bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — För att kunna hävda vår nationellaintegritet, kunna försvara landet mot väpnat angrepp, kunna verkakrisdämpande och kunna delta vid krävande fredsframtvingande operationer,måste våra förband vara balanserade när det gäller vapenverkan, skydd,underrättelseförmåga och ledning samt taktisk och operativ rörlighet. Dettabör som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 4).Motionärerna kräver att regeringen skall informera om deberedskapssänkningar och vakantsättningar av förband som planeras (yrkande6).I samma motion anförs att den förbandsvolymen och beredskapen måsteupprätthållas på en nivå som möjliggör samtidiga insatser medytstridsfartyg, ubåtar och minröjningsfartyg i och i (yrkande 8). Skälet till detta är maritima beroende och defredstida kraven på kontinuerlig övervakning och kontroll av våravidsträckta skärgårdsområden, territorialhavet och den ekonomiska zonen.Motionärerna pläderar också för att säkerställa den kvalitativa förnyelsenav de förbanden (yrkande 9).För att hemvärnets verksamhet skall förbli vital, kunna bedrivas medkontinuitet och fortsatt engagemang, samt kunna växa, måste tillräckligaresurser avsättas. menar därför att en utredning börtillsättas för att säkerställa hemvärnets framtida möjligheter att agera ibåde freds- och beredskapssituationer (yrkande 10).Motionärerna anför att det vid olika typer av insatser bör vidtas åtgärderså att svensk personal i möjligaste mån skyddas av verkningar från såvälkonventionella vapen som massförstörelsevapen. Det sägs vara viktigt attstödfunktionerna har förmåga att uppträda nära och i samma insatsmiljö somde stridande förbanden. I motionen föreslås därför att vårasjukvårdsförband bör utrustas med splitterskyddade transportfordon (yrkande1).Ökande utlandsåtaganden förutsätter en väl fungerande och förberedd hälso-och sjukvårdsorganisation. Försvarets sjukvårdscentrum är kompetens-centrumför sjukvårdstjänsten inom Försvarsmakten. Försvarets sjukvårdscentrum bördärför tilldelas resurser som täcker såväl förebyggande åtgärder påveterinär- och hälsoskyddssidan som åtgärder för att kunna rekrytera ochutbilda sjukvårdspersonal för internationella insatser (yrkande 2).Även kommittémotion Fö15 (mp) av m.fl. tar upp frågan omsjukvårdsresurserna. Motionärerna instämmer i vad regeringen anför ipropositionen om att särskilt skall kunna bidra till FN med vissspecialkompetens inom t.ex. sjukvårdsområdet. Det borde enligt motionärernagå att öka dessa insatser nu när invasionshotet är avskrivet (yrkande 7).34 kom-pletta fältsjukhus sägs stå outtnyttjade i förråd. Eftermodernisering och komplettering borde utrustningarna kunna komma till aktivanvändning i internationella insatser (yrkande 8).I den mån detta är en ekonomisk fråga bör regeringen genom omfördelningarinom den givna ramen för Försvarsmaktens verksamhet säkra att svensktbidrag till sjukvårdskompetens i internationella insatser ökas (yrkande 9).Vänsterpartiet tar i kommittémotion Fö8 (v) avstånd från vad som anses varaen kraftig utbyggnad av JAS 39 med sin anpassning till detinvasionsförsvar som byggdes upp under det dagar.Vänsterpartiet förespråkar därför att omvärderas och anpassastill den säkerhetspolitiska verklighet vi lever i , vilket riksdagensom sin mening bör ge regeringen till känna (yrkande 7).UtskottetUtskottet anser liksom regeringen att det förändrade omvärldsläget gör detmöjligt att för det närmaste decenniet anpassa förmågan att möta väpnadeangrepp till mer begränsade fall . Det gynnsammasäkerhetspolitiska läget och omstruktureringen från invasionsförsvar tillett försvar mot mer mångfasetterade hot bör leda till en minskning och nyinriktning av Försvarsmaktens krigsorganisation, av antalet enheter i olikavapensystem, av antalet utbildningsplattformar och av olika stödfunktioner.Materielanskaffningen behöver reduceras i förhållande till den nyaorganisationens förändrade behov.Utskottet biträder sålunda regeringens förslag om en insatsorganisationsom