bet · GM01SoU7 · 1999-02-18 00:00:00 — Detta kan ske genom: en fortsattutbyggnad av växelvården, förbättringar ikommunernas regler för hemvårdsbidrag och ökademöjligheter för närstående att anställas, enutvidgning av kretsen som har rätt att varanärstående med ersättning från försäkringskassansamt en förlängd period för dem som vårdar.I motion So463 av m.fl. (fp)begärs tillkännagivande dels om uppföljning ochkvalitetskontroll av närståendevården med beaktandeav integritetsaspekterna (yrkande 2), dels om enhälsoekonomisk värdering av närståendevården(yrkande 3) och dels om överläggningar mellankommunförbunden och staten om förbättradeförutsättningar för närståendevården ochhemsjukvården (yrkande 4). Motionärerna anser att enviktig del av framtidens sjukvård är en bättreuppföljning och kvalitetskontroll av den vård ochomsorg som ges. De anser det angeläget attSocialstyrelsen ägnar stor uppmärksamhet åtmetodutveckling på hur en sådan uppföljning bästskall kunna ske inom området sjukvård i hemmet.Motionärerna anser att ett bättre stöd tillnärståendevårdarna förmodligen skulle leda tillbesparingseffekter i t.ex. sparade vårdplatser påsjukhus och inom äldreboendet. De anser därför atten hälsoekonomisk undersökning av närståendevårdensbetydelse bör genomföras. Motionärerna anför att devid upprepade tillfällen framfört att ett förstasteg mot att underlätta för närståendevårdarna voreatt regeringen tog initiativ i överläggningar med debåda se över hur ett utökatstöd till dem som vårdar närstående skall kunna ske.Vid överläggningarna bör följande frågor tas upp: enfortsatt utbyggnad av avlastnings- och växelvård,förbättringar i kommunernas regler förhemvårdsbidrag och ökade möjligheter för närståendeatt anställas, en utvidgning av kretsen av dem somhar rätt att vara närståendevårdare med ersättningfrån samt en ytterligare förlängdperiod för dem som vårdar.I motion So460 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anhörigstöd (yrkande 19).Motionärerna anser att anhöriga och vänner måste gesgoda förutsättningar för att kunna vårda sinanärstående. Motionärerna anser att anhörigstödetmåste omfatta såväl handledning som en godersättning. Dessa människors insatser minskarbehovet av andra samhällsinsatser.I två motioner tas frågan om frivilligarbete upp.I motion So230 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om de frivilliga insatserna inomäldreomsorgen (yrkande 12). Motionärerna anför attkyrkor, samfund, pensionärsföreningar och andraideella organisationer samt enskilda personer kan istörre utsträckning och med samma stöd från detallmänna engageras i hemvårdsarbetet. Matlag,telefonkedjor, larm, s.k. väntjänst och organiseradebesöksrundor kan komplettera och underlätta förhemtjänsten. Ett sätt att ytterligare förstärkahemtjänstens insatser vore att låta pensionärermedverka mer aktivt. Förebilder kan, enligtmotionärerna, hämtas från som i många styckenär ett föregångsland inom äldrevården. Ävenbostadsföretag och bostadsrättsföreningar kanengageras i äldrevårdsarbetet. Företag kan skapaservicehus för sina pensionärer. Ett annatalternativ är "grannskapskollektiv" där de boende iområdet hjälps åt med service ochfritidsaktiviteter. Det är också tänkbart attinvandrarorganisationerna kan vara intresserade avatt starta egen hemtjänstverksamhet, anförs det.I motion So314 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts om desociala insatserna (yrkande 19) och omfrivilliginsatserna (yrkande 20). Antalet bostäderför särskilt boende har ökat betydligt, anförmotionärerna. I huvudsak är den fysiska miljön bra.Standarden i boendet har tillmätts större betydelseän innehållet i omvårdnaden. Motionärerna betonaratt respekten för den enskildes önskemål skall varautgångspunkten för de sociala insatserna i detsärskilda boendet. En god äldreomsorg förutsätter enmeningsfull vardag för de boende. Frivilliginsatseroch kontakt med de anhöriga är av särskildbetydelse. Många organisationer gör en omfattandeinsats för äldre och ensamma. Kyrkornas, Rödakorsets och pensionärs-organisationernas insatser ärmycket viktiga för de enskilda individerna och församhället i stort, anför motionärerna.Frivilliginsatserna inom äldreomsorgen kommer attvara en begränsad men betydelsefull del aväldreomsorgen även . Motionärerna anseratt formerna för samverkan mellan offentlig ochideell sektor bör utvecklas ochfrivilligverksamheten stödjas via de organisationersom verkar inom området.