bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Inkomstskatterna bör sänkas för låg- ochmedelinkomsttagare genom ett höjt grundavdrag. Höjningenkonstrueras så att den trappas upp till en viss nivå för att däreftertrappas ned så att just låg- och medelinkomsttagare omfattas avreformen. Till skillnad från regeringens metod att sänkainkomstskatterna innebär förslaget om ett höjt grundavdrag att alla,även studenter och pensionärer, får sänkt skatt. Inkomstskatten börsänkas med . Kommuner och landstingkompenseras för den minskade beskattningsbara inkomsten.Sänkta arbetsgivaravgifter. För att förbättra företagsklimatet i Sverigebör en skatteväxling genomföras med sänkta skatter på arbetskraftoch höjda skatter på miljöskadliga verksamheter. Utskottetkonstaterar att aktivt medverkat till attarbetsgivaravgifterna sänkts, särskilt för de mindre företagen. mening bör arbetsgivaravgifterna fortsätta att sänkas enligtden tidigare modellen. bör lönesummegränsen höjas till2 och för egenföretagare till . Åren 2001och 2002 bör skattesatsen reduceras ytterligare i två steg. Vidare börföretagen i inland även i fortsättningen ges rätt tillreducerade arbetsgivaravgifter.Miljöskatter. Miljörelateringen av skattesystemet bör långsiktigt öka.Netto bör miljöskatterna höjas med , bl.a.genom en återinförd fastighetsskatt på vattenkraft, minskadnedsättning av CO2-skatten för industrin, produktionsskatt påkärnkraftverk och miljöskatt på inrikesflyg. Dessa intäkter växlas ien äkta skatteväxling mot sänkta arbetsgivaravgifter.Vidare bör enligt utskottets mening en del av de särskatter som drabbarjordbruket tas bort. Dessa skatter missgynnar tillväxten, företagandet ochsysselsättningen på landsbygden. Dessutom bör en skattereduktion på s.k.hushållsnära tjänster införas i syfte att skapa fler jobb och företag itjänstesektorn. Lättnader i fastighetsskatten bör vidare genomföras för defastboende i attraktiva skärgårdsområden eller fritidshustäta områden.Utskottet delar uppfattning att utbildningen är en väsentlig deltillväxtpolitiken. Den högre utbildningen måste fortsätta att byggas ut, genomfler utbildningsplatser och genom ett nytt studiefinansieringssystem, som bl.a.bör bygga på målet om bidrag och lån.Vidare bör enligt utskottets mening en genomgripande förnyelse av den statligaförvaltningen genomföras. Till att börja med bör ett moratorium för realaanslagsökningar till statliga verk och myndigheter införas . Dettaför att få rådrum att se över kontrollfunktionerna i förvaltningen. I sambanddärmed bör också utföras en översyn av hela den statliga förvaltningen.I likhet med anser utskottet att det svenska välfärdssystemet börförnyas. Bland annat bör en samordnad trygghetsförsäkring, som skall ersättadagens försäkringar vid sjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtidspension,införas.Dessutom bör en stor satsning på utbyggnad av bredband genomföras så att dennya informationstekniken blir tillgänglig för alla människor i olika delar avlandet. Det är en av statens grundläggande uppgifter att garantera lika tillgåntill en digital infrastruktur för alla medborgare.I förhållande till regeringens förslag bör enligt utskottets mening utförsäljniav statlig egendom ske med ytterligare , bl.a. genomförsäljning av Apoteksbolaget, och den mark som finns i detstatliga bolaget utskottet anfört om riktlinjerna för den ekonomiska politiken medanledning av motion Fi211 (c) yrkande 1 bör som sin mening geregeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs ipropositionen och motionerna Fi209 (m) yrkandena 1 och 15, Fi210 (kd)yrkande 1, Fi212 (fp) yrkande 1 och Sk318 (m) yrkande 5 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med anledning av motion 1999/2000:Fi211 yrkande 1 samtmed avslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 1 och motionerna 1999/2000:Fi209 yrkandena1 och 15, 