bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Även i motionernaSf222 yrkandena 1-4 av m.fl. (fp)och So323 yrkande 12 i denna del av KerstinHeinemann m.fl. (fp) begärs på samma grunder som imotion Fi212 att till anslaget A 2 anslår802 mer än vad regeringenföreslagit.Övriga motioner om efterlevandepensionerI motionerna Sf202 av (), Sf205 avElizabeth och (), Sf206 avStefan (), Sf213 av ochCarl G () och Sf258 av ochAnne-Katrine () begärs tillkännagivanden omåterställda änkepensioner.Ulla-Britt () begär i motion Sf209yrkande 1 ett tillkännagivande om återinförande avefterlevandepensioner. Inkomstprövningen avänkepensionerna måste avskaffas ochomställningspensionen förlängas från sex till tolvmånader.I motion Sf293 yrkande 3 av m.fl.(c) begärs förslag om en sådan ändring av AFL attinkomstprövningen av änkepensionerna inte skalldrabba kvinnor med barn under 18 år.Lars m.fl. (fp) begär i motion Sf222yrkandena 5 och 6 att vid avslag påyrkandena 1-4 ovan beslutar uppdra åt regeringen attförelägga förslag om avskaffande avinkomstprövningen av änkepensionerna samtförlängning av omställningspensionen till tolvmånader.Utskottets bedömningAnslag A 2 Efterlevandepensioner till vuxnaSåsom utskottet tidigare påpekat harockså inom detta område omfattande åtgärder varitnödvändiga för att sanera statens finanser. Ettantal förbättringar, som exempelvis att minskningenav prisbasbeloppet vid beräkning av pensionerupphört fr.o.m. , har även kommitefterlevande till del.Några ytterligare åtgärder för att förbättraefterlevandepensionerna kan dock nu inte göras.Utskottet vill emellertid erinra om att regeringeninom kort kommer att förelägga ett förslagom nya regler för efterlevandepensioner. Förslagetgrundar sig på betänkandet Efterlevandepension - Enanpassning till det reformeradeålderspensionssystemet (SOU 1998:120) som avUtredningen om efterlevandepension överlämnades tillregeringen föregående höst. Utredningen anser att enomställningspension är alltför kortoch föreslår en förlängning av tiden.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf204, Sf222yrkandena 1-4, Sf278 yrkandena 1, 2 och 5 i dennadel, Sf293 yrkande 1 i denna del, Sf295 yrkandena 1,2 och 4 samt So323 yrkande 12 i denna del.Övriga motioner angående efterlevandepensionerMed beaktande av vad utskottet ovan anfört anserutskottet att något uttalande från sidaom omställningspension eller annanefterlevandeförmån för vuxna nu inte bör göras.Utskottet avstyrker motionerna Sf202, Sf205, Sf206,Sf209 yrkande 1, Sf213, Sf222 yrkandena 5 och 6,Sf258 och Sf293 yrkande 3.A 3 Bostadstillägg till pensionärerGällande ordningDet kommunala bostadstillägget till pensionärerersattes fr.o.m. med ett statligtbostadstillägg till pensionärer (). BTP reglerasi lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer.I samband med att BTP infördes gavs kommunerna,under en övergångstid , möjlighet attkomplettera med ett kommunalt finansieratbostadstillägg.BTP är en inkomstprövad förmån som kan utges tillden som uppbär folkpension i form av ålderspension,förtidspension eller efterlevandepension. BTP kandock aldrig utgå som tillägg till ålderspension föreden månad pensionären fyller . med högst ett belopp sommotsvarar av bostadskostnaden mellan och4 . Detta maximibelopp utges tillpensionärer utan andra inkomster än folkpension samtpensionstillskott och/eller tilläggspension till ettbelopp som motsvarar ett oreduceratpensionstillskott. För pensionärer med ytterligareinkomster görs ett inkomstavdrag frånmaximibeloppet. Inkomstavdraget grundas enbart pådessa ytterligare inkomster.Inkomstavdrag görs av den beaktadeårsinkomsten upp till ett och ett halvtprisbasbelopp och av den överstigandeårsinkomsten.Avkastning av förmögenheten beräknas till avförmögenheten för den som är giftoch för annan. Överstigerförmögenheten dessa belopp beräknas avkastningentill av det överstigande beloppet.Från beaktades vidinkomstprövningen av BTP inte inkomst avprivatbostad eller privatbostadsfastighet som angesi 5 § kommunalskattelagen. Detta gällde oavsett ombostaden användes för permanent boende eller inte.Inte heller beaktades skulder och skuldräntor somvar hänförliga till sådana bostäder.Från gäller att endastprivatbostadsfastighet eller privatbostad sompermanent bebos av den pensionsberättigade skallvara undantagen från inkomstprövningen av BTP. Dettainnebär att även innehav av bl.a. fritidsfastighetkan påverka bostadstilläggets storlek. Från den 1januari 1998 skall dock vid beräkningen av BTP fören pensionär som har sin bostad i särskildboendeform inte beaktas värdet avprivatbostadsfastighet eller privatbostad som utgörpermanentbostad för pensionärens make.Från