bet · GN01UU6 · 1999-11-25 00:00:00 — Förutommiljöinsatser bör bl.a. den gemensammaarbetsmarknaden utvidgas till att omfatta debaltiska länderna.Miljöpartiet anser att en hållbar ekologisk, socialoch demokratisk utveckling i måstegå hand i hand med den ekonomiska utvecklingen.I yrkande 18 i samma motion menar atten ensidig inriktning på att uppnå EU:sstabilitetskriterier och en tävlan att uppnå deninre marknadens villkor äventyrar den redan ömtåligasociala sammanhållningen i de baltiskaansökarländerna och deras ekonomiska utveckling. Demenar därför att en ekonomisk omstrukturering i debaltiska ansökarländerna måste kombineras medförbättringar i deras miljö- och sociallagstiftning.4.2.2 Miljö och energiI motion U7 (v) yrkande 3 anförs attdet är av vikt att undviker omvägen överen miljöförstörande massbilism. Man betonar att denomfattande vägtrafiken i är dentransportstruktur som ensam bidrar till de flestamiljöproblemen och till omfattande personskador.Därför bör man inte göra om samma misstag iÖsteuropa, menar motionärerna.Det ekonomiska stöd som går till infrastruktur bördärför inte gå till motorvägar och bilindustri såsomsker . I stället för på vägar bör satsningargöras på moderna, effektiva spårsystem,bioenergidrivna bussar, modern informationsteknik,snabb- och högfartståg och miljövänligasjötransporter. Motionärerna yrkar att börge regeringen till känna att i börekologiskt uthålliga kommunikationssystem utvecklas.I yrkande 6 i samma motion konstateras att Sverigetillsammans med andra länder arbetar för att ökasäkerheten vid befintliga kärnkraftsreaktorer iÖsteuropa, företrädesvis de som ligger närmastSverige. Motionären menar emellertid att även omförbättringar görs i befintliga reaktorer kommer dealdrig att nå samma säkerhetsnivå som i väst. Vidareframhålls att en nedläggning av en kärnreaktor är investering. Med nedläggningen av en reaktorvid kommer att fåen unik internationell erfarenhet och kompetens påområdet. Denna kunskap bör utnyttja i detvidare östsamarbetet, menar man. Vidare bör Sverigeagera för att egna, andra länders ochinternationella organs insatser för att bygga uppekologiskt och säkerhetsmässigt uthålligaenergisystem i ökar. Tonvikten får inteligga på att upprätthålla gamla icke uthålligasystem.Miljöpartiet konstaterar i motion U10 (mp) yrkande 2att är en av världens mest förorenadeinnanhav. I motionen anförs att miljöproblemen iÖstersjön är långt ifrån lösta. De största hoten motÖstersjön är övergödningen av havet, miljögifternasom släpps ut och utsläppen från odlingslandskapen,menar man. I motionen yrkas att arbetet medÖstersjöns miljö måste prioriteras ytterligare.Vidare framhålls i motionen att pågående tillförselav närsalter till vatten, framför allt kväve ochfosfor, rubbar de naturliga förutsättningarna förekosystemen och leder till förändrade vattenmiljöer.Motionärerna menar att i är det fosfor ochkväve i kombination som begränsar tillväxten ochyrkar att aktivt måste minska kväve- ochfosforutsläppen till haven (yrkande 3).I yrkande 4 konstateras att omkring 500 olagligaoljeutsläpp upptäcks i ochmotionärerna begär att samlade åtgärder vidtas föratt få stopp på dessa.En väg för att råda bot på detta är attmottagningsanläggningar för miljöfarligtmaskinrumsavfall byggs i varje hamn runt Östersjön.Motionärerna konstaterar att sådana redan finns iviss utsträckning men begär i yrkande 5 att Sverigebör verka för att motsvarande anläggningar ävenbyggs i de länder där de saknas. Ett problem isammanhanget är att utnyttjandet av dessaanläggningar kostar pengar, konstaterarmotionärerna, och begär i yrkande 6 att dessaanläggningar skall kunna utnyttjas utan kostnad ihela Östersjöområdet.Vidare framhålls i motionen att i vissa länder iÖstersjöområdet, särskilt i östra ochPolen, ökar utsläppen av miljögifter som en följd avmassbilism. Vidare framhålls att den ryskanedrustningen ökar risken för att PCB kommer ut imiljön och att mängder av hushålls- ochindustriavlopp går ut i floder och vattendrag