bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Utskottet utgår från attgränsvärdena kommer att justeras när ny kunskaperhållits och att barns utsatthet då beaktas. Vidarekommer WHO att avsluta arbetet med attställa samman och utvärdera resultat från forskningkring elektriska och magnetiska fält. I ettinterpellationssvar uttalademiljöministern sin avsikt att föreslå regeringen attutreda behovet av tydligare riktlinjer ochkompletterande regler på området (prot. 1998/99:41 §20). Enligt vad utskottet erfarit är de frågor somtas upp i motionen föremål för intensivadiskussioner, och en omfattande forskningsverksamhetkan förväntas . Utskottet anserdet angeläget att den pågående forskningen följsnoga och att gränsvärdena justeras så snart nyrelevant kunskap tillförs området. Med hänvisningtill det nu anförda finner utskottet att syftet medmotion MJ742 (s) kommer att bli tillgodosett utannågot särskilt uttalande från sida.5.14 Skyddande ozonskiktPropositionenSom miljökvalitetsmål 14 Skyddande ozonskiktföreslår regeringen att ozonskiktet skall utvecklasså att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning.Miljökvalitetsmålet innebär:- verkar för att halterna av klor, brom ochandra ozonnedbrytande ämnen i stratosfären inteöverstiger naturliga nivåer.Regeringen bedömer att miljökvalitetsmåletSkyddande ozonskikt bör kompletteras med delmålavseende bl.a. avveckling av ozonnedbrytande ämnen.Därutöver kan ytterligare delmål behöva utvecklas.MotionenKrav på inlämning av halon för destruktion framförsi motion MJ734 (mp) yrkande 1. Försvaret bör snarastavveckla all användning av halon (yrkande 2). Detbör utredas hur problemen med brist pådestruktionsanläggningar bäst kan avhjälpas (yrkande3), och regeringen bör ta ett internationelltinitiativ för ökad halondestruktion (yrkande 4).Vikten av beredskap för hot från andra halonformerän de i Montrealprotokollet uppräknade betonas iyrkande 5.Utskottets övervägandenRiksdagen bör godkänna regeringens förslag tillmiljökvalitetsmål 14 Skyddande ozonskikt med deninnebörd som anges i propositionen. Som regeringenanför behöver miljökvalitetsmålet kompletteras meddelmål avseende bl.a. avveckling av ozonnedbrytandeämnen. Härutöver kan ytterligare delmål behövautvecklas. I enlighet med utskottetsställningstagande ovan (avsnitt 4) bör regeringenåterkomma till med förslag om delmål somsyftar till att miljökvalitetsmålet uppnås.Motion MJ734 (mp) ger utskottet anledning attframhålla att har en av de mest långtgåendeavvecklingsplanerna i världen när det gälleranvändningen av ozonnedbrytande ämnen. Användningenav bl.a. haloner har helt eller till största delenavvecklats, och den fortsatta avvecklingen fortgårplanenligt. Utskottet vill även erinra om att enligtförordningen (1995:636) om ämnen som bryter nedozonskiktet kan meddelaföreskrifter om att den som innehar en eller flerabrandsläckningsanordningar skall, när en sådananläggning tas bort, överlämna halonet för slutligtomhändertagande eller återanvändning. I ärdet som destruerar halon. Även Försvarsmaktensanvändning av halon regleras i förordningen.Eftersom halon genom sina egenskaper egentligen ärdet enda möjliga släckmedlet i trånga utrymmen därmänniskor vistas, t.ex. flygplan och ubåtar, fårFörsvarsmakten använda halon för vissbrandsläckning. I överbefälhavarens miljöplan av den30 anges att Försvarsmaktensavvecklingsplan för halon skall genomföras. Vidbehov skall en halonbank upprättas. Enligt vadutskottet inhämtat har Försvarsmakten avvecklat allhalonanvändning som inte omfattas av den förordningsom nämns ovan. När det gäller tillåten användningär inriktningen att så långt möjligt även avveckladenna användning genom att ersätta halon med det istort sett likvärdiga släckmedlet halotron II. Blandannat av kostnadsskäl är det intemöjligt att ersätta halon med halotron II ellerannat släckmedel i flygplan och ubåtar. Det börnoteras att Försvarsmaktens utsläpp av halon endastuppgår till av de totala