bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — En annan direkt följd av regeringens sätt attsköta statsfinanserna är enligt motionärerna att statsskulden vid utgångenav nu beräknas bli högre än vad som beräknades ivårpropositionen.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak understigerregeringens med 8, 16 respektive 25 miljarder kronor.Centerpartiet kommenterar i motion Fi211 inte närmare överskottsmålet.Motionärerna säger sig dock eftersträva stabilitet och balans i statensfinanser och att återbetalningskravet på över en konjunkturcykel skalluppnås. De anser också att avbetalningen på statsskulden bör vara högre i enhögkonjunktur för att skapa handlingsutrymme i lågkonjunktur.Centerpartiets förslag till utgiftstak för de tre efterföljande årenöverensstämmer med regeringens.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi112 att det är rimligt med ettbudgetpolitiskt mål på överskott i "statsfinanserna" sett över enkonjunkturcykel. Vi befinner oss nu på toppen av konjunkturcykeln, mentrots det anser Socialdemokraterna och deras stödpartier att det ärtillräckligt med ett överskott på , påpekar motionärerna, som dessutominte betraktar överskottet som reellt eftersom en stor del av inkomsternaär pensionsinkomster. I motionen framhålls att egetbudgetalternativ kommer att ge ett överskott på av BNP.Folkpartiets förslag till utgiftstak understiger för de tre närmaste årenregeringens med 17, 20 respektive 23 miljarder kronor.Miljöpartiet de gröna föreslår i motion Fi213 att man skall utforma fastaföreskrifter för hur målet om ett överskott i de offentliga finanserna på igenomsnitt skall tillämpas för tiden (yrkande 4).Motionärerna framhåller att de står bakom de ekonomiska mål som riksdagenhar lagt fast och partiet anser att det är viktigt att upprätthålla dettaöverskottsmål. Det ger stabilitet och trovärdighet och det gör det möjligtatt successivt minska den offentliga skuldsättningen, vilket ökarfrihetsutrymmet för nästa generation. Motionärerna föreslår därför attregering och riksdag skall diskutera fördelar och eventuella nackdelar medatt ta fram tydliga regler för hur överskottsmålet skall tillämpas ipraktiken.Finansutskottets ställningstagandeBudgetpolitiken har inriktats mot ett antal fleråriga mål,som har det gemensamt att de är tydliga och lätta att i efterhand avläsa.Hittills uppnådda mål har överträffats med bred marginal. Överskottet ide offentliga finanserna beräknas 1999 motsvara av BNP, dvs. detkommer att ligga klart över målet på , och visarprognoserna att de offentliga finanserna kommer att utvecklas sågynnsamt att överskottsmålet på kommer att överträffas med 20,6miljarder kronor 2002. Även väntas överskottet bliöverträffat om än i mer begränsad omfattning. Till bilden hör emellertidatt målet höjdes från 1,5 till av BNP i samband medbehandlingen av förra årets budgetproposition.Större delen av det målsatta överskottet i de offentliga finanserna kommerefter från ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten medande till synes stora överskotten i statsbudgeten i storutsträckning härrör från försäljning av statliga företag och från överföringarfrån AP-fonden.Främst men också kritiserar regeringen föratt den i nuvarande högkonjunktur nöjer sig med ett överskott på faständet då borde ha varit högre för att genomsnittet över en konjunkturcykelskall kunna nå denna nivå. Utskottet vill med anledning härav erinra om attöverskottsmål har lagts fast för perioden1999-2002 och under vart och ett av har eller väntas dessamål antingen bli uppnådda eller överträffade. Även 1998 var överskottetbetryggande. Det framgår av följande sammanställning.Tabell 10. Finansiellt sparande i den offentliga sektorn 1999-2002Målsatta respektive beräknade finansiella överskott19981999200020012002Beräknat finansiellt sparande i miljarder kronor43,934,141,942,864,9Beräknat finansiellt sparande i % av BNP2,31,72,12,02,9Målsatt finansiellt sparande i % av BNP-0,52,02,02,0Överskjutande finansiellt