bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den intagne skall motiveras till behandling mot alkohol ochnarkotikamissbruk,28. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att införa generella regler för övervakade besök för dem somdömts till fängelse för narkotikabrott.1999/2000:Ju908 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotikafria fängelser och att det inom varjekriminalvårdsregion skapas minst en drogfri anstalt i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:Ju911 av m.fl. (m) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om narkotikafria anstalter.Brottsförebyggande rådet1999/2000:Ju721 av m.fl. (c, m, kd, fp, mp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av specificerad statistikinformation.1999/2000:Ju905 av m.fl. (c) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om gemensamma ärendehanteringssystem inom rättsväsendet,7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tydligare kriminalstatistik.Rättsmedicinalverket1999/2000:Ju201 av och () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an- förtsom att centralisera DNA-analyser inom forensisk verksamhet i Sverige.Gentekniknämnden1999/2000:MJ513 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en konsumentrepresentant i Gentekniknämnden.Brottsoffermyndigheten1999/2000:Ju723 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar återställa den ursprungliga ordningen avseendefinansieringen av Brottsofferfonden i enlighet med vad som anförts i motio-nen,3. att begär att regeringen återkommer med förslag om ändring i45 § lagen (1974:03) om kriminalvård i anstalt i enlighet med vad som an-förts i motionen.Bidrag till brottsförebyggande arbete1999/2000:Ju721 av m.fl. (c, m, kd, fp, mp) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärdsprogram för ökad kvinnofrid i utomhusmiljön.1999/2000:Ju731 av () vari yrkas att hos regering-en begär förslag till en bred och folklig offensiv mot brott ochvåldstenden- ser.1999/2000:Ju738 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att starta enförsöksverksamhet av typ Lugna Gatan i Norrköping- isyfte att förebygga ungdomskriminalitet.1999/2000:Ju901 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trygghetsskapande insatser på lokal nivå.1999/2000:Ju907 av m.fl. (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om drogförebyggande åtgärder.1999/2000:Ju910 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppmuntran av Farsor och morsor på stan, grannsamverkan ochliknande medborgarengagemang,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att bygga bort brott,1999/2000:Bo231 av m.fl. (c) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om trygghet för medborgarna. InledningAllmäntUtgiftsområde 4 Rättsväsendet omfattar anslag till bl.a. polisväsendet,åklagarväsendet, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndighe-terna, , , ,och rättshjälpskostnader. anslogs knappt22 miljarder kronor medan utgifterna beräknas uppgå till drygt 22 miljarderkronor - mellanskillnaden utgörs av ianspråktaget anslagssparande och vissatillskott på tilläggsbudget. De tyngsta anslagsposterna är polisen med 11,4miljarder kronor, kriminalvården med och domstolsvä-sendet med 3 miljarder kronor.För år 2000 har bestämt utgiftsramen för rättsväsendet till 22667 103 000 kr.Inom rättsväsendets verksamhet kan urskiljas två huvudsakliga områden. Detena området rör kriminalpolitiken, sammanfattningsvis frågor om brott ochstraff och, inte minst, frågor som rör brottsförebyggande verksamhet. Detandra området rör rättskipningen och organisationen av rättsväsendet.Den centrala uppgiften för rättsväsendets myndigheter är att värna den en-skildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Detta ger verksamheten inomrättsvä- sendet en särställning i den statliga verksamheten, och den är enförutsättning för ett fritt och demokratiskt samhälle. genom att myndigheterna