bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Den senareeffekten är inte beaktad i deras respektive budgetalternativ, vilket alltså ipraktiken innebär att även de minskar på överföringarna till kommunsektornmed mer än vad som kan utläsas av deras motioner.Vid en jämförelse mellan de olika partiernas förslag till utgiftsramar börman också vara medveten om de omfördelningar av anslag som främstModerata samlingspartiet och föreslår.Så t.ex. föreslår Moderata samlingspartiet att insatserna förfredsfrämjande truppinsatser inte längre skall belasta utgiftsområdena 5och 6 utan i stället utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Korrigerarman för denna rena omfördelning av anslag, visar det sig att Moderatasamlingspartiet föreslår en betydligt större satsning på försvar - 4,3 istället för - och en betydligt större minskning avbiståndet - 2,1 i stället för - än vad som framgår avsammanställningen.Moderata samlingspartiet föreslår också att ersättningen till dem somdeltar i olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder skall redovisas överutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Vad som skenbart serut som en kraftig satsning på detta utgiftsområde är således endast enomfördelning av medel från utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.Tagna tillsammans föreslår Moderata samlingspartiet att medelstilldelningentill de båda utgiftsområdena skall begränsas till drygt 6 miljarder kronor.Som utskottet har berört (avsnitt 2.5.3) föreslår påmotsvarande sätt att stora omfördelningar skall göras mellanutgiftsområdena 13, 14 och 15. Omfördelningen kan ses som första steget motett enhetligt försörjningsstöd som vill införa fr.o.m. 2001.Korrigerat för dessa omfördelningar uppgår på de tre utgiftsområdenCenterpartiets förslag till följande belopp.Tabell 26. förslag till omfördelning mellan utgiftsområdena13, 14 och 15 i budgetförslaget för 2000Belopp i miljoner kronor¹ Överföringsbeloppen är hämtade från tre olika motioner A274, A275 ochUb716. I motion A274 anges felaktigt att överföringen till UO 13 uppgårtill +20 466 mkr. Rätt överföringsbelopp skall enligt vad företrädare förCenterpartiet uppgivit vara det som framgår av tabellen.Vad som i förslag kan tolkas som en mycket kraftigsatsning på utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetmotsvaras alltså i själva verket av en ramminskning på 1,6 miljarderkronor. Å andra sidan är också de föreslagna neddragningarna påutgiftsområdena 14 och 15 av en helt annan omfattning än vad somframgår av partiets förslag till utgiftsfördelning.En konsekvens av utskottets tidigare ställningstagande till de olikabudgetalternativen är att utskottet även biträder regeringens förslag tillfördelning av utgifter på utgiftsområden. Utskottet tillstyrker såledesyrkande 6 i propositionen.De motionsyrkanden som är aktuella i detta sammanhang avstyrks. Detgäller Fi209 (m) yrkande 8, Fi210 (kd) yrkande 4, Fi211 (c) yrkande 11 ochFi212 (fp) yrkande 4.2.8 Redovisning av statsbudgetens inkomster för 2000Utskottet har tidigare ställt sig bakom regeringens förslag till inriktningav budgetpolitiken. Till grund för detta förslag ligger deninkomstberäkning som regeringen redovisar . Finansutskottetredovisar längre fram i betänkandet i avsnitt 3.8 regeringens ochoppositionspartiernas alternativa förslag till beräkning av statsbudgetensinkomster och tar där formellt ställning till de olika yrkandena.Utskottet biträder därvid regeringens förslag till inkomstberäkning somför 2000 summerar till 782,3 miljarder kronor.I efterföljande sammanställning redovisas regeringens och oppositionspartiernasförslag till beräkning av statsbudgetens inkomster för 2000.Tabell 27. