst nu växer fram i landet är det rimligt att ettstatligt stöd går direkt till den som använder sig av avbytareoch att ersättning utgår för uttagen ledig tid med ett maximumsom kan höjas i takt med att avbytarstödet byggs ut. För deninhemska växthusodlingen är den svenska koldioxidskatten enbetydande konkurrensnackdel. Med hänsyn till de befintligaenergikostnads- och energiskattenivåerna i våra viktigastekonkurrentländer och bör regeringen snaraståterkomma till med förslag på koldioxidbeskattningsom ger de svenska växthusodlarna samma produktionsvillkor somodlarna i dessa länder. Det är från samhällets utgångspunktervärdefullt att även trädgårdsnäringen kan omfattas av desamhälleliga åtgärder som vidtas för att främja utvecklingenmot ett miljömässigt mer hållbart jordbruk. Förträdgårdsnäringen är det en rättighet att ha tillgång tillsamma stöd som jordbruket i övrigt. På samma sätt somjordbruket omfattas trädgårdsföretagen av högamiljöskatter på energi, gödselmedel och bekämpningsmedel. Detär då rimligt att man på ett rättvist sätt också får del av deåterföringar av miljöstödsmedel som är möjliga inommiljöstödsprogrammet. Ett bibehållet och justerat REKO-stödliksom justerade arealbelopp inom stödet till ekologisk odlingsamt inrättandet av ett nationellt stödprogram för ekologiskväxthusodling bör ingå i ett miljöstödsprogram för denyrkesmässiga trädgårdsodlingen. Det är angeläget att man i detnya landsbygdsutvecklingsprogrammet tillgodoserträdgårdsnäringens behov av särskilt anpassade miljöstöd i denomfattning som här redogjorts för. För detta ändamål bör anvisas. Ett nytt anslag bör inrättas föravbytarverksamheten och inledningsvis bör anslås.För nedsättning av växthusnäringens koldioxidavgift bör i ettförsta steg anvisas för kostnadsnedsättning.Övriga anslagEnligt vår mening kan verksamheteffektiviseras bl.a. genom förenklade miljöstöd och övriga EU-ersättningar samt enkla clearingsystem. En tioprocentigminskning av kostnader bör vara möjlig attgenomföra. Därmed kan anslaget B 1 Statens jordbruksverkreduceras med . Vidare bör anslaget B 8 Miljö-,struktur- och regionala åtgärder tillföras ytterligare för att kompensera det bortfall som kommissionens beslutinnebär när det gäller miljöprogram och landsbygdsutveckling.För kompensation till jordbruket i för de extrakostnader som belastar näringen i denna region, t.ex. de långatransporterna vid kadaverhantering, bör anslaget härutövertillföras . För de räntekostnader som kommer attbelasta lantbruksföretagen för den försenade utbetalningen avarealstödet bör anslaget B 12 Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m. tillföras utöverregeringens förslag. Regeringens förslag under anslaget C 1Fiskeriverket innebär en kraftig anslagshöjning. Vi anser attanslaget bör begränsas till , vilket är 3 000 000kr mindre än regeringens förslag. Även anslaget E 2 Bidrag tilldistriktsveterinärorganisationen bör minskas. Vi föreslår enminskning med . För ökad beredskap förkontrollåtgärder och för bevakning av genmanipulerade livsmedelbör anslaget tillföras ytterligare . Det är enligt vår mening angeläget att exporten avsvenska livsmedel ökar. Under anslaget F 6 Exportfrämjandeåtgärder föreslår vi en höjning med utöverregeringens förslag. Forskning och utveckling av ettresurseffektivt jordbruk måste ges hög prioritet. För ändamåletbör anslaget G 1 lantbruks- universitet tillförasytterligare . Vi anser det vara ett nationelltintresse att de svenska skogliga intressena får en ökad statligrepresentation. Anslaget H 3 Internationellt skogssamarbete börenligt vår mening höjas med utöver regeringensförslag.3. