bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Majoriteten iriksdagen har beslutat om extra energiskatter för jordbruksnäringen.Konsekvenserna av dessa extraordinära energiskatter blir försämrad lönsamhetför jordbruket och därmed ännu sämre konkurrensförmåga. Många jordbruksföretaghar högre elenergikostnader än annan näringsverksamhet i . Dettaär enligt vår mening orimligt och bör rättas till. bör hosregeringen begära förslag till sådana lagändringar att de i vårpropositionenaviserade förändringarna av el- och eldningsoljeskatterna kan träda i kraftden . Med det anförda föreslår vi att motionerna Fi23 (kd)yrkande 1 och Fi33 (m) yrkandena 4 och 5 tillstyrks.Särskilt yttrandeDan () och () anför:För att kunna ta ställning till de utgiftsramar som föreslås ivårpropositio-nen måste det framgå hur regeringens nya anslagsförordning genomindrag-ningar kommer att slå för de olika verksamheterna. Regeringens åtgärderför att klara utgiftstaken genomförs på ett oacceptabelt sätt genom att ettflertal besparingar inte underställs för beslut. Vi är självfalletinte mot att man försöker hålla utgiftstaken, men regeringen bör informera omhur in-dragningen av anslagssparande och de nya s.k. begränsningsbeloppen slårinnan kan ta ställning till de föreslagna utgiftsramarna. yttrande1998/99:NU3yEkonomisk vårpropositionTill finansutskottetFinansutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att yttra sig över 1999års ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) jämte motioner i de delarsom berör näringsutskottets beredningsområde. behandlarförslagen på tilläggsbudget i ett separat yttrande, 1998/99:NU4y.Näringsutskottet tillstyrker propositionen i berörd del och avstyrker samtligahär aktuella motionsyrkanden. Till yttrandet har fogats 13 avvikandeme-ningar.PropositionenNäringsutskottet behandlar i detta yttrande följande förslag tillriksdagsbe-slut:4. (delvis) att godkänner den preliminära fördelningen avutgif-terna på utgiftsområden som riktlinje för regeringensbudgetarbete (avsnitt 7.2).MotionernaDe motioner som behandlas här är följande:1998/99:Fi14 av m.fl. (m) såvitt gäller yrkandena att riksdagen5. (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påut-giftsområden i enlighet med vad i motionen anförts somriktlinje för budgetarbetet,7. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omföretagande och nya arbetstillfällen.1998/99:Fi15 av m.fl. (kd) såvitt gäller yrkandet (4, delvis) attriksdagen godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påutgifts-områden som riktlinje för regeringens budgetarbete(avsnitt 9.1).1998/99:Fi16 av m.fl. (c) såvitt gäller yrkandena attriksda-gen4. (delvis) som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts omdecentralisering och tillväxt, 23. (delvis) godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påut-giftsområdena 1-27 som riktlinjer för regeringens arbete ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:Fi17 av m.fl. (fp) såvitt gäller yrkandet (4, delvis)att godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påut-giftsområden som redovisas i motionen som riktlinjer förregeringens budgetarbete (tabell A).1998/99:Fi18 av m.fl. (m) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om energipolitikensbetydel-se för den ekonomiska utvecklingen.1998/99:Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) såvitt gäller yrkandet (6)att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen an-förtsom åtgärder mot offentlig konkurrens med privat näringsverksamhet.1998/99:Fi36 av m.fl. (c) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om regionalpolitiskainsatser för ekonomisk tillväxt i hela landet.NäringsutskottetUtgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingPropositionenUtgiftsområdet omfattar främst utgifter för olika former av företagsstöd ochregionala utvecklingsinsatser samt medel från . För år 1999uppgår anslagen enligt statsbudgeten till totalt , varav0,avser anslaget för allmänna regionalpolitiska