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1997/98:SoU24 konstaterade utskottetatt anhöriga står för en mycket stor del av stöd ochomvårdnad till äldre och handikappade (s. 64-70).Utskottet såg därför mycket positivt på det avregeringen föreslagna stimulansbidraget för attutveckla stödet till anhöriga. Detta skaparförutsättningar för ett mer aktivt stöd tillanhöriga och stimulerar kommunerna att utvecklasamverkan med anhöriga och medfrivilligorganisationerna. Utskottet framhöll attstödet borde få en bred inriktning och omfatta såvälanhöriga som vårdar närstående i hemmet som anhörigasom har sina närstående i särskilt boende. Mångaanhöriga vill vårda sina närstående i hemmet menbehöver hjälp och stöd från kommun och landsting föratt orka med det, anförde utskottet. Det behövspraktiskt stöd i form av avlösning, dagverksamheter,växelvårdsplatser m.m., men det behövs också ettpsykologiskt/psykosocialt stöd. Det är viktigt attstödet utformas individuellt så att de anhörigakänner trygghet i den avlösning som erbjuds och kanlämna ifrån sig ansvaret för den närstående.Dagverksamheter kan också fungera som en informellmötesplats för anhöriggrupper och erbjuda utbildningför anhöriga. Möjligheten finns också för kommunernaatt stödja anhöriga genom att anställa dem somvårdare för den omsorgsberoende eller ge ekonomisktstöd i form av bidrag. Utskottet ansåg dock attfrågan om att tydligare lagreglera anhörigstödetborde övervägas av regeringen.Utskottet anförde vidare att det ansåg attfrivilliga insatser utgör ett värdefullt komplementtill insatser och bör stödjas.Utskottet såg också mycket positivt på regeringensförslag att avsätta särskilda stimulansmedel tillutveckling och nytänkande inom vård-, omsorgs- ochserviceverksamheter för äldre personer (s. 62-63).Utskottet ansåg bl.a. det angeläget att ta vara påden särskilda kunskap som finns inom olikafrivillig- och anhörigföreningar med inriktning påt.ex. olika typer av funktionshinder och sjukdomar.Inte minst gäller detta vid den av regeringenföreslagna telefonjourverksamheten. Utskottet ansågatt denna verksamhet bör kunna bedrivas såväl avpensionärsorganisationerna som av frivillig- ochanhörigföreningar. Vad utskottet anfört angående desärskilda stimulansmedlen borde som sinmening ge regeringen till känna.Riksdagen följde utskottet (rskr. 307).Regeringen har uppdragit åtutredningen (S 1997:16) för översyn av vissa frågorrörande socialtjänstlagen och socialtjänstensuppgifter att överväga tydligare lagreglering avanhörigstödet. Utredningen skall avrapportera sittarbete senast den 31 maj 1999.Regeringen har därefter lämnatuppdrag till angåendestimulansbidraget för utveckling av stöd tillanhöriga. Bidrag utgår för insatser riktade motanhöriga som kommuner vill genomföra i samverkan medanhöriga och med frivilliga organisationer.Inriktningen på arbetet skall vara att åstadkomma envaraktig kvalitetshöjning i det stöd som kommunernaerbjuder anhöriga. För att bidrag skall utges enskild kommun skall krävas att kommunenredovisar en treårig handlingsplan för arbetet medatt utveckla stödet till anhöriga.Enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighetför närståendevård kan ersättning utges frånsjukförsäkringen för den som vårdar en närståendesom är svårt sjuk och avstår från förvärvsarbete isamband med vården. Ersättning utges för högst 60dagar och med belopp som motsvarande vårdarenssjukpenning. En arbetstagare har rätt till ledighetfrån sitt arbete under tid då han uppbär ersättningenligt denna