bet · GN01UbU6 · 1999-10-12 00:00:00 — Det är angeläget att ettjämställdhetsper- spektiv används i skolan.Undervisningen måste planeras med medvetenheten omatt det finns stereotypa könsroller. Pedagogik ochmetodik måste anpassas så att såväl flickor sompojkar kan intressera sig och aktivt ta del avundervisningen (yrk. 9).Vänsterpartiet anser i motion 1998/99:Ub13 attskolan måste se till att alla barn känner till FN:sbarnkonvention och dess innehåll (yrk. 2).Skolverket bör ges i uppdrag att granska deläromedel som används i skolan ur ettjämställdhetsperspektiv. En sådan kritisk granskningav läromedel borde vara ett naturligt inslag såvälvid inköp av läromedel som i samtal med eleverna vidanvändningen av läromedlen i undervisningen. Dendiskussionen skulle befrämjas av att gören genomgripande granskning av läromedlen. Ävenolika gratismaterial bör granskas urjämställdhetsperspektivet (yrk. Vänsterpartietframhåller vidare vikten av att översynen i fråga ometapp-indelning av kärnämnena inte resulterar i förslag omfasta uppdelningar i kortare kurser. Det bör inteheller införas graderade betyg på kortare etapper avkärnämneskurserna eftersom det ytterligare skulleöka stressen och betygshetsen i skolan (yrk. 4).Ämnet historia bör införas som kärnämne igymnasieskolan. Kunskap om och insikt i den egnahistorien är en förutsättning för kritiskt tänkandeoch ett demokratiskt förhållningssätt, heter det imotionen (yrk. 5).Utskottets bedömningUtskottet kan inledningsvis konstatera att merpartenav de frågor som tas upp i motionsyrkandena harbehandlats av utskottet vid förrariksmötet eller tidigare denna höst (bet.1998/99:UbU3, 1998/99:UbU6, 1998/99:UbU11 och yttr.1999/2000:UbU1y). Utskottet avstyrkte de då aktuellayrkandena och har avslagit dem. Utskottetkommer att i detta sammanhang endast kortfattatbehandla frågorna. Utskottet tar först upp frågormed anknytning huvudsakligen till ,därefter frågor med anknytning till gymnasieskolanoch sist yrkanden om bl.a. betyg, friståendekvalitetsinstitut, jämställdhet i skolan och skolanspersonal.Frågor om skolstartsålder, omfattningm.m. har senast behandlats av utskottet i betänkande1998/99:UbU11 (s. 14). Utskottet ansåg att det inuvarande reglering av skolstartsålder finns enbetydande flexibilitet. Alla elever har rätt attdelta i förskoleklassen. Det finns möjlighet attbörja vid sex eller ålder. Omdet finns särskilda skäl och ett barnsvårdnadshavare begär det kan skolstarten skjutas upptill det år barnet fyller . Utskottetbetonade att alla elever skall ges förutsättningaratt lyckas i skolan och att skolhuvudmannen har etttydligt ansvar för att alla elever ges möjlighet attuppnå mål. Utskottet erinrade om attdet finns bestämmelser i skollagen (4 kap. 10 §) somgör det möjligt för elever som har behov av längretid i att fullfölja utbildningen efterdet att skolplikten upphört. Vidare finns detmöjlighet att inom det individuella programmet igymnasieskolan läsa kurser på grundskolenivå för attsenare gå över till ett nationellt eller ettspecialutformat program.Utskottet vill än en gång betona vikten av att allaelever ges möjlighet att nå målen för grundskolan.Det är av stor vikt att varje kommun och skola nogaanalyserar resultaten, värderar dem och angerkonkreta åtgärder för förbättringar. Utskottet delardärvidlag motionärernas uppfattning. Det är ocksåviktigt att det finns möjlighet till varierandelösningar för de elever som inte uppnårkunskapsmålen i årskurs 9. Utskottet vill isammanhanget redovisa att utskottet tidigare dennadag har tillstyrkt regeringens förslag ipropositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.1998/99:110, bet. 1999/2000:UbU5) om ett förtydligande m.m. av det individuellaprogrammet. Det bör också framhållas att ett flertalåtgärder har vidtagits för attstärka arbetet med att bedöma, värdera och utvecklakvaliteten i skolan.Utskottet vill något beröra frågan om enindividanpassning av undervisning i grundskolan.Utskottet har också tidigare denna dag (bet.1999/2000:UbU5) behandlat