inom rättsväsendet förebygger och beivrarbrott och sörjer för verkställighet av utdömda straff. Inom rättsväsendetlöses också tvister, såväl mellan enskilda som mellan enskilda och detallmänna. Vidare verkställs rättsanspråk som inte kan regleras på frivilligväg.Verksamheten inom rättsväsendet är i princip av den karaktären att den äroch också fortsättningsvis skall vara en statlig angelägenhet. Dettaställer särskilda krav på verksamheten. Sådana krav är t.ex. att polisenhar resurser att förebygga och bekämpa brott, att enskilda som vänder sigtill domstolarna kan få sin sak prövad på ett rättssäkert sätt och inomrimlig tid och att verk- ställigheten av straff präglas av säkerhet ochhumanitet.Inom rättsväsendet pågår ett omfattande moderniserings-arbete i syfte att öka rättstryggheten och rättssäkerheten och för attrationali- teten och effektiviteten i rättsväsendets arbete skall öka.Detta ger också bättre förutsättningar för att förebygga och bekämpabrottslighet och för att öka tryggheten. Viktiga utgångspunkter iförändringsarbetet är medborgar- perspektiv och samverkan mellanmyndigheter. Centrala beståndsdelar i arbetet bör, som regeringen anför,vara frågor om styrning, kompetensut- veckling och personalförsörjningsamtidigt med en fortsatt utbyggnad av IT- stödet.Genomgripande organisatoriska förändringar har redan gjorts inom poli- sen,åklagarverksamheten och kriminalvården. Det har inte varit utan svårig-heter att förena organisationsförändringarna med de besparingsambitionersom funnits inom rättsväsendet likaväl som inom all annan statlig verksam-het. har dessutom genomförts väsentliga reformer som polisens nyaproblemorienterade arbetssätt och reformeringen av påföljdssystemet somträdde i kraft . De inledande svårigheterna synes nuövervunna. Förslagen i budgetpropositionen kommer ytterligare att bidratill den positiva utvecklingen.När det gäller domstolsorganisationen har utvecklingsarbetet emellertidännu inte nått så långt. Utskottet återkommer till denna fråga när anslagettill Domstolsväsendet behandlas. Utskottet vill ändå här konstatera attmoderni- seringen av domstolsväsendet, i likhet med vad som gäller förövriga myn- digheter inom rättsväsendet, i ökande utsträckning skall utgåfrån en helhets- syn på verksamheten och långtgående myndighetssamverkan.I detta sammanhang vill utskottet också uppmärksamma några yrkanden i ettpar motioner.Utskottet anknyter först till frågan om domstolsorganisationen. I motionJu220 (fp) efterfrågas, med siktet inställt på polis och domstolar, enöversyn med syftet att se till att den statliga kärnverksamheten finns ihela landet. Utskottet, som i sakfrågan inte har någon annan uppfattning änmotionären, anser en sådan översyn överflödig och hänvisar därvid till vadsom anförts om förändringsarbetet. Utskottet avstyrker alltså bifalltill motion Ju220.I motion Ju905 (c) tas upp viktiga frågor om uppföljning av omorganisa-tioner, kvalitetsmått inom rättsväsendet och redovisning av kostnadsutveck-lingen inom rättsväsendet. Motionärerna har här tagit fasta på synpunkter ien av revisorer färdigställd rapportOrganisationsföränd- ringar inom rättsväsendet (rapport /99:9) somutarbetats inom revisorer- na på önskemål av utskottet. Rapporteninnehåller en redovisning av föränd- ringsarbetet framför allt inom polisenoch åklagarorganisationen och inne- håller en hel del konkreta synpunkteroch förslag. Revisorerna har avlämnat ett förslag till (1999/2000:RR7) som grundar sig på rapporten och remissbehandlingen av den.Utan att i detta sammanhang ta ställning till revisorernas förslag kan ut-skottet konstatera att revisorerna pekar på en rad behov när det gällerupp- följning och utvärdering såväl av reformarbetet som av utvecklingeninom rättsväsendet i stort.Utskottet vill här börja med att framhålla att årets budgetpropositioninne- håller en fyllig resultatredovisning som inkluderar regeringensbedömning