sparande i % av BNP-+1,2+0,1±0,0+0,9Regeringen har aviserat att den ämnar ta i anspråk detöverskjutande sparande som då förutses. Men även om så sker kommeröverskottet i de offentliga finanserna att ha varitså stort att det uppgått till i genomsnitt , dvs. en period som i stort motsvarar en normalkonjunkturcykel.Enligt utskottets mening bör finanspolitiken utformas på ett sådant sätt attdet uppställda genomsnittsmålet uppnås. Den bör dock inte ges en stramareinriktning än vad som krävs för att uppnå detta mål, eftersom denekonomiska tillväxten då får en onödig hämsko. Mot bakgrund avutvecklingen framstår enligt utskottets mening den av regeringenvalda uppläggningen som väl avvägd.Miljöpartiet de gröna vill öppna för en dialog mellan regering och riksdagom hur överskottsmålet skall tillämpas i praktiken och anser att riksdagenskall göra ett tillkännagivande av denna innebörd. Enligt utskottets meningfår det förutsättas att de etappmål för överskottet som regeringen föreslår förvarje enskilt år följer en strategi som säkerställer att det övergripandeöverskottsmålet för en hel konjunkturcykel kommer att uppnås. Självklartmåste en sådan strategi alltid kunna anpassas till de förändringar sominträffar i konjunkturbilden, och det är därför enligt utskottets mening mindrelämpligt att låsa fast dess tillämpning i ett en gång för alla givet regelverk.En diskussion om överskottsmålets tillämpning kan förvisso, enligt utskottetsmening, vara värdefull. Utskottet är dock inte berett att föreslå ett särskilttillkännagivande och avstyrker därför motionen.Kristdemokraterna kritiserar också regeringen för att statsskulden vidutgången av 2002 nu beräknas bli högre än imotsvarande prognos i vårpropositionen. I motionen ses detta som en annandirekt följd av regeringens sätt att sköta statsfinanserna.Såsom motionärerna mycket riktigt påpekar räknar regeringen nu med attstatsfinanserna framöver skall utvecklas något svagare än ivårpropositionens prognoser och att detta kommer till uttrycki en något större statsskuld. Det är framför allt två omständigheter som harbidragit till detta, nämligen sommarens uppgörelse omålderspensionssystemet och en något minskad försäljning av statliga företag.Statsskulden beräknas vid utgången av 2002 nu bli 135 miljarder kronorstörre än man tidigare räknade med. Härav svarar sommarenspensionsuppgörelsen ensam för eller närmare 80 %.Bakom uppgörelsen står fem av partier, däriblandKristdemokraterna. Uppgörelsen innebär bl.a. att överföringarna från AP-fonden minskar (61 mdkr), att en tidigare beslutad avgiftsväxling mellanallmän löneavgift och ålderspensionsavgift tidigarelagts (30 mdkr), attuttaget av arbetsgivaravgifter begränsats (3 mdkr) samt att den statligaålderspensionsavgiften på pensionsgrundande transfereringar höjts (11mdkr).Den försvagning av statsfinanserna som är direkt föranledd av pensions-uppgörelsen motsvaras i huvudsak av en lika stor förstärkning av AP-fonden.Uppgörelsen har således medfört att sparandet inom den offentliga sektornomfördelats från statsbudgeten till AP-fonden.Den nu noterade statsskuldökningen förklaras till en del också av attregeringen vid en förnyad bedömning räknar med att försäljningen av statligabolag kommer att bli lägre under fyraårsperioden 1999-2002.Pensionsuppgörelsen och minskad försäljning av statliga bolag svararsåledes tillsammans för av den nivåhöjning på135 miljarder kronor som noterats för statsskulden 2002.Moderata samlingspartiet föreslår att som mål förbudgetpolitiken skall lägga fast dels att den offentliga bruttoskulden skallmotsvara högst av BNP 2002, dels att de offentliga finanserna skallvara i balans över en konjunkturcykel.I ett av konvergenskriterier föreskrivs att denoffentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld skall motsvara högst avBNP. För del uppgick denna skuld vid utgången av 1998 till 71,7 %av BNP. I slutet av innevarande år beräknas skulden motsvara och år2000 kommer sannolikt att uppfylla även skuldkriteriet