bet · GM01KU9 · 1999-01-28 00:00:00 — Sekretess för vissa uppgifter hosuppdragsmyndigheter I propositionen föreslås ändringar i 8 kap. 9 §sekretesslagen (1980:100) samt ändring i (1998:808). beslutade den 10december 1998 att till miljö- och jordbruksutskottetöverlämna propositionen i den del den behandlarmiljöbalken.Konstitutionsutskottet behandlar i detta betänkandesåledes endast frågan om ändring i sekretesslagenjämte tre motioner som väckts med anledning avförslaget i denna del.Utskottet tillstyrker regeringens förslag samtavstyrker samtliga motioner. Till betänkandet harfogats fyra reservationer (m, kd, fp och mp). 1998/99:22 vari yrkas att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Lagförslaget finns intaget i bilaga. 1998/99:K6 av och von der Esch(kd) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att utöver den föreslagna ändringen isekretesslagen stärka allmänhetens möjlighet att fåta del av information som rör människors hälsa.1998/99:K7 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag tilländring i 8 kap. 9 § sekretesslagen i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statlig ochkommunal uppdragsverksamhet,3. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning i syfte att tydliggöra hälso- ochmiljöansvaret för privat näringsverksamhet ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K8 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring i 8 kap.9 § sekretesslagen (1980:100) som anförts imotionen,2. att - vid avslag på yrkande 1 - begäratt regeringen återkommer till med förslagtill sådan ändring i 8 kap. 9 § sekretesslagen(1980:100) att undantag från sekretess även skallomfatta intresset av allmän kännedom om förhållandensom rör miljön samt att dessa undantag även skallgälla för universitet och högskolor. Propositionens huvudsakliga innehållBakgrundOffentlighetsprincipen innebär bl.a. att den sombegär det har rätt att ta del av allmänna handlingarhos statliga och kommunala myndigheter.Handlingsoffentligheten är avsedd att främja ettfritt meningsutbyte och en allsidig upplysning (2kap. 1 § tryckfrihetsförordningen, TF). Den fyllerenligt propositionen en viktig kontrollfunktiongenom att den möjliggör en medborgerlig insyn imyndigheternas verksamhet. Rätten att ta del avallmänna handlingar får begränsas endast om det ärpåkallat med hänsyn till vissa i 2 kap. 2 § TFuppräknade intressen, bl.a. skyddet för denenskildes ekonomiska förhållanden. De begränsningarsom får göras skall anges noga i en särskild lag(sekretesslagen) eller i en annan lag som den lagenhänvisar till.I 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) finnsbestämmelser om sekretess som rör uppdragsverksamhetför enskilds räkning. Enligt denna paragraf gällersekretess hos myndighet för uppgift som avserprovning, bestämning av egenskaper eller myckenhet,värdering, vetenskaplig, teknisk, ekonomisk ellerstatistisk undersökning eller annat sådant uppdragsom myndigheten utför för enskilds räkning, om detmåste antas att uppdraget lämnats underförutsättning att uppgiften inte röjs. Vidarestadgas att regeringen för särskilt fall kanförordna om undantag från sekretessen, om den finnerdet vara av vikt att uppgiften lämnas.Meddelarfrihet gäller inte för uppgifter somomfattas av sekretess enligt denna paragraf.Uppdragsverksamhet för enskilds räkning förekommervid åtskilliga statliga myndigheter, t.ex.Statistiska centralbyrån, , Närings-och teknikutvecklingsverket, universitet ochhögskolor samt i verksamhet i de nämndersom fullgör uppgifter inom miljö- ochhälsoskyddsområdet.Sekretess i uppdragsverksamhet tar enligtförarbetena i första hand sikte på att skyddauppdragsgivarens ekonomiska förhållanden menbestämmelsen har avfattats så att den ger skyddockså för tredje man både när det gäller personligaoch ekonomiska förhållanden. I de fall som avses iparagrafen kan det enligt propositionen antas attdet ofta är en förutsättning för enskilda somanlitar en myndighet att de kan vara säkra på att fåsamma