i berörda frågor. Utskottets beslutsunderlag förbättras påväsentliga punkter genom tillgång till detta material. Utskottet noterardock att det ännu återstår en hel del att göra när det gällermedelsförbrukningen och resultatredovisningen. Bl.a. avser regeringensbedömningar i hög grad kvan- titativa och inte kvalitativa förhållanden.Utskottet har alltså inte någon anledning att ifrågasätta behovet av sådanaåtgärder som aktualiseras i motion Ju905. Tvärtom har utskottet i flerasam- manhang efterfrågat samma typ av information, t.ex. genom att föreslårevi- sorerna den omnämnda utredningen. Att det finns utrymme förutveck- ling av resultatredovisningen står således helt klart. Likaså ärdet naturligtvis alltid önskvärt att slutsatser dras av ettförändringsarbete och att eventuella brister åtgärdas. Utskottet torde fåanledning att återkomma till dessa frågor när revisorernas förslag skallbehandlas i . bör inte göra någotuttalande i saken. Med vad som anförts avstyr- ker utskottet motionJu905 i berörda delar.Utskottet kommer nedan att återkomma till frågor om resultatuppföljning ianslutning till att respektive anslag behandlas.Kriminalpolitikens inriktningDen kriminalpolitiska inriktningen bör enligt utskottets mening grundas påen helhetssyn och på en inriktning av den allmänna politiken som leder tillsocial trygghet, en rättvis fördelning och ett samhälle som vilar påsolidaritet mellan människor. Hänsynen till brottsoffren är en del av denhelhetssyn som utskottet här gör sig till tolk för.Utskottet vill också understryka betydelsen av det brottsförebyggande ar-betet som en hörnsten i de kriminalpolitiska strävandena. Brottslighetenmåste angripas med en bred kriminalpolitisk ansats. Här är vissa delar avsamhällspolitiken särskilt betydelsefulla. Åtgärder som rör barn och ungdo-mar, alkohol och droger, arbets- och bostadsmarknaden och utbildning harsärskilt stor potential när det gäller att förebygga brottslighet. Detråder ock- så allmän enighet om vikten av att det brottsförebyggandearbetet koncentre- ras på breda åtgärder som riktar sig till barn ochungdom och att föräldrar, skola och föreningsliv engageras i det arbetet.Vidare måste de brott som begås leda till adekvata reaktioner frånsamhällets sida. I det ingår naturligt- vis att ta till vara brottsoffrensintressen men också att det finns en human och säker kriminalvård varsverksamhet inriktas på att motverka återfall i brott.En utgångspunkt för prioriteringarna inom rättsväsendet är kraven på rätts-trygghet, rättssäkerhet, rationalitet och effektivitet. Kompetent personaloch ledning, rationella arbetsmetoder och modern teknik är nödvändigaförutsätt- ningar såväl i brottsbekämpningen som i rättsväsendets övrigaverksamheter.Ett centralt inslag är, som regeringen framhåller, att medborgarper-spektivet präglar kriminalpolitiken. I det brottsförebyggande arbetet ärdetta perspektiv och kravet på samverkan mellan myndigheter och andraberörda tydligare än på många andra områden. En grundtanke med detnationella brottsförebyggande programmet Allas vårt ansvar (Ds 1996:59) ochmed det brottsförebyggande arbete som bedrivs inom kommunerna, bl.a. medstöd av , är just att brottsligheten måste angripasi samver- kan med dem som berörs av den. Detta gör sig naturligtvissärskilt starkt gällande i fråga om den s.k. vardagsbrottsligheten, somutgör majoriteten av antalet anmälda brott. Här har närpolisverksamhetenoch närpolisens samar- bete med t.ex. skolan, brottsofferjourer,föreningslivet och andra frivilligor- ganisationer en särskild betydelse.Den organiserade brottsligheten måste emellertid angripas med andra me-toder. Utskottet tänker här bl.a. på tvångsmedelsregleringen och på möjlig-heten att använda modern teknik i kriminalunderrättelsearbetet. Också sam-arbetet mellan den öppna polisen och Säkerhetspolisen har betydelse. Härkan också nämnas att en kommitté (dir. 1998:101) med