lag.Utskottets bedömningStimulansbidraget för utveckling av stödet tillanhöriga syftar till att stimulera kommunerna attutveckla samverkan med anhöriga ochfrivilligorganisationer. Målsättningen är att genomett långsiktigt arbete utveckla stödformer för attstödja och underlätta samt på olika sätt bidra ökad livskvalitet för familjer och andranärstående till äldre, funktionshindrade ellerlångvarigt sjuka. Utskottet vidhåller vad somuttalades om att det behövs praktiskt stöd iform av avlösning, dagverksamheter,växelvårdsplatser m.m. men det behövs också ettpsykologiskt/psykosocialt stöd. Socialstyrelsenskall följa upp och utvärdera stimulansbidraget ochdess effekter. Styrelsen skall rapporterahur arbetet i kommunerna fortskrider.Vid behandlingen av den nationella handlingsplanenföreslog utskottet att regeringen också bordeöverväga en tydligare lagreglering av anhörigstödet.Riksdagen följde utskottet. Regeringen har senaregivit ett sådant uppdrag åt utredningen för översynav vissa frågor rörande socialtjänstlagen ochsocialtjänstens uppgifter.Utskottet anser inte att det behövs någotytterligare initiativ med anledning av motionernaSo214 (m), So233 (kd), So311 (v) yrkande 4, So314(c) yrkande 17, So387 (fp) yrkande 19, So397 (m),So460 (mp) yrkande 19 och So463 (fp) yrkandena 2-4.Motionerna avstyrks.Utskottet vidhåller bedömningen att frivilligainsatser utgör ett värdefullt komplement tillsocialtjänstens insatser och bör stödjas. Det ärangeläget att ta till vara den särskilda kunskap somfinns inom olika frivillig- och anhörigföreningar.Utskottet anser att motionerna So230 (m) yrkande 12och So314 (c) yrkandena 19 och 20 i huvudsak ärtillgodosedda och bör avstyrkas.Fortbildning och personalförsörjning samtäldreforskningMotionerI ett antal motioner tas frågor kringpersonalutbildning, utveckling och rekrytering upp.I motion So230 av m.fl. (m) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om personalen inomäldreomsorgen (yrkande 21). Motionärerna anser attdet måste ges möjlighet för de anställda i hemvårdenatt utvecklas i sitt arbete. Det måste finnasutrymme för egna initiativ, ökat eget ansvar och endefinierad yrkesroll. En god grundutbildning ochfortlöpande kompetensutveckling är nödvändigt. Destela lönestrukturerna måste mjukas upp och anpassastill marknadens krav. För personalen är det viktigtmed flera alternativa arbetsgivare.I motion So384 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen begär att regeringen i samband medgenomförandet av det nationella programmet föräldrevården också upprättar ett övergripandeutbildningsprogram för personalen inom äldreomsorgen(yrkande 1). För att de som arbetar inom hemtjänstenskall klara av att svara för både omvårdnad ochservice och ibland enklare sjukvård krävs attpersonalen har en basutbildning, anför motionärerna.Om vård i det egna hemmet inte skall bli en sämrevariant av institutionsvården krävs delskvantitativa ökningar av personalen, dels enflexibel fortbildning. Personalen måste fortlöpandekunna välja utbildningsdelar som har ett klartsamband med just deras arbete. Motionärerna oroasdock av att den ekonomiska situationen riskerar attleda till att hemtjänstpersonalen varken fårbasutbildning eller möjlighet tillpåbyggnadsutbildning.I motion So311 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om jämställdhetspolitiskakonsekvenser (yrkande 6). Motionärerna konstateraratt vård och omsorg traditionellt har definieratssom kvinnliga arbetsområden. Nedskärningar inomkommuner och landsting drabbar därför i störreutsträckning kvinnor än män vad gällerarbetstillfällen. Den satsning på kommuner ochlandsting som medverkat till för attförstärka ekonomi och för att rädda arbetstillfällenkommer därmed att öka kvinnors anställningstrygghet.När också vill se över hur man bästkan stödja anhörigvårdarna så är detta även ämnatsom ett stöd till kvinnorna. De flesta avanhörigvårdarna är kvinnor som vårdar män.I motion So446 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om