utsläppen av ämneti vårt land. Utskottet vill även erinra om attenligt den nu aktuella propositionen är Försvars-makten en av de myndigheter som enligt regeringenbör ha ett särskilt sektorsansvar för ekologiskhållbarhet. Med anledning härav har regeringenuppdragit åt Försvarsmakten att bl.a. utarbetaunderlag i form av möjliga sektorsmål och åtgärderför att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen.När det gäller frågan om destruktion av halon ett partsmöte i parternainom Montrealprotokollet uppmanats att utvecklastrategier för hantering av halon, inklusivedestruktion. Vid partsmötet fattades också beslut omen översyn av möjligheten att effektivt inkluderanya substanser i protokollet. Rapportering skall skevid partsmötet . Tidi-gare har beslutats attparterna kan vidarebefordra information om nya ämnenmed ozonnedbrytande egenskaper till sekretariatet.Vidare uppmanades parterna att inte utveckla nyaämnen som kan bryta ned ozonskiktet. Det uppdrogsäven åt de tekniska och vetenskapliga panelerna attundersöka källan till och tillgängligheten av ämnethalon-1202 och fastställa den risk som det nya ämnetn-propylbromid utgör.Utskottet förutsätter att regeringen även ifortsättningen i internationella sammanhang agerarkraftfullt när det gäller avvecklingen avozonnedbrytande ämnen inklusive halon och avstyrkermed det ovan anförda motion MJ734 (mp) i den månmotionen inte kan anses tillgodosedd.5.15 Begränsad klimatpåverkanPropositionenEnligt regeringens förslag skall halten avväxthusgaser i atmosfären i enlighet med FN:sramkonvention för klimatförändringar stabiliseras påen nivå som innebär att människans påverkan påklimatsystemet inte blir farlig. Målet skall uppnåspå ett sådant sätt och i en sådan takt att denbiologiska mångfalden bevaras,livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål förhållbar utveckling inte äventyras. hartillsammans med andra länder ett ansvar för attdetta globala mål kan uppnås (miljökvalitetsmål 15Begränsad klimatpåverkan).Miljökvalitetsmålet innebär:- Åtgärdsarbetet inriktas på att halten avkoldioxid i atmosfären stabiliseras på en halt lägreän 550 ppm samt att halterna av övriga växthusgaseri atmosfären inte ökar. Målets uppfyllande är tillavgörande del beroende av insatser i alla länder.Regeringen bedömer att miljökvalitetsmåletBegränsad klimatpåverkan behöver kompletteras meddelmål avseende bl.a. utsläpp av koldioxid och andraväxthusgaser.MotionernaEnligt motion Jo64 (kd) bör ett klimatpolitisktprogram antas . Grunden bör vara attkoldioxidutsläppen räknat bör minskamed och (yrkande 6). I motion Jo73 (mp) föreslås attriksdagen antar följande delmål: Koldioxidutsläppenfrån fossila bränslen skall minska till år2020 och räknat årsnivå (yrkande 49). Utsläppen av andra växthusgaserän koldioxid skall minska års nivå(yrkande 50). I motion MJ778 från samma partiföreslås som delmål att sammanlagda utsläppav koldioxid, metan och dikväveoxid skall minska med15 % och med till år 2005jämfört med nivå (yrkande 1). När detgäller behovet av ett nationellt miljömål förkoldioxidutsläpp ställer sig motionärerna bakomNaturvårdsverkets mål att minska utsläppen med 15 %till åt 2020 med minst en halvering avkoldioxidutsläppen (yrkande 2).Vid utformningen av en offensiv klimatpolitik börenligt motion N228 (m) klimatbeslut gälla(yrkande 20). I motion MJ801 (v) betonas vikten avatt det nu gällande svenska målet för minskadekoldioxidutsläpp inte får försvagas. Om trafiken kanmiljöanpassas så att den klarar koldioxidmålet,uppfylls enligt motionärerna även övriga avriksdagen formulerade miljömål (yrkande 2). Behovetav en skärpning av utsläppsmålen för koldioxid,kolväten, kväveoxid och marknära ozon påtalas imotion T223 (kd). Utsläpp av försurande ämnen måsteminskas radikalt för att få harmoni mellan trafikenoch vad naturen långsiktigt tål (yrkande 3).Utskottets övervägandenRiksdagen bör godkänna regeringens förslag tillmiljökvalitetsmål 15 Begränsad klimatpåverkan medden innebörd