åtgärder,0,olika former av företagsstöd och 0,8 miljarder kronorEuropeiska regionala utvecklingsfonden. Det samlade återflödet av medel för deregionalpolitiskt inriktade strukturfondsprogrammen beräknas under perioden1995-1999 till ca . Utgiftsområdet brukar benämnas den"lilla" regionalpolitiken.Utgiftsprognosen för uppgår till ca mer än vadsom anvisats enligt statsbudgeten. Till största delen beror avvikelsen på attvissa åtaganden skall täckas av anslagsbehållningar på s.k. äldreanslag.Förberedelserna för nästa programperiod, , inom EG:sstrukturfonder pågår. En särskild utredare för de geografiskt avgränsadestrukturfondsprogrammen har kommit med förslag till hur dessa nyaprogram skall tas fram och organiseras (SOU 1999:24). Med anledning av dessaförslag kan principerna komma att ändras för den genomförandeorga-nisation somangavs i propositionen om budgeteffekter av medlem-skap i Europeiskaunionen m.m. (prop. 1994/95:40), sägs det.Med hänsyn till den tidsplan som gäller inom EU kommer regeringen att undervåren 1999 lämna uppdrag för programarbetet. Vidare kommer rege-ringen attange de organisatoriska formerna för hanteringen av de nya geo-grafiskaprogrammen inom mål 1 och 2 samt gemenskapsinitiativen. Rege-ringen har föravsikt att i budgetpropositionen för återkomma till medinformation om programmens innehåll. måste överlämnaförslag till program till kommer riksdagsbehandlingen avbudgetpropositionen dock inte att vara avslutad. Regeringen kommer därför attöverlämna programförslagen till kommissio-nen under förutsättning attriksdagen senare godkänner medelstilldelningen.Vad gäller de nationella stödområdena måste överlämna förslag tillEG-kommissionen innan riksdagsbehandlingen avslutats, sägs det vidare ipropositionen. Regeringen avser att överlämna även dessa förslag tillkom-missionen under förutsättning att senare godkänner dessa. VidEuropeiska rådets möte nåddes en övergripande överenskom-melse omAgenda 2000. Slutförhandlingarna om reformering av strukturfon-derna kommeratt ske . Återflödet i nästa strukturfondsperi-od åren2000-2006 är beroende av utfallet i slutförhandlingarna. Regeringen har föravsikt att återkomma till i frågan om medelsnivån för den nyaprogramperioden på anslaget för Europeiska regionala utvecklingsfon-den.Regeringen har tillsatt en parlamentarisk utredning (dir. 1999:2) som skalllämna förslag om den framtida inriktningen och utformningen av den svens-karegionalpolitiken. Utredningen skall bl.a. utarbeta en strategi för regionalbalans. Uppdraget skall redovisas senast den 31 augusti 2000.Ramen för utgiftsområdet beräknas till 2 675, 3 336 och . I bilaga redovisas en sammanställning av rege-ringens ochoppositionspartiernas förslag till utgiftsramar.MotionernaI motion 1998/99:Fi14 (m) föreslås följande utgiftsramar för utgiftsområde 19för : 2 425, 2 836 och , vilket inne-bärrespektive 250, 500 och mindre än regeringens förslag.Grunden för regionalpolitiken måste vara att skapa förutsättningar för att deaktuella regionerna skall kunna växa av egen kraft, sägs det i mo-tionen. Föratt åstadkomma detta krävs en politik som främjar företagens utveckling,varvid goda möjligheter till utbildning är en viktig del. Regioner-nasutveckling bör stimuleras genom omfattande investeringar iinforma-tionsteknisk infrastruktur, medan företagsstöd och liknande börtrappas ner, anför motionärerna.För att kunna behålla de sänkta sociala avgifterna för jord- och skogsbruk,trädgårdsskötsel, jakt och fiske i stödområdet föreslås i motion 1998/99:Fi15(kd) att ramen för utgiftsområde 19 skall utökas med förvardera , vilket innebär följande utgiftsramar föråren 2000-2002: 2 775, 3 436 och . Trots en ny flytt-vågfrån landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiska området,anser motionärerna. Att skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd medmänniskor i alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god ser-vice, bra miljö ochrik kultur är ett centralt mål för den kristdemokratiska