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till beräkning avstatsbudgetens samlade inkomster för 2000Belopp i miljarder kronorRegeringensförslagmkdcfpSumma inkomster782 313-3 480-12 222±0-12 510Det bör noteras att redovisningen av budgeteffekten avoppositionspartiernas skatte- och avgiftsförslag grundas på ensammanställning som finansutskottet gjort. Huvudprincipen har varit attredovisa förslagens rent statsfinansiella effekter men undantag från dettaförekommer. Vissa av partiernas förslag till skatteförändringar påverkarfrämst kommunernas och landstingens skatteinkomster vilka förutsättsbli kompenserade för det inkomstbortfall detta ger upphov till. Påstatsbudgeten syns dessa förändringar för Moderata samlingspartiets delsom en anslagsökning på utgiftsområde 25, för övriga partier somnegativa poster på inkomsttiteln 1111 Fysiska personers inkomstskatt.2.9 AnslagsbehållningarMedel som anvisats på ett reservationsanslag kan enligt vissa reglersparas till efterföljande budgetår. I den mån ett ramanslag inte förbrukatsfår på motsvarande sätt kvarstående behållning föras över till ett senareår. Förskjutningar i det samlade anslagssparandet påverkarstatsbudgetens utgifter och redovisas på budgetens utgiftssida som ennettopost, benämnd Ökning/minskning av anslagsbehållningar.BudgetpropositionenI årets budgetproposition räknar regeringen med att de samladeanslagsbehållningarna skall minska med netto undernästa år, dvs. att utgifter av denna omfattning väntas bli finansierade avmedel som finns tillgängliga på anslagen vid årets början. Regeringenföreslår att skall godkänna den gjorda beräkningen avförändringarna i anslagsbehållningarna (yrkande 7).MotionerModerata samlingspartiet begär i motion Fi209 att skallgodkänna beräkningen av förändringar i anslagsbehållningarna i enlighetmed vad som redovisas i motionen (yrkande 9). Av den tabell sommotionärerna hänvisar till framgår att partiets förslag överensstämmermed regeringens förslag.Folkpartiet liberalerna föreslår i motion Fi212 att skallgodkänna en i motionen redovisad beräkning av förändringar ianslagsbehållningar (yrkande 5). föreslår att förändringen avanslagsbehållningar skall beräknas till år 2000.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet finner för egen del inte anledning att göra någon annanbedömning av förbrukningen av anslagsbehållningarna än regeringen.Utskottet tillstyrker således yrkande 7 i propositionen. Då förslaget imotion Fi209 (m) överensstämmer med regeringens förslag skulle etttillstyrkande inte tjäna något syfte. Utskottet avstyrker såledesmotionerna Fi209 (m) yrkande 9 samt Fi212 (fp) yrkande 5.2.10 Myndigheternas in- och utlåning i RiksgäldskontoretI sitt förslag till statsbudget för räknar regeringen medatt myndigheternas m.fl. in- och utlåning i skall uppgåtill netto . Saldot på denna budgetposthar fram varit negativt, dvs. inlåningen har överstigitRiksgäldskontorets utlåning. Att nettot väntas bli positivtförklaras främst av att då väntas börja föra överpremiepensionsmedel på tillPremiepensionsmyndigheten för placering i värdepappersfonder enligtden försäkrades val.Belastningen på statsbudgeten kommer att öka påtagligt till följd av ålders-pensionsreformen, som det sker en motsvarande förstärkning avålderspensionssystemets sparande. har med anledning avproposition 1997/98:151 beslutat att en kompenserande överföring av medelfrån AP-fonden på skall ske vardera och 2000.BudgetpropositionenRegeringen föreslår i budgetpropositionen (avsnitt 4.4.3 och tabell 4.11)att skall godkänna den gjorda beräkningen av förändringar avmyndigheters m.fl. in- och utlåning i budgetåret 2000samt beräkningen av överföringen av medel från AP-fonden (yrkande 4).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet biträder regeringens förslag och tillstyrker således yrkande 4 ipropositionen.2.11 Budgetens sammansättning i stortUtskottet har i de närmast föregående avsnitten tagit ställning tillutgifternas fördelning på utgiftsområden samt till förändringar avanslagsbehållningar och in- och utlåning tillmyndigheter m.fl. I avsnitt 3.8 nedan redovisar utskottet sittställningstagande till beräkningen av statsbudgetens inkomster. Utskottethar därmed övergripande behandlat de delposter som statsbudgeten äruppbyggd av.Skillnaden mellan å ena sidan statsbudgetens inkomster och å andra sidansumman