som anges i propositionen. Regeringenbör återkomma till med förslag till delmålavseende bl.a. utsläpp av koldioxid och andraväxthusgaser.Den svenska politiken i klimatfrågor grundar sig påriksdagens klimatpolitiska beslut (prop.1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19). Enligt beslutetskall utsläppen av koldioxid från fossila källorstabiliseras nivå för attdärefter minska. I beslutet betonades attklimatpolitiken bör utformas i ett internationelltperspektiv och i jämförelse med åtgärder i andraindustriländer. fattade ett nyttenergipolitiskt beslut som också innefattarriktlinjer för en klimatstrategi inom energiområdet.Riktlinjerna innebär bl.a. att utsläppen i Sverigeav koldioxid begränsas så långt det är möjligt medhänsyn till konkurrenskraft, sysselsättning ochvälfärd. I samband med behandling våren1998 av den transportpolitiska propositionen (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10) fastställdes måletatt utsläpp av kväveoxider från transporter iSverige bör ha minskat med till år 2005räknat års nivå. För utsläpp inom övrigasektorer behövs ytterligare åtgärder i syfte attminska utsläppen till sådana nivåer att miljön intetar skada. Under omklimatförändringar har en ny överenskommelse omindustriländernas utsläpp av växthusgaser träffats i Kyoto i slutet av år1997. Överenskommelsen innebär i korthet attindustriländerna sammantaget skallminska utsläppen av växthusgaser med från1990 års nivå. Inom EU fastställdes den slutligabördefördelningen och innebär attutsläppen av växthusgaser skall minska inomgemenskapen.Som anförs i propositionen byggermiljökvalitetsmålet på det globala mål som harfastställts i förklimatförändringar (SÖ 1993:13). I konventionenunderstryks klimatfrågans allvarliga karaktär ochoron över att mänskliga verksamheter förstärker dennaturliga växthuseffekten, vilken befaras leda tillskadlig inverkan på människan och ekosystemen. Föratt uppfylla miljökvalitetsmålet fordrasinternationellt arbete, varför insatser i allaländer är av avgörande betydelse. kan därförendast bidra till målets uppfyllelse, och de svenskainsatserna bör därför bl.a. bestå av påverkan påandra länder. I likhet med regeringen gör utskottetbedömningen att en noggrann studie behövergenomföras för att fastställa delmål för utsläpp avväxthusgaser. Delmålet bör också relateras tillKyoto-protokollets tidsramar, dvs. åren 2008-2012.Det bör vara en uppgift för den parlamentarisktsammansatta klimatpolitiska kommittén att, medutgångspunkt i beslut om klimat- ochenergipolitiken samt ansvar för EU:sgemensamma åtagande och på basis av resultaten vidklimatkonventionens tredje partsmöte i , ilikhet med den parlamentariska beredningenpresentera förslag till delmål och en strategi somlägger stor vikt vid kostnadseffektivitet.Utredningsarbetet, som kan utföras som ett antaldelstudier, skall vara avslutat senast den 31december 1999 (dir. 1998:40 och regeringsbeslut den17 , dnr M98/4601/5 m.fl.). Utskottetförutsätter att kommitténs resultat uppmärksammas avden parlamentariska beredningen. Av propositionenframgår ett en särskild utredare, som stöd ikommitténs arbete, skall granska hur de s.k.flexibla mekanismerna i Kyoto-protokollet förbalansering av utsläpp mellan protokollets parterkan introduceras i . I enlighet medutskottets ställningstagande ovan under avsnitt 4bör regeringen därefter återkomma till medförslag till delmål för miljökvalitetsmålet. Iavvaktan härpå bör motionerna Jo64 (kd) yrkande 6,Jo73 (mp) yrkandena 49 och 50 och MJ778 (mp)yrkandena 1 och 2 lämnas utan vidare åtgärd.Som utskottet anför ovan grundar sig den svenskapolitiken i klimatfrågor på riksdagensklimatpolitiska beslut (prop. 1992/93:179,bet. 1992/93:JoU19). Detta beslut gäller givetvisfortfarande och kommer således att beaktas i arbetetmed en strategi på klimatområdet. Något särskiltuttalande med anledning av motionerna MJ801 (v)yrkande 2 och N228 (m) yrkande 20 är därför intepåkallat. Motionerna avstyrks i