bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Det är,som utskottet har framhållit tidigare vid fleratillfällen, mycket viktigt att åtgärder vidtas isyfte att höja de lågutbildades kompetensnivå så attden motsvarar arbetsmarknadens krav och möjliggörfortsatt lärande. Som framgår av den redovisaderesultatinformationen har kommunerna mer än välgenomfört sitt åtagande . Enligt vadutskottet har inhämtat har gjort enenkätundersökning i samtliga kommuner beträffandeomfattning av . Enligt dennaförefaller det som om kommunerna kommer att nåuppsatta volymmål även . Utskottetdelar regeringens uppfattning beträffandeomfattningen på under återstoden avden femåriga särskilda utbildningssatsningen.Utskottet anser likaså i likhet med regeringen attsärskilda medel - - bör utgå ävenfortsättningsvis till uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor. Som framgår avutvärderingen av detta bidrag bedöms verksamheten hanått ut till målgruppen och intresset för studier haökat. har beslutat omramar för budgeten såvitt avser de olikautgiftsområdena (bet. 1999/2000:FiU1, rskr. 28).Detta innebär bl.a. att medlen till uppsökandeverksamhet och utbildning i samhällsfrågor överförsfrån utgiftsområde 17 (anslaget L 1 Bidrag tillfolkbildningen) till utgiftsområde 16. Det innebärockså att förslag om överföring av 850miljoner kronor från utgiftsområde 17 har avslagitsav riksdagen.Antalet platser i försöksverksamheten medkvalificerad yrkesutbildning har, som utskottet harredovisat, utökats till 12 000samtidigt som försöksverksamheten förlängts t.o.m.år 2001. Regeringens utgångspunkt är attförsöksverksamheten därefter skall övergå i reguljärverksamhet. Regeringen informerar om att den avseratt återkomma till i denna fråga undersenare delen av . Utskottet anser att den avriksdagen beslutade omfattningen avförsöksverksamheten bör gälla under återstoden avförsöksverksamheten.Utskottet föreslår att anvisar det avregeringen begärda anslagsbeloppet, 4 307 844 000kr, och avslår motionerna 1999/2000:Ub310 yrkande 5,1999/2000:Ub812 yrkandena 6 och 21, 1999/2000:Ub807(delvis), 1999/2000:Ub814 yrkande 24 (delvis) och1999/2000:Sk692 yrkande 35.När det gäller Moderata samlingspartiets yrkandenom utformningen m.m. av den kvalificeradeyrkesutbildningen anser utskottet att intebör föregripa det av regeringen aviserade förslagettill reguljär utbildning som avses att lämnas tillriksdagen . har överlämnat såväl ettdelbetänkande Utvärdering av KY (SOU 1999:119) somsitt slutbetänkande KY - kvalificeradyrkesutbildning (SOU 1999:122). Utskottet avstyrkermotion 1999/2000:Ub310 yrkandena 1-4 och 6.Utskottet avstyrker även motion 1999/2000:Ub219yrkandena 1 och 2 om uppföljning och utvärdering avkvaliteten i . Utskottet delarregeringens och motionärernas uppfattning om viktenav att uppmärksamma kvalitet och likvärdighet iutbildningen. Utskottet är emellertid inte berettatt ställa sig bakom förslaget om ett särskiltuppdrag till om en sådan uppföljning ochutvärdering. Utskottet erinrar om attKunskapslyftskommittén enligt sina tilläggsdirektiv(dir. 1996:71) har ett samordningsansvar förutvärdering av vuxenutbildningssatsningen. Vidarehar regeringen lämnat ett särskilt uppdrag tillSkolverkets kvalitetsgranskningsnämnd att bl.a.granska kvaliteten i utbildning som anordnas påentreprenad. Denna granskning skall redovisas senastden . Utskottet har vidare erfaritatt på olika sätt följer verksamheteninom . har tagit initiativtill dels en uppföljning av utbudet av lokalakurser, dels en uppföljning av kommunernas egnalokala utvärderingar. Varje kommun har också enkontaktperson från som i dialog medkommunerna medverkar i kvalitetsarbetet medutbildningssatsningen.A 16 för utbildning ochkompetensutvecklingSvenska EU-programkontoret administrerar