bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — 4).Lagreglering av DO:s uppgifter m.m.I flera motioner framhålls att DO:s uppgifter påandra områden än arbetslivet borde regleras i lagoch inte som aviserats av regeringen i förordning.Som skäl anförs bl.a. att ombudsmannens ställningblir mer självständig om kompetensområdetlagregleras. Vidare hänvisas till de ovan beskrivnas.k. Parisprinciperna som enligt motionärernainnebär att sådan reglering bör ske i lag.Utskottet kan instämma i flera av de synpunkter somförs fram i motionerna. Enligt utskottets meningfinns det skäl som talar för att ävenarbetsuppgifterna utanför arbetslivet skall reglerasi lag. Genom lagreglering blir det en tydligaremarkering av vilken betydelse de aktiva insatsernamot etnisk diskriminering har. Även om avsikten intehar varit att förändra ombudsmannens arbetsuppgiftereller att på något sätt "nedgradera" dem skulle detförhållandet att saken regleras förordningsvägenkunna uppfattas på det sättet. En lag bör ocksåallmänt sett få större genomslagskraft än enförordning. En lagreglering betyder också attändringar av ombudsmannens arbetsuppgifter inte kangenomföras utan att frågan underställs riksdagen.Vid en samlad bedömning kommer utskottet fram tillatt DO:s arbetsuppgifter utanför arbetslivet börregleras i lag. Det bör enligt utskottets mening skegenom en separat lag. Utskottets förslag framgår avbilaga 5. Lagförslaget bygger på det förslag somutredningen lade fram.Det anförda innebär att med anledning avmotionerna 1997/98:A69 (yrk. 1), A3 (yrk. 3), A6(yrk. 3) och A10 (yrk. 3) bör anta utskottetsförslag till Lag om Ombudsmannen mot etniskdiskriminering. Detta innebär att även Moderaternassynpunkter i denna fråga enligt motion K336 blirtillgodosedda.Den i detta sammanhang behandlade motionen1997/98:A68 (yrk. 9) om en fristående ställning förOmbudsmannen mot etnisk diskriminering avstyrks iden mån den inte tillgodosetts med vad utskottetanfört.Ytterligare lagreglering beträffande Nämnden motdiskrimineringEn annan fråga i detta sammanhang är om det börgenomföras ytterligare lagreglering . De nu framlagdalagförslagen anger bara att det skall finnas och att den skall ha tilluppgift att besluta om vitesförelägganden och attpröva överklaganden. Enligt vad utskottet erfarit ärregeringens avsikt att nämnden även i fortsättningenskall ha en rådgivande funktion i förhållande tillDO, något som inte framgår av förslaget. Enligtunderhandsuppgift från kommerdetta att regleras i förordning. Denna rådgivandefunktion är enligt utskottets mening inte av sådanart att den behöver regleras i lag. Utskottet utgårfrån att regeringen också överväger om nämnden skallha en rådgivande roll i förhållande till de övrigaombudsmännen. Utskottet anser inte att det ärnödvändigt att i lag reglera frågor om nämndenssammansättning eller om antalet ledamöter. Detta börsåledes kunna överlåtas till regeringen. Utskottetutgår dock från att det i nämnden kommer att finnasföreträdare för arbetsmarknadens parter samtledamöter som har särskild insikt i de frågor som denya lagarna rör.Mandatet för Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggningUtskottet övergår slutligen till att behandla fråganom mandatet för den föreslagna Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning.Som framgår av redogörelsen ovan skall Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning ha iuppdrag att se till att den nya lagen om förbud motdiskriminering på grund av sexuell läggning följs.Ombudsmannen skall ha en opinionsbildande,rådgivande och processförande roll. För närvarandehar i uppdrag att bl.a. ansvaraför övergripande samordning av insatserna förhomosexuella, att följa utvecklingen av derassituation, att vidta och följa andra myndighetersinformationsinsatser och att lämna över rapporteröver sin verksamhet.I proposition 180, som lades fram ,uppgav regeringen att det övergripande ansvaret attfölja utvecklingen av homo- och bisexuellassituation, inklusive diskriminering, forskning ochsamordning