sekretesskydd som de skulle få hos ett privatföretag.Frågan om tolkningen av 8 kap. 9 § sekretesslagen(1980:100) aktualiserades genom en dom frånKammarrätten i somgällde möjligheten för en uppdragsmyndighet attlämna ut resultaten av radonmätningar till enenskild.En journalist begärde hos i kommun att få ta del avuppgifter om vilka flerbostadshus i som haderadonvärden över gällande gränsvärde. Nämnden avslogframställan med stöd av 8 kap. 9 § sekretesslagen. Imotiveringen angavs att det fick antas att uppdragenlämnats under förutsättning att uppgifterna inteskulle röjas. Journalisten överklagade beslutet ochanförde till stöd för överklagandet bl.a. atthänsynen till fastighetsägarnas ekonomiska intressenaldrig borde få gå före människors hälsa.Kammarrätten fastställde miljönämndens beslut. Somgrund för avgörandet angavs att det saknades lagligmöjlighet att ta hänsyn till en vägning mellanhälso- och ekonomiintressen på det sätt klagandenhävdat. Klaganden fullföljde sin talan tillRegeringsrätten som beslutade att inte meddelaprövningstillstånd.Inom har upprättats enpromemoria, Sekretess för vissa uppgifter hosuppdragsmyndigheter (Ds 1997:41). I promemoriandiskuteras behovet av att begränsa sekretessen hosuppdragsmyndigheter för uppgifter som rör människorshälsa. Enligt promemorieförslaget skalluppdragsmyndigheter få möjlighet att lämna utuppgifter som rör människors hälsa till allmänhetenom intresset av allmän kännedom om dessa har sådanvikt att uppgifterna bör lämnas ut.Uppdragsmyndigheter föreslås också kunna lämna utsådana uppgifter till berörd tillsynsmyndighet inommiljö- och hälsoskyddsområdet. Promemorian harremissbehandlats.Regeringens förslagBestämmelserna om sekretess i myndighetersuppdragsverksamhet motiveras av hänsyn till denenskildes ekonomiska intressen. T.ex. har enuppdragsgivare enligt regeringen ett intresse av attskydda uppgifter om sina produkter som har lämnatstill en forskare vid en högskola. Sekretess kangälla för denna typ av uppgifter. Enligt 8 kap. 9 §sekretesslagen gäller sekretess om det måste antasatt ett uppdrag lämnats till en myndighet underförutsättning att uppgifterna inte röjs. Enförutsättning för att enskilda skall anlita enmyndighet är enligt regeringen ofta att de kan varasäkra på att få samma sekretesskydd som de skulle fåhos ett privat företag.Allmänheten har ett befogat krav på att uppgiftersom rör människors hälsa i så stor utsträckning sommöjligt skall kunna offentliggöras. Den nuvarandebestämmelsen om sekretess i uppdragsverksamhet harenligt regeringen visat sig otillräcklig för atttillgodose allmänhetens insynskrav angåendeuppgifter av betydelse för människors hälsa. Enintresseavvägning mellan uppdragsgivarens ekonomiskaintressen och allmänhetens insynskrav kan intelagligen ske enligt 8 kap. 9 § sekretesslagen.Enligt bestämmelsen är det endast regeringen som kangöra sådana avvägningar vid sin eventuelladispensprövning.Några remissinstanser har ställt sig negativa begränsning av sekretessen i uppdragsverksamhetpå grund av att en sådan kan innebära att enskildaavstår från att lämna uppdrag till myndigheter ochhävdat att nuvarande dispensmöjlighet är tillräckligför att tillgodose allmänhetens insynskrav.Regeringen anser att nuvarande lagstiftning letttill och kan leda till att uppgifter som rörmänniskors hälsa och som är av intresse förallmänheten hålls hemliga i alltför storutsträckning. Sådana uppgifter bör efter enavvägning mellan det allmänna insynsintresset ochden enskilde uppdragsgivarens intresse avsekretesskydd kunna lämnas ut, även om detta kan fånegativa ekonomiska konsekvenser för enuppdragsgivare eller medföra att företag underlåteratt lämna uppdrag till myndigheter.Sammantaget anser regeringen, i likhet med enmajoritet av remissinstanserna, att övervägande skältalar för att bestämmelsen i 8 kap. 9 §sekretesslagen bör ändras så att den bättremotsvarar allmänhetens krav på insyn beträffandeuppgifter som rör människors hälsa.Det övervägande antalet av