EU:sutbildningsprogram och vissa andra internationellaprogram i har utrett EU-programkontorets framtidaansvarsområde. överlämnadesbetänkandet Ansvarsfördelning för internationellaprogram på utbildnings- och ungdomsområdet (SOU1999:102). Kommitténs förslag bereds inomRegeringskansliet.Av regeringens resultatinformation framgår attantalet ansökningar inom flertalet av de program somEU-programkontoret hanterar har ökat markant.Riksrevisionsverket har i sin revisionsrapport förår 1998 konstaterat att det fortfarande föreliggericke oväsentliga brister i den interna styrningenoch kontrollen trots de åtgärder som EU-programkontoret vidtagit. Regeringen förutsätter attEU-programkontoret särskilt prioriterar utvecklingoch förbättring av de ekonomiadministrativarutinerna.I avvaktan på beredningen av förslaget om EU-programkontorets framtida ansvarsområde harregeringen beräknat anslaget till . Idetta belopp ingår bl.a. en förstärkning engångsvisav anslaget med 2 miljoner kronor.U t s k o t t e t föreslår att anvisardet begärda anslagsbeloppet.ÖvrigtLärlingsutbildningKristdemokraterna har i sitt förslag till budget förår 2000 avsatt under ett nyttanslag för marknadsföring av en nylärlingsutbildning (mot. 1999/2000:Ub807 i dennadel). De redovisar i motionerna 1999/2000:Ub236 yrkande 15 och 1999/2000:Ub223 yrkande 1 sittförslag till nytt lärlingsprogram inomgymnasieskolan. Utbildningen skall kunna varieramellan två och . Om eleven väljer borthögskolebehörigheten blir utbildningstiden kortare.Skolan skall vara huvudman för utbildningen. Praktikskall varvas med teori. Företagen skall fåersättning . Lärlingen skall fåersättning från företaget enligt ett "lärlingsavtal"i relation till den insats som görs i produktionen.Utbildningen skall avslutas med ettgesällprov/yrkesprov och yrkesbevis skall utfärdas.Fullgjord utbildning skall alltid ge behörighet tillfortsatt utbildning vid yrkeshögskola.I motion 1999/2000:Ub294 yrkande 22föreslås en modern lärlingsutbildning medyrkesexamen. Utbildningen skall inte obligatorisktleda till högskolekompetens. Skolan och arbetslivetskall dela på ansvaret för utbildningen, vilkenförslagsvis kan vara fyraårig. Företagen bör fåersättning motsvarande kommunens kostnad föryrkesutbildning , somlärlingen ges ersättning under tredje och fjärdeåret i relation till den insats som görs iproduktionen.Enligt motion 1999/2000:A282 (m) yrkande 3 bör ettsystem med lärlingsutbildning införas i företagen.Motionärerna anser att den yrkesinriktadeutbildningen i större utsträckning än bör skei företagen. I motion 1999/2000:Ub270 (m) framhållsatt den praktiska utbildningen på företaget skallkombineras med studier i ämnen som efterfrågas inomyrkesområdet. Huvuddelen av lärlingsutbildningen börvara företagsförlagd och genomföras på villkor somföretag och elev kommer överens om. Utbildningenskall leda till internationellt gångbarakompetensbevis. Enligt motion 1999/2000:Ub271 (m) är den nya lärlingsutbildning som finnsinom gymnasieskolan bra, men den har på grund av sinuppläggning och utformning inte lyckats motsvara denefterfrågan som finns inom företagen. Utbildningenskall vara flexibel och beroende av vad som krävsför ett visst yrke och en viss individ. Kravet påhögskolebehörighet skall tas bort, eftersom enmycket liten del av eleverna går vidare tillhögskola.I motion 1999/2000:Ub813 (c) yrkande 8 begärs etttillkännagivande om ökade möjligheter till lokalaöverenskommelser om ökad lärlingsutbildning i Kalmarlän. Motionären pekar på att det nu är möjligt attinrätta lärlingsutbildning. Det bör vara möjligt attlokalt bestämma när lärlingsmomentet i utbildningenskall inledas. Ett viktigt steg mot en mer flexibellärlingsutbildning är enligt motionären friheten attanpassa lärlingsutbildningen efter