i och med attbruttoskulden då väntas ha sjunkit till av BNP. , i slutetav , är bruttoskulden nere i av BNP, och på endast har denalltså minskat med av BNP. Vad Moderata samlingspartietbegär är således att bruttoskulden skall minskas med ytterligare två procent-enheter och att detta skall slås fast som ett nytt budgetpolitiskt mål.Finansutskottet vill med anledning härav framhålla följande. Nivån på denoffentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld har haft sittspeciella intresse just på grund av att den varit en del av EU:skonvergenskriterier. Eftersom väntas uppfylla skuldkriteriet nästa årblir frågan om bruttoskuldens storlek inte längre av samma intresse, förutsattatt den offentliga skulden inte återigen växer. Mot bruttoskulden kan ställasden offentliga sektorns tillgångar i bl.a. AP-fonden, och sammantagna visardessa den offentliga sektorns finansiella ställning. Undantaget några få åromkring 1990 har denna varit negativ. Nettoskulden minskaremellertid nu snabbt från av BNP 1998 och väntas vid utgången av2002 understiga av BNP.Enligt utskottet är det inte motiverat att införa ytterligare ettbudgetpolitiskt mål, bl.a. med hänsyn till att ett nytt skuldmål kan innebäraen överbestämning av överskottsmålet.Utskottet finner inte heller anledning att ompröva det tidigare fastlagdamålet för sparandet i den offentliga sektorn på i genomsnitt sett över enkonjunkturcykel.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi209 (m) yrkandena 3och 4 samt Fi213 (mp) yrkande 4.2.4 Buffertfonder för reglering av variationer isocialförsäkringens utgifterMotionenI motion Fi302 efterlyser () en metod som gör detmöjligt att på ett mer rationellt sätt balansera variationer i kostnadernaför socialförsäkringen. Utgifterna för sjukförsäkringen har överskridits,och eftersom dessa utgifter omfattas av utgiftstaket har överskridandenatvingat fram besparingar på andra områden. För att komma till rätta meddessa variationer föreslår motionären att underskott och överskott isocialförsäkringarna i första hand regleras mot särskilt avsattabuffertfonder eller stabilitetsfonder.Finansutskottets ställningstagandeDe över anslag A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. på utgiftsområde10 redovisade utgifterna har ökat mycket kraftigt. Anslaget förinnevarande budgetår har på tilläggsbudget räknats upp från 20,0 till 27,5miljarder kronor, dvs. Det är helt uppenbart att oförutseddaöverskridanden av denna omfattning förorsakar problem, i synnerhet somdet rör sig om regelstyrda utgifter som inte utan vidare kan begränsas.I motionen föreslås att man vid den översyn av budgetprocessen som nuinletts skall överväga att inrätta särskilda buffertfonder för att mötadenna typ av fluktuationer i socialförsäkringarna. En sådan lösningförutsätter, som utskottet ser det, att en ökad belastning på något avsocialförsäkringssystemen alltid åtföljs av en lika stor avlastning så attfonden långsiktigt kan hållas intakt. I annat fall kommer bufferten enbartatt fungera som ett anslag för oförutsedda utgifter. I det nu aktuellafallet finns det inget som entydigt talar för att den registreradeutgiftsökningen skulle vara enbart temporär.Därtill kommer att det redan finns en form av buffertsystem inbyggt i dennuvarande budgetprocessen. Anslaget A1 Sjukpenning och rehabiliteringm.m. är ett ramanslag, och för sådana anslag gäller enligt 6 § budgetlagen(1996:1059) att regeringen tillfälligt får överskrida dem genom att ta ianspråk en anslagskredit motsvarande högst av det anvisadeanslagsbeloppet.Dessutom finns en budgeteringsmarginal som är avsedd att fånga uppoförutsedda utgiftsökningar av det nu aktuella slaget.Finansutskottet vill i detta sammanhang också erinra om att regeringennyligen tillkallat landshövding som särskild utredare för att göra enanalys av sjukförsäkringen. Han skall därvid närmare undersöka varförsjukfrånvaron och sjukpenningen förändras över tiden samt så långt möjligtockså identifiera vilka faktorer som direkt eller indirekt är avgörande försjukpenningförsäkringens kostnadsutveckling.