bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Vi vet att mångakemikalier har hög giftverkan, att de anrikas inäringskedjor, bildar nedbrytningsprodukter varsegenskaper inte är kända och kan härma enzymer ochhormoner. Många ämnen är cancerogena eller mutagenaoch många lagras i det levande. Även tungmetallerorsakar miljöproblem och anrikas i näringskedjor.Att allting sprider sig och att ingenting försvinnerär sanningar som leder till eftertanke. Listan påkemikalier som spridits av människan och som letttill omfattande miljöproblem kan göras lång. Denomfattar bl.a. DDT, PCB, freoner, nonylfenol,klorerade lösningsmedel och tungmetaller. Det finnsi dag ungefär 15 000 kemiska ämnen på den svenskamarknaden, och över 100 000 internationellt.Strömmen av nya kemiska ämnen och produkter somkommer in på marknaden är så strid att det äromöjligt att granska ens en bråkdel av dem. Mångakemikalier används i ett överflöd och i onödan trotsatt man vet att de är farliga. Harkonsumtionssamhället blivit fartblint? Även mateninnehåller kemikalier. Den konventionellt framtagnamaten är inte kemikaliefri, utan innehållerrestsubstanser av olika påsprutade gifter som liggerinom de gränsvärden som man tror är ofarliga.Aktuell forskning visar dock att små växande cellerär mycket känsligare för kemikalier än man tidigaretrott. Finns säkra gränsvärden för barn?Den kemikaliepolitik som behövs för att komma tillrätta med detta måste vara radikal och våga användasåväl frivillighet som ekonomiska styrmedel och renaförbud. I regeringens proposition finns mycket avdet första. de gröna anser inte att deträcker. , som varit ett land som gått föremed solnedgångsprojekt och 29-lista, måste vågaåterta den positionen trots medlemskapet i EU.Länder som tolkar exempelvisbegränsningsdirektivet (76/769/EEC) som ettminimidirektiv och vågar förbjuda ämnen. Så anser viatt även måste göra. Ämnen som nonylfenoler,bromerade flamskyddsmedel och många andra ämnen hörinte hemma i ett samhälle som vill vara på väg motekologisk hållbarhet. De mål som regeringen skallåterkomma till med måste vara såpreciserade och åtföljas av så klara handlingsplaneratt en avkemikalisering av samhället kan ta sinbörjan. Alla medel måste nyttjas som frivillighet,ekonomiska styrmedel och förbud.Handel med utsläppsrätterI de grönas motion MJ778 Klimatfrågorbehandlas bl.a. frågan om möjlighet tillutsläppsrätter.Enligt kan ett land med stora utsläppoch högt satta minskningskrav "köpa in sig" hos ettland med lägre utsläpp och låga krav. I stället föratt själv genomföra minskningen inom det egnaterritoriet köper man så kallad "hot air". Detinnebär att man köper en minskning som redan skett,men som det minskande landet inte behöver för attuppfylla sin del av avtalet. De tydligaste exemplenär och . Deras till stora delarnedlagda industri har gjort att utsläppen avväxthusgaser ligger års nivå.Protokollet kräver enbart att de inte får överskrida1990 års utsläppsnivå. Därmed har de "hot air",hetluft, att sälja. , och har redananmält intresse att var för sig eller tillsammansköpa denna outnyttjade utsläppsrätt. , däralla tre ingår liksom , tog dock i ettuttalande avstånd från just handel medutsläppsrätter. EU är också mycket skeptisk tilldenna handel.Vi anser att handel med utsläppsrätter ej börfinnas med som en möjlig väg för respektive stat attnå sitt koldioxidmål, då det leder till minskadeåtgärder från de köpande länderna.Joint Implementation, JI, som lämpligast översättsmed "gemensamma åtgärder", är en annan oklar punkt iklimatförhandlingarna. JI innebär att ett landgenomför projekt som minskar utsläppen i ett annatland och kan tillgodoräkna sig detta. Tillåts JI kant.ex. tillgodoräkna sig sina energi- ochmiljöteknikprojekt i , som ingår i gruppenav i-länder. Vi kan alltså då uppnå utsläppsmålenmed billiga investeringar i utlandet i stället föratt investera i nationella framsteg. Resultatet bliratt de nödvändiga åtgärder som t.ex. måstevidta fördröjs och att stater tillgodogör siginvesteringar i andra stater som ändå skulle hagjorts.Vi anser att