elevensförutsättningar och att avtala om ersättningar inomutbildningen.U t s k o t t e t påminner om att harbeslutat införa en ny lärlingsutbildning som enalternativ möjlighet inom nationella ochspecialutformade program med yrkesämnen igymnasieskolan (prop.1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. Isamband därmed avslog förslag liknande denu aktuella om införande av andra former avlärlingsutbildning, bl.a. att utbildning inte skallge högskolebehörighet. Enligt bestämmelser iskollagen som antog ankommer det påregeringen att meddela närmare föreskrifter omlärlingsutbildningen (5 kap. 3 §). I samband medbeslutet gjorde emellertid på utskottetsförslag ett tillkännagivande till regeringen.Utskottet ansåg att ett antal frågor rörandeutbildningens innehåll och struktur borde beredasytterligare inom inför starten.Utskottet betonade vikten av att den nyalärlingsutbildningen blir flexibel och atterfarenheterna från försöksverksamheten medlärlingsutbildning, vilken pågår sedan läsåret1997/98 enligt särskilda bestämmelser, tas till varanär innehåll och struktur slutligen fastställs.Enligt utskottet borde det t.ex. noga analyserasvarför lärlingsutbildning inte kommit i gång i flerakommuner trots att regeringsbeslut har funnits omdeltagande i försöksverksamheten.En arbetsgrupp har tillsatts avUtbildningsdepartementet för att utreda hursamarbetet mellan skola och arbetsliv kan stimulerasoch utvecklas. I detta arbete ingår frågor medanknytning till försöksverksamheten medlärlingsutbildning. Arbetsgruppen, i vilkenarbetsmarknadens parter ingår, skall lämna sinrapport . Utskottet anser attarbetsgruppens rapport bör avvaktas och avstyrkermotionerna 1999/2000Ub223 yrkande 1, 1999/2000:Ub236yrkande 15, 1999/2000:Ub270, 1999/2000:Ub271,1999/2000:Ub294 yrkande 22, 1999/2000:Ub813 yrkande8 och 1999/2000:A282 yrkande 3. Utskottet avstyrker därmed ävenförslaget i motion 1999/2000:Ub807 (delvis) såvittavser för marknadsföring av en nylärlingsutbildning.Vissa resursfrågorEnligt Moderata samlingspartiet (mot.1999/2000:Ub227 yrk. 4, 1999/2000:Ub812 yrk. 3 och 1999/2000:A805 yrk. 8) bör ennationell skolpeng införas. Alla skolor skall blisjälvständiga och fria skolor. Ansvaret för i förstahand finansiering skall tas över avstaten. Staten skall ange de nationella målen ochgarantera samtliga elever de resurser som krävs fören likvärdig utbildning. Kommunen skall även kunnagenomföra lokala satsningar på skolan utöver denskolpeng som förs direkt till den skola elevenväljer. Staten bör ta över ansvaret för grundskolansfinansiering . Under ett nytt anslagavsätts , vilket motsvararkostnaden för . En övergång till attfördela resurser efter vilken skola eleverna ochföräldrarna väljer innebär enligt motionärerna attskolornas självständighet och frihet att förfogaöver de ekonomiska medlen och hur de skall användasökar.Resurstilldelningssystemet i tas upp iKristdemokraternas motion 1999/2000:Ub275 yrkande 1.De betonar att behoven bör styra tilldelningen. Ettsystem som ger alla skolor en tillräcklig basresursper elev, lika stor för alla elever, och entilläggsresurs som varierar med de enskildaelevernas behov av hjälp och stöd bör införas.Bidrag till lokalkostnader och andra kringkostnaderbör anpassas efter den enskilda skolans faktiskakostnader och behov.U t s k o t t e t har tidigare vid ett flertaltillfällen behandlat och avstyrkt motionsyrkandenfrån om införande av en nationellskolpeng (jfr senast bet. 1998/99:UbU1 s. 37, yttr.1998/99:UbU3y s. 6 och 1999/2000:UbU6 s. 12).Riksdagen har varje gång avslagit förslagen.Utskottet har ingen annan uppfattning . Enschablonberäknad nationell skolpeng ger enligtutskottets uppfattning inte de grundläggandeförutsättningarna för att kraven på en likvärdigskola av hög kvalitet för alla