1999/2000:Fi210 yrkande 1, 1999/2000:Fi212 yrkande 1 och1999/2000:Sk318 yrkande 5 godkänner vad utskottet anfört och som sinmening ger regeringen detta till känna,3. Det europeiska valutasamarbetet (mom. 2) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Det europeiskavalutasamarbetet bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör regeringen klargöra att den avser attverka för att så snabbt som möjligt går med i den europeiskavalutaunionen, EMU. Som en bekräftelse på detta bör regeringen ansökaom en anslutning till ERM2.Siktet bör vara inställt på ett avgörande innan tillträder som ordförani EU . Därmed blir det möjligt för att delta i EMU:tredje steg , dvs. den tidpunkt då sedlar och mynttas i cirkulation.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi204 (m), Fi205 (m),Sk692 (m) yrkande 29, U503 (m) yrkande 5, Fi207 (fp), L713 (fp)yrkande 5 och U505 (fp) yrkande 3 bör som sin mening geregeringen till känna. Motionerna Fi206 (v), Fi208 (mp) och Fi211 (c)yrkande 2 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande det europeiska valutasamarbetetatt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi204,1999/2000:Fi205, 1999/2000:Fi207, 1999/2000:Sk692 yrkande 29,1999/2000:L713 yrkande 5, 1999/2000:U503 yrkande 5 och1999/2000:U505 yrkande 3 samt med avslag på motionerna1999/2000:Fi206, 1999/2000:Fi208 och 1999/2000:Fi211 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Det europeiska valutasamarbetet (mom. 2) (v)och (båda v) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Det europeiskavalutasamarbetet bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör frågan om skall gå med i deneuropeiska valutaunionen, EMU, avgöras direkt av folket i enfolkomröstning.För att folkomröstningen skall bli så rättvis som möjligt bör frågan formulerasså att svaret kan bli ett ja eller ett nej. Vidare är det viktigt att medborgartillräckligt med tid att diskutera och sätta sig in i frågan. Om folkomröstninggenomförs i flera länder bör de genomföras på samma dagför att undvika den "turordningskonsekvens" som tidigare inträffat. Dessutommåste villkoren för information och propaganda vara rättvisa. Enligt utskottetsmening bör en kommitté tillsättas med uppgift att förbereda folkomröstningen.Kommittén bör bestå av representanter från samtliga riksdagspartier. Kommitténskall t.ex. fördela statliga medel för kampanjer till partier och organisationevara en garant för att det officiella materialet blir allsidigt utformat.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi206 (v) bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi204 (m), Fi205(m), Fi207 (fp), Fi208 (mp), Fi211 (c) yrkande 2, Sk692 (m) yrkande 29,L713 (fp) yrkande 5, U503 (m) yrkande 5 och U505 (fp) yrkande 3avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande det europeiska valutasamarbetetatt med anledning av motion 1999/2000:Fi206 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Fi204, 1999/2000:Fi205, 1999/2000:Fi207, 1999/2000:Fi208, 1999/2000:Fi211 yrkande 2, 1999/2000:Sk692 yrkande 29, 1999/2000:L713 yrkande 5, 1999/2000:U503yrkande 5 och 1999/2000:U505 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Det europeiska valutasamarbetet (mom. 2) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Det europeiskavalutasamarbetet bort ha följande lydelse:I likhet med avvisar utskottet ett svenskt medlemskap i . Nackdelarna med ett svenskt inträde överväger de fördelarsom kan finnas med valutaunionen.Utskottet avvisar därmed också en halvfast växelkursregim för . Attöppna dörren till EMU genom en anslutning till skall inte ske.Vidare måste enligt utskottets mening valutaunionens utveckling följas noga.Sveriges långsiktiga relationer till EMU får sedan utvärderas utifrån vunnaerfarenheter. Om en riksdagsmajoritet avser att aktualisera ett medlemskap i demonetära unionen anser utskottet att frågan skall avgöras av medborgarna i enfolkomröstning. Utskottet kan i anslutning till detta konstatera att det hittivarit bra för att stå utanför EMU.