bet · GM01KrU5 · 1999-03-04 00:00:00 — Med hänvisning till det anfördaavstyrker utskottet motionerna Kr203 (m) och Kr275(v) yrkande 8.Stöd till musikgenrerI motion Kr222 (m) påminner motionären om attKulturutredningen i sitt betänkande Kulturpolitikensinriktning föreslog en satsning på genreprofileradecentrum för musik (SOU 1995:84 s. 405-406) och attriksdagen beslöt att stöd skall utgå tillett sådant centrum för folkmusiken. Motionärenföreslår att verksamheten med genrecentrum skallutvecklas vidare. börbli ett genrecentrum för blåsmusiken i landet.Göteborgsmusiken har efter beslut år 1997statligt stöd som regional orkesterinstitution (bet.1996/97:KrU1 s. 166-169, rskr. 1996/97:129).Även i motion Kr256 (m) refereras tillKulturutredningens förslag om stöd till genrer föratt motverka rådande skeva fördelning inom detregionala musiklivet. Motionärerna påpekar att detofta varit musikens modernaste former som varitungdomens första kulturkontakt och som lett dem tillett vidare musikintresse. Via rockmusiken harintresset för jazz förnyats. Dessa musikformer harett brett folkligt stöd och utövas av många. Jazzenoch yngre musikformer bör enligt motionärernasmening kunna utvecklas på villkor som är likvärdigamed andra musikformers. De uttalanden som tidigaregjorts om ett ökat stöd till jazz och modernaremusikformer bör nu fullföljas (yrkande 5).Utskottet vill först påminna om att regeringen i1996 års kulturproposition tog ställning tillKulturutredningens förslag om genrecentrum. Ipropositionen framhölls att de arrangerandemusikföreningarna spelar en viktig roll för att ettvarierat musikutbud av god kvalitet skall kunnaerbjudas även på mindre orter. I stället för attanvända tillgängliga resurser till inrättande avgenrecentrum borde enligt regeringens uppfattningstöd ges till musiklivets arrangörsled. En ökning avarrangörsstödet aviserades.Samtidigt påpekades att stöd och insatser för olikagenrer också är en viktig uppgift för Kulturrådetoch Rikskonserter samt länmusikorganisationen. Ävenkommunernas ansvar underströks (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1 s. 93-94). Vid 1997/98 årsriksmöte föreslog regeringen att stödet till lokalamusikarrangörer och fria musikgrupper skulle ökasmed . På utskottets förslag ökaderiksdagen bidraget med (prop.1997/98:1, bet. 1997/98:KrU1 s. 84-86, rskr.1997/98:97). Vid innevarande har riksdageni enlighet med regeringens förslag beslutat om enytterligare ökning av bidraget med 5,8 miljonerkronor (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:KrU1 s. 42-43,rskr. 1998/99:55). Inom denna ökning ryms även ettsådant stöd till ett folkmusikcentrum som riksdagenbegärde (bet. 1997/98:KrU13 s. 28, rskr.1997/98:303).Det är enligt utskottets uppfattning viktigt attsådana genrer som blåsmusik, jazz och nyaremusikformer, folkmusik, körmusik samt kammarmusikkan utvecklas och nå även dem som inte bor på störreorter. Som utskottet understrukit vid fleratillfällen har de lokala musikarrangörerna ocheldsjälarna en stor och viktig uppgift i arbetet föratt nå detta mål. Det ökade statliga stödet tillarrangörsverksamheten är mycket välmotiverat.Utskottet förutsätter att , när en tidserfarenheter vunnits, i sin utvärderings- ochuppföljningsverksamhet granskar effekterna av detökade arrangörsstödet och av det nya stödet till ettfolkmusikcentrum och att regeringen redovisar sinbedömning därav för . Utskottet är inteberett att föreslå att göra ett uttalandeom inriktningen av arrangörsstödet eller omprioritering av viss genre inom ramen förtillgängliga resurser. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet de två aktuella motionsyrkandenaKr222 (m) och Kr256 (m) yrkande 5.Marknadsföring utomlands av svensk musikI motion Kr254 (fp) påminner motionärerna om attexportvärdet av svensk musikuppskattas till miljardbelopp och att det till stordel är populärmusik som står för dessa inkomster.Annan svensk musik borde också ha förutsättningaratt vinna uppskattning utomlands, men för dettabehövs en medveten marknadsföring och ettlångsiktigt stöd. Motionärerna begär en utredning omhur denna musik skall kunna få stöd tillmarknadsföring och framträdanden utomlands (yrkande1).Statligt stöd för marknadsföring och lanseringutomlands av svensk musik lämnas inomKulturdepartementets område av ochRikskonserter. Stöd till internationelltkulturutbyte och lansering utomlands av svensk musiklämnas även av . IUtrikesdepartementets uppdrag ingår att i vidbemärkelse främja svenska intressen utomlands, bl.a.att förmedla svensk kultur. Det kan i sammanhangetockså nämnas att det vid den senaste internationellamusikmässan i lämnades statligt stödbåde från och från Kulturrådet.Bidraget från avsåg lansering , folkmusik, jazz m.m.Vid föregående behandlade enproposition om konstnärernas villkor (prop.1997/98:87, bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303).I sammanhanget aviserade regeringen ett ökat stödtill internationellt kulturutbyte för budgetåret1999. I budgetpropositionen beräknadesen ökning av bidraget till Rikskonserter med för insatser för tonsättare ochfrilansmusiker, bl.a. lansering utomlands. Vidareberäknades ett bidrag på tillSTIM - Svensk musik för bl.a. internationellkontaktförmedling för tonsättare. anvisadede begärda medlen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 52och 56, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Utskottet förutsätter att dessa satsningars effekterföljs upp och att därefterfår tillfälle att ta del av regeringens bedömning avresultaten.Expertgruppen (B 1981:03) för studier i offentligekonomi () under har under år1998 beställt en utredning om den svenskamusikindustrins förutsättningar, utveckling ochsamhällskonsekvenser. Mot bakgrund av attstatistiken på området är knapphändig avses studienkartlägga musikexportens utveckling under en längretid, fördelningen på olika sorters musik ochmarknader, förhållandet till försäljningen påhemmamarknaden, framtidsutsikter m.m. Vidare ärsyftet med studien att beskriva orsaker till denstora musikexporten, t.ex. utbildning, teknisktkunnande, juridiska förhållanden, marknadsföring,kulturpolitik m.m. Studien skall också omfattakonsekvenser av musikexporten när det gällersysselsättning, inkomstfördelning, inflytande fråninternationella företag och konjunkturpåverkan m.m.Studien beräknas vara avslutad under våren 1999.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detinte behövs någonytterligare utredning om marknadsföringen ochlanseringen av svensk musik utomlands. Motion Kr254(fp) yrkande 1 avstyrks därför.Kultur i skolan och den kommunala musik-och kulturskolanI fyra motioner tas upp frågor om skolans roll somkulturförmedlare och kulturbärare och om denkommunala musik- och kulturskolan.I motion Kr256 (m) yrkande 4 framhålls att skolanär, eller borde vara, den kanske viktigastekulturförmedlande institutionen. Skolanskulturansvar skall inte ses som ett tillägg till denreguljära undervisningen, det skall i ställetgenomsyra all verksamhet i skolan. Det är enligtmotionen viktigt att skolmyndigheterna i sinuppföljning analyserar hur läroplanernas intentioneri dessa avseenden förverkligas i den dagligaverksamheten. Det är angeläget att lärarutbildningenger lärarna förmågan att väcka och utvecklaelevernas intresse för kultur. Motionärerna ser denkommunala som ett värdefullt komplementtill skolans reguljära undervisning och anför attsamverkan bör främjas mellan skolan, ,samfund som bedriver musikundervisning och privatamusikskolor och musiklärare.