av samtliga utgifter på utgiftsområden inklusive förändringar avanslagsbehållningar, nettot av myndigheters m.fl. in- och utlåning iRiksgäldskontoret och överföringen av medel från AP-fonden utgörbudgetsaldot, vilket definitionsmässigt är liktydigt med statens lånebehov.Lånebehovet framkommer alltså som en restpost, vars nivå inte tarställning till. Utskottets ställningstaganden framgår schematiskt av följandeförenklade budgetuppställning. Det innebär att statsbudgetens inkomsteröverstiger utgifterna och att amorteringen av statsskulden föreskulddispositioner uppgår till 82,5 miljarder kronor.Tabell 28. Utskottets förslag till statsbudget för budgetåret 2000Belopp i miljarder kronorUtskottet övergår därmed till att behandlasammansättningen av statsbudgetens inkomster påmer detaljerad nivå samt olika förslag ochsynpunkter med anknytning till de 27utgiftsområdena inklusive ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten.3 Inkomster3.1 Skattepolitikens inriktningBudgetpropositionenI propositionen anförs (avsnitt 1.5) att skatternas främsta syfte är attfinansiera välfärden och att det ytterst är samhällets välfärdsambitionersom bestämmer nivåerna på skatteuttaget. Ett samhälle med bra vård,skola och omsorg för alla, trygga försäkringar mot inkomstbortfall vidsjukdom och arbetslöshet samt en bra utbildning för alla, kräver atttillräckliga skatter tas ut för finansieringen.Regeringen har konsekvent prioriterat vård, skola och omsorg. I takt medframgångarna i saneringen av de offentliga finanserna har ökade resursertillförts den kommunala sektorn. Bidragen till kommunerna ökar med4 miljarder kronor och med ytterligare år 2001.Härtill kommer de som tillförs genom att de första 200kronorna av den statliga inkomstskatten fördelas till kommuner och landstingåren 1999-2000 och enligt förslag även . Vidare anförs att den godatillväxten medför markant ökade skatteintäkter för kommunerna under denärmaste åren. Kommunernas och landstingens skatteinkomster beräknas ökamed ca och med ytterligare 16 miljarder kronorår 2001 som en följd av tillväxten. Försvarsuppgörelsen gör dessutom att8 miljarder kronor frigörs för insatser inom vård- och omsorgssektorn åren2002-2004.Regeringen prioriterar en bred och långsiktig rättvisepolitik som syftar jämn fördelning och förbättringar för de mest utsatta.De överskott som uppstår i de offentliga finanserna är resultatet av enansvarsfull och målmedveten politik som syftar till att rädda välfärds-samhället. Alla medborgare har fått bära tunga bördor när skatter höjts ochbesparingar genomförts för att rädda välfärden. I takt med att finansernaförbättrats har det skapats utrymme för att kompensera flera av de åtgärdersom drabbat även de mest utsatta. Ersättningsnivån i arbetslöshets-, sjuk- ochföräldraförsäkringen har höjts till , pensionerna har höjts, speciellaåtgärder har vidtagits för de sämst ställda pensionärerna, barnbidragen harhöjts och fortsätter att höjas enligt framlagda förslag. Dessutom harvärnskatten avvecklats. Justeringar av fastighetsskatten har också gjorts ochför föreslås en sänkning av fastighetsskatten för hyreshus med 1,2 %.Budgetsaneringen har enligt vad regeringen anför inneburit attegenavgifterna höjts för alla löntagare och att brytpunkten inte har räknatsupp i den takt som ursprungligen var avsikten. När ett utrymme nu växerfram prioriterar regeringen därför att skatten sänks på ett sådant sätt att denkompenserar löntagarna för de egenavgifter som även kommer atttas ut eftersom de utgör en del av det nya ålderspensionssystemet.Löntagarna bör enligt regeringen (avsnitt 8.2.1) få en kompensation för deskattehöjningar som egenavgifterna i själva verket inneburit. Åtgärdensänker marginal- och medelskatterna för låg- och medelinkomsttagarna ochhar dessutom en positiv fördelningsprofil eftersom egenavgifterna är entyngre börda för låginkomsttagarna än för andra. För att antalet skattebetalaresom endast betalar kommunalskatt inte skall minska krävs dessutom enmotverkande uppjustering av skiktgränserna