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi211 (c) yrkande som sin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi204 (m),Fi205 (m), Fi206 (v), Fi207 (fp), Fi208 (mp), Sk692 (m) yrkande 29, L713 (fp)yrkande 5, U503 (m) yrkande 5 och U505 (fp) yrkande 3 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande det europeiska valutasamarbetetatt med anledning av motion 1999/2000:Fi211 yrkande 2 samtmed avslag på motionerna 1999/2000:Fi204, 1999/2000:Fi205,1999/2000:Fi206, 1999/2000:Fi207, 1999/2000:Fi208, 1999/2000:Sk692 yrkande 29, 1999/2000:L713 yrkande 5, 1999/2000:U503 yrkande5 och 1999/2000:U505 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,6. Det europeiska valutasamarbetet (mom. 2) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Det europeiskavalutasamarbetet bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör vara med i valutasamarbetet. Det geross större inflytande i Europasamarbetet, är bra för jobb och företagande iSverige och ökar möjligheterna för en god ekonomisk utveckling för såvälenskilda människor som nationen i sin helhet.Enligt utskottets mening bör en tågordning fastställas för närmandeoch inträde i EMU. Tågordningen bör innehålla följande fem steg:Regeringen bör avge en avsiktsförklaring där avsikten att avser att gåmed i redovisas. Det är viktigt att denna avsiktsförklaring görs igod tid inför ordförandeperiod i EU första halvåret 2001.En nationell övergångsplan bör göras upp snarast.En folkomröstning om EMU bör genomföras. Siktet bör vara inställt på attden genomförs hösten år 2000.Snarast efter ett ja i folkomröstningen bör en förhandling om svenskt inträde iERM tas upp med de andra EU-länderna och ECB.Sverige går med i . 15 efter folkomröstningen börSverige kunna gå med i EMU:s tredje fas.Utskottet tillstyrker således motion Fi207 (fp).Vad utskottet anfört med anledning av motionerna U505 (fp) yrkande 3, L713(fp) yrkande 5, Fi204 (m), Fi205 (m), Sk692 (m) yrkande 29 och U503 (m)yrkande 5 bör som sin mening ge regeringen till känna. MotionernaFi206 (v), Fi208 (mp) och Fi211 (c) yrkande 2 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande det europeiska valutasamarbetetatt med bifall till motion 1999/2000:Fi207 och med anledningav 1999/2000:U505 yrkande 3 och 1999/2000:L713 yrkande 5,1999/2000:Fi204, 1999/2000:Fi205, 1999/2000:Sk692 yrkande 29 och1999/2000:U503 yrkande 5 samt med avslag på motionerna1999/2000:Fi206, 1999/2000:Fi208 och 1999/2000:Fi211 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. Det europeiska valutasamarbetet (mom. 2) (mp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.4 Det europeiskavalutasamarbetet bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är frågan om medlemskap i valutaunionEMU ett av de viktigaste besluten . Ett medlemskap ivalutaunionen skulle innebära ett stort steg mot ett förenta statermed en centraliserad ekonomisk politik långt bort från medborgarnasinflytande.Trots att den officiella linjen är "vänta och se" har anpassat denekonomiska politiken till de krav som en framtida låsning av kronan till euronkräver och drivit igenom två omgångar av grundlagsändringar när det gällerRiksbankens ställning. Utskottet anser att det är orimligt att på dettaanpassas till EMU, utan att medborgarna fått möjlighet att ta ställning till deavgörande frågan - om vi skall gå med i eller inte.Enligt utskottets mening är det därför självklart att ett beslut om ett svensktinträde i EMU:s tredje fas bör föregås av en folkomröstning. Vidare börfolkomröstningen komma till stånd . Det finns fördelar medatt ha bestämt sig i denna fråga när kommer att vara ordförandeland iEU första halvåret 2001.