utanrening. I yrkande 7 anförs därför att numåste initiera krafttag mot förorenande utsläpp fråntätorter och industrier runt Östersjön.I yrkande 8 noteras att mätningar i visaratt detta innanhav kontinuerligt tillförsradioaktivitet. Därför menar motionärerna attSverige måste verka för att minska den radioaktivaföroreningen av Östersjön.I motionen uppmärksammas vidare jordbruket ochmiljöproblem förknippade med denna sektor. Detkonstateras att jordbruket i och i ärsmåskaligt och till stora delar kemikaliefritt. Detfinns anledning, menar motionärerna, att hysa oro denärmaste åren när man i dessa länder moderniserarjordbrukssektorn och inför en högre grad avanvändning av kemikalier i jordbruket. Framför allti är jordarna i stor utsträckninggenomsläppliga och lätta, vilket innebär att medfelaktiga jordbruksmetoder kan Östersjönsmiljöproblem öka. Därför menar motionärerna iyrkande 9 att måste ta initiativ tillrådgivning till länder runt för att skapaett mer långsiktigt ekologiskt hållbart jordbruk ändet konventionella som bedrivs i Västeuropa.Vidare behandlas i motionen. Demiljöproblem som finns i , särskilt inordvästra , uppmärksammas även. I yrkande10 begärs ett tillkännagivande om attkräva öppenhet och insyn angående radioaktivautsläpp, kärnbränsle m.m. i Barentsregionen.I motionen framhålls vidare att koncentrationen avkärnvapen, atomubåtar, kärnavfall, radioaktivautsläpp, dumpning av radioaktivt avfall till havsm.m. på är den största säkerhetsriskenmot , ett hot som måste åtgärdas, menarmotionärerna. De begär därför i yrkande 11 attregeringen ges till känna vad i motionen anförts omde risker som finns i . Vidare begärsi yrkande 12 att miljöhoten i Barentsregionenövervakas och åtgärdas. I yrkande 13 begärs attsamarbetet inom utvecklas vidare ochi yrkande 14 att de globala hot som finns iBarentsre-gionen diskuteras på internationell nivå.I partimotion U402 (c) yrkande 1 från allmännamotionstiden konstateras att det nya samarbetsklimatsom utvecklats efter murens fall har skapatförutsättningar för ett blomstrande subregionaltsamarbete runt och i Barentsregionen.Utbyte och handel har mycket gamla anor iBarentsregionen. Den ryska revolutionen och detkalla kriget stängde gränsen mellan den nordiska ochden ryska delen av . Det skulle dröjaända till innan man åter kundetala om en fungerande region i området, framhållermotionärerna. Man noterar att handeln och utbytetinom regionen nu åter växer och att transportvägarupprättas och samarbetsformer utvecklas.Samtidigt utgör den ryska delen av området en av demest miljöförorenade regionerna i . IBarentsområdet finns också en av världens störstakoncentrationer av radioaktivt avfall samt ett stortantal uttjänta kärnreaktorer. Motionärerna anser attregeringen bör medverka till att stärka demiljöförbättrande insatserna i Barentsregionen.4.2.3 Insatser på det sociala områdetI kommittémotion U7 (v) yrkande 4 framhållermotionärerna att de sociala villkoren för defattigaste dramatiskt har försämrats sedanBerlinmurens fall, framför allt i och i deföre detta . De växande klyftornaskapar grogrund för extremism, kriminalitet ochantidemokratiska krafter. Enligt motionärernasmening har i praktiska handlingar intetillräckligt prioriterat sociala insatser. Enmöjlighet att effektivisera socialainsatser i samarbetsländerna är att stödjafrivilligorganisationer som ägnar sig åt humanitärainsatser till utsatta grupper.Ett flertal motioner uppmärksammar den svårasituation som gäller för många barn och ungdomar iCentral- och . Det gäller bl.a.Kristdemokraternas kommittémotion U9 (kd) där detframhålls att den ekonomiska krisen har skapat storaproblem för de fattigaste familjerna och värst avalla drabbas barnen. Motionärerna menar att åtgärdermåste vidtas omgående för att skapa förutsättningarför en demokratisk och stabil politisk utveckling idessa länder och för en fungerande marknadsekonomisamt förutsättningar för att minska dengränsöverskridande brottsligheten.Kristdemokraterna vill att