elever skall kunnauppfyllas. Resurser till skolans verksamhet skallenligt utskottets uppfattning fördelas medutgångspunkt i behov som enskilda elever, olikagrupper av elever och skolor faktiskt har. Det ärdärför inte rimligt att införa en centralresursfördelning. Utskottet vill än en gång betonaatt skolans verksamhet måste vara utformad så attden genom stöd och stimulans ger varje elevmöjlighet att nå målen. Utskottet noterar attSkolverket presenterade rapporten resurser och resultat (rapport nr 170). Idenna konstateras bl.a. att resurser betyder olikamycket för skolor med olika förutsättningar.Tillgångar på resurser är av större betydelse förskolor med sämre förutsättningar. Vidare konstaterasatt resurser kan förbättra elevernas förutsättningari skolan, men kan inte helt överbrygga ett frånbörjan sämre utgångsläge.Utskottet anser att bör avslå motionerna1999/2000:Ub227 yrkande 4, 1999/2000:Ub812 yrkande 3och 1999/2000:A805 yrkande 8.Utskottet har tidigare ävenbehandlat och avstyrkt förslag frånKristdemokraterna om ett särskiltresurstilldelningssystem för , senast isamband med behandlingen av budgetpropositionen förår 1999 (bet. 1998/99:UbU1 s. 37). Utskottet varinte berett att föreslå några förändringar i dengällande ansvarsfördelningen mellan stat och kommunnär det gäller skolans resurser, t.ex. genom attinföra centrala föreskrifter för fördelningen avresurser. Utskottet anser fortfarande att det ävenframgent bör vara kommunerna själva som beslutar hurresurser skall tilldelas respektive skola ikommunen. Utskottet föreslår att avslårmotion 1999/2000:Ub275 yrkande 1.2 Universitet och högskolor m.m.ResultatbedömningInnevarande år, 1999, bedrivs högre utbildning ochforskning vid 13 universitet och 23 högskolor förvilka staten är huvudman. Dessa lärosäten lyderunder med ett undantag,, som tillhörJordbruksdepartementets verksamhetsområde.Under landstingskommunalt huvudmannaskap finns trevårdhögskolor. Utbildningen vid övriga vårdhögskolorhar genom avtal inordnats vid statliga universiteteller högskolor. Landstingen finansierar huvuddelenav alla vård-utbildningar.Därutöver finns det enskilda utbildningsanordnare,såsom , StiftelsenHögskolan i samt iStockholm. Ytterligare tio enskildautbildningsanordnare har tillstånd att utfärda olikaexamina på grundutbildningsnivå, bl.a. för teologi-och vårdutbildningar.Regeringen lämnar i budgetpropositionen en ingåenderedovisning av då tillgängliga uppgifter rörandeomfattning och resultat inom högre utbildning ochforskning (prop. s. 23, 27 f. och 92 f.). Här skallendast kort sammanfattas det huvudsakligainnehållet.Enligt regeringen är intresset för högre utbildningfortfarande betydligt större än tillgången påutbildningsplatser. Det förekommer dock flerautbildningsvägar med lågt sökandetryck. Samtidigtförväntas det framtida behovet av högskoleutbildadepå arbetsmarknaden öka mer än tillgången trotstidigare beslut om expansion. Detta talarsammantaget för en fortsatt expansion av högskolan.Den satsning på nya högskoleplatser som inleddes år1997 och som ännu fortgår har givit utslag detförsta året medan ökningen av antalethelårsstudenter är marginell mellan budgetåren 1997och 1998. I stället har det antal platser som liggeröver det s.k. takbeloppet för ersättning igrundutbildningen minskat. Minskningen avöverproduktionen är i enlighet med regeringensintentioner. Om takbeloppet överskrids genom attlärosätena tar in fler studenter än vad somberättigar till ersättning kan kvaliteten iutbildningen påverkas negativt.Antalet sökande till högskolan var 288000. Av dessa hade 119 000 inte tidigare varitregistrerade i högskolan. Som jämförelse kan nämnasatt antalet nybörjare i högskolan /98var 64 500. En studie av övergångsfrekvenserna tillhögskolan efter avslutadgymnasieutbildning