remissinstanserna harinte haft någon erinran mot den i promemorianföreslagna lagtekniska lösningen i och för sig.Denna innebär att en begränsning till förmån förhälsointresset skall gälla om det allmänna intressetav offentlighet har sådan vikt att uppgifterna börlämnas ut. En generell begränsning av sekretessenger den bästa möjligheten att ta hänsyn tillomständigheterna i det enskilda fallet. Regeringenanser att denna lösning är den mest lämpliga och attdet är viktigt att sekretesslagens bestämmelser haren enhetlig systematik.Frågan är dock enligt regeringen om lättnaden avsekretessen bör gälla vid alla myndigheter. Denuppdragsforskning som bedrivs inom universitet ochhögskolor har i tidigare sammanhang dragit till sigsärskild uppmärksamhet och gett upphov till svåraavvägningar. Också vid beredningen av dettalagstiftningsärende har remissutfallet enligtregeringen varit delat. ,, Kungl. Tekniska högskolan ochLuleå tekniska universitet har alla betonat viktenav att universitet och högskolor har möjlighet attbedriva uppdragsforskning. I sammanhanget har detbl.a. pekats på de regler i högskolelagen(1992:1434) som innebär att universitet ochhögskolor skall samverka med det omgivandesamhället. Enligt de nämnda universitetensuppfattning har sekretessreglerna en stor betydelseför möjligheten att få uppdrag från det privatanäringslivet, eftersom ett sådant samarbeteförutsätter ett förtroendefullt förhållande. Lundsuniversitet, Kungl. Tekniska högskolan och har också anfört att denföreslagna avvägningsregeln i sekretesslagen skullebli svår att tillämpa. Innebörden av vad Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) anfört är bl.a. attuppdragssekretessen rör det inom universitet ochhögskolor kanske viktigaste sekretessområdet, attuppdragen utgör en inte obetydlig källa tillintäkter samt att universiteten och högskolornagenom sin uppdragsforskning erhåller värdefullakontakter med samhälle och näringsliv. Kammarrätteni har framfört att det saknas underlag förbedömning av de verkningar den föreslagnabestämmelsen skulle medföra för uppdragsforskningen.Stockholms universitet har framhållit att 8 kap. 9 §sekretesslagen i första hand är avsedd att skyddauppgifter om uppdragsgivarens ekonomiskaförhållanden. Ett enskilt rättssubjekt som anlitaren myndighet för en viss typ av forskning måste,enligt , visserligen kunna förlita sigpå ett starkt sekretesskydd. Med universitetetssynsätt finns det emellertid situationer därintresset av offentlighet får anses väga tyngre änintresset av sekretess. När en uppgift har storbetydelse ur hälsosynpunkt, anser atten lättnad i sekretessen ter sig befogad.Universitetskanslern har tillstyrkt att det införsen avvägningsregel som omfattar även universitet ochhögskolor.Redan i samband med sekretesslagens tillkomstdiskuterades enligt regeringen frågan om sekretesspå universitets- och högskoleområdet utförligt avkonstitutionsutskottet. Utskottet anförde bl.a. (KU1979/80:37 s. 31 f.) följande. De forskningsuppdragsom universitet och högskolor erhåller från enskildafår anses vara ett viktigt led i den vetenskapligautvecklingen med hänsyn till den stimulans och deresurser som på detta sätt kommeruppdragsforskningen till godo. Eftersomuppdragsforskningen i många fall går ut på attvidareutveckla uppdragsgivarens produkter kan detvara naturligt om denne inte alltid vill bringauppdraget eller forskningsresultatet tilloffentligheten. Sekretess kan därför vara enförutsättning för att ett uppdrag skall ges till enforskare vid en offentlig undervisningsanstalt. Åandra sidan är det mycket viktigt med offentlighetoch insyn i forskningen både för att upprätthållaallmänhetens förtroende för forskningen och för attstimulera ett fritt idéutbyte mellan olika forskare.Trots de starka skäl som föreligger för full insyn iforskningen kan det inte bortses från att sekretessofta kan vara en förutsättning för att uppdragetöver huvud taget skall gå till ett offentligt organ.Utskottet konsterade att möjlighet till