ett ambitiösare svensktprogram genomförs för att hjälpa barnen i Rysslandoch i . I yrkande 1 anförs attSverige bör upprätta en strategi för hjälp till barnoch ungdomar i grannländer i öst. I yrkande2 vill att regeringen verkar föratt en sådan strategi även anammas på EU-nivå.I motion U11 (s) konstateras att FN:s barnkonventioninnebär en ny epok i arbetet med barns och ungasvillkor. Det är första gången barns egna mänskligarättigheter formuleras i ett internationelltbindande avtal. Motionärerna pekar bl.a. på attkonventionen utgår från att barndomen har ett värdei sig och att barn är en utsatt grupp i samhälletmed särskilda behov av omvårdnad och skydd som ocksåinnefattar ett rättsligt skydd. Vidare konstaterasatt den sociala situationen för många barn i ,de baltiska staterna och i övriga delar av det somtidigare utgjorde på många håll ärkatastrofal. Man framhåller att många barn- ochungdomsorganisationer har slagit larm om misshandeloch övergrepp som driver barnen från sina hem tillett liv som missbrukande och kriminella gatubarn.Motionärerna menar att det är viktigt att isitt fortsatta samarbete inom påett långsiktigt och målmedvetet sätt försökerförbättra den sociala situationen för barnen iområdet. De begär ett tillkännagivande omatt barnper-spektivet beaktas i det fortsattaÖstersjösamarbetet.I motion U4 (m) konstateras att regeringensskrivelse inte uppmärksammar de tusentals barn iRyssland och i övriga länder i det fornaSovjetunionen som lever i fängelser, på gator elleri s.k. internatskolor. Vidare menar man att riskenmed en prioritering av ekonomiska reformer är att debidrar till att göra situationen än värre för demsom redan har det besvärligt och nämner särskiltgatubarn och de gamla. Man konstaterar att destatliga insatserna i olika länder inom detta områdeär bristfälliga och att det inte anstår modernavälfärdsstater att ta så illa hand om barnen. Debegär därför i motionen att i det fortsattasamarbetet inom särskilt verkar föratt gatubarnens svåra situation förbättras.Andra frågor som tas upp i motionerna är frågan omarbetstillstånd i för medborgare frånsamarbetsländerna samt jämställdhetsperspektivet isamarbetet.I motion U5 (m) konstateras att deltagandet iunionens inre marknad med fri rörlighet för varor,tjänster, personer och kapital har inneburit storafördelar för svenskt näringsliv och för tillväxt ochsysselsättning i . För att underlätta för deländer runt som ligger utanför EU börSverige gå före övriga medlemsländer och ensidigtändra regelverket vad gäller arbetstillstånd.Således yrkas att kravet på arbetstillstånd tas bortnär baltisk och polsk arbetskraft anställda vidföretag i och kommer till föratt utföra tjänster.Motionärerna bakom motion U8 (s) noterar att man avregeringens redogörelse för Östersjösamarbeteterhåller en bra information om alla de insatser ochåtgärder som vidtagits för en positiv och hållbarutveckling i men menar samtidigtatt det är svårt att av skrivelsen utläsa huruvidajämställdhetsperspektivet har beaktats i de insatsersom gjorts. I yrkande 1 menar därför motionärernaatt regeringen bör följa upp skrivelsen med enredogörelse om hur jämställdhetsperspektivet harbeaktats i samarbetet.Vidare anser motionärerna i yrkande 2 att det i detframtida samarbetet i och i arbetetmed Östersjömiljard II behövs ytterligareinformation om målen till alla berörda parter somkommuner, landsting, länsstyrelser ochnäringslivsorganisationer.4.2.4 Näringslivets och handelns roll i samarbetetI motion U7 (v) yrkande 5 betonar motionärerna attsvenska företag är underrepresenterade i Rysslandliksom i många andra länder i . Dekonstaterar att det finns en rad metoder föratt stödja näringslivet, alltifrån utbildning tillkreditgivning. Motionärerna menar att regeringen börse över det statliga stödet till svenskt näringslivsengagemang i med målet att kraftigt ökasvenska företags verksamhet i . Därvid börinte minst småföretagens expansionsmöjligheter sesöver, menar motionärerna, som begär ett