främst består av krigsförband som dimensioneras för försvar av Sverigemot väpnat angrepp, för att hävda vår territoriella integritet och för attdelta i internationell verksamhet. Organisationen måste också kunnaförändras i enlighet med tillämpningen av anpassningsprincipen. På långsikt skall in- satsorganisationen kunna ges förmåga att möta mer omfattandeväpnade angrepp som berör landet och också andra slags hot. kan då erfordras särskilda kompetenser för att mötasådana förändringar i omvärldsläget. Dessa kompetenser ellerkompetensområden, som sålunda inte behöver ha någon given plats iinsatsorganisationen, bör utpekas.Utskottet bedömer, liksom regeringen, att stridskrafterna skall kunnauppträda i flexibla förbandssammansättningar organiserade efter behov. Deskall ha hög rörlighet och kunna strida i samordnade operationer över stortdjup.Utskottet anser vidare att territorialförsvaret skall bestå avkrigsförband som har förmåga att skydda befolkningen och samhälletsinfrastruktur. De skall också kunna understödja insatsstyrkorna.Utskottet ansluter sig till regeringens bedömning att planeradematerielbeställningar måste omprövas, bl.a. mot bakgrund av den nyaorganisationen, ekonomiska ramar, behov av inhemsk industriell kompetensoch tillverkningskapacitet samt förutsättningar för utländskt samarbete.I motionerna Fö6 (m), Fö7 (fp) och Fö9 (kd) förs i vissa delar likartadeprincipiella resonemang om krigsorganisationens utveckling; om behovet avteknisk förnyelse och kvalitet, om ökad flexibilitet och operativ rörlighetm.m. Utskottet kan i dessa delar inte se några större åsiktsskillnader iförhållande till propositionens bedömningar. I nämnda motioner förs sedanresonemangen vidare till konkreta preferenser för vissa förbandstyper som t.ex. brigader, bataljonsstridsgrupper och flygdivisioner. Det görs ocksåuttalanden om kvantitativa behov av vissa förbandstyper. Enligt utskottetsuppfattning för detta för långt i nuvarande skede. Det bör vara regeringensuppgift att med utgångspunkt från ett riksdagsbeslut om en inriktningåterkomma till med ett närmare förslag tillkrigsorganisation; olika slags förbandstyper, antal förband och hur dessaskall avvägas mot varandra för att organisationen skall vara balanserad.Riksdagen bör därför inte bifalla partimotion Fö6 (m) yrkande 10 i dennadel och 14, partimotion Fö7 (fp) yrkande 5 samt kommittémotion Fö9 (kd)yrkande 4.Regeringen antyder i propositionen möjligheten att vakantsätta vissaförband. Regeringen anser sig ha fått denna möjlighet genom riksdagensbeslut om Försvarsmaktens ekonomi och verksamhet (prop.1998/99:84, bet. 1998/99:Fö11, rskr. 1998/99:268).I partimotion Fö6 (m) av m.fl. anförs att det ankommer påriksdagen att fatta sådana beslut och att därför regeringen bör återkommatill med förslag (yrkande 15). I kommittémotion Fö9 (kd) begärsatt regeringen skall informera om de beredskapssänkningar ochvakantsättningar som planeras (yrkande 6).Utskottet vill erinra om att det är som beslutar omkrigsorganisationens omfattning och om i denna ingående viktigareförbandstyper. Gällande beslut i detta avseende är försvarsbesluti (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:109).Innebörden i denna del framgår av betänkandet s. 65-67.I maj 1998 beslutade , på förslag av regeringen, om en ändring avdet övergripande målet för Försvarsmaktens beredskap. I utskottetsbetänkande (bet. 1997/98:FöU11 s. 14) står:Försvarsmaktens beredskap skall medge att utvalda delar av organisationeninom efter beslut har uppnått full krigsduglighet. Beredskap,organisation och planläggning skall vidare medge att Försvarsmaktensförmåga långsiktigt kan anpassas, dvs. utökas eller förändras för attmotsvara framtida krav.Regeringen har sålunda fått ett bemyndigande att kunna sänka beredskapenför delar av krigsorganisationen givet att de aktuella förbanden kanaktiveras till full krigsduglighet inom de tidsramar som beslutet omberedskap stipulerar. Utskottet har erfarit att regeringen inte förnärvarande avser att vakantsätta förband.Regeringen skall, i förekommande fall, förelägga förslag omvilka viktigare krigsförband som bör utgå ur krigsorganisationen och omförbanden skall vakantsättas.Som utskottet anfört i det föregående under försvarspolitikens inriktning,förutsätter utskottet att regeringen informerar omberedskapsläget samt lämnar härav föranledda förslag.