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi302 (s).2.5 Budgetpolitikens inriktning2.5.1 Trepartiöverenskommelse om budgetpolitikenAv budgetpropositionen framgår att regeringen avser att undermandatperioden försöka skapa största möjliga uppslutning för en politikför full sysselsättning. Arbetsmarknadens parter har en viktig roll i dettasammanhang.Budgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och , vilka stårbakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftstaken, tilläggsbudgeten , anslagen och de nuföreslagna skatteförändringarna för 2000.Samarbetet mellan regeringen och de båda andra partierna berör femområden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö - ochinnefattar både konkreta förslag och åtaganden . Enligtpropositionen bekräftas genom detta samarbete att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning,prisstabilitet och ett offentligt överskott på i genomsnitt av BNP settöver en konjunkturcykel.Av propositionen framgår också att regeringen eftersträvar en bredförankring av en kommande skattereform. Samtliga riksdagspartier deltar ide pågående överläggningarna. Huvudsyftet är att utifrån krav på rättvisfördelning skapa stabila regler för tillväxt och sysselsättning, att uppnå enekologiskt hållbar utveckling samt att garantera välfärden och dessfinansiering.2.5.2 De politiska alternativenBudgetpropositionenFör 2000 gäller som mål att överskottet i de offentliga finanserna skallmotsvara av BNP. Regeringen föreslår att överskjutande överskottskall användas för att sänka skatten för framför allt låg- ochmedelinkomsttagare samt företagande. Även under efterföljande årkommer det enligt regeringens bedömning att finnas ett visst utrymmeför fortsatta skattesänkningar. Det förutsätter emellertid attarbetsmarknadens parter tar sitt ansvar. Skulle lönebildningen leda tillökad inflation och avtagande sysselsättningsökning omöjliggörs fortsattaskattesänkningar och utgiftsökningar, framhåller regeringen.Skattesänkningen bör enligt regeringen genomföras på ett sådant sätt attlöntagarna kompenseras för de egenavgifter som även kommer atttas ut eftersom avgifterna nu är en del av det nya ålderspensionssystemet.Det bör ske i form av en skattereduktion som är lika stor som egenavgiften.Genom denna koppling kommer marginalskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare att sänkas. Förslaget har dessutom en positivfördelningsprofil eftersom egenavgifterna är en tyngre börda förlåginkomsttagare än andra.I ett första steg föreslås att löntagarna ges en skattereduktion som under2000 motsvarar av den allmänna pensionsavgiften för beskattningsåret.Samtidigt föreslås att avdraget för egenavgiften vid den kommunala ochstatliga beskattningen skall begränsas med 25 %.När avdragsrätten för egenavgiften begränsas kommer fler löntagare att fåbetala statlig skatt. För att undvika detta föreslås även att skiktgränsen förden statliga inkomstskatten höjs.Regeringen föreslår dessutom att den temporära skattereduktion som riktarsig mot låginkomsttagare skall förlängas till att gälla även nästa år.Regeringen räknar med att en förlängning skall ske även för åren däreftermen håller dörren öppen för att man då kan överväga alternativa lösningarsom ger samma resultat.Uttaget av fastighetsskatt för hyreshus bör enligt regeringens meningsänkas från 1,3 till vid taxering.Som inslag i en grön skatteväxling föreslås också enhöjning av dieselskatten med , elskatten med ochkärnkraftsskatten med . Höjningarna väntas öka skatteintäkterna medca , och detta belopp används för att skattemässigtlikställa jordbruket med industrin och för att införa en skattereduktion förindividuell kompetenshöjning i arbetslivet.Regeringen föreslår också att förmånsbeskattningen av miljöbilar lindrasoch att fordonsskatten för bussar skärps.För att stimulera företagsamheten föreslås bl.a. utökadereserveringsmöjligheter och att flertalet s.k. stoppregler