regionalpolitiken.Nedsättningen av socialavgifter inom stödområdet bör omfatta även jord- ochskogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske i stödom-rådet, menarmotionärerna. De anser att regionalpolitiken inte kan ses isole-rad och attden statliga sektorspolitiken därför måste ta regionalpolitisk hän-syn.Regionalpolitiska konsekvensanalyser måste exempelvis upprättas innan besluttas som påtagligt kan komma att förändra förutsättningarna i områden som ärberoende av en aktiv regionalpolitik. För landsbygdens utveckling är det ocksåav stor betydelse att samhällsservicen, dvs. utbildning, kultur,samlingslokaler, kommunikationer etc., hålls på en rimlig nivå, anförmotio-närerna. En översyn av den nationella stödområdesindelningen är ettannat kristdemokratiskt krav. En sådan översyn bör, enligt motionärerna, ingåi den översyn av regionalpolitiken som den tillsatta utredningen skallgöra.I motion 1998/99:Fi16 (c) föreslås ytterligare för åren2000-2002 till nationell medfinansiering av EU-projekt och för att ge deregionala tillväxtavtalen mer resurser. Medlen skall användas i utsattaregio-ner som omfattas av något av EU:s strukturfondsprogram. För åren2000-2002 föreslås följande utgiftsramar: 2 875, 3 536 och 2 893 miljonerkronor.Den regionala utvecklingen går åt fel håll, sägs det i motionen, liksom imotion 1998/99:Fi36 (c). Det hänvisas till att 210 av landets drygt 280kom-muner minskar i befolkning. Om inget görs finns det risk för en uppdelningav , där olika delar utvecklas i två olika hastigheter, befararmotionä-rerna. De pekar på att avfolkning gör att stora samhällsinvesteringarinte används fullt ut och att inflyttning på andra orter riskerar att ledatill över-hettning. Den accentuerade regionala obalansen är i högsta grad ettsamhälls-ekonomiskt problem, anser motionärerna. De menar att situationen nuär så prekär att det krävs en mer kraftfull regionalpolitik. Samtligapolitikområden måste samverka, och staten måste ta ett tydligare ansvar förden regionala utvecklingen, anför motionärerna. De anser att offentligaverksamheter kan bidra till att utveckla den lokala och regionala servicen,bredda arbetsmark-naden och bidra till att andra verksamheter flyttar tillorten eller att verksam-heter stannar kvar. De beslut och medel sommyndigheter förfogar över bör kunna användas på ett mer flexibelt sätt ochlänkas till de strategier som regionerna väljer, föreslår motionärerna. Deanser att det folkliga inflytandet bör utvecklas genom att det inrättasfolkvalda organ, regionparlament, i hela landet.För att motverka ytterligare koncentration och de överhettningsproblem somdenna medför, för att bredda den regionala arbetsmarknaden och för att få enbättre regional balans i föreslår i motion 1998/99:Fi36en plan för omlokalisering av statlig verksamhet. Regeringen bör förbereda ochutreda förutsättningarna för detta med den lista som finns i motionen somgrund, sägs det, och regeringen bör återkomma med förslag. Offentligaverksamheter kan på ett bra sätt bidra till att utveckla den lokala ochregionala servicen, bredda arbetsmarknaderna och bidra till att andraverksamheter flyttar till orten eller att verksamheter stannar kvar, anförmotionärerna.Som en följd av förslag om satsningar på generella förbätt-ringari förutsättningarna för tillväxt och företagande kan ramen för utgifts-område19 minska något, anförs det i motion 1998/99:Fi17 (fp). Följande utgiftsramarföreslås : 2 175, 2 836 och , vilketinnebär mindre respektive år än regering-ens förslag.Vissa kompletterande uppgifterNäringsutskottet har i betänkande 1998/99:NU7 behandlat olikaregionalpolitiska frågor, bl.a. den allmänna inriktningen avregionalpolitiken. Frågan om statlig verksamhet behandlades särskilt ibetänkandet (s. 24-28). Utskottet lämnade bl.a. följande redovisning av deolika statliga beslut m.m., vilka påverkar frågor om helhetsperspektivrespektive utlokalisering inom den statliga sektorn:Den 1 januari 1999 trädde en ny kommittéförordning (1998:1474) i