riksdagenstillkännagivande om att kraftigt öka stödet tillsvensk näringslivsverksamhet i Ryssland.I kommittémotion U802 (v) yrkande 1från allmänna motionstiden betonas attÖstersjöområdet utgör en potentiell närmarknad förSverige. En förutsättning för att ta till vara dennamöjlighet är att skapa kontakter, nätverk ochsamarbete med de nya marknadsekonomierna i öst.Motionärerna menar att utbildning och forskning ärviktiga delar i ett sådant perspektiv och efterlyseren tydligare och mer fokuserad strategi för attSverige skall kunna inta en ledande position inomutbildning och forskning i Östersjöregionen.I detta arbete bör det klargöras inom vilkadiscipliner och på vilket sätt skall agera.Motionärerna anser att bör satsa påframtidssektorer och på områden där i dagligger långt framme; tekniska ämnen, IT,miljöteknik, administration, sociala system ochutbildningssy-stem. De begär ett riksdagenstillkännagivande om att en svensk kraftsamlinggenomförs när det gäller kompetensutveckling medavseende på Östersjöområdet.I kommittémotion U9 (kd) framhållerKristdemokraterna i yrkande 3 atttjänsteexportförordningen och dess regler är ettstort hinder för många företag som annarsframgångsrikt skulle kunna konkurrera omupphandling. Motionärerna önskar därför enavreglering på detta område.I yrkande 4 anförs att svenska företag har varitsvagt representerade trots att många av dessa bordeha goda förutsättningar att konkurrera på de nyamarknaderna i . Motionärernamenar att inom UD kanspela en större roll i . Därför börregeringen utvidga sekretariatets mandat till attäven gälla EU-bistånd för att på detta sätt gesvenskt näringsliv ytterligare en inkörsport till deöstliga ekonomierna.I yrkande 5 i samma motion anförs att , bådei EU och i andra internationella sammanhang, börvara pådrivande i arbetet med att se till attRyssland blir medlem i WTO.I motion U803 (m) yrkande 5 från allmännamotionstiden framhålls att handeln iÖstersjöregionen har mångdubblats de senaste årenoch har goda förutsättningar att växa ytterligare dekommande decennierna. I det sammanhanget noterarmotionärerna att och ingår i detgemensamma valutasamarbetet samt att valutorna iPolen och de baltiska staterna är knutna, ellerkommer att knytas, till euron och fulltut kommer att delta i valutasamarbetet. Motionärernaanför att den gemensamma valutan kommer attförbättra handelsmöjligheterna i ,inte minst för småföretagen, när handeln förenklasoch valutariskerna minimeras. Euron blir enhandelsvaluta för hela regionen. De menar även attinvesteringar förenklas av valutasamarbetet.Motionärerna begär ett tillkännagivandeom vad som i motionen anförts om den gemensammavalutans betydelse för handeln i Östersjöregionen.4.2.5 Övriga frågorI motion U10 (mp) vill betona vikten avett utvecklat samarbete och utbyte inom detkulturella området. Kultur, menar motionärerna, kanses som både bärande och enande kitt vad gällerÖstersjösamarbetet. I yrkande 15 anförs att olikatyper av kulturella festivaler bör arrangeras iÖstersjöregionen. Vidare menar motionärerna att detär väsentligt att kunna läsa varandras litteratur istörre omfattning än vad som sker. I yrkande 16begärs därför att satsningar bör göras påöversättning och marknadsföring av alla former avlitteratur från . villvidare att kulturens roll kraftfullt uppvärderas ochmenar att gemensamma kulturaktiviteter också kan sessom ett fredsarbete. Därför anförs i yrkande 17 attkulturturismen bör utvecklas i hela Östersjöområdet.Gotland har ett unikt läge för utbyte mellan landoch folk menar motionären bakom motion U6 (m). Önhar förutsättningar för att bli ett centrum förkulturmöten för länderna runt . Detta börutnyttjas, menar motionären och betonar den alltstörre betydelse som kultur och kulturyttringar harför skilda samhällssektorer, inte minst förnäringslivet, och därmed för en regions utveckling,attraktionskraft och skapandet av nyaarbetstillfällen. Därför yrkas i motionen attGotlands roll och möjligheter i detta sammanhangbeaktas (yrkande 1). Vidare