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarEskil () anför:Den 18 november 1999 beslutade om ramar för de olikautgiftsområdena. Jag kan av formella skäl inte vidhålla minaanslagsyrkanden i en reservation och väljer därför att i ettsärskilt yttrande redovisa politik som berörutgiftsområde 23.I enlighet med det moratorium för reala anslagsökningar tillstatliga myndigheter som föreslår i sinbudgetmotion Fi211 anser jag att anslagen B 1 bör minskas med , C 1 Fiskeriverketmed och med5 . För att mildra konsekvenserna av den uteblivnaEU-finansieringen om för miljöstöden böranslaget B 8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder tillföras700 000 000 utöver regeringens förslag. En statlig lånegarantibör införas för de jordbrukare som på grund av försenadeutbetalningar av arealersättningarna får likviditetsproblem.Varje månads försening innebär ett ekonomiskt avbräck somomräknat i ränteintäkter motsvarar drygt 20 miljoner kronor.Normal utbetalning bör vara , varför mankan räkna med två månaders fördröjning. Staten måste kompenserajordbrukarna för eventuella kostnader orsakade av den försenadeutbetalningen, varför anslaget B 10 Arealersättningar ochdjurbidrag m.m. bör tillföras utöver regeringensförslag. Eftersom anser att ersättningen förproduktionsbortfall vid epizootiutbrott skall höjas väsentligtbör för ändamålet anslaget E 5 Bekämpande av smittsammadjursjukdomar tillföras utöver regeringensförslag.4. Anslag inom utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringarHarald () anför:Från sida anser vi att Jordbruksverketsmyndighetsanslag B 1 kan reduceras med . I syfteatt vidmakthålla en god djurhållning bör anslaget E 1 Bidragtill distriktsveterinärorganisationen tillföras 7 000 000 krutöver regeringens förslag. Även anslaget E 3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder behöver förstärkas. Vi harföreslagit en höjning av anslaget med . Dåriksdagen numera har fattat beslut om utgiftsramarna som överensstämmer med regeringens förslag harjag inte ansett det meningsfullt att fullfölja Folkpartietsförslag i en reservation.5. Utvärdering av viltskadorGudrun () anför:Gråsälen är i Artdatabankens lista klassad som sårbar. Dennasälstam är således fortfarande hotad och miljösituationen iÖstersjön alls inte löst. Dessutom drunknar många sälar, främstårsungar, i olika fiskeredskap. Konflikten mellan sälstammensbevarande och yrkesfiskets intressen måste lösas, men på ettannat sätt än genom jakt. anser att bevarande avden biologiska mångfalden är allas intresse och det är därförnaturligt att samhället - vi alla - ersätter dem som på någotsätt "drabbas" av de arter vi vill värna. Det gäller inte barasäl utan även de stora rovdjuren och vissa fåglar som tranoroch gäss. I statsbudgeten återfinns denna typ av ersättningarinom utgiftsområde 23 på anslaget Ersättningar för viltskadorm.m. (D 2). Hela anslaget för uppgår till 63 miljonerkronor. Av dessa är avsedda för skador påannat än ren. Eftersom bl.a. skadorna av säl ökat har denna delav anslaget i jämförelse med föregående budgetår förstärks med7 . Från sida är vi mycket nöjdamed denna budgetförstärkning.I texten står att läsa: "fördelar medel påsamtliga länsstyrelser om bidrag för att förebygga ellerersätta skada. Inriktningen är att viltskador så långt möjligtskall förebyggas. har såväl skador av säl som annatvilt ökat som en följd av ökande populationer. Med anledning avdetta bör engångsvis ytterligare anvisas påanslaget. "Det är nödvändigt att finna metoder som gör det möjligt att hakvar de hotade djurarterna trots att dessa kan orsaka problemför människan. Det är också nödvändigt för att visa att taletom att värna den biologiska mångfalden är uppriktigt menat.Huruvida årets förstärkning i budgeten kommer att vara enengångssatsning eller inte får erfarenheterna från år 2000utvisa. Om det visar sig att konflikterna kan elimineras ellerstarkt minska har anslaget fyllt sin funktion. Målet måste varaatt människa och djur, i detta fall sälen, skall kunnasamexistera. För att få vetskap om hur förstärkningen avanslaget D 2 används anser vi att det är nödvändigt med enordentlig uppföljning. Vår avsikt är att noga följa vad somsker och bevaka anslagsförstärkningens effekter.6. Inriktningen av den svenska jordbrukspolitikenGöte , , och (alla m) anför:Grunden för den gemensamma jordbrukspolitiken inom EU är att deolika medlemsländernas jordbrukare skall kunna konkurrera pålikvärdiga villkor. I har jordbruket produktionsskatterpå en nivå som ger de svenska lantbrukarna en betydandekonkurrensnackdel.