frågan om enförsöksverksamhet med undervisning i grundskolanutan centralt fastställd timplan. Utskottet hadeinte något att erinra mot vad regeringen anfört.Utskottet betonade bl.a. att målen i läroplan ochkursplaner måste vara det viktigastestyrinstrumentet, inte vilken tid som används föratt nå dit. Vidare framhöll utskottet vikten av attskolan - i enlighet med gällande förordningar -arbetar på ett sådant sätt att varje elevs resultatoch skolsituation ständigt följs. Iförsöksverksamheten med avskaffad timplan igrundskolan blir frågan om individuell planering förenskilda elever ännu mer betydelsefull. Utskottetvill än en gång betona vikten av att tillräckligaresurser avsätts i kommunerna för elever i behov avsärskilt stöd och att åtgärdsprogram upprättas fördessa elever. Utskottet vill även peka på de avregeringen planerade åtgärderna, bl.a. uppdrag tillSkolverket att utvärdera och stödja grundskolornasarbete med målen "att sträva emot" och tillsättandetav en expertgrupp för att analysera behov avinsatser för att stärka den individuella planeringenoch måluppfyllelsen i grundskolan.Riksdagen har beslutat om en sådanändring i skollagen (5 kap. 5 §) att godkänt betyg isvenska som andraspråk skall vara alternativ tillgodkänt betyg i svenska för behörighet tillgymnasieskolans nationella och specialutformadeprogram (prop. 1995/96:206, bet. 1996/97:UbU5, rskr. 1996/97:15). Motionsförslag om ändringav detta riksdagsbeslut har avslagits av riksdagenvåren 1997 (bet. 1996/97:UbU8) och (bet.1997/98:UbU11). Utskottet står fast vid sinbedömning att kunskaper motsvarande godkänt betyg isvenska som andraspråk är en tillräcklig grund föratt kunna följa programmen i gymnasieskolan. Detingår i allmänna uppdrag att följa uppoch utvärdera skolans verksamhet. Utskottet är inteberett att ta initiativ till en särskild utvärderingav nämnda riksdagsbeslut. Utskottet vill dock isammanhanget peka på att regeringen avser att geSkolverket i uppdrag att kartlägga och granskaundervisningen i skolor med ett stort antal elevermed utländsk bakgrund. Särskilda medel kommer attavsättas för kompetensutveckling av lärare i skolormed elever med många olika nationaliteter och språk.Vidare kommer enligt skrivelsen en arbetsgrupp atttillsättas inom med uppdrag attutforma förslag till konkreta insatser inom området.Utskottet anser att de av regeringen redovisadeåtgärderna är angelägna.Moderaternas förslag om införande av en nationellskolpeng har behandlats av ett flertalgånger (jfr senast bet. 1998/99:UbU1 s. 37 och yttr.1998/99:UbU3y s. 6). har varje gångavslagit förslaget. Utskottet ser ingen anledningatt föreslå ändring av ställningstagandet.Frågor med anknytning till skolans värdegrund,mobbning m.m. i skolan har behandlats utförligtsenast i betänkande 1998/99:UbU11 (s. 21-26) ochfrågor om undervisning om alkohol, narkotika ochtobak () i samma betänkande (s. 26-28). Utskottetavstyrkte och avslog yrkandena. Utskottethar ingen annan uppfattning nu och hänvisar därförtill vad utskottet då anförde.Utskottet övergår nu till att behandlamotionsyrkanden med anknytning till gymnasieskolan.I likhet med regeringen anser utskottet attresultaten i gymnasieskolan behöver förbättras ochatt andelen elever med slutbetyg bör öka. Det pågåren omfattande utveckling av gymnasieskolan.Skolverket har på initiativ fått iuppdrag att göra en översyn av nuvarande kärnämnen isyfte att etappindela dem. har nyligenredovisat uppdraget. Frågan bereds nu inomRegeringskansliet. Det finns enligt utskottetsuppfattning inte anledning för attföregripa pågående beredningsarbete och uttala enuppfattning huruvida betygsättning eller inte skallske på delar av kärn-ämneskurser. Vidare har regeringen i propositionenGymnasieskola i utveckling - kvalitet ochlikvärdighet (prop. 1998/99:169) informerat om sinavsikt att ytterligare bereda frågan om de småkärnämnenas - religionskunskap, naturkunskap ochestetisk verksamhet - innehåll och struktur. Detankommer på att besluta om kärnämnen