av insatser, skall föras över frånFolkhälsoinstitutet till ombudsmannen. Regeringenaviserade även att den avsåg att ibudgetpropositionen återkomma med förslag om huruppgifterna skulle fördelas.Utskottet kan nu konstatera att regeringen ibudgetpropositionen (prop. 1998/99:1)ansåg att det skulle vara värdefullt attombudsmannens uppdrag även avsåg diskriminering isamhällslivet i övrigt. Regeringen ansåg dock attdet saknades resurser för en sådanutvidgning av ombudsmannens uppdrag. Däremot skulleregeringen återkomma till frågan om ensammanslagning av bl.a. DO och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning till engemensam myndighet sedan frågan hade analyserats.Det skulle även gälla frågan om hur fördelningen avuppgifter mellan ochOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning skall genomföras och hur verksamheten skallfinansieras.Med detta kan utskottet konstatera att det pågårett arbete i syfte att vidga arbetsuppgifterna förOmbudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning. Utskottet anser att man bör avvakta dettaarbete och är därför inte berett att göra någottillkännagivande med anledning av motionsyrkandena idenna del. Utskottet avstyrker därför motionerna A7i motsvarande del (s) och A8 (yrk. 2) i den mån deinte kan anses tillgodosedda genom vad utskottetanfört.Avsnitt 9 Processuella reglerProposition 177, etnisk diskrimineringDen nuvarande lagen mot etnisk diskrimineringinnehåller bestämmelser om gemensam handläggning.Med hänsyn till att den föreslagna lagen inte skallinnehålla någon bestämmelse om delat skadestånd ärdet inte nödvändigt med särskilda processuellaregler för denna situation. I övrigt föreslås attreglerna om rättegången i det väsentliga utformas ienlighet med nuvarande lag.Proposition 179, diskriminering på grund avfunktionshinderTvister enligt lagen bör enligt regeringen lösas ienlighet med den ordning som gäller förarbetsrättsliga tvister. Bestämmelserna bör därför iallt väsentligt utformas som motsvarande reglering ijämställdhetslagen och lag mot etniskdiskriminering. Detta innebär en regel som hänvisartill lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister. I regeln anges att också enarbetssökande skall anses som arbetstagare och ocksåden som någon har sökt arbete hos som arbetsgivare.Att målen skall behandlas som arbetsrättsligatvister innebär att talan kan väckas, förutom av denenskilde, av en facklig organisation för en enskildmedlems räkning. Detta innebär att i första hand denfackliga organisationen har rätt att föra talan förarbetstagaren eller arbetssökanden i likhet med vadsom gäller för övriga arbetstvister. från att föra talan får talan väckasav den enskilde arbetstagaren eller arbetssökanden.I dessa fall skall talan väckas vid tingsrätt somförsta instans. Den enskilde skall kunna vända sigtill . Ombudsmannen skall kunnaföra talan i Arbetsdomstolen på samma sätt som denfackliga organisationen.En talan på grund av överträdelse avförbudsreglerna bör på samma sätt som andraarbetstvister föregås av tvisteförhandlingar. Ävenen arbetssökandes organisation bör i dessa fall haförhandlingsrätt.Preskriptionsregler föreslås i huvudsak i enlighetmed vad som gäller enligt jämställdhetslagen och1994 års lag mot etnisk diskriminering. I mål medanledning av uppsägning och avskedande bör det görasen hänvisning till anställningsskyddslagensbestämmelser. Vid annan talan än sådan som förs pågrund av uppsägning eller avskedande bör hänvisningske till medbestämmandelagen. I enlighet med vad somgäller enligt jämställdhetslagen och lagmot etnisk diskriminering bör tidsfristen för enenskild person att väcka talan, i de fall där denfackliga organisationen försuttit tiden förförhandling eller för väckande av talan, bestämmastill . Motsvarande frist i 66 §medbestämmandelagen är en månad.I likhet med vad som gäller för övrigaarbetstvister tillämpas regler omrättegångskostnader i dispositiva mål. Det innebäratt huvudregeln är att förlorande part skall ersättamotparten för