Joint Implementation, JI, ej börfinnas med som en möjlig väg för respektive stat attnå sitt koldioxidmål, då det leder till minskadeåtgärder totalt sett.Upprätta aktionsplan för hotade arterI de grönas motion MJ729 tassituationen för hotade arter upp. Bakgrunden är attdet försvinner arter som aldrig förr på jorden. Äveni hotas och försvinner arter. ArtDatabankeni bedömer och listar vilka arter som ärhotade i landet. finns totalt 3 501arter påhotlistorna, 1 479 växter och 2 022 djur. Varje artbeskrivs utförligt, situationen redovisas och manföreslår ett åtgärdsprogram för varje art. Men sedanhänder ingenting. Inte ens jakten, om sådan bedrivs,tas bort. Det här är naturligtvis en nationellskandal och visar hur lite talet om den biologiskamångfalden tydligen betyder.Sverige har undertecknat flera konventioner ombiologisk mångfald, t.ex. ochkonventionen om biologisk mångfald från deJaneiro. skall bevara de vilda arterna ilivskraftiga populationer, åtaganden som förpliktar.ArtDatabankens genomgång av hot och åtgärder utgörett bra underlag för beslut. Vissa åtgärder kanbehöva förtydligas och kompletteras med tid förgenomförande. Därefter anser de grönaatt en klar och tydlig aktionsplan för varje hotadart i landet bör antas.Ta bort jakten på hotade arterDe hotade arter som finns i ArtDatabankens listaborde naturligtvis inte jagas. Många miljöhot kanvara svåra att åtgärda och ta tid, men jakten ärlätt att reglera. Exempel på hotade arter som jagasär sädgås, stjärtand och tjäder.Det borde vara självklart att jakten tas bort påen art som bedöms som hotad i landet. Miljöpartietde gröna föreslår att så skall bli fallet. Så forten art hamnar på ArtDatabankens hotlista måstejakten upphöra. Att arten är vanlig lokalt kan intemotivera jakten - den måste liksom hotlistningenbedömas nationellt.Upprätta aktionsplaner för varje hotad artFör att visa allvar och engagemang för denbiologiska mångfalden i landet föreslår vi attregeringen lämnar en skrivelse tillriksdagen där situationen för de hotade arterna ochbeslutade aktionsplaner redovisas. Det skulle i ettslag skapa en bredare och djupare diskussion om detsom sker i naturen, den biologiska mångfalden skullebli något annat än ett begrepp och kunskapen, såvälhos politiker som press och allmänhet skulle öka. Iredogörelsen kan givetvis även finnas diskussion omde vanliga arternas situation. En sådan skrivelsekunde också utgöra en bra kunskapskälla.Äng och hage"frågade mig en gång om jag visste någotvackrare än en svensk blommande sommaräng. Jaggrubblar ännu på svaret. "stor del av den biologiska mångfalden iodlingslandskapet återfinns inom gamla hävdade ängs-och hagmarker. Betydelsen av dessa tas upp iMiljöpartiets motion MJ771.De lågvuxna ängarna och naturbetesmarkerna hysermånga av våra mest hotade blommor, fåglar,svampar, fjärilar och andra blombesökande insekter.En kvadratmeter ängsmark kan innehålla mer än 50kärlväxter såsom "kattfot, mandelblom och blå viol".Av landets 400 rödlistade kärlväxter förekommer merän två tredjedelar i jordbrukslandskapet. Mer änhundra olika svamparter, t.ex. färgsprakandevaxskivlingar, kan om hösten pryda en gammal ängeller naturbetesmark. Av de rödlistade svamparternai återfinns cirka en tredjedel ijordbrukslandskapet. Av ca 2 700fjärilsarter hör många hemma i gamla gräsmarker. Påbetade strandängar söker storspov, enkelbeckasin,gulärla och andra fåglar sin föda. Gamla grovalövträd i öppna lägen i kulturlandskapet harbetydelse för bl.a. insektsfaunan, fladdermusarter,lavar, mossor och svampar. De magra kvävefattigaängarna och naturbetena är även unika naturtyper iett där övergödning av marker ochvattensystem är ett av våra största miljöproblem.