kraft. Enligtförordningen (14 §) skall ekonomiska konsekvenser av en kommittés förslag -för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda - redovisas ibetänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska kon-sekvenser i övrigt,skall även dessa redovisas. I den mån den kommunala självstyrelsen påverkas,skall konsekvenserna i det avseendet anges i betän-kandet (15 §). Detsammagäller om sysselsättning och offentlig service i olika dela av landetpåverkas. Vidare skall det anges i ett betänkande om ett förslag har betydelseför små företags arbetsförutsättningar eller konkurrens-förmåga eller förjämställdheten mellan kvinnor och män m.m. upphävdeskommittéförordningen (1976:119) samt direktiven till samtliga kommittéer ochsärskilda utredare att redovisa regionalpolitiska konsekven-ser (dir. 1992:50)och jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124), m.m.I enlighet med vad som aviserats i den regionalpolitiska propositionen frånvåren 1998 har regeringen ytterligare betonat sektorssamordningen i en nyförordning (1998:1634) om regionalt utvecklingssamarbete, vilken trädde ikraft . Enligt förordningen har de statliga myndigheterna(liksom tidigare) att samråda med om de avser attminska eller dra in service i glesbygds- eller landsbygdsområden. Enligt en nyregel skall myndigheterna vid överväganden om verksamhetsminskning-ar,särskilt i de nationella stödområdena eller i ,undersöka andra myndigheters verksamheter på orten och i regionen för attutröna om det genom samordning skulle kunna finnas alternativa lösningar somgör det möjligt att behålla hela eller delar av verksamheten. För att minskaverksamheten på dessa orter bör det finnas särskilda skäl, sägs det iförordningen. Liksom i motsvarande tidigare förordning bör -när en myndighet har anmält att den avser att minska eller dra in service iglesbygds- eller landsbygdsområden - tillsammans med myndigheten och andraintressenter undersöka möjligheterna att genom samordning av olikaverksamheter upprätthålla servicen inom området.I enlighet med vad regeringen tidigare aviserat skall uppföljningen av detregionala utfallet av organisatoriska och sysselsättningsmässiga förändringari den statliga sektorn förstärkas. I anslutning till Reko-Stat-utredningensarbete (SOU 1997:13) genomfördes en kartläggning av organisatoriska ochsysselsättningsmässiga förändringar i statlig sektor. Kartläggningen avsågåren 1990, 1995 och 1996. Enligt den regionalpolitiska propositionen skullekartläggningen kontinuerligt uppdateras. De myndigheter som var organise-raderegionalt och/eller lokalt borde fortlöpande rapportera planerade ochgenomförda organisatoriska förändringar. Genom uppgiftsinsamlingen skulle detbli lättare för den enskilda myndigheten att sätta in den egna verksamhe-ten iett regionalt perspektiv när nya organisationsstrukturer skall utformas. Påmotsvarande sätt skulle länsstyrelserna få en bättre överblick över statligaverksamheter i eget och angränsande län. Detta kunde i sin tur underlättalänsstyrelsens uppgift att svara för den regionala samordningen av statligverksamhet. Också för beslut som fattas på central nivå och som rörorgani-satoriska förändringar av statlig verksamhet skulle en förbättradöverblick underlätta beslutsfattandet.Beträffande om- och utlokalisering av statliga myndigheter lade år1990 fast vissa riktlinjer för lokalisering av statlig verksamhet (bet.1989/90:AU13). Där uttalades bl.a. att omlokalisering men framför alltde-centralisering är viktiga inslag i strävandena att åstadkomma en balanseradregional utveckling. Överväganden om omlokalisering av central statligverksamhet borde i första hand ske till de s.k. stödjepunkterna, dvs.länscent-rum eller vissa andra orter i eller i anslutning till stödområdet. Enutgångs-punkt enligt arbetsmarknadsutskottet var att myndigheterna även efteren omlokalisering eller decentralisering skulle kunna fullgöra sinaarbetsupp-gifter effektivt. Det gällde att förutom de regionalpolitiskaaspekterna beakta