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att partimotion Fö6 (m)yrkande 15 och kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 6 blir tillgodosedda.Yrkandena bör därför inte bifallas av riksdagen.I kommittémotion Fö9 (kd) görs uttalanden om behovet av att med marinaresurser kunna övervaka och ingripa i och i (yrkande 8). Motionärerna förordar också en kvalitativ förnyelse av Marinen(yrkande 9).Utskottet delar motionärernas uppfattning att och Västerhavetmåste kunna övervakas och att det skall finnas enheter som kan ingripa förkontroll m.m. Förmåga att hävda den territoriella integriteten är ju en avförsvarets huvuduppgifter. Uppgiften kräver att det successivt sker enkvalitativ förnyelse. I vilket tempo en sådan kan genomföras får avvägasmot andra angelägna behov. Regeringen förväntas komma medförslag till närmare utformning av krigsorganisationen och hur denna skallutvecklas, bl.a. i kvalitativt avseende. Härav följer att yrkandena 8 och 9i nämnda motion bör avslås.I kommittémotion Fö8 (v) föreslås en omvärdering av JAS 39 Gripen.Utskottet utgår från att nämnda regeringsförslag omkrigsorganisationens sammansättning och utveckling också innehållerställningstaganden om JAS 39 och dess anpassning till de förändradeförsvarsuppgifterna. bör därmed också avslå yrkande 7 i nämndamotion.Hemvärnet uppmärksammas i kommittémotion Fö9 (kd). Utskottet håller medmotionärerna om att tillräckliga resurser måste avsättas för att hemvärnetskall kunna vara en vital organisation som kan engagera människor och somkan fås att växa. Som regeringen framhåller i propositionen kommerhemvärnet att ingå i territorialförsvaret och där få en allt störrebetydelse. Dess uppgifter kommer att vidgas och kraven på tillförsel avmodern materiel kommer att öka. Utskottet ser därför inte behov av någonsärskild utredning om hemvärnets utveckling. Yrkande 10 i nämnda motion bördärför inte bifallas.Flera motionsyrkanden - kommittémotionerna Fö9 (kd) yrkandena 1 och 2 samtFö15 (mp) yrkandena 7-9 - behandlar sjukvårdsresurserna för internationellainsatser. har deltagit i olika konflikthärdar med sjukvårdsresurser, t.ex. i , i under och i . harför närvarande ett betydande sjukvårdsengagemang på . Sedan oktober1998 har övertagit samordningsansvaret för den nordisk-polskabrigadens sjukvårdsfunktioner. Enligt utskottets mening hålls såledesresursfrågan i hög grad levande. En erfarenhet från detta slags insatser ärdock att det inte är materieltillgången som är gränssättande för vårtdeltagande utan möjligheterna att rekrytera utbildad personal, framför alltläkare. Utskottet tar för givet att även fortsättningsvis efterförmåga kommer att delta med sjukvårdsresurser inom ramen förinternationella humanitära operationer. Utskottet kan hålla medmotionärerna om att sjukvårdsinsatser bör kunna vara ett adelsmärke förSverige.Utskottet bedömer att den kommande omstruktureringen av Försvarsmaktenockså kommer att påverka sjukvårdsfunktionen. Tyngdpunktsförskjutningenfrån invasionsförsvar, med förväntad masskadesjukvård i samband medstoranfall, mot volymmässigt mer begränsade sjukvårdsbehov bör medföra attutrustning kan frigöras. En del utrustning har för övrigt sänts till debaltiska staterna. Kvarvarande utrustning, som inte behövs iinsatsorganisationen eller för Försvarsmaktens anpassning, bör kunna säljaseller skänkas bort.På motsvarande sätt bör i den förestående omstruktureringen avkrigsorganisationen kunna friställas splitterskyddadepersonaltransportfordon. Dessa kan bl.a. tillföras sjukvårdsförbanden.När det gäller resurserna till Försvarets sjukvårdscentrum på veterinär-och hälsoskyddsområdet för att kunna utbilda sjukvårdspersonal