igymnasieskolan. Enligt utskottets uppfattning bördock inte heller i denna fråga föregriparegeringens fortsatta beredning genom uttalande omhur många och vilka ämnen som fortsättningsvis skallingå i kärnämnesutbudet.Beträffande förslaget att införa ämnet historia somkärnämne hänvisar utskottet till vad utskottettidigare anfört i denna fråga (bet. 1998/99:UbU3s. Utskottet betonade vikten av att elevernafår kunskaper i historia. Detta har också uttrycktsi läroplanen (Lpf 94). Där anges bl.a. attundervisningen skall ge ett historiskt perspektiv,som bl.a. låter eleverna utveckla beredskapen införframtiden, förståelsen för kunskapers relativitetoch förmågan till dynamiskt tänkande. Utskottetpekade också på att det i kursplanen för kärnämnetsamhällskunskap bl.a. anges att eleverna skall kunnasätta in utvecklingen av det svenska samhället i ettglobalt perspektiv såväl i nutid som i historiskbelysning. Eleverna skall efter genomgången kurskunna lägga historiska perspektiv på den ekonomiska,politiska och sociala utvecklingen. Utskottetförutsatte att det historiska perspektivet i ämnetinte försvagas i samband med revidering avkursplanen i ämnet.Utskottet hänvisar till samma betänkande (s. 21)även när det gäller frågan om alternativa kärnämnen.Utskottet ansåg att möjligheterna för enetappindelning av kärnämnena och en ökad anpassningav undervisningen till elevernas individuellaförutsättningar borde prövas. Detta gav riksdagensom sin mening regeringen till känna (rskr.1998/99:160). Utskottet vill än en gång betona attden gymnasiala utbildningen även fortsättningsvismåste ha en hög ambitionsnivå och att det är avstörsta vikt att frågan löses om hur en större andelav eleverna kan nå målen i kärnämnena utan attkraven sänks. Utskottet vill därutöver särskiltframhålla vikten av att elever i behov av särskiltstöd i gymnasieskolan ges detta. Utskottet hänvisartill att regeringen i skrivelsen redovisat (s. 35)sin avsikt att införa åtgärdsprogram i de skolformerför barn och ungdom som inte omfattas av ett sådantkrav . Utskottet delar regeringens uppfattningatt det är viktigt att åtgärdsprogram för elever ibehov av särskilt stöd införs i gymnasieskolan.Regeringen har redovisat att den avser att se överprogramutbudet. Utskottet anser att en sådan översynär angelägen.Riksdagen har beslutat att införa en nylärlingsutbildning fr.o.m. (prop.1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3 s. 26-28). I sambanddärmed behandlade utskottet motionsyrkanden medförslag om andra former av sådan utbildning.Utskottet hänvisar till ställningstagandebeträffande lärlingsutbildning. Utskottet har ocksånyligen behandlat mo-tionsyrkanden om utbildning ientreprenörskap m.m. (bet. 1998/99:UbU3 s. 16, bet.1998/99:UbU11 s. 35-36, yttr. 1999/2000:UbU1y s. 6)och utbildning på entreprenad (bet. 1998/99:UbU3 s.41). Utskottet avstyrkte yrkandena och riksdagenavslog dem. Utskottet har ingen annan uppfattning nuoch hänvisar till vad utskottet då anförde.Utskottet övergår nu till att behandla vissa förskolformerna gemensamma frågor.Motionsyrkanden rörande betygsfrågor har behandlatsav i två betänkanden (bet.1998/99:UbU3 s. 31-33, bet. 1998/99:UbU11 s. 41-44).Utskottet avstyrkte samtliga yrkanden omförändringar av betygssystemen i ochgymnasieskolan, bl.a. fler betygssteg ochbetygskomplettering . Utskottethar ingen annan uppfattning nu och hänvisar tilltidigare ställningstaganden.Även motionsyrkanden om inrättande av ett frånSkolverket fristående kvalitetsinstitut harbehandlats och avslagits av vid ettflertal tillfällen, bl.a. under förra (bet. 1998/99:UbU1 och yttr. 1998/99:UbU3y). Utskottet har också tidigare denna dagavstyrkt (bet. 1999/2000:UbU5) ett motionsyrkande idenna fråga med hänvisning bl.a. till att enkvalitetsnämnd knuten till den ansvarigasektorsmyndigheten enligt utskottets uppfattning äratt föredra framför ett friståendekvalitetsinstitut.Utskottet behandlade utförligt i vårasmotionsyrkanden rörande jämställdhet i skolan (bet.1998/99:UbU6) och även tidigare