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi208 (mp) bör somsin mening ge regeringen till känna. Motionerna Fi204 (m), Fi205 (m), Fi206(v), Fi207 (fp), Fi211 (c) yrkande 2, Sk692 (m) yrkande 29, L713 (fp) yrkande5, U503 (m) yrkande 5 och U505 (fp) yrkande 3 avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande det europeiska valutasamarbetetatt med anledning av motion 1999/2000:Fi208 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Fi204, 1999/2000:Fi205, 1999/2000:Fi206, 1999/2000:Fi207, 1999/2000:Fi211 yrkande 2, 1999/2000:Sk692 yrkande 29, 1999/2000:L713 yrkande 5, 1999/2000:U503 yrkande5 och 1999/2000:U505 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8. Utrymme för skattesänkning (mom. 3) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.1 Utrymme förkommunal skattesänkning bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör förutsättningar skapas för en successiv ochuthållig sänkning av den kommunala utdebiteringen.Det handlar bl.a. om avregleringar, ökad konkurrensutsättning och fler privatainitiativ inom delar av kommunernas verksamhet. Kommunerna bör vidarekoncentrera sina resurser till kärnuppgifterna. För att säkerställa att allakommuner kan sänka kommunalskatten bör staten också ta över vissa kostnadersom belastar den kommunala sektorn.De kommande årens relativt starka ökning av de kommunala skatteinkomsternabör också, enligt utskottets mening, utnyttjas till en sänkning av den kommunalutdebiteringen.Enligt utskottets mening bör regeringen skyndsamt lägga fram förslag om enlämplig modell för att stimulera till att kommunala skattesänkningar genomförsunder . Risken är annars att den kommunala skatten fortsätteratt stiga. Ett förhållandevis stort antal kommuner, framför allt medsocialdemokratisk ledning, har aviserat om höjningar avkommunalskatten, trots att kommunernas skatteintäkter ökar förhållandeviskraftigt och att regeringen föreslår ytterligare statsbidrag till kommunerna.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi209 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utrymme för skattesänkningatt med anledning av motion 1999/2000:Fi209 yrkande 14godkänner vad utskottet anfört och som sin mening ger regeringen dettatill känna,9. Utrymme för skattesänkning (mom. 3) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.1 Utrymme förkommunal skattesänkning bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör målet med skattepolitiken vara att återgå tillskattereformens princip om "hälften kvar" och att de allra flesta enbartskall betala kommunalskatt på , den s.k. 30/50 principen. Ett problemi det perspektivet är att kommunalskatterna nu i genomsnitt ligger klartöver . För att möjliggöra att den nivån sänks förordar utskottet attstaten övertar vissa kommunala utgifter, bland annat halva kostnaden försocialbidrag. Ett första steg i en sådan ändrad kostnadsfördelning bör tasinom mandatperioden.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi209 (m) yrkande som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande utrymme för skattesänkningatt med anledning av motion 1999/2000:Fi209 yrkande 14 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. Utrymme för skattesänkning (mom. 3,motiveringen) (kd, c)(), Per () och () anser attfinansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.1 Utrymme för kommunalskattesänkning bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening angeläget att kommunernas ekonomiförbättras, att utgifterna hålls tillbaka och det egna skatteunderlaget växer.En sådan utveckling underlättas av avregleringar, ökadkonkurrensutsättning och fler privata initiativ inom delar av denkommunala verksamheten. Det viktigaste är att det råder god tillväxt iekonomin, då växer även skattebasen. Inkomsterna ökar utan attskattesatserna behöver höjas.Något tillkännagivande till regeringen med anledning av motion Fi209 (m)yrkande 14 anser