visar på en ökning från 20 //94. Detta ären positiv utveckling, framhåller regeringen. Dockbör enligt regeringens bedömning andelen ungdomarsom går vidare till högre studier öka. Målsättningenär att hälften av en ungdomskull skall ha påbörjathögskolestudier . Den beslutadeutbyggnaden av högskolan är därför angelägen.Studiebenägenheten bland ungdomar påverkas i höggrad av deras socioekonomiska bakgrund ochföräldrarnas studieerfarenhet. är den ihög grad könsbetingad, beroende av etnisk bakgrundoch regionalt olika. Bland de senaste årensungdomsgrupper, vars föräldrar är högre tjänstemäneller akademiker, har börjat ihögskolan . Bland ungdomar somkommer från hem med lågutbildade föräldrar är dennaandel . Att minska den socialasnedrekryteringen förblir därför en viktigutbildningspolitisk uppgift, betonar regeringen.Ansträngningar under en följd av år i syfte att ökaantalet studerande till högskolansnaturvetenskapliga och tekniska utbildningar harfortsatt att ge goda effekter. Antalet nybörjare påcivilingenjörsprogrammen har ökat från 5 450 år1993/94 till 6 1997/98. Kvinnorna svarade förcirka av detta nytillskott. Påhögskoleingenjörsutbildningarna, som under sammaperiod ökat från 5 400 till 7 800 nybörjare, svaradekvinnorna för nästan hälften av ökningen.Sökandetrycket är dock fortfarande lågt.Inom prioriteras nu arbetesom syftar till att dels öka direktrekryteringenfrån gymnasieskolan till högskolan, dels ökarekryteringsunderlaget till vissahögskoleutbildningar som är särskilt efterfrågade påarbetsmarknaden och dels minska snedrekryteringensett ur ett socialt, könsbetingat, etniskt ochregionalt perspektiv.I regleringsbreven avseende anslag till statligauniversitet och högskolor (utom de konstnärliga)specificeras utbildningsuppdraget genom mål förantalet helårsstudenter totalt och för denaturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena.För och för StiftelsenHögskolan i har målen angivits i avtalenmellan staten och utbildningsanordnaren. Totalt varmålet 205 200 helårsstudenter för budgetåret 1998.Utfallet blev 213 157 helårsstudenter, vilketinnebär att resultatet överstiger målet med 4 %.Relativt många, eller 12 av 29 lärosäten som givitsmål, har inte uppnått dessa. Detta är en klarförsämring i förhållande till budgetåret 1997.Summan av målen för de naturvetenskapliga ochtekniska utbildningsområdena var 61260 helårsstudenter. Utfallet blev 62 562helårsstudenter, dvs. ett par procent högre änmålet. Av 27 lärosäten, för vilka mål satts fördessa utbildningar, har 11 inte uppnått målen. Ocksåhär är det en klar försämring i förhållande . Enligt prognosen för perioden1997-1999 kommer antalet helårsstudenter totalt attligga över uppdraget och för naturvetenskapligoch teknisk utbildning över uppdraget.Regeringens syfte med att i utbildningsuppdragetange ett minsta antal helårsstudenter inom detekniska och naturvetenskapliga utbildningsområdenahar varit att öka dessa utbildningars omfattninginom grundutbildningen. Mot den bakgrunden är detenligt regeringen positivt att antalethögskolenybörjare med denna inriktning har ökat föratt /98 uppgå till en tredjedel avhögskolenybörjarna.Regeringen har i budgetpropositionerna för åren1997 och 1998 angivit mål för antalet examina inomvissa utbildningar avseende treårsperioderna1997-1999 och 2000-2002 samt somplaneringsförutsättning för . Medstöd av nuvarande resultat är en rimlig prognos attmålet för kommer att förantalet magisterexamina och civilingenjörsexamina.För apotekarexamen och gymnasielärarexamen ärutfallet efter två av något under 50 %.Resultatet för grundskollärarexamen, årskurserna4-9, är ännu sämre. Målen för dessa examina kommersannolikt inte att nås. Ett allvarligt problem ärdet låga antalet sökande till lärarutbildningar