denna höst (yttr.1999/2000:UbU1y s. 2). Utskottet hänvisar till vadutskottet då anförde beträffande bl.a. skolansansvar för att aktivt och medvetet främja kvinnorsoch mäns lika rätt och möjligheter och för attmotverka traditionella könsmönster samt vadutskottet framhöll om att jämställdhet både är envärdegrundsfråga och en pedagogisk fråga i skolan.Utskottet avstyrkte vidare ett motionsyrkande omgranskning av läromedel ur ett könsperspektiv medhänvisning till vad som anförts i frågan ibetänkandet Vi är alla olika (Ds 1994:98) avarbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan.Arbetsgruppen skriver att det är skolans ansvar attsjälv påverka, ställa krav på och fråga efterläromedel som utgår från könsskillnader ocholikheter i flickors och pojkars utveckling,intressen, behov och erfarenheter så att förlegadeoch könsstereotypa läromedel uppdateras eller tas urproduktion.Utskottet vill - beträffande Vänsterpartietsyrkande att skolan måste ha ansvar för att alla barnkänner till och dess innehåll -framhålla att genom att ratificerakonventionen om barnets rättigheter förpliktigat sigatt alltid beakta barnets bästa i beslutsfattandet.I proposition 1997/98:182 har regeringen redovisaten strategi för hur skallförverkligas i , och har godkäntdenna (yttr. 1998/99:UbU2y, bet. 1998/99:SoU6, rskr.171). Utskottet har sitt i yttrande tillsocialutskottet bl.a. erinrat om att det avläroplanerna framgår att rektor har ett särskiltansvar för att skolpersonalen får kännedom om deinternationella överenskommelser som harförbundit sig att beakta i utbildningen. Skolverkethar givit ut en bok, , som innehållerfyra internationella överenskommelser, vilka bl.a.ligger till grund för läroplanerna. Häri ingår bl.a.FN:s konvention om barnets rättigheter. Boken harskickats ut till alla lärare och rektorer för attanvändas som studiematerial i undervisningen.Utskottet utgick från att rektorer tar sitt ansvar iberört hänseende och därmed gör det möjligt för barnatt tidigt lära känna sina rättigheter.Satsningen på IT i skolan omfattar medel om totalt1 . beräknas500 och för 650 miljonerkronor (prop. 1998/99:1, utg.omr. 16, anslag A4Program för IT i skolan). I budgetpropositionen för2000 redovisar regeringen bl.a. att samtligakommuner har anmält intresse av att delta ikompetensutveckling av lärare och ansökt omstatsbidrag för infrastrukturinvesteringar. Inomramen för den särskilda satsningen på IT i skolaninleds kompetensutveckling av lärare med ca 10 000deltagare under hösten 1999.Utskottet delar regeringens uppfattning att lärareoch skolledare har ett mycket stort ansvar förutvecklingen i skolan. Utskottet anser också ilikhet med regeringen att det behövs insatser påbåde lokal och statlig nivå för att tydligaredefiniera rektors ansvar och befogenheter.Överväganden och förslag från den parlamentariskakommitté (dir. 1999:15) som har i uppdrag att seöver skollagen m.m. är därvid mycket betydelsefull.För att skapa en lärarutbildning som bättre svararmot dagens och framtidens krav på läraryrket har enparlamentarisk kommitté haft i uppdrag att bl.a. seöver lärarutbildningens innehåll, dimensionering ochutformning. överlämnade ijuni 1999 sina förslag till en reformering avlärarutbildningen i betänkandet Att lära och leda -En lärarutbildning för samverkan och utveckling (SOU1999:63). Kommittén har också föreslagit en nyskolledarutbildning. Kommitténs betänkanderemissbehandlas t.o.m. den 1 november 1999.Utskottet bedömer i likhet med regeringen attbehovet av kompetensutveckling för lärare är stort.Utskottet ser därför positivt på att regeringenavser att ta ett samlat initiativ kringkompetensutveckling av lärare i alla skolformer.Regeringen avser att inbjuda företrädare för och lärarnas och skolledarnasfackliga organisationer till gemensamma diskussionerbl.a. om ansvarsfördelning, resurser, uppföljningoch utvärdering, allt såvitt avserkompetensutveckling. Utskottet vill också peka påatt regeringen i budgetpropositionen (prop.1999/2000:1, utg.omr. 16 s. 