Även i motion Kr274 (mp) understryks att skolan börses som vår viktigaste kulturinstitution. Skolansroll som kulturbärare skall värnas och utvecklas(yrkande 4). I motionen hemställs att somsin mening skall ge regeringen till känna att allabarn, oavsett var de bor i landet, skall ha rätt attgå i musikskola eller kulturskola (yrkande 5).Motionärerna anför att avgifterna har höjts, attmusik- och kulturskolor har lagts ned och att vissakommuner koncentrerat sin musik- eller kulturskolatill en enda plats, vilket försvårar deltagande iundervisningen. Motionärerna menar att det kanskekan bli nödvändigt att värna musik- och kulturskolangenom lagstiftning om denna utveckling fortsätter.Den kommunala behandlas även i motionKr272 (kd) yrkande 17. Motionärerna anför attmusikskolan grundlagt och utvecklat många människorsmusikintresse och att den för många utgör den endamöjligheten att få lära sig att spela ettinstrument. betydelse för framväxten avfler professionella musiker och för denframgångsrika exporten av musik understryks.Motionärerna framhåller betydelsen av fortsattakommunala satsningar på musikskolan.Utskottet behandlade motionsyrkanden om skolanskulturansvar och om den kommunala musik- ochkulturskolan vid 1996/97 och 1997/riksmötenoch framhöll därvid skolans kulturansvar ochbetydelsen av musik- och verksamhet(bet. 1996/97:KrU1 s. 50 och 156 och bet.1997/98:KrU1 s. 28-29 och 68-69).Utskottet delar den uppfattning som framförs i denu aktuella motionerna, nämligen att skolanskulturinsatser inte får ses som något avskilt frånövrig verksamhet i skolan. Det är också viktigt attskolan meddelar goda kunskaper i bl.a. ämnen somutgör en grund för att individen i sitt vuxna livskall kunna bli delaktig i kulturlivet och fåmöjlighet till kulturupplevelser. Som motionärernapåpekar har läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet m.m. - och även kursplanerna - fått ensådan inriktning.Utskottet erinrar om att regeringen ivårpropositionen presenterade etttiopunktsprogram för kvalitet och likvärdighet iskolan (prop. 1997/98:150 s. 26-27). Enligtprogrammet skall bl.a. kvalitetskontrollen stärkaspå både central och lokal nivå. Vidare skallläraryrket utvecklas och en ny skolledarutbildninginrättas. Enligt programmet har kulturen en viktigroll i skolan. Samarbetet med musik- ochkulturskolan bör stärkas. Medel skall avsättas underen treårsperiod för att genomföra programmet. Hösten1998 anvisade för utveckling inom skolan ienlighet med detta program, däribland till främjandeav kulturen inom skolan (prop. 1998/99:1 utg.omr. 39-40 och 51, bet. 1998/99:UbU1, rskr.1998/99:98).Sedan år 1995 har en arbetsgrupp för kultur iskolan arbetat inom med attstödja, dokumentera och i rapporter redovisakulturprojekt i olika skolor som kan bli förebilderoch inspiration för andra skolors arbete med kulturi undervisningen. Gruppen har arbetat med tre teman,skolan som kulturmiljö, kulturarbetet iundervisningen samt delaktighet och eget skapande.Gruppen har avslutat sitt arbete med en rapport, Enstrategi för kultur i skolan (Ds 1998:58), i vilkengruppen lämnat ett antal förslag. att för att kulturen skall bli en del av denlokala skolutvecklingen måste såväl utbildnings- somkultursektorerna ha ett övergripande gemensamtansvar för att utveckla frågan om kultur i skolan. Ienlighet med gruppens förslag har regeringen nyligengivit och ett gemensamtuppdrag att stärka och vidareutveckla arbetet medkultur i skolan. skall också arbeta medutveckling av kulturpedagogiken vidkulturinstitutioner och i det fria kulturlivet.Gruppen har vidare lämnat förslag om forskning omkultur i skolan och om särskild uppmärksamhet påskolan som arbetsmiljö i vid bemärkelse vidgenomförandet av det av godkändahandlingsprogrammet för arkitektur, formgivning ochdesign.Stöd till skolbio och elevernas eget filmskapandeförslås också av gruppen, och 1999 har regeringen uttalat sin avsikt attsärskilt uppmärksamma detta område inom ramen förden treåriga satsningen på tiopunktsprogrammet.I enlighet med gruppens förslag har regeringenbeslutat om fortsatt statligt bidrag till Sverigesmusik- och kulturskoleråd inom ramen förtiopunktsprogrammet.Utskottet vill - liksom vid tidigare riksmöten -med kraft understryka den stora betydelse musik- ochkulturskolorna har och har haft för musiklivet ihela landet, för utvecklingen