vid den statliga inkomst-beskattningen. Vidare bör den nedre skiktgränsen höjas så att endast15 % av skattebetalarna omfattas av den statliga inkomstskatten.Fördelningsprofilen bör dessutom enligt regeringen förstärkas genom attden särskilda skattereduktionen om som är riktad speciellt tilllåginkomsttagare förlängs . Avsikten är att en förlängning skall skeför åren därefter. En alternativ metod för att åstadkomma ett likvärdigtresultat kan dock komma att övervägas.I vilken takt en reform av detta slag kan genomföras blir beroende av denlöpande bedömning som görs av de offentliga finanserna och det konjunktur-politiska läget och också på en avvägning i förhållande till de behov somfinns att säkerställa en tillfredsställande kvalitet i de offentligaåtagandena, särskilt för vården, skolan och omsorgen.En rad åtgärder föreslås för att stimulera företagsamheten i Sverige.Reserveringsmöjligheterna ökas genom att taket för avsättning till periodi-seringsfond höjs från till av inkomsten för aktiebolag och andrajuridiska personer. För enskilda näringsidkare och handelsbolag höjs taketfrån till . Dessutom förlängs avsättningstiden från fem till sex år.Jordbrukets energibeskattning likställs med vad som gäller för industrin.Flertalet av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretagare kommer att avskaffas.Kupongskatten för utdelning till utländska ägare som innehar minst 25 %av andelskapitalet i ett svenskt bolag avskaffas för att inteutländska investeringar i skall missgynnas i förhållande tillinvesteringar i andra länder. Regeringen avser också föreslå en lättnad ibeskattningen av utländska experter. Regeringen kommer attföreslå att dröjsmålsavgiften vid betalning av tull skall sänkas. Reglerna vidbeskattning av fåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna, kommer att ses över.Sverige stöder aktivt ansträngningarna att bekämpa skadligskattekonkurrens, dvs. att motverka att länder vid sidan om det ordinarieskattesystemet erbjuder särskilda skatteförmåner för att locka till sig företagfrån andra länder. Inom EU har bidragit till att en s.k. uppförandekodhar antagits för företagsbeskattningen. Vidare har på svenskt initiativ ettoperativt samarbete inletts på skatteområdet mellan ochNorge. Syftet är att genom samordning försöka förbättra skattekontrollen iregionen.Miljörelateringen av skattesystemet fortsätter. Härigenom påskyndasomställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. De första stegen i engrön skatteväxling togs i samband med skattereformen 1990-1991. Regeringenföreslår nu ett ytterligare steg i en grön skatteväxling. Dieselskattenföreslås från höjd med /liter, elskatten med 1öre/kWh och kärnkraftsskatten med /kWh. Detta ger enligt vadregeringen anför ökade skatteintäkter på i storleksordningen 1,7 miljarderkronor.Dessa ökade resurser används för två ändamål. Dels för en skattereduktioni samband med individuell kompetenshöjning i arbetslivet, dels för attskattemässigt likställa jordbruket med industrin.På trafikområdet tas ytterligare steg i en strukturförändring mot ettekologiskt hållbart samhälle. I en särskild proposition föreslår regeringen enändring av förmånsbeskattningen av miljöbilar för att på så sätt underlättaintroduktionen av nya bränslen och ny teknik i personbilar. Förmåns-beskattningen av miljöbilar ändras för att underlätta introduktionen av nyabränslen och ny teknik i personbilar, och fordonsskatten för bussar höjs föratt skapa neutralare konkurrensförhållanden mellan olika transportslag.Inom bedrivs ett arbete som syftar till en övergripandereform av energibeskattningen. Arbetet har som utgångspunkt den princip-skiss som togs fram i betänkande. Energibeskatt-ningens miljöstyrande effekter är en viktig aspekt i arbetet. På grundval avdetta arbete kommer energibeskattningen att diskuteras i de pågående skatte-samtalen mellan regeringen och riksdagspartierna.MotionernaModerata samlingspartiet anför i motionerna Sk318 yrkandena 1, 3 och 7av m.fl. (m), Sk326 yrkande 1 av m.fl.