personalrekrytering tillvårdyrken (yrkande 3). Motionärerna anför attrekryteringen till vårdyrkena blivit svårare. Deanser det angeläget att omvårdnaden prioriteras ochatt undersköterskornas arbete uppvärderas. Ett sättär att ändra yrkesbeteckningen och att vidgayrkesinnehållet. Kompetenskraven bör ses över ochnya karriärvägar erbjudas för att göra vårdensviktigaste yrke mera statusfyllt, anförs det. Föralla yrkesgrupper inom vården bör möjligheter tillspecialisering öka i syfte att gör vårdyrkena meraattraktiva. Stimulanser i form avfortbildningsmöjligheter och en mer generöslönesättning är viktiga delar av en nypersonalpolitik inom vård och omsorgsområdet.I motion So275 av m.fl. (kd)begärs tillkännagivanden om åldersexplosionen(yrkande 3) och om omvårdnaden i äldrevården(yrkande 5). Antalet äldre ökar. Om 10-12år har det blivit fler. Resurserna tilläldreomsorg och sjukvård måste därför prioriterasännu mer, anför motionärerna. Det svenska samhälletmåste ställas om efter den nyabefolkningsstrukturen. Motionärerna understryker attdet ökande antalet mycket gamla kräver en mycket godvårdkvalitet med kompetent vårdpersonal. Det krävsbåde etisk och yrkesmässigt god utbildning. Behovetav fortbildning av personalen måste därför få störreutrymme. Personalens möjligheter att ge godomvårdnad är nyckeln till den höjning av kvaliteteninom vården och omsorgen som är nödvändig.Investeringen i dyr utrustning får inte skymmabehovet av fler anställda, anför motionärerna. Flerhänder i vården är viktigare än kvadratmetersjukhusyta.I motion So314 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts ompersonalsituationen (yrkande 22). Motionärerna anseratt arbetet inom vård och omsorgssektorn måsteuppvärderas. För att ungdomar skall söka sig tillyrket måste det göras omfattandesommarjobbssatsningar så att de får möjlighet attpröva på arbetet. Dessutom anser motionärerna attlärlingsutbildningen bör utvecklas och att kommuneroch landsting måste förebygga personalbristen genomatt uppmuntra ungdomars entreprenörsanda. Vidintagningen till vård- och omsorgsutbildningen skalldet ställas höga krav på den sökande. Förutombetygsintagning bör lämpligheten bedömas vidintervjuer och utbildningen bör tidigt innehålla enpraktikperiod. Utvecklingsplanering, individuelllönesättning, kompetensutveckling och olika formerav arbetstidslösningar är medel för att ökavårdyrkenas attraktivitet. Det är också angelägetatt kunna erbjuda heltidstjänster. Slutligen ansermotionärerna att kontinuerlig vidareutbildning ochkompetensutveckling bör komma allapersonalkategorier till del och att det behövs merledarskaps- och chefsutbildning.I motion So368 av () begärstillkännagivande om nattarbete i hemtjänsten.Motionären anför att nattpersonal som arbetar hosvårdtagare i "ordinärt boende" i ellervanliga bostadsområden ofta drabbas avbelastningsskador. Besvärliga och krångligaarbetsställningar tillsammans med stress och småmöjligheter att påverka arbetssituationen ökarrisken för belastningsskador. Motionären anser atthemtjänsten behöver utveckla ett tydligareförhållningssätt i vården av svårt sjuka.Bristfälliga kontakter mellan nattpersonal ochdagpersonal samt otillräcklig information omvårdtagarens sjukdomar och mediciner är någraproblem. En väg att utveckla kvaliteten inomomsorgen är att öka kunskapen om fysiska ochpsykiska sjukdomar. Detta är viktigt både förnattpersonalen och vårdtagarna. De åtgärder somvidtas måste också leda till förbättringar av denfysiska och psykosociala arbetsmiljön, anförmotionären.I tre motioner tas frågor om äldreforskning upp.I motion So410 av m.fl. (v) yrkas attriskdagen hos regeringen begär att isamarbete med de i motionen angivna instansernautarbetar ett förslag till en samlad satsning förutbildning, forskning och kompetensutveckling inomäldrevården och äldreomsorgen i Stockholmsregionen.Motionärerna anför att en projektgrupp bestående avrepresentanter för i ,, iStockholm, , och Stiftelsen har beskrivithur