parlamentariska inslagser över hur behovet av en central kraftsamling mot den organiseradebrottsligheten bäst skall kunna tillgodoses.När det gäller den grova, i många fall organiserade och gränsöver-skridande, brottsligheten är det internationella samarbetet särskiltviktigt. Av stort värde för insatserna mot den internationellabrottsligheten i är inrättandet av den europeiska polisbyrån Europolsom startade sin perma- nenta verksamhet . Inom EU pågårockså i övrigt ett omfat- tande arbete med att förbättra såväl detpolisiära samarbetet som samarbetet på den internationellastraffprocessrättens område; beslut har fattats om ettsamarbete på åklagarnivå, Eurojust. som genomAmsterdamfördraget är helt knutet till EU kommer också att stärka detpolisiära och rättsliga samarbetet. I spelar ak-tionsgruppen mot organiserad brottslighet i en nyckelroll.Särskilt bör nämnas att inom ramen för detta samarbete tagit på siguppgiften som ordförande i den operativa kommittén. Denna fungerar som ensektorsövergripande expertgrupp i operativa frågor och ansvarar även föralla konkreta operationer. Också inom ramen för FN:s narkotikaprogram ochFN:s brottsförebyggande och straffrättsliga kommission pågår ett viktigtutvecklingsarbete. Vidare kan här nämnas att det pågår ettlagstiftningsarbete som syftar till ratificering av stadgan för FN:sinternationella brottmålsdom- stol. Samarbetet på internationell nivå lederalltså till ständigt förbättrade möjligheter att effektivt ingripa mot dengrova brottsligheten med internatio- nell anknytning.Ett självklart krav på rättsväsendet är att brott utreds och att lagföringsker inom rimlig tid. En sådan ordning underlättar utredningsarbetet ochinnebär en säkrare bedömning av brottet eftersom tilltalade, målsägande ochvittnen har händelsen i färskt minne. En snabb behandling gör påfrestningenpå målsägande och vittnen mindre och den har också, inte minst när detgäller unga lagöverträdare, pedagogisk betydelse - det ligger enligtutskottets me- ning ett stort värde i att det på en brottslig gärningsnabbt följer en reaktion från samhällets sida.I budgetpropositionen anlägger regeringen just ett sådant brett perspektivpå brottsbekämpningen som utskottet förordar. Här beskrivs också föränd-ringsarbetet som inte bara omfattar sådana faktorer som utskottet nu nämntutan också t.ex. organisatoriska förändringar som inrättandet av en nyorga- nisation för miljöbrottsbekämpningen och det pågående arbetet med enre- formering av domstolsväsendet. En utveckling avverkställighetsinnehållet i det straffrättsliga påföljdssystemet är enannan väsentlig del där siktet är inställt på åtgärder som skall förhindraåterfall i brott. Ett annat viktigt upp- drag för kriminalvården är attinom ramen för en human kriminalvård öka säkerheten inom anstalterna ochförhindra att intagna missbrukar permissio- ner eller avviker.Utskottet vill för sin del understryka vikten av att bakomliggande orsakertill kriminalitet undanröjs och att tidiga åtgärder sätts in. Missbruk,arbets- löshet och andra omständigheter av social karaktär har storbetydelse för brottslighetens utveckling men det bör också nämnas att ävenandra faktorer som också ligger utanför det kriminalpolitiska området,t.ex. bostadsområ- denas utformning, spelar en väsentlig roll.Den slutsats som bör dras är enligt utskottets mening att brottslighetenmåste angripas på bred front. Betydelsen av samhällsutvecklingen i stortfår enligt utskottets mening inte underskattas. Utskottet noterar medtillfreds- ställelse den storstadssatsning som görs. Under perioden1999-2002 satsas på utsatta områden istorstäderna. Målet är att alla stadsdelar i storstäderna skall uppfattassom attraktiva och trygga av sina invånare och utgöra goda och hälsosammalivsmiljöer.Vad utskottet nu anfört hindrar naturligtvis inte att också brottsbekämp-ningen har stor betydelse, och utskottet delar regeringens uppfattning atten