av musiken i Sverigeoch som start för alla de människor som deltar i ettamatörmusikliv av stor bredd och omfattning och förmånga av våra professionella musiker och sångare.Musik- och kulturskolorna har också stor betydelseför att väcka barnens intresse för musik och kulturi alla dess former och utveckla dem till att bli enkunnig och intresserad publik.Utskottet delar motionärernas oro för attkommunernas besvärliga ekonomiska läge skall medföraett avbrott i utvecklingen av de kommunala musik-och kulturskolorna. Som utskottet tidigare anförtmåste dock ansvaret för musik- och kulturskolornaförbli kommunernas. Staten kan lämna bidrag tillstimulans och utveckling men inte till den reguljäradriften av den kommunala musik- och . Idet föregående har redovisats den treåriga satsningpå ett tiopunktsprogram för kvalitet ochlikvärdighet i skolan som påbörjats , ivilket ingår bl.a. samverkan mellan skolan och denkommunala musik- och kulturskolan.Utskottet anser mot bakgrund av det anförda attnågot särskilt uttalande från sida omkulturen i skolan inte är påkallat. Utskottetavstyrker därför motionerna Kr256 (m) yrkande 4 ochKr274 (mp) yrkande 4.Utskottet anser att det inte är påkallat med ettuttalande om den kommunala musik- och ,varför motionerna Kr272 (kd) yrkande 17 och Kr274(mp) yrkande 5 avstyrks.Fråga om nyckelharpan somnationalinstrumentI motion Kr274 (mp) föreslås att nyckelharpansinstrumentfamilj skall utses till nationalinstrument(yrkande 23).Hösten 1996 avstyrkte utskottet motioner somsyftade dels till att inrätta ett nationellt centrumför folkmusik, dels till att nyckelharpan skulle gesstatus som nationellt instrument. Utskottet framhölli sammanhanget bl.a. betydelsen av eldsjälars ochfrivilligas insatser för kulturlivet i hela landet.Detta - menade utskottet - gäller givetvis bl.a.också musiklivet, t.ex. i arbetet med att bevara,utveckla och sprida den rika musiktraditionen ilandet. Vidare anförde utskottet att folkmusiken ären mycket betydelsefull och variationsrik del avmusiklivet, som engagerar både amatörer ochprofessionella, både unga och gamla. Den har ocksåpå senare år berikats med inslag från många kulturerfrån andra delar av världen genom de senastedecenniernas invandring till och genom detökande kulturutbytet över gränserna. Utskottet ansågmot bakgrund av det anförda att inte bordeta något initiativ i frågan om inrättande av ettstatligt stött folkmusikinstitut eller i frågan omett nationalinstrument (bet. 1996/97:KrU1 s. 94-95).Sedan beslutat attstatligt bidrag skall utgå till ett nationelltcentrum för folkmusik (bet. 1997/98:KrU13, rskr.1997/98:303) beräknade regeringen ibudgetpropositionen för under anslaget B 3Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamålmedel för ändamålet. Utskottet ansåg att det varmotiverat att utse i Toboi Norduppland som mottagare av stödet, vilketriksdagen som sin mening gav regeringen till känna(prop. 1998/99:1 utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1,rskr. 1998/99:55).Eric Sahlström-institutet är en stiftelse som hartill uppgift att främja folkmusiken, folksången ochfolkdansen. I verksamheten skall samhörighetenmellan musiken, sången och dansen särskilt betonasoch stor vikt läggas vid nyckelharpans fortlevnadoch utveckling. En av institutets uppgifter är attägna särskild uppmärksamhet åt nyckelharpan både ifråga om bygge och spel.Utskottet anser att det finns goda skäl att utgåfrån att nyckelharpan som instrument - liksom denmusik som utövas med nyckelharpa - kommer att ägnassärskild omsorg vid . Detär enligt utskottets uppfattning inte motiverat attföreslå att skall ta något initiativ medanledning av nu aktuellt motionsförslag. beträffande ändring av stödsystemet förde regionala teatrarnaatt avslår motionerna 1998/99:Kr234,1998/99:Kr235, 1998/99:Kr236 yrkande 2 och1998/99:Kr260,2. beträffande Länsteatern på Gotlandatt avslår motion 1998/99:Kr236 yrkande 1,3. beträffande nya regionala teatraratt