dennes rättegångskostnader.Arbetstvistlagen medger dock domstolen möjlighet atti sådana tvister förordna att vardera parten skallbära sin kostnad om den förlorande parten haftskälig anledning att få tvisten prövad.På motsvarande sätt som vid tvister enligtjämställdhetslagen eller lag mot etniskdiskriminering bör det införas regler omhandlingssekretess hos domstol och möjlighet atthålla domstolsförhandlingar inom stängda dörrar.Proposition 180, diskriminering på grund av sexuellläggningFörslagen i denna del överensstämmer i alltväsentligt med de förslag som återfinns iproposition 179. Vad som sägs omHandikappombudsmannen gäller i stället Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell läggning.MotionerVar och en av propositionerna har föranlettlikalydande yrkanden från imotionerna 1997/98:A67 (yrk. 12), A5 (yrk. 6) och A9(yrk. Partiet yrkar att beslutar atttalefristen för den enskilde att väcka talan när denfackliga organisationen avstått bör vara sex istället för två månader.Yttranden från andra utskottSocialförsäkringsutskottet har yttrat sig överpreskriptionsfrågan såvitt den avser proposition177. Utskottet har ingen invändning mot att frågantas upp i ett större sammanhang men anser att enförlängning knappast är rimlig.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker därförregeringens förslag i denna del och avstyrkerVänsterpartiets yrkande om en längre talefrist.Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att de processuellabestämmelserna i allt väsentligt överensstämmer i detre lagförslagen. Reglerna överensstämmer både medjämställdhetslagen och med motsvarande bestämmelseri lag mot etnisk diskriminering. Utskottetanser i likhet med regeringen att det är lämpligtatt tvister enligt de föreslagna lagarna hanteras ienlighet med den ordning som gäller förarbetsrättsliga tvister i övrigt. På det sättetuppnås en önskvärd likformighet över detarbetsrättsliga området. Utskottet ställer sigdärför bakom regeringens förslag i dessa delar.När det sedan gäller yrkandena om att talefristenbör förlängas i vissa fall vill utskottet anföraföljande.Den nu aktuella tidsfristen reglerades i denförutvarande jämställdhetslagens 14 §. Den motsvarasav 54 § i nuvarande jämställdhetslag. I samband medatt tidsfristen förlängdes angavs iden proposition som föregick lagändringen (se prop.1984/85:60) att en avvägning måste göras mellanmotstående intressen när det skall bestämmas vad somär en lämplig frist. På ena sidan finns intressetatt möjligheterna att utnyttja lagen för att fårättelse inte begränsas, på den andra atträttstvister inom det arbetsrättsliga området får enlösning utan onödigt dröjsmål och attpreskriptionsreglerna inom olika delar av detarbetsrättsliga området inte alltför mycket skiljersig från varandra. En förlängning av tidsfristentill ansågs inte innebära att intressetav snabba avgöranden alltför mycket sattes åt sidan.Vidare angavs att ett avsteg frånmedbestämmandelagens preskriptionsregler kundemotiveras med den speciella ställning som JämO harinom det arbetsrättsliga tvisteförfarandet och attJämO som myndighet inte har möjlighet att agera påsamma sätt som den som enbart företräder renodladepartsintressen.Utskottet anser att de överväganden som låg bakombestämmandet av fristen i jämställdhetslagenalltjämt bör vara vägledande. Några omständigheterhar inte framkommit som ger anledning att frångå dentidsfrist som gäller . Utskottetavstyrker därför motionerna 1997/98:A67 (yrk. 12),A5 (yrk. 6) och A9 (yrk. 6).Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens förslag såvitt gäller de processuellabestämmelserna.Avsnitt 10 Övriga frågorTidpunkten för ikraftträdande av lagarnaI proposition 177 som rör etnisk diskriminering harregeringen föreslagit att den nya lagen skall trädai kraft och att lag motetnisk diskriminering skall upphöra attgälla. I propositionerna 179 resp. 180 föreslås attlagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder och lagen om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning skall träda i kraft den 1 april 1999.Enligt utskottets mening är det av flera skälvärdefullt att samtliga diskrimineringslagar träderi kraft , detta gäller inte minst frånrättstillämpningssynpunkt. Lämplig tidpunkt förikraftträdande är enligt utskottet den 1 maj 1999.Utskottet föreslår därför att beslutar attlagarna skall träda i kraft den dagen.Lagförslagen i övrigtAv det föregående har framgått att utskottet intehar någon erinran mot lagförslagen i de delar somdär berörts. Utskottet har inte heller någon erinranmot de framlagda förslagen i övrigt såvitt avserlagen om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet, lagen om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder ochlagen om förbud mot diskriminering i arbetslivet pågrund av sexuell läggning. De bör alltså antas avriksdagen men den ändring av ikraftträdandereglernasom följer av att lagarna skall träda i kraft den 1maj 1999.Anknytande lagförslagRegeringen föreslår i propositionerna 177 och 179dels ändringar i 1 kap. 3 § lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister, dels ändringar i 9 kap.20 och 21 §§ sekretesslagen (1980:100). Iproposition 179 föreslås även vissa ändringar ilagen (1994:749) om . Utskottethar inte någon erinran mot lagförslagen och inteheller mot den övergångsbestämmelse till ändringen isekretesslagen som är föreslagen i proposition 177.I propositionerna föreslås sammaikraftträdandetidpunkter för de anknytandelagändringarna som för diskrimineringslagarna.Regeringen har beträffande lagförslagen iproposition 179 utgått från att de ändringar somföreslagits i proposition 177 redan trätt i kraftvid tidpunkten för behandling avpropositionerna 179 och 180 och utformat sinaförslag efter det. Utskottet förordar att även de nuberörda lagändringarna träder i kraft den 1 maj1999. Detta innebär att det är tillräckligt attriksdagen antar de ändringar som föreslås iproposition 179. Det som i proposition 179 anges somnuvarande lydelse av lagreglerna grundas som nämntspå att förslagen i proposition 177 skulle ha varitgenomförda.Som konsekvens av det anförda bör de ändringar somföreslås i proposition 177 och som rör lagen omrättegången i arbetstvister och sekretesslagenavslås.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottet förslageni proposition 179 om ändringar i lagen omrättegången i arbetstvister, sekretesslagen ochlagen om med den ändringendels att lagarna skall träda i kraft ,dels att det i en övergångsbestämmelse tillförslaget som rör sekretesslagen skall anges attäldre föreskrifter fortfarande gäller om uppgiftersom hänför sig till mål och ärenden enligt den äldrelagen mot etnisk diskriminering.Avsnitt 11 Vissa allmänna frågor omdiskriminering m.m.MotionerMångfaldsplaner m.m.Vänsterpartiet anser i motion Sf612 att myndigheteroch företag bör ha en lagstadgad möjlighet attinföra mångfaldsplaner och att i dessa ange vadpartiet benämner positiv likabehandling som ett målvid myndigheters rekrytering (yrk. 5).Folkpartiet anser i motion 1997/98:A68 attarbetsgivare i den offentliga sektorn bör varaföredömen vad gäller bekämpning av etniskdiskriminering (yrk. Partiet betonar ikommittémotion 1997/98:A68 vikten av att det finnsenkla rutiner att tillämpa vid översättning avutländsk utbildning och utländska betyg (yrk. 1).Problemen med etnisk diskriminering kan inte lösasenbart med lagstiftning, säger partiet vidare isamma motion. Lagen borde därför kompletteras med eninformationskampanj för att minska förekomsten avetnisk diskriminering (yrk. 4).Sten Tolgfors (m) för i motion Sf611 fram sinuppfattning att det är viktigt att alla människorfår ses som individer och bedömas efter sinaerfarenheter, kvalifikationer och ambitioner. Måletmåste vara att en persons ursprung beaktas så litesom möjligt (yrk. Motionären vänder sig mottanken på att kvotering skulle tillämpas vid statliganställning (yrk. Motionären anser också attregeringens invandrarbegrepp är missvisande eftersomdet inkluderar människor som inte själva uppfattarsig