konstateras att isträvan att etablera som mötesplats stöderGotlands kommun större evenemang, många medinternationellt deltagande. Motionären menar attGotland och kan erbjuda utmärktaförutsättningar för olika slags möten med ettvarierat utbud av såväl möteslokaler, restaurangeroch förstklassiga hotellrum. I yrkande 2 anförsdärför att internationella evenemang av kulturelloch annan karaktär på bör ges uppmärksamhet.Motionären framhåller vidare att för del ärdet viktigt att det internationella samarbetet ocksåkan bidra till att övergripande mål om flerarbetstillfällen och fler invånare lättare uppnås.Dessa mål ligger bakom arbetet med att ta framförslag till regionala till-växtavtal. Ett antalsamverkansområden tas upp i motionen och i yrkande 3begärs ett tillkännagivande om vad somanförs i motionen om de regionala tillväxtavtalen.Vidare omnämns i motionen att en internationellsnabbinsatsstyrka inom räddningstjänsten är underförberedande. I motionen hävdas att harsärskilt hög kompetens på detta område och det yrkasatt den internationella räddningstjänsten skallutvecklas med som bas (yrkande 4). Iyrkande 5 vill motionären fästa regeringensuppmärksamhet på samarbetet mellan regioner inom ochutom för att utveckla ett nätverkför kunskapsöverföring och utveckling av vård,omsorg, hälso- och sjukvård, främst inom psykiatrin.Samarbetet skall finansieras med EU-medel.4.3 Utskottets övervägandenSveriges kontakter med länder öster och söder omÖstersjön bygger på månghundraåriga och närakontakter mellan människor, handelsmän ochnäringsidkare från länderna i området. Dessakontakter avbröts till stor del i anslutning tillden politiska utvecklingen under och efter andravärldskriget och präglad av detkalla kriget.Vad vi nu upplever sedan järnridåns fall 1989 ochSovjetunionens upplösning 1991 är att dessa gamlakontaktvägar återupptas. Utskottet menar att vad somskett i är en normalisering.Östersjön har med undantag för åren 1945 till 1989varit ett hav som bundit ihop länderna kring dessstränder. Återigen har blivit en viktigled för mänskliga kontakter, handelsmän ochnäringsidkare och därmed en motor för tillväxt,utveckling och ökad sysselsättning i området.Utskottet kan konstatera att har tagitaktiv del i det samarbete som har växt fram mellanländerna kring . Utskottet finner dettamycket positivt och menar att , förutom attvara en av de ledande nationerna i att utvecklasamarbetet ytterligare, även bör fortsätta attaktivt verka för de östliga grannländernas politiskaoch ekonomiska integration i den europeiskafamiljen. Utskottet finner det därför mycketvärdefullt att regeringen i skrivelsen i denna andahar lagt fram en bra och balanserad strategi för denframtida Östersjöpolitiken.Utskottet menar vidare att fortsatta ansträngningarbehövs för att säkra en demokratisk utveckling ochsäkerhetspolitisk stabilitet i närområde.Fortsatta ansträngningar behövs även för attunderlätta handel och ekonomiskt utbyte iÖstersjöområdet. Detta är enligt utskottetsuppfattning även av betydelse för EU och unionensframtida utveckling. Utskottet finner att denstrategi som regeringen presenterar i skrivelsenligger väl i linje med dessa utskottets ambitioner.Regeringen framhåller i skrivelsen att harett starkt intresse av att understödja en ekonomisktoch miljömässigt hållbar utveckling iÖstersjöregionen och att främja de nyademokratiernas deltagande i Europeiska unionenssamarbetsorgan. har även ett starkt intresseav att ett genuint partnerskap utvecklas ochfördjupas mellan och , menar regeringen.Regeringen betonar även att ett viktigt element iden ekonomiska utvecklingen är den socialadimensionen och att en förutsättning för hållbartillväxt är en rimlig fördelningspolitik och socialfred.Utskottet delar dessa bedömningar.Samarbetet med de nya demokratierna runt Östersjönutgör en del av samarbete med länderna iCentral- och . laderegeringen fram en proposition (prop. 1994/95:160)om samarbete med . Denna behandlades av utskottet ibetänkande 1994/95:UU16.De