stor del av rättsväsendets resurser inom det kriminalpolitiska områdetbör inriktas på att förebygga och bekämpa den allvarligaste brottslighetensom ekonomisk brottslighet, miljöbrott, narkotikabrott och inte minstvåldsbrott, i synnerhet sådana som riktas mot kvinnor och barn, och brottmed rasistiska, främlingsfientliga eller homofobiska inslag. villutskottet dock understryka att merparten av de brott som kommer tillpolisens kännedom inte har denna allvarliga karaktär. Fråntrygghetssynpunkt är det också vik- tigt att den s.k. vardagsbrottslighetenförhindras och, när den ändå förekom- mer, beivras. Det stora flertaletbrott tillhör den kategorin, och de medför betydande skador för enskildaoch för samhället som de, också för dem som inte direkt drabbas,skapar en allmän känsla av olust och otrygghet.Utgiftsramen och anslagenInledningI detta avsnitt behandlar utskottet regeringens budgetförslag och demotioner som väckts med anledning av budgetpropositionen och som avserfördel- ningen på anslag inom rättsväsendet. Yrkandena framgår av tabell,se bilaga 3. Vidare behandlar utskottet en del motionsyrkanden som merallmänt rör resursfrågor eller verksamheten och prioriteringar m.m. och somutskottet ansett bör behandlas i detta sammanhang.Utgiftsramen 2000-2002Regeringen föreslår i budgetpropositionen en utgiftsram 2000 på 22 . har beslutat i enlighetmed regeringens förslag.Beslutet innebär att rättsväsendets ram i enlighet med beslutet (prop. 1998/99:100, FiU20) höjs med . Förslaget innebärvidare, jämfört med vårens beslut, vissa omfördelningar mellan utgiftsområ-dena som medfört en ökning av ramen för rättsväsendet med knappt 10miljoner kronor. Slutligen har uppräkning gjorts för pris- och lönekom-pensation och vissa tekniska justeringar, i första handavtalsförsäkringarna, på sammanlagt knappt 515 miljoner kronor.För åren 2001 och 2002 har beräknat utgiftsområdets ram tillpreliminärt 23 019 respektive . Beloppen skall tjänasom riktlinjer för regeringens budgetarbete. aviserar regeringensin avsikt att ekonomiska vårproposition återkomma när detgäller vilka ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunnafullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen avrättsväsendet. Bak- grunden är (se prop. s. 40) bl.a. att polisen,åklagarväsendet, domstolsvä- sendet och kriminalvården i budgetunderlag harredovisat beräkningar av tillkommande resursbehov på sammanlagt 776miljoner kronor för och för år 2002.Utskottet förutsåg redan vid behandlingen av ekonomiska vårpro-position att framtiden för rättsväsendet i ekonomiskt hänseende var ovissäven om man inte kunde förutse några omedelbara problem. Som regeringenanför finns inom rättsväsendet tillräckliga resurser för även förut- vecklingsarbetet om anslagssparandet tas i anspråk. De därefterkommande åren ter sig däremot bekymmersamma, och utskottet höll i sitt nysstill fi- nansutskottet avgivna yttrande 1999/2000:1y för sannolikt attförstärkningar kommer att bli nödvändiga.Anslag för budgetåret 2000Regeringen har lagt fram ett förslag till fördelning av utgiftsramen påansla- gen inom rättsväsendet för , se bilaga 3, där även övrigapartiers förslag sammanfattas.Förslaget innebär att regeringen föreslår att ramökningen på 150 miljonerkronor för skall fördelas på polisorganisationen (21 miljonerkronor), åklagarorganisationen (), (5 miljo- ner kronor) och domstolsväsendet (). 