som invandrare (yrk. 4 och 5).Funktionshindrade invandrareI kommittémotion A4 tar upp situationenpå arbetsmarknaden för funktionshindradeinvandrarkvinnor. I motionen påtalar partiet behovetav ökad kunskap på området (yrk. 1).Diskriminering av transsexuellaVänsterpartiet föreslår i motion A9 att regeringenges i uppdrag att besluta om tilläggsdirektiv tillden särskilda utredare som genomför en översyn avjämställdhetslagen för ett ställningstagande tillfrågan om transsexuella bör omfattas av lagen (yrk.2).Socialförsäkringsutskottets yttrandeSom framgår av avsnitt 5 harsocialförsäkringsutskottet vad gäller meritvärderinganfört bl.a. att enligt sininstruktion skall svara för bedömningar av utländskautbildningar på eftergymnasial nivå. Såvitt gällerutbildning på gymnasienivå eller motsvarande pekarsocialförsäkringsutskottet på det nyligenpresenterade betänkandet Validering av utländskyrkeskompetens (SOU 1998:165). Där förordas att allavuxna som så önskar skall kunna genomgå prov för attfå sin yrkeskompetens jämförd och jämställd med denyrkeskompetens som har sin grund i gymnasieskolansyrkesutbildning eller utbildning på angränsandenivåer.Vad gäller motion konstaterarsocialförsäkringsutskottet att regeringen inte harlämnat något förslag av det slag som åsyftas imotionen - t.ex. krav på mångfaldsplaner.Socialförsäkringsutskottet säger sig dock delauppfattningen att en arbetssökande eller enarbetstagare skall behandlas efter sina individuellaförutsättningar och inte efter uppfattningargrundade på allmänna föreställningar eller fördomarom vad som kännetecknar den etniska grupp som denarbetssökande eller arbetstagaren tillhör. Iyttrandet lämnas också en upplysning om attregeringen beslutat att tillsätta enarbetsgrupp inom med uppgift attse över användningen av begreppet invandrare iförfattningar som utfärdats av regeringen samt imyndigheters verksamhet.Med anledning av förslag beträffandefunktionshindrade invandrarkvinnor påpekarsocialförsäkringsutskottet att frågor som rörfunktionshindrade invandrare tas upp i betänkandetEn särskild utsatthet - Om personer medfunktionshinder från andra länder (SOU 1998:139).Socialförsäkringsutskottet erinrar också om attIntegrationsverket har som en av sina uppgifter attfölja och utvärdera samhällsutvecklingen motbakgrund av samhällets etniska och kulturellamångfald. Utskottet utgår från att ävenfunktionshindrade invandrarkvinnor uppmärksammas avverket.Utskottets ställningstagandeMångfaldsplaner m.m.Vad först gäller frågan om mångfaldsarbetet istatliga myndigheter vill utskottet anföra följande.Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motion 1997/98:A68 om att arbetsgivare ioffentlig sektor bör vara föredömen vad gällersträvan att nå en ökad mångfald på arbetsplatserna.Statliga myndigheter bör därför arbeta aktivt föratt öka andelen anställda med invandrarbakgrund. Iförslaget till lag om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet föreskrivs ingenskyldighet för arbetsgivare att upprätta skriftligamångfaldsplaner. Det innebär dock inte att sådanainte får upprättas. Vad gäller s.k. positivsärbehandling hänvisar utskottet till vad som sagtsi avsnitt 5, nämligen att diskrimineringsförbudetinte hindrar att en arbetsgivare i enrekryteringssituation väljer en särskild sökande somtillhör en utsatt grupp på arbetsmarknaden. Detta ärdock någonting annat än att i lag föreskriva enmöjlighet till positiv särbehandling, vilketutskottet i det föregående har pekat på problemenmed. Motion Sf612 (yrk. 5) avstyrks i den mån deninte är tillgodosedd med vad utskottet anfört.Utskottet har tidigare, i avsnitt 4, nämnt attregeringen givit DO i uppdrag att utforma råd förmålinriktat arbete för att främja etnisk mångfald iarbetslivet, i enlighet med vad som förordats iproposition 177. DO skall även redovisa hurinformation om dessa råd bör ges. Uppdraget skallredovisas till regeringen senast den 1 mars 1999.Utskottet anser därför inte att det är nödvändigtmed en informationskampanj om etnisk diskriminering,som