införinternationella insatser - något som tas upp i motion Fö9 (kd) - utgårutskottet från att det finns kompetens och resurser som svarar mot desvenska ambitionerna att kunna delta i internationella insatser. Sjukvårdkan bedömas vara ett av det slags resurser som kommer att vara särskiltefterfrågade av FN.Utskottet gör, med utgångspunkt från det anförda, bedömningen att det inomområdet inte nu påfordras någon av beslutad åtgärd.Kommittémotionerna Fö9 (kd) yrkandena 1 och 2 samt Fö15 (mp) yrkandena 7-9bör därför avslås av riksdagen.Utskottet föreslår sammanfattningsvis beträffande krigsorganisationen attriksdagengodkänner regeringens förslag till utveckling av ,avslår motionerna Fö6 (m) yrkandena 10 i denna del, 14 och 15, Fö7 (fp)yrkande 5, Fö8 (v) yrkande 7, Fö9 (kd) yrkandena 1, 2, 4, 6, 8-10 samt Fö15(mp) yrkandena 7-9.Grundorganisationens utvecklingRegeringenDen framtida grundorganisationen måste enligt regeringens mening medge enflexibel och rationell produktion av krigsförband. Den skall ge möjlighettill utbildning och övning under olika militärgeografiska ochklimatologiska förutsättningar. Den skall vidare möjliggöra samträning avoperativa krigsförband samt kompetensuppbyggnad och personalutveckling.Hänsyn skall också tas till det övriga totalförsvarets behov av ochförutsättningar för militär och civil samverkan.Kraven på förmåga till anpassning i olika tidsperspektiv bör också hastort inflytande på den framtida grundorganisationen.Regeringen anser att åtgärder bör inledas för attanpassa grundorganisationen till en framtida struktur.Regeringen pekar på ett antal faktorer av betydelse för omstruktureringen.Grundorganisationen måste sålunda redan från början utvecklas mot denlångsiktiga inriktningen av insatsorganisationen och behovet av framtidakompetenser. Utbildningsplatser bör samordnas regionalt för att möjliggörasamövning av krigsförband och funktioner. Hänsyn behöver vidare tas tillbehovet av stödkapacitet, krav på anpassningsförmåga, avståndet tillupptagningsområden av totalförsvarspliktiga samt lokalautbildningsförutsättningar. Härutöver är det angeläget med övergripandekonsekvensvärderingar från miljösynpunkt. Samordningen kan föranleda behovav kompletterande investeringar och kräva förnyade miljöprövningar påkvarvarande orter.Regeringen bedömer att dagens grundorganisation har en betydandeöverkapacitet i förhållande till det framtida utbildningsbehovet. Enligtregeringens mening är det därför nödvändigt att förändra denorganisatoriska grundstrukturen så att den blir mer ändamålsenlig.Grundorganisationen måste utgå från Försvarsmaktens huvuduppgifter.Regeringen avser att redovisa förslag till framtidagrundorganisation för riksdagen.MotionernaKristdemokraterna anser i sin kommittémotion Fö9 (kd) att det kommandeförslaget till grundorganisation bör redovisa en jämförelse mellankostnaderna för den nuvarande organisationen och den totala kostnaden förföreslagen organisation (yrkande 11). Härvid bör belysas hur alla viktigafaktorer har hanterats.Flera motioner behandlar frågan om utbildning av miljösoldater elleruppsättning av en insatsstyrka för miljökatastrofer.I motion Fö10 (kd) av anförs sålunda att en av de absolutviktigaste uppgifterna är att värna livsbetingelserna och skydda mänskligtoch övrigt biologiskt liv vid miljökatastrofer. Ur det perspektivet börvarje nation rusta upp för att kunna bekämpa såväl akuta miljöproblem somden kontinuerligt pågående miljöförstöringen. Motionären anser att vi måsteöka våra ansträngningar att utveckla bättre beredskap för akutamiljökatastrofer, så att tränad personal med tillräcklig och god materielsnabbt kan sättas in i större omfattning för miljösanering när situationenså kräver.Enligt motionären behövs således en väl fungerande organisation,insatsstyrkor och materiel för att vid behov kunna sättas in. Därför bör vikontinuerligt utbilda miljösoldater. En civilutbildning med dennainriktning sägs från olika utgångspunkter vara mycket lämplig att förläggatill . Motionären föreslår därför