dessa delar.Enligt utskottets mening kommer kraven i motionT223 (kd) om en skärpning av utsläppsmålen förkoldioxid, kolväten, kväveoxid och marknära ozon attväl tillgodoses med de åtgärder som aviseras undermiljökvalitetsmålen 1, 6, 14 och 15. Syftet medmotionens yrkande 3 får anses tillgodosett utannågot särskilt uttalande härom.6 Underlag och metoder för uppföljning ochutvärderingPropositionenNaturvårdsverket bör enligt regeringen ha ettgenerellt ansvar för att fortlöpande utvecklamiljömålen, följa upp måluppfyllelsen ochtillsammans med övriga miljömyndigheter fungera somsamordnare av det övergripande miljömålsarbetet.Myndigheter med sektorsansvar bör tillsammans medNaturvårdsverket och övriga miljömyndigheter medutgångspunkt i de nationella miljömålen föreslåutveckling och precisering av dessa mål inomrespektive sektor.Staten bör vara ett föredöme på miljöområdet ochmedverka till en ekologiskt hållbar utveckling.Miljöledningssystem har därför börjat införas hosmer än 60 statliga myndigheter och bör inom denärmaste åren successivt införas även hos övrigarelevanta myndigheter.För uppföljning av de nationella miljömålen krävsett fullgott informationsunderlag. Underlag föruppföljning, analys och utvärdering av miljömålenbör därför prioriteras tillsammans medinternationell rapportering.Sverige bör följa och bidra till utvecklingen avEU:s arbete med miljöräkenskaper och indikatorer förhållbar utveckling.Miljöövervakningen bör inriktas mot uppföljningenav de nationella miljökvalitetsmålen och omfatta ensamlad information om miljötillståndet samt effekterav sådana skeenden i samhället som är av betydelseför en ekologiskt hållbar utveckling.Naturvårdsverket har fått i uppdrag att utforma ettnytt program för miljöövervakningen som anpassastill denna inriktning och till kommande lagstiftningom miljökvalitetsnormer.De sektorsansvariga myndigheterna för näringar somorsakar diffusa föroreningsutsläpp, bl.a.transporter, energi, sjöfart, jordbruk, skogsbrukoch fiske, behöver underlag för uppföljning av sinasektorsmål. Beträffande den information sommyndigheterna tar fram som en del av ordinarieverksamhet, bör de bidra med relevanta delar avdessa uppgifter till samladeuppföljning och utvärdering av de nationellamiljömålen.Övervakningen av den biologiska mångfalden behöverförstärkas och den hälsorelaterademiljöövervakningen bör ses över. Alla åtaganden ommiljörapportering mot bl.a. internationella organbör ske efter samråd med ochMiljöövervakningsnämnden.Naturvårdsverket bör utveckla sitt samarbete medutförare och forskare inom miljöövervakningsområdet.Miljöövervakningen bör förbättras avseendeuppföljning av beslutade begränsningar, hurEsbjergdeklarationens mål skall mätas och hur EU:smiljöövervakningsprogram för kemikalier börutvecklas. Regeringen anser att bör driva påOECD:s miljöövervakningsprogram avseende kemikalier.Riksantikvarieämbetet bör få i uppdrag att utredaoch lämna förslag på utformningen av en systematiskmiljöövervakning och av kulturmiljöstatistiken.Statistik för materialflöden bör utvecklas.MotionenEnligt motion MJ732 (mp) yrkande 1 bör svamparanvändas som indikatorer i studierna av sambandetmellan tillväxt och miljö.Utskottets övervägandenI motion MJ732 (mp) framhålls att svampar kanutnyttjas som indikatorer angående miljötillståndeti naturen. I motiveringen anförs bl.a. attminskningen av t.ex. mykorrhiza i marken har sambandmed miljöproblem som orsakats av människan.Utskottet kan för sin del instämma i den allmännabedömningen att studiet av svampar, och även lavar,kan utgöra ett led i miljöövervakningen. I sittarbete med en översyn av det svenskamiljöövervakningsprogrammet övervägerNaturvårdsverket om storsvampar och mykorrhiza ärlämpliga indikatorer för att mäta eller dokumenteramiljöförändringar. Såvitt utskottet kunnat utrönaförekommer också vissa forskningsprojekt med dennainriktning. Det är dock enligt utskottets meninginte lämpligt att i ett tillkännagivande -utan krav på