en samlad utbildning, forskning ochkompetensutveckling för äldrevården ochäldreomsorgen kan tillskapas. Motionärerna anser attdetta förslag är av intresse och värt att pröva. IStockholms län finns en unik kompetens samlad,vilken är representerad i projektgruppen.Utbildningarna täcker in såväl medicinska somsociala kunskapsområden samt den ideella sektorn.Forskningen förutsätts bedrivas i nära samverkan medäldreomsorgen och äldrevården för att snabbt kommapatienter och pensionärer samt personal till nytta.Centret skall bedriva verksamheten inom ett stortantal högt prioriterade forskningsområden och förflera målgrupper. En viktig uppgift blir att verkaför spridning av resultat och nya rön samt erbjudalänkar och stöd till andra landstings och/ellerkommunala forsknings- och utvecklingsenheter ellerliknande för att åstadkomma ett nationelltkunskapslyft och en nationell kompetenshöjning.Centret kan också bidra till en fortlöpandeuppdatering av innehåll och inriktning vidgrundutbildningarna och fortbildningsverksamhet inomäldrevård och äldreomsorg.Också i motion So323 av och () yrkas att hos regeringen begärförslag på hur en satsning på ettrikskompetenscentrum och en regional satsning föräldreforskning och utbildning i länskulle kunna utformas. Motionärerna anser att det ärangeläget att investera i utbildning, forskning ochkompetensutveckling inom äldreomsorgsområdet. Deanser att det i finns en unikkompetens samlad inom ,vid , ErstaSköndal högskola, de enskilda sjuksköterskeskolornaoch Stiftelsen . Utbildningarna täckerin såväl medicinska som sociala kunskapsområden samtden ideella sektorn. Det finns också intresse ochvilja till samarbete mellan utbildningarna ochlandstinget och kommunerna, anför de. Ettrikskompetenscentrum bör kopplas till ett"akademiskt sjukhem" där personalen vid sidan avsitt yrkesutövande även är verksam som lärare ochforskare. Det "akademiska sjukhemmet" skallinnefatta sjukhem och andra boendeformer för äldresom ålderdomshem, gruppboende för åldersdementa,dagverksamhet, hemtjänst, rehabilitering,hemsjukvård och samverkan med frivilligverksamheterinom den ideella sektorn. Fortbildning,utvecklingsarbete och forskning är de delar somskall karakterisera "akademiskt sjukhem" -centrums samlade verksamhet. Forskningens tonviktskall ligga på medicinsk omvårdnad och social ochpersonlig omsorg.I motion A808 av m.fl. (c) begärstillkännagivande angående ett uttalat könsperspektivinom äldreforskningen (yrkande 12). Motionärernaanser att äldreforskningen alltför sällan inriktaspå skillnader mellan kvinnor och män. En studie frånStockholms län visar att äldre kvinnor upplever attde mår sämre än äldre män. Studien visar också attäldre män lättare får tillgång till landstingetssjukhus och läkarvård, medan kvinnorna oftare bor ide kommunala särskilda boendeformer där tillgångentill läkare är sämre. Motionärerna anser därför attäldreforskningen måste ges ett uttalatjämställdhetsperspektiv.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1997/98:SoU24 behandlades regeringensavisering i proposition 1997/98:113 att förstärkaäldreforskningen med , 20miljoner kronor och 30 miljoner kronorårligen (s. 55 f.). Utskottetvälkomnade regeringens avisering om förslag ibudgetpropositionen om förstärkt äldreforskning.Utskottet delade regeringens uppfattning attSocialvetenskapliga forskningsrådet borde få ansvarför utarbetandet av ett program som kan ligga tillgrund för strategiska ställningstaganden angåendeinriktningen av forskningen på området. Utskottetville i sammanhanget anföra att användingen avgeografiska försöksområden som grund för ensystematisk, långsiktig forskningsinsats liksomutveckling av nationella inom olikaområden kan vara en metod att skapa en vetenskapliggrund för ett professionellt yrkeskunnande.I betänkandet behandlades också förslag frånregeringen om ett särskilt stimulansbidrag för år1999 och framåt med 80, 70 respektive 60miljoner kronor, för att utveckla och genomförafortbildningsinsatser