inte utskottet motiverat, varför motionen avstyrks.11. Miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionen(mom. 4) (v, mp)(), () och () anserdels att den del av finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.2Miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionen som börjar med"Enligt utskottets mening finns" och slutar med "i en internationell miljö. "bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det dock uppenbart att BNP-måttet har tydligabrister om det används som ett mått på välfärden i samhället. Viktiga delarav välfärden, som t.ex. skador på miljön, fångas inte upp i BNP-beräkningarna. För att få en mer rättvisande bild av densamhällsekonomiska utvecklingen i vore det därför enligtutskottets mening värdefullt att komplettera nationalräkenskaperna med enredovisning av ISEW (Index of Sustainable Economic Welfare). ISEWbaseras på en metodologi utvecklad av och 1989 och har i enpilotstudie vid tillämpats på den svenskavälfärdsutvecklingen . Vid beräkning av ISEW utgår manfrån BNP men drar av kostnader för bl.a. bilolyckor, pendling,föroreningar och förluster i miljökapital. Dessutom väger man in socialaeffekter av inkomstfördelningen i samhället. Enligt utskottets mening börregeringen ges i uppdrag att fr.o.m. statsbudgeten redovisa ISEWtillsammans med de övriga nyckeltalen i finansplanen.dels att den del av finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.2Miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionen som börjar med"Utskottet vill i sammanhanget" och slutar med "(v) yrkande 4." bort haföljande lydelse:Utskottet vill i anslutning till detta erinra om att de gröna nyckeltalen ärett försök att belysa miljöutvecklingen i anslutning till budgeten. Det ärenligt utskottets mening inte tillräckligt. Miljöaspekterna måste bli merintegrerade i själva beslutsprocessen. Enligt utskottets uppfattning bördärför regeringen fr.o.m. nästa års budget följa upp förslagen i budgetenmed miljökonsekvensbeskrivningar.Enligt utskottets mening bör också som ordförandeland iEU verka för att systemet med gröna nyckeltal införs även på EU-nivå. Dåskulle det bli lättare att se de ekologiska konsekvenserna av den ekonomiskapolitik som förs i EU-länderna.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att miljöorganisationer runt om iEuropa introducerat ett system för s.k. ekologiska fotavtryck i syfte att bättrsynliggöra effekterna av medborgarnas beteenden på miljön. Beräkningarnavisar hur den enskilde individens aktiviteter påverkar miljöns tillstånd, om hoeller han håller sig innanför eller utanför de ekologiska ramarna. mening är detta ett mycket intressant system som bör utvecklas tilläven gälla företag och myndigheter. Enligt utskottets mening bör undersin ordförandeperiod i EU lägga fram en plan för hur systemet med ekologiskafotavtryck skall kunna implementeras i unionens ekonomiska politik. En sådanreform skulle förenkla arbetet med att följa upp principen i artikel 6 i EG-fördraget om att integrera principen om hållbar utveckling i unionens allasektorer.Vad utskottet anfört med anledning av motionerna Fi213 (mp) yrkande 1, U515(mp) yrkandena 6 och 8 samt MJ752 (v) yrkande 4 bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi213 yrkande 1och 1999/2000:U515 yrkandena 6 och 8 och 1999/2000:MJ752 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionen(mom. 4, motiveringen) (m), , och (alla m) anser att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.2Miljökonsekvenser i budgetpropositionen bort ha följande lydelse:Dagens system för nationalräkenskaper (NR), i vilket totalmåttetbruttonationalprodukt (BNP) ingår, har successivt byggts upp under desenaste 50-60 åren. Räkenskaperna har också alltmer samordnats mellanolika länder i t.ex. FN:s, och regi. Detta gör att NR ochBNP är ett mycket användbart redskap när det gäller att analysera