för fåmansbolagavskaffas. Vidare föreslås att kupongskatten för utdelning pånäringsbetingade aktier till utländska ägare avskaffas samt attbeskattningen av utländska experter lindras.Tabell 11. Regeringens förslag till skattesänkningar 2000-2002Belopp i miljoner kronor200020012002Hushåll12 04015 80015 800Företag m.m.2 7804 1501 800Energi¹-1 350-1 150-1 150Kompetensutveckling och jordbruk1 3501 1501 150200-kronan till kommunerna-1 270-Pensionsuppgörelsen650700700Fastighetsskatter0600600Förstärkt anställningsstöd90150150Övrigt-10-10-20Summa inkomstminskningar15 55022 66019 030¹ Inkomstökning som redovisas med negativt teckenRegeringens budgetförslag innehåller också satsningar som främstpåverkar budgetens utgiftssida. Mest betydelsefullt är därvid attkommunsektorn tillförs ytterligare resurser dels genom att det fastabelopp på som alla skattskyldiga med förvärvsinkomster betalar istatlig inkomstskatt omvandlas till en skatt även 2001, delsgenom engångsvisa överföringar med försärskilda insatser och med för vården. Dessutomkompenseras kommunerna med för den höjdafordonsskatten på bussar.De föreslagna utgiftsökningarna uppgår till931, 2 060 respektive 170 miljoner kronor.Sammantaget väntas således de utgiftsökningar och skatteförändringar somredovisas i budgetpropositionen leda till en nettoförsvagning av denoffentliga sektorn med 2000, med 24,7 miljarderkronor och med 2002.Trots detta räknar regeringen med att den offentliga sektorns finansiellasparande kommer att utvecklas på ett sådant sätt att uppställda budgetpolitiskamål inte bara uppnås utan även överträffas. Av den i propositionenlämnade redovisningen framgår att överskotten väntas bli av följande storlek.Tabell 12. Den offentliga sektorns finansiella sparande 2000-2002 i regeringensbudgetalternativBelopp i miljarder kronor200020012002Inkomster+1 189,5+1 212,6+1 252,9Utgifter-1 147,6-1 169,8-1 188,0Finansiellt sparande+41,9+42,8+64,9Finansiellt sparande i % av BNP+2,1+2,0+2,9¹Målsatt överskott i % av BNP+2,0+2,0+2,0¹ Härav har regeringen för avsikt att ta i anspråk fören överföring till hushållenDen gynnsamma utvecklingen inom den offentliga sektorn återspeglarsig också i statens finanser. Statsbudgetens inkomster väntas 1999överstiga utgifterna med . Eftersom budgetsaldotdefinitionsmässigt är liktydigt med statens lånebehov innebär detta attstaten kommer att amortera statsskulden med ett lika stort belopp.Regeringens nu redovisade inriktning av budgetpolitiken väntas enligtpropositionen få följande effekt på statsbudgeten under de närmaste tre åren.Tabell 13. Lånebehov enligt regeringens budgetförslag 1999-2002Belopp i miljarder kronor1999200020012002Inkomster+706,9+782,3+693,5+726,9Utgifter exkl. statsskuldsräntor-616,2-623,5-641,5-640,0Statsskuldsräntor m.m.-92,7-81,8-77,1-62,2Netto-2,0+77,0-25,1+24,6Riksgäldskontorets nettoutlåning+12,3-39,5-11,7-8,8Överföring från AP-fonden+45,0+45,0+117,8+10,5Beräkningsteknisk överföring----20,6Amortering av statsskulden55,382,581,05,7Regeringen har vid utformningen av sitt budgetförslag förutsatt atttidigare beslutade utgiftstak för 1999-2002 i princip skall ligga fast.Dock föreslås att man skall göra en teknisk anpassning av utgiftstaket medhänsyn till att utgifterna på statsbudgeten nu dels ökar med anledning avhöjningen med av den statligaålderspensionsavgiften på pensionsgrundande transfereringar liksom avförslaget till ändrad finansierings- princip för avtalsförsäkringar inomdet statliga området, dels minskar med anledning av förändringen av detgenerella statsbidraget till kommunerna till följd av föreslagnainkomstskatteändringar. De båda förstnämnda förslagen höjer utgiftstaketmed . Den sistnämnda ändringen sänker nivån med 4,8miljarder kronor. Efter denna anpassning har utgiftstaket för statenföljande sammansättning i regeringens budgetförslag.Tabell 14. Utgiftstak för staten 2000-2002 enligt regeringens budgetförslagBelopp i miljarder kronor200020012002Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor617,5634,0635,0Minskning