Ängs- och hagmarksinventeringen gav NOLAUnder senare delen av togNaturvårdsverket initiativ till en landsomfattandeängs- och hagmarksinventering. Målet var attlänsvis kartlägga de återstående arealerna av ängaroch naturbeten i . Länsvisa rapporterpublicerades kring 1990 där funna områden klassadesi 1-, 2- och 3-objekt. Totalt ca markbefanns hysa särskilt höga bevarandevärden. Senareunder har vissa kompletterandeinventeringar skett. Många av dessa marker fick stödföre EU-inträdet genom det statliga anslaget (Naturvård i Odlingslandskapet). Ängs- ochhagmarksinventering och NOLA-stödet innebar attSverige sågs som ett föredöme och modelland blandövriga nordiska länder och inom EU-området vadgällde bevarandet av mångfalden i odlingslandskapet.EU:s miljöstödEfter EU-inträdet flyttades det övergripandeansvaret för stöd till ängs- och hagmarker frånNaturvårdsverket till . NOLA-stödetoch ersättningar för landskapsvård togs bort ochersattes av EU:s miljöstöd samt stöd till helakulturmiljöer. Eftersom många lantbrukare inte kanklassa sina marker och många inte söker stödet pågrund av pappersexercisen har effekten blivit attbotaniska pärlor i många fall inte längre får stödoch riskerar att gå förlorade. är inemothälften av ängs- och hagmarksinventeringens objektutan rejäl hävd i många län.Det behövs reservat i odlingslandskapetMiljöpartiet de gröna menar att detta visar att"guldkornen" i kultur-landskapet måste ges ettlångsiktigt skydd på samma sätt som pärlorna inomskogslandskapet och skyddas genom reservat ochbiotopskydd. Reservat med skötselplaner där ägarnabehåller äganderätten bör diskuteras för de finasteområden. Ett nätverk av odlingsreservat ("öar") börtillskapas för att klara överlevnaden av rödlistadearter. Regelrätta civilrättsliga avtal bör kunnaslutas med brukarna och stor flexibilitet finnas vadgäller ersättningarnas storlek.LjudvolymbegränsningarI motion MJ736 aktualiseras problemet med ljud.Ungdomar utsätts nämligen för höga ljudvolymervid bl.a. konserter och på diskotek. Ljudvolymen pådessa platser är oftast så hög att det föreliggerrisk för både tillfälliga och permanentahörselnedsättningar, öronsus eller andrahörselstörningar. En skada i hörselorganen kan intebotas utan leder till livslångt handikapp. Deträcker att endast en gång bli utsatt för en för högljudnivå så är skadan skedd och finns livet ut.Socialstyrelsen har gett ut allmänna råd om bulleroch höga ljudnivåer, SOSFS 1996:7 (M). Rådeninnehåller rekommendationer för maximala ljudnivåervid konserter och diskotek m.m. som skydd mothörselnedsättning och/eller tinnitus. Nivåerna angestill för intermittent ljudtyp och förekvivalent ljudtyp. För barn kan dockljudnivån behöva begränsas till (A) ekvivalentnivå. Enligt kan även ljud kortareän en sekund med nivåer över (A) ge permanenthörselnedsättning.Hälsoskyddslagen, som ingår i ,är den lagstiftning som reglerar ljudnivån.Denna lag är en ramlag som inte preciserar vilkaregler som gäller och anvisningarna är svåra atttolka. För att förbättra lagen och ge kommunernabättre verktyg borde en miljökvalitetsnorm finnas.För att hindra att fler barn och ungdomar fårhörselskador är det angeläget att se över och ändralagstiftningen så att den blir ett effektivt redskapbåde i förebyggande och i fällande instans. I dagmåste de som skadas själva föra en civilrättsligprocess för att stämma arrangören. Med tanke på densvåra bevisföringen och otydliga lagstiftningen ärdet få som driver ärenden. Det är angeläget attförändra detta.Gör kommunernas miljö- och hälsoskyddsnämnderobligatoriska igen!Miljöpartiet de gröna vill protestera mot att miljö-och hälsoskyddsnämnderna i många kommuner lagts ned.Det påstås t.o.m. av vissa vara av omsorg ommiljöfrågorna. Resultatet har dock blivit attmiljöaspekterna på ärenden ofta försvinner, att demiljökunniga tjänstemän som finns flyttar och attdet politiska miljöengagemanget inte finner utrymme.Behöver det sägas att det ofta är kvinnorna i miljö-och hälsoskyddsnämnderna som får stryka på foten närnämnden läggs samman med ?Miljöpartiet de gröna har gått emot denna "slakt".Det är lika befängt som att lägga nedMiljödepartementet och ta bort miljöministerpostenoch så påstå att frågorna kan skötas - och kanskötas bättre - om de finns "integrerat" i någotannat departement. Vi tror inte att något partiskulle vilja hävda det i ett riksdagsval och partietskulle inte bli trovärdigt som ett parti medmiljöambitioner, men lika fullt