(m) och Sk322 av samma motionärer att sänkta skatter har en avgörandebetydelse för människors kontroll över sin egen välfärd och att Sverigebehöver en politik som frigör de enskilda människorna och hushållen. Iett samhälle där medborgarna själva kontrollerar en större del avvälfärden än uppnås enligt motionärerna en större trygghet och enökad frihet. Skattepolitiken har också avgörande betydelse för tillväxtoch företagande. Genom sänkta skatter skapas enligt motionärerna ettökat utrymme för investeringar och förbättrad konkurrenskraft.Förutsättningarna för nya jobb och ökat företagande förbättras.Motionärerna föreslår att ett förvärvsavdrag vid den kommunalabeskattningen skall kompensera löntagarna för uttaget av egenavgifter.Avdraget skall beräknas på den pensionsgrundande inkomsten upp till taketför den allmänna pensionsavgiften, ca . Avdraget uppgår till 6 %av inkomsten , och . Vidare böråtgärder vidtas som sänker kommunalskatten, som särskilt tynger låg- ochmedelinkomsttagare. Motionärerna föreslår att kommunalskatten sänks genomatt staten tar över kostnadsansvaret för viss verksamhet, och de reserverarutrymme för en sänkning av kommunalskatten med och medytterligare . I den statliga inkomstskatteskalan slopas detandra steget på . Vidare höjs grundavdraget från 8 700kr till . bör grundavdraget höjas så att det blirlika stort för alla inkomsttagare. Barnfamiljernas ekonomi stärks genom attdet införs ett extra grundavdrag på för varjebarn vid den kommunala beskattningen. Uppkommer underskott sker enmotsvarande kontantutbetalning. För pensionärerna föreslårmotionärerna dessutom att arbetsskadelivränta inte skall reducera detsärskilda grundavdraget.För att öka möjligheterna att ta arbete på större avstånd från hemmet ochöka rörligheten på arbetsmarknaden föreslår motionärerna att bensinskattensänks med (inklusive moms) och att avdraget för resor tilloch från arbetet höjs till per mil och får inkludera resor tillbarnomsorg. Det icke avdragsgilla beloppet, som främst berörkollektivresor, sänks från till . Motionärerna motsättersig regeringens förslag om höjd skatt på diesel.Villkoren för pensionssparande bör enligt motionärerna förbättras och deföreslår en fördubbling av avdragsutrymmet till ett basbelopp och att avdragmedges för makes pensionsförsäkring.Fastighetsskatten skall enligt motionärerna successivt avvecklas. Under-laget för skatteberäkningen fryses på dagens nivå, och för sänksskattesatsen även på småhus till . sänks skattesatsen till 1,1 %år 2001 och år . Underlaget för skatten bestäms till byggnads-värdet och halva markvärdet, vilket löser en del av problemen med ökningar-na av de totala taxeringsvärdena i attraktiva områden. Påfrestningarna förkrisårgångarna bör mötas med sänkt fastighetsskatt i stället för en långsamavveckling av räntebidragen. Fastigheter med värdeåren 1989-1992 bördärför inte fasas in i fastighetsskatt nästa år.Dubbelbeskattningen av ett bolags vinstutdelningar innebär enligtmotionärerna att riskkapital beskattas i det närmaste dubbelt så högt somriskfria placeringar och måste därför avskaffas. Även skatten på realisations-vinster i aktier bör slopas . Småföretagen är viktiga delar avsvenskt näringsliv, och motionärerna reserverar medel för lindring av deregler som gäller småföretagen. Det finns enligt motionärerna få sakliga skälför de flesta av stoppreglerna för fåmansföretag, och huvudregeln vidbeskattning av utdelning till aktiv ägare i ett fåmansbolag bör vara att allutdelning från bolaget anses som kapitalinkomst om ägaren tagit ut en lönsom minst motsvarar den som en anställd person på motsvarande nivå och isamma yrke har. Särbestämmelserna för fåmansbolag när det gällerbeskattning av utdelning på aktier och realisationsvinster bör också ändraspå ett sådant sätt att en marknadsmässig avkastning beskattas somkapitalinkomst. Även andra förbättringar bör enligt motionärernagenomföras, bl.a. av reglerna om beskattning för lön till anhörig i fåmans-företag. I ett första steg avskaffas sam-beskattning av förmögenhet, och