föreslagits i motion 1997/98:A68 (yrk. 4) ochden avstyrks därför. Av vad som sagts ovan framgåratt utskottet instämmer i att den offentliga sektornbör vara ett föredöme vad gäller bekämpning avetnisk diskriminering. Även samma motions yrkande 5avstyrks därför. Övriga frågor om ombudsmännens rolloch tillsyn behandlas i avsnitt 8.Såvitt avser frågan om översättning av utländskabetyg hänvisar utskottet till de upplysningar somlämnats av socialförsäkringsutskottet omHögskoleverkets roll vad gäller bedömning avutländska utbildningar på eftergymnasial nivå ochtill den presenterade utredningen omvalidering av utländsk yrkeskompetens. (Saken harberörts ovan i anslutning till behandlingen avdiskrimineringsförbuden i avsnitt 5.) Utskottet sermed anledning av denna upplysning ingen anledningtill ett sådant tillkännagivande som Folkpartietbegärt i motion 1997/98:A68 (yrk. Motionen iberörd del avstyrks därför.Sten Tolgfors refererar i sin motion tilluttalanden som skulle ha gjorts av företrädare förregeringen och som motionären tolkar som stöd förtanken på kvotering till statliga anställningar tillförmån för personer med invandrarbakgrund. Utskottetkonstaterar att regeringen i propositionen om lag omåtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivetinte förslagit en lagreglering ens av möjlighetentill s.k. positiv särbehandling, än mindre regler omkvotering. Tvärtom skall de förslag som lämnasses som ett uttryck för det motionären förordar,nämligen att människor skall ha rätt att bedömasefter sina sakliga förutsättningar för anställning.Vad gäller invandrarbegreppet hänvisar utskottettill de upplysningar socialförsäkringsutskottetlämnat i sitt yttrande om att regeringen tillsatt enarbetsgrupp vars uppgift är att se över användningenav invandrarbegreppet i författningar som regeringenutfärdat samt i myndigheternas verksamhet. Motion1998/99:Sf611 (yrk. 2 - 5) avstyrks i den mån deninte tillgodosetts med vad som anförts.Funktionshindrade invandrareSom framgår av socialförsäkringsutskottets yttrandeär frågor om invandrare och funktionshinderuppmärksammade i betänkandet En särskild utsatthet -Om personer med funktionshinder från andra länder.Något sådant tillkännagivande som Folkpartietföreslagit är enligt utskottets mening intenödvändigt. Motion A4 (yrk. 1) avstyrks.Diskriminering av transsexuellaI propositionen sägs det att transsexualitet är enfråga om könstillhörighet. Detta betraktelsesättöverensstämmer också, menar regeringen, med EG-rätten. Utskottet är inte berett att nu ställa sigbakom krav på tilläggsdirektiv tillden särskilda utredare som ser överjämställdhetslagen för att utröna omjämställdhetslagens diskrimineringsförbud ocksåskall omfatta transsexuella. Det är inte uteslutetatt frågan åter kan få aktualitet i samband med atten utvärdering görs av de nyadiskrimineringslagarna. Frågor om uppföljning ochutvärdering av de nya lagarna behandlas ovan iavsnitt 2. Motion 1997/98:A9 (yrk. 2) avstyrks.Avsnitt 12AntidiskrimineringsklausulerMotionerVänsterpartiet förordar i motion 1997/98:A67 attstatliga, kommunala och landstingskommunalamyndigheter - när inga rättsliga hinder föreligger -åläggs att i största möjliga utsträckning ta inantidiskrimineringsklausuler i avtal medleverantörer av varor och tjänster. Regeringen börtillsätta en utredning med uppdrag att återkommatill med preciserade förslag omgenomförandet av en sådan ordning (yrk. ÄvenYvonne Ruwaida (mp) efterlyser ett sådant lagförslagfrån regeringen i motion A2 (yrk. Motionärenbegär i andra hand, för det fall avslårdetta yrkande, att ger regeringen tillkänna att regeringen bör överväga frågan omantidiskrimineringsklausuler (yrk. 2 ).Utskottets ställningstagandeUpphandling som görs av bl.a. stat och kommunerregleras i lagen (1992:1528) om offentligupphandling. Enligt lagen skall upphandling görasmed utnyttjande av de konkurrensmöjligheter somfinns och även i övrigt genomföras affärsmässigt.Anbudsgivare, anbudssökande och anbud skallbehandlas utan ovidkommande hänsyn.