för i första hand personer somär verksamma i arbetsledande funktioner inomäldreomsorgen. Utskottet anförde följande (s.60-61):Utskottet delar regeringens bedömning av behovet aven ökad satsning på utbildning ochkompetensutveckling inom äldreomsorgen. Att stärkapersonalens kompetensutveckling är angeläget för attnå god kvalitet i vården. har i sinslutrapport om ädelreformen konstaterat attutbildningsnivån bland de anställda inomäldreomsorgen har ökat . Allt flerhar grundutbildning från t.ex. vårdinriktadgymnasieskola. Allt fler arbetsledare harhögskoleutbildning. Det finns också ett rikt utbudav fortbildning och vidareutbildning, bl.a. enstakakurser inom högskolan. Det råder ingen tvekan om attden formella kompetensen ökar inom äldreomsorgen.Frågan om den framtida kompetensförsörjningen är aven annan karaktär; om inriktningen på dagensutbildningar är relevant för den nya äldreomsorgensmål och inriktning, om den kan förbereda destuderande för morgondagens uppgifter. Framför alltpåpekas svagheter när det gällerforskningsanknytningen. I rapporten anförs vidareatt framför allt arbetsledarnas kompetensutvecklingkommer att vara avgörande för den framtidaäldreomsorgens utformning. Det behövs kompetentaledare som själva har integrerat de medicinska ochsociala förhållningssätten och som kan konkretiseraädelreformens mål och visioner.Mot denna bakgrund välkomnar utskottet regeringensförslag om stimulansbidrag för att utveckla ochgenomföra fortbildningsinsatser för i första handarbetsledare inom äldreomsorgen. Ökad kompetens hosarbetsledningen ökar förutsättningen för fortlöpandekvalitetsutveckling och en beredskap förförändringar i arbetet. Utskottet delar ocksåuppfattningen att utbildningen bör beröra bådefrågor om arbetsledning, chefsutveckling ochspecifika kunskaper när det gäller äldre och äldresbehov av vård och omsorg. Konkret kan det gällagerontologi och geriatrik, näringslära,läkemedelskunskap, demensvård och vård i livetsslutskede. Frågan om bemötande liksom etiska frågorbör ingå. Utskottet har inget att erinra mot attutbildningsinsatserna också skall kunna omfattaförtroendevalda.Utskottet anser det angeläget att regeringenåterkommer med förslag till insater för att mötautbildnings- och kompetenskrav samtpersonalförsörjning inom hela äldreomsorgen.Ädelreformen, psykiatri- och handikappreformerna harmedfört att kommunerna fått ett allt större ansvarför vård och omsorg. Detta har bland annat inneburitatt tyngdpunkten i arbetsinnehållet förskjutits frånövervägande servicebetonade insatser till personligomvårdnad, tillsyn och sjukvård. Kraven på kompetenshar också ökat i sådana avseenden som har medpersonalens attityder och förhållningssätt att göra.Det är av stor vikt att yrkesgrupper som arbetarinom äldreomsorgen har utbildning som svarar mot deökade kraven inom vård- och omsorgsområdet.Grundutbildningarna måste inriktas mot att integrerasocialt och medicinskt arbete. Andra viktiga områdenär etiska förhållningssätt och bemötandet av denenskilde. Utskottet vill också peka på att det ärangeläget att uppmärksamma att allt fler av våraäldre har annat modersmål än svenska. Flerspråkighetbör därför ses som en merit och kulturkompetenskunna ingå i utbildning och fortbildning.Det är angeläget att den översyn av existerandegrund- och vidareutbildningar som aviseras medrepresentanter från , och kommer till stånd för attförändra existerande utbildningar så att dessabättre svarar mot de behov som finns inomäldreomsorgen. En förbättrad grundutbildning är avbetydelse för att höja statusen i det betydelsefullaarbetet med vård och omsorg av de äldre. Samtligagymnasieutbildningar är treåriga och ävenvårdhögskoleutbildningarna är treåriga. Under senareår har cirka hälften av vårdhögskoleutbildningarnaöverflyttats till den statliga högskolan. Regeringenanför att den har som målsättning att resterandeutbildningar skall överflyttas till den statligahögskolan . Härigenom kommer kontaktenmed forskningen att förstärkas.