förutsättningarna att behålla eller rekrytera kvalificeradpersonal, behovet av kontakter med andra myndigheter, medflyttandesmöjligheter till arbete m.m. har vidare uttalat att frågor omlokalisering av statlig verk-samhet som är av större vikt eller på annat sättav principiellt intresse bör underställas (bet. 1996/97:AU2).När det gäller om- och utlokalisering av statliga myndigheter konstateradenäringsutskottet i sitt ställningstagande att det finns gällande statligariktlin-jer för detta. Uppgiften att tillämpa reglerna tillkommer dock interiksdagen om det inte är fråga om lokalisering av statlig verksamhet som är avstörre vikt eller på annat sätt av principiell natur. I en reservation (m, kd,c, fp) anfördes - när det gäller lokalisering och utlokalisering av statligamyndig-heter m.m. - att de riktlinjer som finns inte får bli tomma ord.Regeringen bör därför dels se över tillämpningen av gällande riktlinjer, delsutreda om dessa riktlinjer fyller kraven, anförde reservanterna. De ansågvidare att det krävs en mer kraftfull politik på området. Med hänvisning tillatt direktiven för den regionalpolitiska utredningen också tar upp statensroll i den framtida regionalpolitiken samt att kommitténs arbete bl.a. börbygga på arbete (SOU 1997:13) utgick reservanterna frånatt utlokalise-ringsfrågorna penetreras noggrant inom utredningens ram.Riksdagen följde näringsutskottet.Näringsutskottets ställningstagandeDen ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och , vilka stårbakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftsta-ken, tilläggsbudgeten för och de nu föreslagnaskatteförändringarna för . Förslagen om ramar för utgiftsområde 19 ären del av denna överenskommelse och tillstyrks av näringsutskottet. Samtligamotioner som förordar andra ramar avstyrks av utskottet.När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16 (c) omen plan för omlokalisering av statlig verksamhet ser näringsutskottet ingenanledning för att nu inta någon annan ståndpunkt i frågan än vad somgjordes . konstaterade, som nämnts, i sittställningstagande att det finns gällande statliga riktlinjer, och attuppgif-ten att tillämpa reglerna inte tillkommer om det inte ärfråga om lokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller påannat sätt av principiell natur. Även de två sistnämnda motionerna avstyrks iaktuella delar.Utgiftsområde 21 EnergiPropositionenUtgiftsområdet omfattar verksamheterna energiforskning och energitekniskutveckling, investeringsbidrag till utbyggnad av el- och värmeproduktion samtekonomiskt stöd för eleffektivisering och minskad elanvändning.Ut-giftsområdet omfattar också ett program för energieffektivisering m.m. ibl.a. och , vilket utgör en viktig del av den svenskaklimatpo-litiken. uppgår anslagen till totalt 1,7 miljarderkronor, varav avser förvaltningskostnader och 1,6miljarder kronor om-ställning och utveckling av energisystemet.Riksdagen har fastslagit riktlinjer för energipolitiken (prop. 1996/97:84,bet. 1996/97:NU12). I samband med beslutet godkände inriktning-enoch omfattningen av ett i propositionen redovisat program för omställning avenergisystemet om totalt . har därefterbeslutat om omställningsprogrammets finansiering och anvisat medel för deingående verksamheterna . Det energipolitiskapro-grammets huvudinriktning är en kraftfull långsiktig satsning på forskning,utveckling och demonstration av ny energiteknik, sägs det i propositionen.Målet är att under kraftigt öka el- ochvärmeproduk-tionen från förnybara energikällor och utveckla kommersielltlönsam teknik för energieffektivisering. Programmet omfattar även åtgärder somsyftar till att på ett kostnadseffektivt sätt minska användningen av el föruppvärmning, utnyttja det befintliga elsystemet effektivare och ökatillförseln av el från förnybara energikällor.Hittills gjorda uppföljningar tyder på att vissa av de åtgärder som ingår idet energipolitiska programmet inte leder till den måluppfyllelse som avsetts,sägs det vidare i propositionen. Detta