att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ett statligt försöksuppdragi utbildning av miljösoldater i Borås.I kommittémotion Fö8 (v) av m.fl. hävdasmed exempel att miljöpolitik också är säkerhetspolitik. bör därförsatsa på att organisera miljöbrigader - brigader där unga människor kangöra sin värnplikt genom att utbilda sig i och delta i miljösanering.Motionärerna föreslår att som ett första steg en miljöbrigad byggsupp och organiseras i (yrkande 9).Miljöpartiet pekar också på betydelsen av att uppvärdera de icke-militärahoten. I kommittémotion Fö15 (mp) kritiseras regeringen för att den ipropositionen knapphändigt eller inte alls nämnt dessa icke-militära hot.Det finns flera konkreta exempel på akuta miljökatastrofer där eninsatsstyrka skulle kunna användas. Motionärerna pekar på att det i Boråsfinns ett koncept för att skapa en miljöbrigad för nationella ochinternationella miljökatastrofer. En sådan insatsstyrka bör skapas (yrkande5).Med utgångspunkt i likartade resonemang föreslås i motion Fö5 (m) avElizabeth och som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att starta utbildning av miljösoldater lämpade för insatsernationellt och internationellt,att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att denna utbildning förläggs till och det nedlagdaregementet I 15.Även i motion Fö13 (s) av och påpekas attnya hot har uppstått och att gränsen mellan det militära och det civilablir allt otydligare. Lokala och regionala ekologiska problem kan fåavsevärda konsekvenser för internationella relationer. Dessa nya orsakertill instabilitet och osäkerhet måste, enligt motionärerna, avspeglas iinnehållet och formen för hur nationer upprätthåller och skapar fred ochsäkerhet.Motionärerna anför att gett kommissionen i uppdrag att isin tur uppdra åt medlemsländerna att hålla beredskap för insatser vidstora miljö- och naturkatastrofer.Enligt motionärernas mening är det härvid mindre lämpligt att alltför hårtbinda sig till militära resurser. och de kommunalaräddningstjänsternas erfarenheter bör också utnyttjas. Frågan är komplexoch bör utredas ordentligt. Motionärerna hemställer därför att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om attutreda möjligheterna att utnyttja och Försvarsmaktenssammantagna resurser avseende insatser vid kriser och miljökatastrofer.UtskottetGrundorganisationen skall medge en flexibel och rationell utbildning avkrigsförband. Den skall, som regeringen anger, ge möjligheter till övningari olika geografiska och klimatologiska miljöer. Den skall möjliggörasamträning av förband, kompetensuppbyggnad och personalutveckling.Utskottet delar regeringens bedömning att dagens grundorganisation har enbetydande överkapacitet i förhållande till de utbildningsuppgifter som kanförutses. Den behöver reformeras för att medge en rationell utbildning avkrigsförbanden i det framtida försvaret. Utskottet kan också ställa sigbakom de bedömningar som regeringen gör av vilka faktorer som har betydelseför omstruktureringen, bl.a. krav som kan härledas från tillämpningen avanpassningsprincipen.Grundorganisationens omfattning och lokalisering är beslutade av riksdagendels i 1996 ås försvarsbeslut (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr.1996/97:109) för huvuddelen av organisationen, dels i beslutet om 1998 årsbudget (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FöU1, rskr. 1997/98:82) gällandevissa ändringar i indelningen av försvarsområden samt delar av Försvars-maktens skolorganisation. Utskottet utgår från att regeringen i anslutningtill förslaget om ändrad grundorganisation, som man avser föreläggariksdagen , redovisar kostnadskonsekvenserna av förslaget.Kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 11 av m.fl. bör därmed avslås.Utskottet har valt att här behandla de sex motionsyrkanden som rörutbildning av miljösoldater i och uppsättning av en insatsstyrka förmiljökatastrofer. I tre av dessa motioner refereras till en resolution i . Utskottet har erfarit att den aktuella resolutionen (A4-0005/99) Användning av militära resurser för miljöändamål antogs . har inte tagit ställning till den. I resolutionenrekommenderas medlemsstaterna att verka för användning av militärrelateraderesurser för miljöskydd bl.a. genom att överväga vilka sådana resurser somkan ställas till förfogande vid miljökatastrofer och miljökriser.Resolutionen tar även upp andra frågor om militär verksamhet och miljön.Utskottet har behandlat motionsyrkanden omutbildning av miljösoldater. Lagstiftningen på området är entydig.Utskottet vill sålunda erinra om att lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt endast medger att pliktiga får skrivas in förFörsvarsmaktens och det civila försvarets behov vid höjd beredskap och förförsvarets fredstida beredskap. Den som utbildas skall krigsplaceras. Detär alltså inte möjligt att utbilda totalförsvarspliktiga för fredstidamiljöuppgifter. Det är inte heller möjligt att utnyttja pliktlagstiftningenför uppgifter utomlands. De som pliktutbildas för det svenskatotalförsvarets behov utgör dock en utmärkt bas för rekrytering tillfrivilliga humanitära och fredsfrämjande insatser inom ramen för mandat avFN och OSSE.Utskottet erinrar vidare om att den parlamentariskt sammansattaPliktutredningen ser över tillämpningen avtotalförsvarsplikten. Utredningen skall bl.a. överväga införandet av pliktför att kunna ta i anspråk personal vid svåra påfrestningar på samhället ifred.Pliktlagstiftningen innefattar starka begränsningar av den enskildesfrihet i vissa allvarliga situationer. Enligt utskottet måste den därförgrundas på ett brett folkligt stöd. Plikten måste hanteras med stor omsorgoch bör inte utnyttjas för generella och permanenta samhällsåtaganden.Med stöd av det anförda föreslår utskottet att avslår motion Fö5(m) yrkandena 1 och 2, kommittémotion Fö8 (v) yrkande 9, motion Fö10 (kd)samt kommittémotion Fö15 (mp) yrkande 5.Motion Fö13 (s) av och föreslår en utredningom möjligheterna att utnyttja och Försvarsmaktenssammantagna resurser avseende insatser vid kriser och miljökatastrofer.Utskottet vill påpeka att utformningen av totalförsvaret sedan 1996 årsförsvarsbeslut präglas av en helhetssyn. Ansvaret för att hanteraallvarliga olyckor i samhället i fred ligger på civila myndigheter. Dessamyndigheter planerar för sådana insatser. Försvarsmakten har resurser somofta är ändamålsenliga vid allvarliga olyckor av skilda slag.Försvarsmaktens personella och materiella resurser utnyttjas därför sålångt det är lämpligt vid insatser av detta slag.Sverige genomför internationella insatser vid väpnade konflikter ochhumanitära katastrofer. De humanitära insatserna genomförs i allmänhet avRäddningsverket. Verket utnyttjar härvid ofta exempelvis Försvarsmaktenstransportresurser.Utskottets bedömning är att samarbetet mellan Försvarsmakten ochRäddningsverket och andra civila myndigheter fungerar bra och utvecklaskontinuerligt för att bli ännu effektivare vid svenska insatser utomlands.Myndigheterna arbetar sålunda redan i linje med intentionerna i motionen.Utskottet anser därför att det saknas anledning att särskiltutreda de sammantagna civila och militära resurserna för insatser vidkriser och miljökatastrofer. Motion Fö13 (s) bör därför avslås.MaterielförsörjningRegeringenDet militära försvarets behov av materielRegeringen påpekar att det finns ett behov av materiell förnyelse även omangreppshotet är begränsat. En höjd förmåga till internationellainsatser, liksom kravet på anpassningsförmåga, kan också kräva studier,forskning, utveckling och kompletterande materielanskaffning.Osäkerheterna om det militära försvarets framtida behov av materiel är större än under det dagar. I viss utsträckning kan,enligt regeringen, osäkerheten mötas genom att mer flexibelt användbarasystem anskaffas, genom kortare framtagningstider och genom att utveckla s.k. demonstratorer utan direkta bindningar till en serietillverkning.Beläggningen vid svensk försvarsmaterielindustri blir härigenom mer ojämn,vilket åtminstone på kort sikt kan orsaka problem.