är det vad som skeri kommuner. I sann Agenda 21-anda och eftersomregeringen säger sig vilja skapa ett ekologiskthållbart samhälle föreslår de gröna attkommuners miljö- och hälsoskyddsnämnder åter börgöras obligatoriska.7. Gemensamt särskilt yttrande av Moderatasamlingspartiet, ochCenterpartietDan (), (), (), (), (),(), () och () anför:Allemansrätten m.m.Det är viktigt att värna allemansrätten och det äravgörande att den inte missbrukas. Vi anser att dennaturliga och hållbara utgångspunkten i denna frågaär den äganderättsliga. Allemansrätten bör i förstahand betraktas som ett accepterat intrång iäganderätten. Icke-ideellt organiserat friluftslivbör betraktas som ett intrång i äganderätten.Vi anser att det, i de fall en organiseradfriluftsverksamhet sker i kommersiellt syfte, ärstötande att det enligt gällande ordning blirmöjligt att organisera verksamhet på annans markutan att fastighetsägaren behöver informeras ellerge sin tillåtelse till verksamheten. Kommersielltorganiserad form av friluftsliv på annans mark börligga utanför vad allemansrätten tillåter. Det ärotillfredsställande att personer i kommersielltsyfte får organisera aktiviteter på annans mark utanatt fastighetsägaren får ta del av vinsten eller ensha tillåtit verksamheten, speciellt om det är frågaom ett permanent utnyttjande.Lagstiftningen bör enligt vår uppfattning ändras såatt det klart framgår att kommersiellt organiseradeformer av verksamhet i princip inte får ske utan denberörda markägarens medgivande. Markägarensintressen bör ges utrymme vid tillåtelse avorganiserat friluftsliv. Fastighetsägaren,nyttjanderättshavare och andra som berörs av ärendetbör få kännedom om en aktuell verksamhet ochinnehållet i en anmälan enligt regeringens förslag.En förutsättning för organiserat friluftsliv ikommersiellt syfte skall vara att ett avtal harslutits med markägaren.8. Gemensamt särskilt yttrande avKristdemokraterna och CenterpartietDan (), () och () anför:StrandskyddetStrandskyddet syftar till att mark inte får tas ianspråk på sådant sätt att allmänheten hindras elleravhålls från att beträda strandskyddat område. Detsyftar också till att bevara goda livsvillkor påland och i vatten för djur- och växtlivet.Förhållandet mellan boende och friluftsliv ärväsentligt olika i olika delar av landet. Dengenerella tillämpningen av lagstiftningen kan av denanledningen få oönskade konsekvenser för enskildamedborgare och för den kommunala fysiska planeringeni typiska glesbygdskommuner.För att kunna bo permanent i skärgården eller föratt driva rörelse där krävs tillgång till bostadshusoch näringslokaler. Möjligheten att bygga om ellerbygga nya bostadshus för bofasta skärgårdsborhindras av de strandskyddsbestämmelser somfinns. Den företagare som driver näring i skärgårdenhar mycket svårt att få tillstånd att uppföralokaler för sin verksamhet. Det borde gå attkombinera ett naturligt fastighetsbestånd i vissastrandskyddsområden med de skyddshänsyn som natur-och miljöskydd kräver.Strandskyddet är generellt, vilket bör fortsättavara grundprincipen. Men lagen borde ge möjlighettill regional och lokal anpassning av strandskyddetvid översiktsplanering i kommunen i samråd med deinstanser som har att bevaka riksintressena.9. Gemensamt särskilt yttrande avCenterpartiet och liberalernaEskil () och () anför:MiljökvalitetsnormerCenterpartiet och liberalerna menar attmiljöpolitiken tydligare måste utgå från de målSverige ställt sig bakom i olika sammanhang, t.ex.World Conservation Strategy, ochRiokonferensen. Detta gäller inte minst för lokalaAgenda 21. Miljökraven måste få en ökad tyngd iförhållande till kortsiktiga ekonomiska intressenoch miljölagstiftningen uttryckligen utgå från vadnaturen tål.Införandet av miljökvalitetsnormer innebär ettviktigt steg i arbetet med att lösa de storamiljöproblem som till exempel försurningen ochkväveläckage innebär. Miljökvalitetsnormer ärföreskrifter om kvaliteten inom ett geografisktområde eller för hela landet.Centerpartiet och liberalerna anser attmiljökvalitetsnormer även skall omfatta biologiskmångfald.