ochbelysa ekonomisk tillväxt och konjunkturen i olika länder samt hurländernas utveckling samvarierar via t.ex. världshandel ochkapitalrörelser. Existensen av ett räkenskapssystem som ger jämförbarhetöver tiden och mellan länder är enligt utskottets mening ovärderligt närdet gäller möjligheterna att ge underlag för ekonomisk-politiska åtgärderoch frågeställningar.I motionerna framhålls att NR- och BNP-måttet bör justeras för bl.a.miljöeffekter av tillväxten. Enligt utskottets mening är det emellertid intemöjligt att skapa ett samlat och enhetligt BNP-mått som inkluderar och värderarall ekonomisk aktivitet och korrigerar för alla effekter som tillväxten skapar.Risken med en sådan utveckling är bl.a. att värdet av BNP-måttets ursprungligaroll som ett makroekonomiskt analysverktyg försämras drastiskt.När det gäller miljökonsekvensbeskrivningar av budgetförslag vill utskottetframhålla att det ingår i regeringens normala beredningsansvar att, där det finbehov, kartlägga miljökonsekvenserna av olika politiska förslag. Därför finnsdet enligt utskottets mening ingen anledning att införa några nya sy- stemberedning av miljökonsekvenser.Med anledning av vad som anförts ovan avstyrker utskottet förslagen imotionerna Fi213 (mp) yrkande 1, U515 (mp) yrkandena 6 och 8 och MJ752 (v)yrkande 4.13. Vidgat perspektiv på ekonomisk politik (mom. 5) (v, mp)(), () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 1.5.3 Vidgat perspektivpå ekonomisk politik bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att det är nödvändigt med ettvidgat perspektiv på den ekonomiska politiken bland annat för attmotverka globaliseringens avigsidor. Ökande miljöförstörandetransporter, ökad anonymisering, minskat ansvarstagande, krav påpolitiska eftergifter, eroderad demokrati och utarmad delaktighet ärtydliga tecken på att ett ensidigt förräntningskrav överskuggar inte baraekologiska värden, utan även sociala, kulturella och demokratiska.Som motkraft till detta behövs bland annat ett uppbyggande av självtilliten hosmedborgarna och en utveckling av den sociala ekonomin. Det behövs också nyaspelregler på valuta- och finansmarknaderna. En ökad tröghet i kapitalrörelsernbör skapas genom att t.ex. införa en omsättningsskatt på valutatransaktioner.Vidare bör ekologiska och sociala klausuler finnas med som ett viktigt inslag ifrihandeln.Under har en ekonomism, där snart sagt allt underställsförräntningskrav, avkastningskrav och snabbast möjliga vinst, vuxit sig alltstarkare. Människan riskerar att successivt reduceras till en ekonomisk varelsemedborgaren görs till blott och bart konsument. Enligt utskottets mening måstedenna utveckling vändas genom att system, invanda strukturer och normer isamhället förändras så att människan och hennes liv tas på allvar. Utskottet demotionärernas uppfattning att det är samhällets skyldighet att verka för attlivsstil, teknik och normer medför att vi kan leva på ett rättvist miljöutrymmeett globalt framtidsperspektiv.Utskottet delar också motionärernas uppfattning att diskussionen omföretagandets villkor alltför mycket koncentreras på skattefrågor. En mängdstudier visar att det ofta är annat som avgör konkurrenskraft ochutvecklingsförmåga, så till exempel i Rådet för arbetslivsforsknings rapportFrån till Gnosjö.Enligt utskottets mening måste den svenska debatten om och politiken förtillväxt och sysselsättning kompletteras med nya perspektiv. Det måste läggasstörre vikt vid det lokala och regionala samt större vikt vid det sociala kapitroll som utvecklingsmotor i en hållbar ekonomi.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion Fi213 (mp) yrkandena 2, 3och 5 bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande vidgat perspektiv på ekonomisk politikatt med anledning av motion 1999/2000:Fi213 yrkandena 2, 3och 5 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14.