gäller främst de eleffektminskandeåtgärderna inom ramen för bidrag till minskad elanvändning. Regeringen avserdärför att återkomma till i budgetpropositionen för meddetaljerade förslag till förändringar inom ramen för det energipolitiskaprogrammet, efter att en utvärdering av effekterna under programmets första århar genomförts.Regeringen redovisar i propositionen sin åsikt att det är av vikt att teknikenkring termisk solenergi kan utvecklas i . Sådan utveckling kan stödjasinom ramen för energiforskningsprogrammet. Det finns därutöver skäl som talarför att komplettering bör göras när det gäller stöd till investeringar.Regeringen avser att inför budgetpropositionen för analysera for-mernaför ett sådant stöd. En utgångspunkt är därvid att ett tidsbegränsat stödskall kunna införas om det bedöms ändamålsenligt med hänsyn till målen förenergipolitiken.För utgiftsområdet föreslår regeringen neddragningar på sammanlagt 240miljoner för . Neddragningarna anses innebära en möjlighet att under år2000 kunna genomföra viss metodutveckling för ett effektivare genomfö-rande avprogrammet på . I detta perspektiv ter det sig även natur-ligt attprogrammet som helhet ges en något längre genomförandetid. De neddragningarsom görs är att betrakta som en omfördelning av anslagsbelopp övertiden. Anslagsbeloppet ökar därför med åren 2001 och 2002jämfört med de belopp som fastställts i det ener-gipolitiska programmet.Ramen för utgiftsområdet beräknas till 1 196, 1 914 och . I bilaga redovisas en sammanställning av rege-ringens ochoppositionspartiernas förslag till utgiftsramar.MotionernaI motion 1998/99:Fi14 (m) föreslås följande utgiftsramar för utgiftsområde 21för : 673, 1 126 och , vilket innebärrespektive 523, 788 och mindre än regeringens förslag.Vårpropositionens konstaterande att energipolitiken inte lett till "denmål-uppfyllelse som avsetts" tillhör ett av dokumentets mer korrektapåståenden, sägs det i motionen. Uppföljningsarbetet försvåras dock avoklarheten kring vad som egentligen är målet med regeringens energipolitik.Målet borde vara att använda energipolitiken som ett redskap för att nåtillväxt och sysselsätt-ning under miljömässigt acceptabla former, ansermotionärerna. De anför att förslaget att avveckla lönsam, säker ochmiljömässigt fördelaktig energiproduktion leder till stora statliga kostnader,varför såväl stängningen av fungerande kärnkraftverk som den bidragspolitikavvecklingen för med sig bör avvisas. anses det viktigt att säkraresurser för energiforsk-ning. Denna forskning bör vidare underlättas genomatt den s.k. tankeför-budsbestämmelsen i lagen (1984:3) om kärntekniskverksamhet (6 §) slopas, anför motionärerna. God tillgång på billig energi harhistoriskt varit av största betydelse för den svenska industrins utvecklingoch konkurrenskraft, konstaterar motionärerna. Den svenska konkurrensfördelenför energiintensi-va företag har dock successivt gått förlorad. Det är motdenna bakgrund som beslutet om att avveckla kärnkraften blir såolyckligt, säger motionä-rerna. De anser att beslutet försämrarenergiförsörjningen och skapar en stor osäkerhet om förutsättningarna förfortsatta investeringar i energikrävande industriell verksamhet i Sverige.Beslutet har påtagligt skadat investe-ringsklimatet både för inhemska ochutländska investerare, menar motionä-rerna. De anser att ställningsom internationellt investeringsland har tagit ytterligare skada av den lag omkärnkraftens avveckling (1997:1320) som fattat beslut om och som nuär föremål för behandling i Rege-ringsrätten. Beslutet att förtidsavvecklakärnkraften, med början i , bör enligt motionärernas mening integenomföras, och lagen om kärnkraftens avveckling bör upphävas.Även i motion 1998/99:Fi18 (m) tas frågan om energipolitikens betydelse förden ekonomiska utvecklingen upp. En förtida kärnkraftsavveckling får betydandekonsekvenser för energiförsörjningen, miljön, hushållens ekono-mi,investeringarna, industrisysselsättningen och samhällsekonomin i stort, anförmotionärerna.