avslår motionerna 1998/99:Kr259 och1998/99:Kr275 yrkande 11,res. 1 (v)4. beträffande nationalscenernas utbudatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 7,5. beträffande satsning påRiksskådebananatt avslår motion 1998/99:Kr241,res. 2 (m) - motiv.6. beträffande länskonstnäreratt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 9,res. 3 (v)7. beträffande syntolkning av teateratt avslår motionerna 1998/99:Kr203 och1998/99:Kr275 yrkande 8,8. beträffande stöd till musikgenreratt avslår motionerna 1998/99:Kr222 och1998/99:Kr256 yrkande 5,9. beträffande marknadsföring utomlands avsvensk musikatt avslår motion 1998/99:Kr254 yrkande 1,10. beträffande kultur i skolanatt avslår motionerna 1998/99:Kr256 yrkande 4 och1998/99:Kr274 yrkande 4 ,res. 4 (m)res. 6 (mp) - delvis11. beträffande den kommunala musik- ochkulturskolanatt avslår motionerna 1998/99:Kr272 yrkande 17 och1998/99:Kr274 yrkande 5,res. 5 (kd)res. 6 (mp) - delvis12. beträffande nyckelharpan somnationalinstrumentatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 23.res. 7 (mp)den 4 mars 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), RoyHansson (m) och (). Nya regionala teatrar (mom. 3)och (båda v)anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken rörande regionala teatrar som börjarmed "Utskottet konstaterar" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Kr275 (v)anser utskottet att det är av stor vikt att densceniska mångfalden har en god bas i mångalänsteatrar. Det är angeläget att regeringen nuutreder förutsättningarna för bildandet avlänsteatrar i de två län som saknar länsteater,nämligen och . Regeringenbör därefter i budgetpropositionen avseende år 2000lämna förslag till i detta hänseende.Riksdagen bör med bifall till motionerna Kr259 (s)och Kr275 (v) yrkande 11 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande nya regionala teatraratt med bifall till motionerna 1998/99:Kr259 och1998/99:Kr275 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Satsning på Riksskådebanan (mom. 5,motiveringen), , ochRoy (alla m) anser att den del av utskottetsyttrande under rubriken satsning påRiksskådebanan som börjar med "Utskottet intar" ochslutar med "därför avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet vill i sammanhanget erinra om attTeaterutredningen i sitt betänkande (SOU 1994:52)Teaterns roller framhöll att det finns skäl somtalar för ett samgående mellan skådebanerörelsen ochRiksteaterns arrangörsorganisation för att ettförbättrat publikarbete skall uppnås. Utskottetfinner att det inte är motiverat att görnågot sådant uttalande om värdet av Riksskådebanansverksamhet som föreslås i motionen, varför denavstyrks.3. Länskonstnärer (mom. 6)och (båda v)anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken länskonstnärer som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "anslaget I 1Filmstöd" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att länskonstnärerna, även benämndalänskonsulenter, skall utgöra en resurs föramatörkulturen och fungera som en länk mellanamatörer och professionella. Det är angeläget attregionerna ser länskonstnärerna som en tillgång.Regeringen bör därför utredaförutsättningarna för regionerna att inrättalänskonstnärstjänster inom flera områden än vad somär fallet . Målet bör vara att tjänster skallfinnas inom områdena teater, dans, musik och film.Riksdagen bör med bifall till motion Kr275 (v)yrkande 9 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande länskonstnäreratt med bifall till motion 1998/99:Kr275 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Kultur i skolan (mom. 10), , ochRoy (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken i skolan och den kommunala musik-och som börjar med "Utskottet anser motbakgrund" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer med vad som anförs i motionKr256 (m) om att skolan är, eller borde vara, denkanske viktigaste kulturförmedlande institutionen.Det är