53) föreslår attsammanlagt avsätts under entreårsperiod för utvecklingsinsatser inomskolväsendet. Bland annat kommer en omfattandesatsning att göras på kompetensutveckling av lärareinom en rad strategiska områden. Utskottet kommeratt ta ställning till dessa förslag.Utskottet anser att det krävs en kombination avåtgärder både på lokal och central nivå för attfrämja läraryrkets utveckling och rekrytering.Beträffande insatser inom området vill utskottetpeka på vad regeringen anför i frågan ibudgetpropositionen (utg.omr. 16 s. 50 ochs. undertecknade skolministern,, , och Skolledarna en "Avsiktsförklaring omåtgärder för att främja läraryrkets utveckling ochrekrytering". En arbetsgrupp lämnade enrapport med en handlingsplan. I handlingsplaneningår bl.a. ett skolutvecklingsprojekt och ett antalåtgärder för att öka rekryteringen till läraryrket,i synnerhet med inriktning mot matematik ochnaturvetenskap. Enligt handlingsplanen genomförsunder en försöksverksamhet för utveckling avsamarbetet mellan kommunala arbetsgivare ochhögskolans lärarutbildning. I denna ingår ensärskild rekrytering och utbildning av lärare förundervisning i matematik, naturvetenskap och teknik.Särskilda medel har avsatts till tre universitet föratt fullgöra ett regeringsuppdrag som avserutveckling av forskning och forskningsmöjligheterför lärare. I handlingsplanen ingår också attrekrytera officerare i samarbete med Försvarsmakten,personer med utländsk bakgrund samt öka andelen mäni lärarutbildningen. Regeringen pekar också på attHögskoleverket har haft särskilda medelatt fördela för forskningsanknytning avlärarutbildningen och kompetensutveckling avlärarutbildare. Medel har fördelats till 16av landets lärosäten. Flertalet högskolor medlärarutbildning har etablerat regionalautvecklingscentrum.Utskottet vill avslutningsvis framhålla attbetydelsen av studie- och yrkesvägledning i såvälgrund- och gymnasieskolan som i vuxenutbildningenhar ökat mot bakgrund av arbetslivets komplexitetoch snabba förändringstakt. I likhet med regeringenanser utskottet det angeläget att utreda frågor somrör vägledningens funktion och kvalitet medutgångspunkt i såväl individers som samhälletsförändrade krav.Med hänvisning till vad utskottet har anfört börriksdagen avslå motionerna 1998/99:Ub13 yrkandena2-5, 1998/99:Ub14 (delvis), 1998/99:Ub15 yrkandena1-3, 5-7 och 9 samt 1998/99:Ub16 yrkandena 5-9.VuxenutbildningSkrivelsenRegeringen redovisar det pågående reformarbetetinom vuxenutbildningsområdet. Kunskapslyftskommitténskall lämna sina förslag. Kommitténför kvalificerad yrkesutbildning skall lämna sittslutbetänkande i slutet av år 1999.Regeringen anser att vuxenutbildning med statligtstöd kan delas in i tre huvudområden, basutbildningt.o.m. gymnasiekompetens, eftergymnasialyrkesutbildning samt folkbildning och vissakompletterande skolor. Regeringen avser att taställning till gemensamma mål för vuxenutbildningenefter det att har lämnat sittslutbetänkande.Det är, menar regeringen, angeläget att en satsningpå vuxenpedagogisk utbildning ochkompetensutveckling för lärare sker både ikommunerna och på nationell nivå.Det är viktigt att ta till vara den vuxnesinformella kompetens. En försöksverksamhet medformer för validering bör startas. Med valideringavses en strukturerad bedömning och ett erkännandesamt en värdering av färdigheter och kompetens somuppnåtts både i och utanför det formellautbildningsväsendet.Regeringen anser att förutsättningarna att delta istudierna måste stärkas för studerande medfunktionshinder och deltagare i behov av särskiltstöd. Vidare hänvisar regeringen till att dennyligen föreslagit att det estetiska ämnesområdetoch ämnet idrott och hälsa skall kunna förekomma iden gymnasiala vuxenutbildningen inom komvux (prop.1998/99:110). kommer att få i uppdrag atti samråd med ,och Svenska Kommunförbundetutreda om sfi organisatoriskt kan föras in ikommunal vuxenutbildning och analyserakonsekvenserna av detta. Regeringen avser attåterkomma till med förslagtill åtgärder för att