medmatematisk-naturvetenskaplig inriktning - framförallt till grundskollärarutbildning för årskurserna4-9. Regeringen ser allvarligt på den bristandemåluppfyllelsen. Regeringen avser därför att nogafölja utvecklingen av lärosätenas fortsatta åtgärderi syfte att nå en högre måluppfyllelse.För har regeringenfastställt målet 5 658 examina i forskarutbildningen(exklusive examina vid Sverigeslantbruksuniversitet). En rimlig prognos är attmålet kommer att nås. Måluppfyllelsen varierar dockmellan vetenskapsområdena och det är enligtregeringen osäkert om målen kommer att nås för denaturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena.Måluppfyllelsen varierar också mellan olikalärosäten. Den är lägre framför allt vid delärosäten som har en teknisk profil inomforskarutbildningen. Det är oroande, anserregeringen, att måluppfyllelsen är lägre inom denaturvetenskapliga och tekniska vetenskapsområdena,där den grundläggande utbildningen byggs ut ochdärmed behöver fler lärare. Regeringens satsning påytterligare resurser för grundforskning ochforskarutbildning bedöms på lång sikt kunnaförbättra situationen. De satsningar som görs avbl.a. och kompetensutveckling() torde på kort sikt leda till enförbättring, menar regeringen.Totalt har ökningstakten av antalet nyantagna tillforskarutbildningen avtagit, enligt regeringen.Variationen är stor mellan olika fakulteter. För detekniska och matematisk-naturvetenskapligafakulteterna var ökningen av de nyantagna 4 %respektive mellan läsåren 1996/97 och 1997/98medan antalet nyantagna vid de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga fakulteterna minskade kraftigt- respektive 14 %.U t s k o t t e t finner det värdefullt attregeringen , på sätt som sker, förriksdagen redovisar utfallet av de satsningar somgörs inom högre utbildning och forskning.Utbyggnaden av den högre utbildningenUtbyggnaden år 2000BakgrundSom nämnts i avsnittet om resultatredovisning är intresset förhögre utbildning fortsatt stort, vilket visar sigsåväl i många sökanden som i arbetsmarknadens storaefterfrågan på högskoleutbildade. Detta utgörbakgrunden till statsmakternas satsning på ökaddimensionering av utbildningen. För perioden1997-2000 har beslut fattats som innebär en ökningmed 68 000 platser. Enligt ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100, yttr. UbU3y, bet.FiU20, rskr. 256) byggs högskolan ut med ytterligare10 000 platser vart och ett av åren 2001 och 2002.Regeringens förslagUtbyggnaden av den högre utbildningen med 20 000 platser frånhösten 2000 skall enligt regeringen fördelas pålärosäten på sätt som framgår av nedanstående tabell(prop. s. 103, tabell 5.11; vid återgivandet avtabellen har tabell 5.9 på s. 100 inarbetats).Regeringens förslag till fördelning och kriteriernaför denna har presenterats i budgetpropositionen förår 1999. Där framhöll regeringen näringslivets behovav välutbildade inom naturvetenskap och teknik,högskolans betydelse för den regionala tillväxtenoch för storstadsutvecklingen samt studenternasefterfrågan på utbildning vid olika högskolor. Iförslaget ingick 1 825 platser för senarefördelning, varav 1 500 platser avsågdistansutbildning och decentraliserad utbildning.Huvudparten av dessa platser för distansutbildningm.m. fördelas nu och ingår i tabellen nedan. Avåterstående 325 platser för senare fördelningföreslår regeringen att 157 platser fördelas tillenskilda utbildningsanordnare avseende utbildning iteologi, vård/social omsorg, mänskliga rättigheteroch kyrkomusik samt designutbildning vid Göteborgsuniversitet. Resterande 168 platser avser regeringenatt fördela i särskild ordning. Förslag frånKommissionen för rekrytering till vård och omsorg,den s.k. (Ds 1999:44) om enutökning av det statliga bidraget tillvårdutbildningar kommer då att beaktas.