angeläget att framhålla att hela skolansverksamhet är kulturförmedling. Som utskottet anförtfår skolans kulturinsatser inte ses som någotavskilt från övrig verksamhet i skolan.Kulturansvaret skall genomsyra all verksamhet.Lärarna har en nyckelroll när det gäller att väckaoch utveckla elevernas intresse för kultur. Det ärdärför enligt utskottets mening angeläget attlärarutbildningen har ett innehåll och bedrivs isådana former att de blivande lärarna rustas fördenna viktiga uppgift. Vad utskottet här har anförtbör med bifall till motion Kr256 (m)yrkande 4 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande kultur i skolanatt med bifall till motion 1998/99:Kr256 yrkande 4och med avslag på motion 1998/99:Kr274 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Den kommunala musik- och (mom. 11)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken i skolan och den kommunala musik-och som börjar med "Utskottet delarmotionärernas" och slutar med "5 avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet delar motionärernas oro för attkommunernas besvärliga ekonomiska läge skall medföraett avbrott i utvecklingen av de kommunala musik-och kulturskolorna. Tecken på detta finns redan. Somframhålls i motion Kr272 (kd) har musikskolangrundlagt och utvecklat många människorsmusikintresse. För de allra flesta utgör musikskolanden enda möjligheten att få lära sig att spela ettinstrument och att spela i grupp. harockså stor betydelse för framväxten avprofessionella musiker och för den framgångsrikaexporten av musik. Det är angeläget att betonabetydelsen av fortsatta kommunala satsningar påmusikskolan. Kommunernas möjlighet att utvecklamusikskolan bör förbättras inom ramen för ett ökatstatligt bidrag till den kommunala sektorn.Riksdagen bör med bifall till motion Kr272 (kd)yrkande 17 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.Utskottet anser mot bakgrund (= utskottet 3 rader)yrkande 4.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotion Kr274 (mp) yrkande 5.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande den kommunala musik- ochkulturskolanatt med bifall till motion 1998/99:Kr272 yrkande 17och med avslag på motion 1998/99:Kr274 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Kultur i skolan och den kommunala musik-och (mom. 10 och 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken i skolan och den kommunala musik-och som börjar med "Utskottet delarmotionärernas" och slutar med "5 avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna bakommotion Kr274 (mp) att skolan är samhälletsviktigaste kulturinstitution. bör därförmed bifall till motion Kr274 (mp) yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna att skolans roll somkulturbärare bör utvecklas och värnas.Utskottet delar motionärernas oro för attkommunernas besvärliga ekonomiska läge skall medföraett avbrott i utvecklingen av de kommunala musik-och kulturskolorna. Som utskottet tidigare anförtmåste dock ansvaret för musik- och kulturskolornaförbli kommunernas. Utskottet anser att regeringenbör följa utvecklingen av den kommunala musik- ochkulturskolan mycket noga. Varje barn, oavsett var ilandet det bor, bör ges möjlighet att få engrundutbildning på ett instrument. Om regeringenfinner att detta inte kan uppnås, och att dennegativa utveckling av musik- och somnu kan skönjas fortsätter, bör regeringen övervägapå vilket sätt barnens rätt till musikutbildning kanvärnas genom lag. Regeringen bör därefter föreläggariksdagen förslag i frågan. Vad utskottet anfört börriksdagen med bifall till motion Kr274 (mp) yrkande5 som sin mening ge regeringen till känna.Utskottet avstyrker motionerna Kr256 (m) yrkande 4och Kr272 (kd) yrkande 17.dels att utskottets hemställan under 10 och 11 bortha följande lydelse:10. beträffande kultur i skolanatt med bifall till motion 1998/99:Kr274 yrkande 4och med avslag på motion 1998/99:Kr256 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11.