utveckla och förbättra särvux.I skrivelsen aviserar regeringen sitt förslag omett reformerat studiestödssystem med början . (Propositionen i fråga har sedermera framlagts. )Medel för det särskilda utbildningsbidraget äravsatta t.o.m. . När det gällerKunskapslyftet har regeringen för avsikt att underår 2000 återkomma till , efter det attunderlag lämnats av omformerna för statens stöd och styrning beträffandeperioden efter år 2002.För de eftergymnasiala yrkesutbildningarna, vidsidan av högskolan, behövs enligtregeringens bedömning ett samlat system som ärtydligt anpassat till arbetsmarknadens behov. Dettasystem bör omfatta i första handpåbyggnadsutbildningar, den kvalificeradeyrkesutbildningen och vissaarbetsmarknadsutbildningar. Även vissakompletterande utbildningar och vissayrkesutbildningar inom folkbildningen kan behandlasi detta sammanhang. Regeringen avser att under år2000 lämna en proposition med förslag tilldimensionering och organisation av deneftergymnasiala yrkesutbildningen.MotionernaEnligt Moderata samlingspartiet (motion 1998/99:Ub14i motsvarande del) behövs det nya modeller för denkvalificerade yrkesutbildningen. En särskildstruktur med flera flexibla och mobilayrkeshögskolor bör införas. Det är viktigt medvarierande utbildningsformer och kunskaper omarbetslivet i aktuell bransch. När det gäller deteoretiska delarna bör det inte vara något hinderför ett nära samarbete mellan den kvalificeradeyrkesutbildningen och högskolor och universitet.Moderaterna anser dock att det behöver avsättasbetydligt mer resurser än vad regeringen hittillsvisat sig villig att göra. Utvecklingen avvuxenutbildningen är under stöpsleven de närmasteåren. Det krävs ett nytänkande för att klara denframtida kompetensförsörjningen. Välutbildade vuxnakommer att efterfråga möjligheter att uppdateraeller komplettera sina kunskaper. Det finns ocksåunder överskådlig tid en stor del lågutbildadarbetskraft. En viktig fråga är värdering ochvalidering av vuxenstuderandes kunskaper.Moderaterna anser också att studerande medfunktionshinder och deltagare i behov av särskiltstöd behöver uppmärksammas. För dessa studerande ärindividualiserad undervisning av särskild vikt. Deanser vidare att det är allvarligt för allavuxenstuderande att regeringen ännu inte har lagtnågot förslag om ett fungerande studiestöd.Kristdemokraterna vill (motion 1998/99:Ub16) ha ettvuxenutbildningssystem där individens lust att läratillgodoses av samhället genom flexibla lösningar iform av utbildningsutbud. De vill särskiltuppmärksamma folkbildningens roll när det gäller attstödja vuxna som har svag social förankring (yrk.10). Ett nytt sammantaget studiefinansieringssystemmåste införas. Studiefinansieringen bör vararättvis och förutsägbar för den enskilde individen(yrk. pekar på att de som hargått i särskolan inte har några rättigheter atterhålla vuxenutbildning på gymnasial nivå. Sammarättigheter som gäller för vuxna att gågrundläggande vuxenutbildning skall gälla för demsom har gått i särskola att delta i särvux, heterdet i motionen (yrk. 13).Folkpartiet betonar att det inte finns enlångsiktig strategi för vuxenutbildningen. Detbehövs ett helt nytt system med kompetenskonton föratt människor skall kunna finansiera bl.a.vidareutbildning. Ett system bör utvecklas där allaungdomar/vuxna har en utbildningsbank med rätt tillgymnasieutbildning och vissa kompletteringar oavsettnär utbildningen genomförs (motion 1998/99Ub15 yrk.8).Vänsterpartiet anser i motion 1998/99:Ub13 att deti den kommunala vuxenutbildningen även skall kunnaingå ett längre, självständigt specialarbete som kangöras enskilt eller i mindre grupp (yrk. Enutredning bör tillsättas med uppdrag att utreda huren eftergymnasial lärlingsutbildning skulle kunnautformas. En möjlighet är en lärlingsutbildningefter den tyska dual-modellen där företagen tar ettstort ansvar, även ekonomiskt, och där riktig lönbetalas till lärlingen (yrk. 7).Utskottets bedömningEtt omfattande reformarbete pågår inomvuxenutbildningsområdet.