sekretessmåste finnas.Uttalandet speglar enligt regeringen den avvägningsom måste göras mellan ett befogat intresse avsekretess och ett, likaledes befogat, intresse avinsyn i universitetens och högskolornas verksamhet.Det är därför enligt regeringen angeläget attuppdragsforskningen även kan anförtrosuniversitet och högskolor. är det klartatt de skäl som åberopas till stöd för en lättnad isekretessen hos andra myndigheter förtjänar attbeaktas också vid unversitetens och högskolornasuppdragsforskning. Det finns dock anledning attavvakta med ett slutligt ställningstagande på dettaområde. Enligt regeringen övervägs för närvarandeett förslag till ändring av sekretesslagen medanledning av betänkande Samverkanmellan högskolan och näringslivet (SOU 1996:70).Mycket kortfattat innebär kommitténs förslag enligtregeringen att sekretesslagen skall ändras på ettsätt som möjliggör en forskningssamverkan mellanhögskoleväsendet och näringslivet. Desekretessfrågor som rör uppdragsforskning och de nunämnda frågorna vid forskningssamverkan bör enligtregeringens mening ses i ett sammanhang. Härigenomskapas de bästa förutsättningarna för en enhetliglösning som beaktar förhållandena vid universitetoch högskolor. Den gällande ordningen viduppdragsforskning bör därför tills vidare bestå, närdet gäller högskoleväsendet, men regeringen avseralltså att återkomma till dessa frågor i ett senaresammanhang.Eftersom förslaget om begränsningar av sekretessenendast avser en del av det område som täcks avsekretess bör det även i fortsättningen finnas enmöjlighet för regeringen att medge dispens isärskilda fall, om det är av vikt att en uppgiftlämnas ut.Enligt 1 kap. 3 § sekretesslagen fårsekretessbelagda uppgifter som förekommer hos enviss myndighet inte röjas för en annan myndighet iandra fall än som anges i sekretesslagen eller i lageller förordning till vilken sekretesslagenhänvisar. Av andra stycket i samma paragraf framgåratt bestämmelserna om sekretess myndigheter emellanockså gäller i förhållandet mellan olikaverksamhetsgrenar inom samma myndighet, när de äratt betrakta som självständiga i förhållande tillvarandra. Gäller förbud enligt sekretesslagen attröja en uppgift, får uppgiften enligt 1 kap. 4 §första stycket inte heller i övrigt utnyttjasutanför den verksamhet i vilken sekretess gäller föruppgiften.Den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 §sekretesslagen, som möjliggör utlämnande avuppgifter mellan myndigheter om intresset av attuppgifterna lämnas ut bör ha företräde framför detintresse som sekretesslagen skall skydda, gällerinte i fråga om sekretess enligt 8 kap. 9 §.Till följd av dessa stadganden kan inte en nämndsom fullgör kommunens uppgifter inom miljö- ochhälsoskyddsområdet, som åtagit sig uppdrag frånenskild under uttrycklig eller underförståddförutsättning att sekretess skall gälla, användauppgifterna om t.ex. radonmätningar i sintillsynsverskamhet enligt hälsoskyddslagen(1982:1080) även om mätningarna skulle tyda påradondotterhalter överstigande vad Socialstyrelsenbedömer som sanitär olägenhet.Regeringen anser att om det finns anledning antaatt en tillsynsmyndighet inom miljö- ochhälsoskyddsområdet bör agera genom att t.ex.meddela ett åtgärdsföreläggande bör inte enuppdragsmyndighet vara förhindrad att lämna utuppgifterna i fråga. Såsom några remissinstanserangivit gör sig skälen för möjlighet till utlämnandeav sådana uppgifter lika starkt gällande förstatliga som kommunala tillsynsmyndigheter.Begränsningen av sekretessen föreslås således gällaäven i förhållande till statligatillsynsmyndigheter.Av 13 kap. 1 § sekretesslagen följer attsekretessen för uppgifter som lämnas till annanmyndighet för tillsyn gäller också hos denmottagande myndigheten.En konsekvens av den föreslagna ändringen är enligtregeringen att 15 kap. 5 § sekretesslagen blirtillämplig. I paragrafen stadgas att en myndighet ärskyldig att på begäran av en annan myndighet lämnaut uppgift som den förfogar över i den mån intehinder möter på grund