1 miljonkronor överförs till utgiftsområde 2 för Bokföringsnämnden.I motionerna Ju901 och Ju911 (båda m) föreslås anslagsförändringar sominnebär en ökning av den fastställda utgiftsramen med 479,12 miljoner kro-nor. Motionsönskemålen innebär förstärkningar till polisorganisationen (156miljoner kronor), åklagarorganisationen (), (), domstolsväsendet (106,12 miljoner kro-nor), kriminalvården () och (5miljoner kronor) som anslaget till kronofogdemyndigheterna före-slås sänkas (). Motionärerna anser att regeringen i sittbudgetförslag inte tagit tillräcklig hänsyn till en rad faktorer. att polisen behöver utöka sin civilanställda personal. Det är ocksånödvändigt att öka rekryteringen av poliser. Förstärkningen av polisenkommer att med- föra ökade behov inom åklagarorganisationen som ocksåbehöver medel för att kunna anlita utomstående experter.Ekobrottsmyndigheten behöver för- stärkas för att kunna möta den alltmerkvalificerade ekonomiska brottslighe- ten. När det gäller domstolsväsendetframförs att det pågående förändrings- arbetet av hänsyn tillrättssäkerheten inte bör förenas med ytterligare bespa- ringskrav och närdet gäller kriminalvården anförs att en förutsättning för att kunna bedrivaen säker, modern och human kriminalvård är tillräckliga re- surser. I frågaom hänvisas till ett ökat resursbehov på grund av attarbetsbelastningen kan beräknas öka. Beträffande kronofogde- myndigheternaslutligen anför motionärerna att verksamheten med konkurs- tillsynsuccessivt bör avvecklas, vilket möjliggör en minskning av anslaget.Liknande synpunkter beträffande polisen och domstolarna framförs i mo-tionerna Ju704 och Ju902 (båda m).I motion Ju907 (kd) föreslås anslagsökningar som innebär en ökning av denfastställda utgiftsramen med . Motionsönskemålet innebärförstärkningar till polisorganisationen (), åkla-garorganisationen (), domstolsväsendet (40 miljoner kro-nor), kriminalvården (), (3 miljo-ner kronor) och bidrag till brottsförebyggande arbete ().Satsningar bör enligt motionärerna göras på att utöka polisorganisationenoch förbättra närpolisverksamheten. Vidare behövs kompetensförstärkning ochsärskilda ungdomsrotlar inom åklagarverksamheten, och domstolsväsendetbehöver extra resurser för att få ned handläggningstiderna. Detsamma gällerBrottsoffermyndigheten där en resursförstärkning är nödvändig för att myn-digheten skall kunna leva upp till målen för verksamheten. Inom kriminal-vården bör särskilda satsningar göras för att bygga om besöksutrymmena påanstalterna så att dessa anpassas till barns behov och för att förstärkafrigiv- ningsförberedelserna. Slutligen framställs önskemål om en kraftfullsatsning på brottsförebyggande arbete.I motion Ju905, Ju909 och Fi211 (alla c) föreslås anslagsökningar som in-nebär en ökning av den fastställda utgiftsramen med 475 miljoner kronor.Motionsönskemålen innebär förstärkningar till polisorganisationen (65 mil-joner kronor), domstolsväsendet () och kriminalvården(). Satsningar bör enligt motionärerna göras på enökning av civilanställd personal inom polisen. Vidare behövs ett tillskottav medel för att förkorta handläggningstiderna i domstolarna och behålla endecentra- liserad tingsrättsstruktur. Det krävs också utökade resurser föratt förbättra behandlingsinnehållet i kriminalvården.I motion Ju910 och Fi212 (båda fp) föreslås anslagsökningar som innebär enökning av den fastställda utgiftsramen med . Motions-önskemålen innebär förstärkningar till polisorganisationen (20 miljonerkronor), åklagarorganisationen (), domstolsväsendet (100miljoner kronor), () och rätts-hjälpskostnader (). Motionärerna anför bl.a. att detbehövs fler poliser och att polisen måste prioritera åtgärder motkriminella mc-gäng, att åklagarorganisationen behöver byggas ut och attstödet till brottsoffer m.fl. måste öka genom satsningar påbrottsofferjourer och vittnesstödspro- jekt. Slutligen vill man anslå medelför att kunna återgå till de regler som gällde för allmän rättshjälp föreden 1 december 1997.Samtliga partier (m, kd, c och fp) fullföljer sina här nämnda förslag avse-ende med yrkanden avseende utgiftsramen för rättsväsendet för åren2001 och 2002. Dessa yrkanden har behandlats av finansutskottet (se1999/2000:FiU1).ÖvervägandenSom framgått har just beslutat om utgiftsramen 2000, ett beslut som utskottet i sitt yttrande till finansutskottettill- styrkte. Ett bifall till här aktuella yrkanden skulle innebära attutgiftsramen överskrids.