preciserade åtgärder från regeringenssida - uttalar sig till förmån för en speciell metodeller en viss inriktning av forskningen. Dessafrågor måste i huvudsak prövas i andra sammanhang äninom ramen för en politisk bedömning. Med detanförda avstyrker utskottet motion MJ732 (mp)yrkande 1 i den mån motions-yrkandet inte kan ansestillgodosett.7 Resurseffektivisering i ettkretsloppssamhälle7.1 Riktlinjer för en effektiv och långsiktigthållbar material- och energianvändningPropositionenEnligt regeringens förslag skall följanderiktlinjer gälla för arbetet med att uppnå eneffektiv och långsiktigt hållbar resursanvändning:- Material och energi skall användas så effektivtsom möjligt med hänsyn taget till allaresurstillgångar.- Användningen av fossila bränslen bör hållas på enlåg nivå. Det samlade biomasseuttaget får inteutarma den biologiska mångfalden.- Flertalet varor skall vara materialsnåla ochenergieffektiva, uppgraderingsbara samt kunnaåteranvändas eller återvinnas med avseende påmaterial eller energi.I propositionen framhålls bl.a. attbefolkningstillväxten och krav på höjdlevnadsstandard i många länder leder till störreanspråk på resursförbrukning och därmed också enökad belastning på miljön. För att nå en hållbarutveckling globalt krävs att resursförbrukningeneffektiviseras avsevärt. Ett begrepp som nämns i deninternationella debatten är Faktor 10, som innebäratt resursanvändningen behöver bli i genomsnitt 10gånger effektivare under en till två generationer.Begreppet kan fungera som kompass och stimulera tillnödvändigt nytänkande. Faktor 10 ger en signal omvilken storlek på effektivisering som krävs, snarareän att uttrycka ett exakt mål. Det kommer attbehövas ytterligare arbete, såväl nationellt sominternationellt, för att analysera, konkretisera ochutveckla begreppet Faktor 10.MotionernaEnligt motion Jo68 (v) måste utgångspunkten förmiljöomställningen omfatta alla varor. Enligtmotionärerna lyckas regeringen inte med attformulera klara och precisa miljömål och riktlinjerför en effektiv och långsiktigt hållbar material-och energianvändning. Det måste redas ut redan nuvilken typ av varor som skall falla under vilkenparagraf. Man måste kunna ställa ett krav på attalla varor skall vara materialsnåla,energieffektiva, uppgraderingsbara samt varaanpassade för återvinning med avseende på materialeller energi (yrkande 8). Motionärerna delarregeringens uppfattning att Faktor 10-diskussionenär viktig för att uppnå t. ex. ett bättreutnyttjande av energi. Det finns dock brister meddetta begrepp, särskilt om vi jämför det medbegreppet rättvist miljöutrymme, som framför alltomfattar insikten att vi också måste ändra vårt sättatt leva. Det räcker inte med att göra precis sammasaker som vi gör , men mer effektivt. Faktor 10har ett inbyggt tillväxtbegrepp som är omodernt ochdessutom kommer att skada miljön. Man måste ocksåifrågasätta om miljöutrymmet bättre kan användas påannat sätt. Faktor 10-begreppet bör därförkompletteras med begreppet rättvist miljöutrymme(yrkande 9). I motion MJ749 (c) framhålls attmiljötänkandet länge har inriktats på att ta om handdet som flödar ut ur ekonomin. är det tid att ihögre grad sätta in åtgärder där resurserna förs ini ekonomin och produktionen. Med faktor 10 sättsutveckling, ny teknik och rättvisa i fokus, och manlyfter möjligheterna med ökadnaturresursproduktivitet. Det handlar inte om attsätta begränsningar på produktionen utan tvärtom -om en utmaning för näringslivet att finna nyainnovativa lösningar och öka effektiviteten.Effektiviseringskraven skiljer sig i praktikenstarkt åt mellan olika typer av resurser. I vissafall krävs mindre, i andra fall krävs mycket mer änen faktor 10, för att nå en hållbar utveckling. Detväsentliga är att inrikta utvecklingen mot eneffektivare resursanvändning. Begreppet Faktor 10ger en uppfattning om vilken utmaning vi står inför.Regeringen bör enligt motionärernas mening utredaoch formulera förutsättningarna för ett svensktarbete vad gäller forskning och teknikutveckling isyfte att anpassa samhället till Faktor 10 (yrkande28).I motion MJ740 (s) framhålls vikten av att demarker som fortfarande innehåller gift från BT-kemitotalsaneras. gjorda satsningar har integett någon långsiktig lösning på problemet.