fribeloppet höjs till år2000. Därefter skall förmögenhetsskatten avskaffas helt.Motionärerna ser positivt på att jordbrukets energiskatt sänks tillindustrinivå, men anser att förändringen bör ske redan den 1 januari 2000.Samtidigt bör skatten på jordbrukets diesel sänkas till /liter. Miljö-argumentet har enligt motionärerna ingen bärighet när det gäller jordbruketsanvändning av skogsmaskiner och arbetsredskap.Motionärerna motsätter sig höjningen av energiskatten på el och skatten påkärnkraftsproducerad el. Vidare bör enligt motionärerna den särskildaskattereduktionen för cement- och kalkindustrin vara kvar.Ytterligare förändringar gäller beskattningen av royalty som enligtmotionärerna bör tas upp som inkomst av kapital. Löneskatten vid avsättningtill vinstandelsstiftelse bör slopas för att stimulera sådana system.Reklamskatten skall slopas och lämnar utrymme för en höjning av mer-värdesskatten på tidningar till , så att konkurrensneutralitet mottidskrifter uppnås. Motionärerna avvisar förslaget om höjd fordonsskatt påbussar.Moderata samlingspartiet lägger tillsammans med ochFolkpartiet fram ett förslag om en skattereduktion för hushållstjänster på50 %.Motionärerna avsätter vidare ett utrymme för sänkning av skatten påområden där den internationella integrationen medför en betydande risk förurholkning av rörliga skattebaser som kapital, öl och drivmedel, och de begäri motion Sk709 en sänkning av ölskatten med motsvarande 500 miljonerkronor fr.o.m. för att göra den illegala ölförsäljningenoch privatinförseln mindre attraktiv.Sammantaget föreslår motionärerna skattesänkningar utöver regeringensförslag som uppgår till , till drygt 55,5miljarder kronor och till drygt 90 miljarder kronor.Kristdemokraterna begär i motion Sk325 yrkandena 2, 12, 29, 33 och 36av m.fl. (kd) ett tillkännagivande om en skattepolitik somsyftar till att skapa bättre förutsättningar för nya jobb, bättreförutsättningar för ett livslångt lärande, ett mindre hårt beskattat boendeför alla samt en rad skatteförändringar som gör att alla får behålla mer avsin egen lön eller inkomst. Motionärerna föreslår ett kraftigt höjtgrundavdrag vid den kommunala beskattningen. Grundavdraget höjs till18 och ersätter regeringens skattereduktion föregenavgifter och den särskilda skattereduktionen 2002 tillkommer en skattereduktion för inkomst av lönearbete på2,av löneinkomster upp till 8,06 prisbasbelopp. Skattereduktionenberäknas utifrån de kommunalt taxerade inkomsterna. Det andra stegetpå i den statliga inkomstskatteskalan slopas. Motionärerna hållerockså fast vid den tidigare gränsen på för avdrag för bl.a.kollektiva resor under tjänst.På sikt bör systemet med statlig fastighetsskatt avvecklas. I stället börkommunerna ges möjlighet att ta ut avgift för gatuunderhåll, brandförsvaroch annan service som är kopplad till fastigheten. Som ett förstasteg godtar motionärerna regeringens sänkning av fastighetsskatten förhyreshus från till . Därutöver föreslår de att skatten påvillor/egnahem sänks till och till år 2002.Vidare reserverar motionärerna medel för att lindra den orimligt högafastighetsbeskattningen i vissa storstadsområden samt i attraktivt kustnäraboende. Motionärernas krav är att fastighetsskatten enbart skall beräknas påen tredjedel av markvärdet ovanför ett taxeringsvärde på 150 000 kr.Motionärerna föreslår vidare att en avdragsrätt för individuellautbildningskonton införs . Ökad personlig kompetens är heltavgörande för att skall kunna hävda sig med höga löner på världs-marknaden. De anser att skattelagstiftningen bör ge möjlighet att medavdragsrätt sätta in medel på ett för arbetsgivaren och den enskildegemensamt utbildningskonto.Gränsen för reseavdrag sänks från till , och avdraget förpensionssparande höjs till ett basbelopp.Det är enligt motionärerna av största vikt att får ett mer småföre-tagarvänligt klimat än , särskilt för små och medelstora företag.Motionärerna föreslår att arbetsgivaravgifterna sänks med 10procentenheter på lönesummor . För egenföretagareutökas lönesumman till .