av anslagsbehållningar6,07,55,0Ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten140.0144,8151,4Summa takbegränsade utgifter763,5786,3791,4Budgeteringsmarginal1,53,722,6Utgiftstak765,0790,0814,0MotionernaUtgångspunkten för Moderata samlingspartiets budgetpolitik är enligtmotion Fi209 att ge människor ett ökat inflytande över sina liv och attskapa förutsättningar för en långvarigt hög tillväxt. Partiets skattepolitiksyftar till att minska bidragsberoendet och öka förutsättningarna förarbete och företagande. De redovisade besparingarna är avsedda att göraden offentliga ekonomin mindre sårbar för konjunkturella svängningar.De föreslagna utgiftsökningarna har enligt motionen en tydlig inriktningpå strategiska tillväxtområden som forskning och IT sompartiet vill slå vakt om de utsatta grupper i samhället som inte har någotannat än stat och kommun att förlita sig på.Stabila offentliga finanser kräver enligt motionärerna att den offentligasektorn blir mindre. Den politiska sektorns omfattning och inflytande måsteminska för att utrymmet för privat verksamhet och individuellt ansvar skallkunna öka.De offentliga finanserna bör enligt motionärerna vara i balans över enkonjunkturcykel. Målet bör vara att skuldkvoten skall uppgå till högst 50 %av BNP vid utgången av 2002.Ett viktigt inslag i den moderata strategin är att sänka skatten påarbetsinkomster. Skattesänkningarna bör omfatta alla men framför allt riktasmot låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningar ger människor bättremöjlighet att försörja sig på egna arbetsinkomster och minskar samtidigtderas behov av bidrag.Moderata samlingspartiet föreslår skattesänkningar som uppgårtill , 2001 till och 2002 till drygt 103miljarder kronor. Partiets skattesänkningar är därmed 23miljarder kronor respektive och cirka 90 miljarderkronor större än regeringens.Liksom regeringen anser Moderata samlingspartiet att löntagarna skallkompenseras för egenavgifterna. Partiet förordar dock en annan lösning änregeringen och föreslår att ett förvärvsavdrag införs vilket beräknas på denpensionsgrundande inkomsten upp till taket för egenavgiften. skallförvärvsavdraget motsvara av detta underlag och de båda efterföljandeåren 9 respektive 12 %.Den kommunala utdebiteringen bör enligt motionärerna sänkas med enkrona 2001 och med ytterligare en krona 2002. För att skapa utrymme fördessa sänkningar föreslås att staten tar över kommunernas kostnader förgrundskolan genom ett system med en nationell skolpeng.Grundavdragets lägsta nivå föreslås i motionen bli höjd till . Enmotsvarande höjning skall också göras av pensionärernas särskildagrundavdrag.Moderata samlingspartiet motsätter sig regeringens förslag tillbarnbidragshöjning på 100 + och förordar i stället att ett extragrundavdrag på per barn och år införs vid den kommunalabeskattningen.Därutöver föreslår Moderata samlingspartiet att uttaget av statlig skattbegränsas till , att regeringens förslag om förlängd tillfälligskattereduktion för låginkomsttagare avvisas liksom förslaget om höjddieselskatt, att bensinskatten sänks med (inklusive moms),att avdraget för resor till och från arbetet vidgas och att enskattereduktion införs för hushållsnära tjänster.Vidare skall med början fastighetsskatten fram till år 2002successivt trappas ner till och markvärdet tas upp med enbart halvtbelopp vid beräkning av skatten.Avdrag för pensionssparande bör enligt motionärerna åter få göras med ettbasbelopp. Dessutom skall dubbelbeskattningen avvecklas somförmögenhetsskatten stegvis slopas.Regeringens förslag till lättnader i energibeskattningen förjordbrukssektorn bör enligt motionärerna träda i kraft redan den 1 januari2000, dvs. tidigareläggas samt ges större omfattning än förslageni propositionen.De moderata skattesänkningarna finansieras genom besparingar som underde närmaste tre åren uppgår till netto 25, 56 respektive 67 miljarder kronor.Till en del leder besparingarna till att kostnaderna för hushållen ökar.