av bestämmelser om sekretesseller arbetets behöriga gång. kan i vissa fall uppgifternaoffentliggöras med stöd av 8 kap. 6 § och 7 § tredjestycket sekretesslagen.Begränsningen av sekretess gäller endast föruppgifter av allmänintresse rörande människorshälsa. För övriga uppgifter som omfattas avsekretess kan regeringen, precis som tidigare,förordna om undantag från sekretessen i särskildafall, om den finner det vara av vikt att en uppgiftlämnas ut.MotionernaI motion 1998/99:K6 av och vonder Esch (båda kd) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att utöver den föreslagnaändringen i sekretesslagen stärka allmänhetensmöjlighet att få ta del av information som rörmänniskors hälsa. tillstyrker istort den föreslagna ändringen av sekretesslagen.Det är viktigt att allmänheten kan få ta del avuppgifter som rör människors hälsa. Att sättauppdragsgivarens ekonomiska intressen framför tillexempel en hyresgästs rätt att få ta del av utfördradonmätning kan stå i strid med det samhällsansvaren myndighet har. Enligt motionärerna har dock någraav remissinstanserna framfört sådan kritik motförslaget som måste beaktas ytterligare. Stockholmskommun, kommun, ochKammarrätten i påpekar att det finnsavsevärd risk att uppdragsgivare kommeratt avstå från att lämna uppdrag till myndigheter omsekretessen begränsas och i stället i störreutsträckning låta privata företag utföra tillexempel radonmätningar. Om så blir fallet har syftetmed den föreslagna ändringen av sekretesslagenenligt motionärerna gått om intet. Kristdemokraternaser allvarligt på de problem som nämndaremissinstanser tar upp.Det finns enligt motionärerna ett behov av att,utöver den föreslagna ändringen i sekretesslagen,stärka allmänhetens möjlighet att få ta del avinformation som rör människors hälsa. Regeringen bördärför enligt motionärerna återkomma till riksdagenmed en konsekvensbeskrivning av hur den föreslagnaändringen i sekretesslagstiftningen påverkatmyndigheternas uppdragsverksamhet. Regeringen börockså lägga fram förslag om hur allmänhetensmöjlighet att få ta del av information som rörmänniskors hälsa i övrigt kan stärkas.I motion 1998/99:K7 av Per m.fl. (m)hemställs att avslår regeringens förslagtill ändring i 8 kap. 9 § sekretesslagen i enlighetmed vad som anförts i motionen (yrkande 1), attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statlig och kommunaluppdragsverksamhet (yrkande 2), och att riksdagenhos regeringen begär förslag till lagstiftning isyfte att tydliggöra hälso- och miljöansvaret förprivat näringsverksamhet i enlighet med vad somanförts i motionen (yrkande 3).För Moderata samlingspartiet är det en högst rimligutgångspunkt att enskilda som vill ta del avuppgifter om t.ex. radonhalten i en viss fastighet,som man antingen bor i eller i vilken ens barn går iskola eller liknande, också bör ha möjlighet att tadel av sådana uppgifter. En annan lika viktigutgångspunkt är att staten, kommunala bolag ochandra kommunala organ, t.ex. hälso- ochmiljöskyddsnämnder, inte skall ägna sig åtkommersiell verksamhet som lika gärna kantillhandahållas av privata aktörer. I stället skallstaten och kommunerna inrikta sig påtillsynsverksamhet och vad som i övrigt faller inomramen för myndighetsutövning samt svara för att denskattefinansierade servicen till medborgarna kangaranteras och uppfylla skattebetalarnas berättigadekrav. Mot denna bakgrund bör regeringen ytterligareöverväga och återkomma med förslag till hur problemsom kan uppkomma till följd av att olika hanteringgäller för kommersiella uppgifter ochmyndighetsuppgifter bäst kan lösas. Nuvarandeintressekollisioner kan i huvudsak avhjälpas genomatt överlåta till det privata att bedrivauppdragsverksamhet, men problem kan kvarstå i desärskilda fall där det är rimligt att statliguppdragsverksamhet även fortsättningsvis fårförekomma. Det framstår som mer principiellt riktigtatt införa en ordning där uppdragsgivare somhuvudregel har att anlita privata bolag, iförekommande fall kombinerat med