övergripande målen för samarbete medCentral- och fastställdes av riksdagenvåren 1995:- att främja en säkerhetsgemenskap,- att fördjupa demokratins kultur,- att stödja en hållbar ekonomisk utveckling,- att stödja en miljömässigt hållbar utveckling.I sitt betänkande framhöll utskottet att samarbetetmed intar en central plats isvensk utrikespolitik. Det är ett grundläggandesvenskt intresse att verka för de fyra ovannämndamålen, innefattande även effektivare energisystemoch en ökad öppenhet gentemot omvärlden. De central-och östeuropeiska staternas integration i -där ett framtida medlemskap i unionen i de flestafall utgör en konkret målsättning - kan bidra tillökad politisk och ekonomisk stabilitet på hela deneuropeiska kontinenten, framhöll utskottet ibetänkandet.I juni 1996 beslutade att helautvecklingssamarbetet dessutom skall präglas av ettjämställdhetsperspektiv (bet. 1995/96:UU18).Utskottet behandlade regeringensproposition /98:70 om samarbetet med Central-och för programperioden 1999-2001.Utskottet ställde sig i betänkande 1997/98:UU12bakom vad regeringen i propositionen anfört omsamarbetet med . Utskottetframhöll i betänkandet att det alltjämt är viktigtatt de central- och östeuropeiska länderna fårinternationellt stöd för att fullfölja övergångentill demokrati och marknadsekonomi. De insatser somaktualiseras måstedock utgå ifrån delvis andra förutsättningar, menadeutskottet. Efter den första fasen av stöd till isynnerhet de baltiska staternas frigörelse och denandra fasen av stöd till uppbyggnad av dedemokratiska och marknadsekonomiskasamhällsinstitutionerna i Central- och Östeuropavidtar en ny fas - EU-utvidgningen och den bredareEuropaintegrationen, framhöll utskottet ibetänkandet.Utskottet noterar med tillfredsställelse att den nuföreliggande skrivelsen genomsyras av dessautskottets bedömningar.Utskottet menar att förebyggande av konflikter,inte minst i närområdet, har varit och förblir en avde viktigaste uppgifterna för svensk utrikes- ochsäkerhetspolitik. Som utskottet har framhållittidigare, bl.a. i betänkande 1997/98:UU12 utgörutvidgningen av EU en mycket betydelsefull komponenti byggandet av en genuin, allomfattande europeisksäkerhetsordning. Utskottet underströk isammanhanget även vikten av att de länder som inteär aktuella för EU-medlemskap så långt som möjligtengageras i ett omfattande och nära samarbete med EUoch unionens medlemsländer.Utskottet finner det därför särskilttillfredsställande att regeringen i skrivelsenredovisar som sin uppfattning att beslut om att flerländer skall få inleda konkreta förhandlingar ommedlemskap bör fattas , att dengemensamma strategin för som EU antagitsnabbt måste genomföras samt att EU:s kapacitet att,med civila och militära medel, förebygga och hanterakriser bör stärkas.4.3.1 Allmänna övervägandenI motion U7 (v) yrkande 1 anförs att lika villkorskall gälla för alla berörda länder i EU:sutvidgningsprocess.Utskottet kan inledningsvis konstatera att ett EU-medlemskap medför fördelar för kandidatländernagenom den möjlighet detta ger för landet att delta idet europeiska samarbetet. Även processen inför ettmedlemskap ger ett viktigt stöd i det svårareformarbete som pågår i de Central- ochÖsteuropeiska länderna. Som motionärerna framhållerhar den ekonomiska tillväxten i flera avkandidatländerna varit mycket god medan utvecklingeni och andra tidigare Sovjetrepubliker intehar varit så positiv på det ekonomiska området. Attden ekonomiska utvecklingen har släpat efter ärenligt utskottets uppfattning oroande. Det medföratt de samhälleliga resurserna inte räcker till föralla de behov som finns, särskilt vad gällerinsatser av social karaktär.Vid sidan av utvidgningen är det, som utskottetframhållit ovan, av största vikt att också integreraRyssland och övriga i det europeiskasamarbetet. Utskottet kan dock konstatera att myckethar gjorts. Med har ett partnerskaps- ochsamarbetsavtal upprättats (PSA) vilket utgör ettramverk för förbindelserna mellan unionen ochRyssland.