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen innebär hushållningmed resurser en minskad belastning på miljön.Förbrukningen av jordens resurser har pågått underlång tid utan att naturens egna kretslopp störts,annat än lokalt eller marginellt. Under de senasteårhundradena har befolkningstillväxten och den ökadematerial- och energiförbrukningen per person nåttsådana dimensioner att viktiga ekosystem hotas ochatt de naturliga kretsloppen för svavel, kväve ochkol har rubbats. För en globalt hållbar utvecklingmåste resurserna nu användas effektivt. Utskottetdelar regeringens bedömning att omställningen tillekologisk hållbarhet under en till två generationerinte kan skapas genom ett enda långsiktigthandlingsprogram. Däremot kan färdriktningen läggasfast och omfattningen bedömas.I samband med beslut omriktlinjer för en kretslopps-anpassadsamhällsutveckling (prop. 1992/93:180, bet.1993/94:JoU14, rskr. 1993/94:344) formuleradeskretsloppsprincipen på följande sätt: "Vad somutvinns ur naturen skall på ett uthålligt sätt kunnaanvändas, återanvändas, återvinnas eller slutligtomhändertas med minsta möjliga resursförbrukning ochutan att naturen skadas". Som regeringen anförtutgör denna princip alltjämt utgångspunkten för alltkretsloppsarbete. För att en förändring skall skemåste alla i samhället medverka och det är mot denbakgrunden regeringens förslag om tre riktlinjer förkretsloppsarbetet skall ses. Riktlinjerna skallsärskilt avse en effektivisering av material- ochenergianvändningen och vara inspirerande för arbetetoch en vägvisare när målen för verksamheternaformuleras. Det är särskilt viktigt att endiskussion mellan näringsliv, myndigheter ochforskare utvecklas och att resultatet sprids tillalla som kan anses berörda. Det svenska miljöarbetetmåste således utformas i samverkan med bl.a.näringslivet samt med hänsyn till utvecklingen avmiljöinsatserna internationellt.När det gäller regeringens förslag om att flertaletvaror skall vara materialsnåla och energieffektiva,uppgraderingsbara samt kunna återanvändas elleråtervinnas med avseende på material eller energivill utskottet anföra följande.Kretsloppsanpassningen av varusektorn har i mångafall varit framgångsrik. Det lagstadgadeproducentansvaret har varit en pådrivande faktor.Det har också skett en snabb utveckling inom bl.a.IT- och pappersindustrin. Som regeringen anför bördet fortsatta arbetet inriktas mot att ämnen som kange upphov till negativa effekter på hälsa och miljövid produktion, användning eller avfallshanteringundviks så långt som möjligt (se nedan, avsnittetNya arbetssätt i kemikaliepolitiken). Varorna börockså utformas så att minsta möjliga mängd energioch material åtgår vid produktion och användning.Ett viktigt sätt att minska inflödet av nyttmaterial är att återanvända och återvinna uttjäntavaror och materialen i dessa. Vidare bör man strävamot att en stor del av det som kallas avfallblir resurser.Avslutningsvis ansluter sig utskottet tillregeringens bedömning att varorna skall varaåteranvändbara eller återvinningsbara,uppgraderingsbara (möjliga att förnya till bättreeller mer användbar prestanda), långlivade ochmöjliga att reparera. Befintliga varor bör hanterasså att energiåtgång och utsläpp minimeras och godåteranvändning eller återvinning med avseende påmaterial eller energi görs möjlig. Utskottet vill idetta sammanhang även erinra om att miljöbalkeninnehåller en bestämmelse i 1 kap. 1 § om attbalken skall tillämpas så att återanvändning ochåtervinning liksom annan hushållning med material,råvaror och energi främjas så att ett kretsloppuppnås. Med det anförda tillstyrker utskottetregeringens förslag till riktlinjer förresurseffektivitet (prop.