tydligaskyldigheter för alla berörda att redovisa uppgiftersom t.ex. rör människors miljö och hälsa. En sådanordning skulle dessutom kunna bidra till envitalisering av konkurrensen på bostadsmarknadeneller vid valet av förskola, för att ange tvåexempel. bör enligt motionärerna återkommamed förslag i denna riktning.I motion 1998/99:K8 av Per m.fl. (mp)hemställs att beslutar om sådan ändring i8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) som anförts imotionen (yrkande 1), samt att - vidavslag på yrkande 1 - begär att regeringenåterkommer till med förslag till sådanändring i 8 kap. 9 § sekretesslagen (1980:100) attundantag från sekretess även skall omfatta intressetav allmän kännedom om förhållanden som rör miljönsamt att dessa undantag även skall gälla föruniversitet och högskolor (yrkande 2). Det är enligtmotionärerna inte tillfredsställande att t.ex.radonmätningar genom sekretess skall kunna förhindramyndigheter att agera till skydd för bl.a. barn somutsätts för höga radonhalter. de grönavälkomnar därför regeringens förslag till ändring avden s.k. uppdragssekretessen. Motionärerna villemellertid gå ett steg längre än regeringen. Derasutgångspunkt är att förhållanden som allvarligt kanpåverka såväl människors hälsa som miljön skallbryta sekretesskravet. Vad avser forskning viduniversitet och högskolor skall grundprincipenenligt motionärerna vara att den är offentligttillgänglig, och strävan bör vara att ökainformationen om forskningsresultat till allmänhetensnarare än att lägga hinder i vägen. Motionärernaföreslår att 8 kap. 9 § sekretesslagen andrameningen skall få följande lydelse:Sekretessen gäller dock inte om intresset av allmänkännedom om förhållanden som rör miljö ellermänniskors hälsa har sådan vikt att uppgiften börlämnas ut.Om avslår motionärernasförstahandsyrkande bör regeringen, enligtmotionärerna, återkomma till med förslagtill ändring i 8 kap. 9 § sekretesslagen enligtförslaget i yrkande 1.Utskottets bedömningBestämmelserna i 8 kap. 9 § sekretesslagen omsekretess i myndigheters uppdragsverksamhetmotiveras av hänsynen till den enskildes ekonomiskaintressen. Bestämmelsen har visat sig otillräckligför att tillgodose allmänhetens insynskrav när detgäller uppgifter av betydelse för människors hälsa.En intresseavvägning mellan uppdragsgivarensekonomiska intressen och allmänhetens insynskrav kaninte lagligen ske. Enligt bestämmelsen är det endastregeringen som kan göra sådana avvägningar vid sineventuella dispensprövning.Allmänheten har enligt regeringen ett befogat kravpå att uppgifter som rör människors hälsa i så storutsträckning som möjligt skall kunna offentliggöras.Utskottet delar denna bedömning. Bestämmelsen i 8kap. 9 § sekretesslagen bör därför ändras så att denbättre motsvarar allmänhetens krav på insynbeträffande uppgifter som rör människors hälsa.Sekretessen bör begränsas till förmån förhälsointresset om det allmänna intresset avoffentlighet har sådan vikt att uppgifterna börlämnas ut. En generell begränsning av sekretessenger den bästa möjligheten att ta hänsyn tillomständigheterna i det enskilda fallet.Frågan är dock enligt regeringen om lättnaden avsekretessen bör gälla vid alla myndigheter.Regeringen anser att det är angeläget att denuppdragsforskning som bedrivs inom universitet ochhögskolor även kan anförtros dem. Enligtregeringen finns det dock anledning att avvakta medett slutligt ställningstagande på detta område.Regeringen avser att återkomma till dessa frågor iett senare sammanhang. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i alla delar.Utskottet delar således inte den i motion K7framförda uppfattningen att lagförslaget nu skallavslås och att regeringen skall utreda kompetensenför staten, kommunala bolag och andra kommunalaorgan. Motionen avstyrks.I motion K8 yrkande 1 föreslås att 8 kap. 9 §sekretesslagen skall ändras så att lättnader isekretessen skall gälla även för uppgifter om miljönsamt att detta skall gälla också för uppgifter hosuniversitet och högskolor.