skall vid beräkningen av BTPmed gift likställas även den man och kvinna som utanatt vara gifta med varandra lever tillsammans och ärfolkbokförda på samma adress, om inte skäl visas förannat.Särskilt bostadstillägg till pensionärer ()betalas ut som en inkomst-utfyllnad om pensionärensinkomst sedan en skälig bostadskostnad är betaldunderstiger en skälig levnadsnivå. De inkomster somanses utgöra en skälig levnadsnivå skall enligt 7 §tredje stycket lagen om bostadstillägg tillpensionärer alltid uppgå till lägst avprisbasbeloppet () för den som ärogift och till lägst av prisbasbeloppet () för den som är gift. Under periodenjuni 1999-november 2000 är nivåerna 123,4 %respektive av prisbasbeloppet (44 917 krrespektive ).Som skälig bostadskostnad anses en bostadskostnadsom uppgår till högst per månad.PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2000 till anslag A 3 Bostadstillägg till pensionäreranvisar ett ramanslag på 9 682 miljoner kronor.I propositionen anges att andelen personer med BTPminskade med 14 400 från 502 800 personer år 1997till 488 400 personer . Den största nedgångenskedde bland ålderspensionärer men även antaletförtidspensionärer med BTP minskade något. Dennautveckling kan förklaras av att pensionsinkomsternai regel är högre bland nyblivna pensionärer än blanddem som lyfter ålders- ellerförtidspension.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000ModeraternaI motion Sf295 av m.fl. (m) begärs iyrkande 3 att skall besluta attfritidsfastighet inte skall räknas med iinkomstunderlaget för BTP. För detta föreslås attytterligare förs till anslaget(yrkande 5).KristdemokraternaMotionärerna i Sf278, m.fl. (kd),begär i yrkande 4 ett tillkännagivande om attfritidsfastighet inte skall tas med iinkomstberäkningen för BTP. I yrkande 5 i denna delföreslås med beaktande av yrkande 4 att tillanslaget anvisas mer än vadregeringen föreslagit.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) föreslår i motion Sf293yrkande 1 i denna del att till anslaget anvisas 75miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Detta är en följd av motionärernas förslag ovanunder anslag A 1 Ålderspensioner om höjtpensionstillskott som leder till att BTP ökareftersom inkomst-avdraget då minskar.FolkpartietI motionerna Fi212 yrkande 14 i denna del av LarsLeijonborg m.fl. (fp) och So323 yrkande 12 i dennadel av m.fl. (fp) föreslås atttill anslaget anvisas mer än vadregeringen föreslagit för att finansiera ett höjthyrestak inom BTP från till permånad. I So323 yrkande 3 begärs också etttillkännagivande om ett höjt hyrestak.Övrig motion om bostadstilläggInga Berggren och () begär i motionSf232 ett tillkännagivande om vikten av attmänniskor oavsett boendeform behandlas lika vidberäkning av bostadskostnaderna för BTP.Motionärerna föreslår att vid beräkning avförmögenhetsavkastning skall, i stället för den nugällande fiktiva avkastningen, denna knytas tillnågon ränta som avspeglar det allmännaavkastningsläget i . Vidare föreslårmotionärerna att i bostadskostnaden förbostadsrätter och likartade bostadsformer bör vidberäkning av BTP ingå ett schablonbelopp för inreunderhåll. I detta hänseende behandlas enligtmotionärerna olika boendeformer inte rättvist.Utskottets bedömningAnslag A 3 Bostadstillägg till pensionärerFrån och med har ersättningsnivåni bostadstillägget höjts från till , vilketinnebär att de mest utsatta pensionärsgruppernasatts i främsta rummet. Eftersom avdagens BTP-tagare är kvinnor har höjningen aversättningsnivån i bostadstillägget även deneffekten att kvinnor med låga pensioner gynnas.Vidare har kommunerna fått fortsatt möjlighet attbetala ut kompletterande bostadstillägg till BTPäven . Utskottet villdessutom påpeka att i betänkandet Inkomstprövning avbostadstillägg till pensionärer (1999:52)föreslås ett nytt system för inkomstprövningen avBTP som är anpassat till det reformeradeålderspensionssystemet med det särskildaskattemässiga grundavdraget för pensionärerborttaget och där en garantipension ersätter dagensgrundskydd i form av folkpension, pensionstillskottoch särskilt grundavdrag. I budgetpropositionenanges att en proposition i denna fråga avsesföreläggas . I avvaktan påregeringens förslag anser utskottet att någraförändringar avseende BTP inte bör göras.Utskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Utskottet avstyrker motionerna Sf278 yrkandena 4och 5 i denna del, Sf293 yrkande 1 i denna del,Sf295 yrkandena 3 och 5, Fi212 yrkande 14 i dennadel och So323 yrkandena 3 och 12 i denna del.Övrig motion angående bostadstilläggI det nämnda betänkandet SOU 1999:52 föreslåsbl.a. att nuvarande schablonberäknadekapitalavkastning av förmögenhet skall slopas ochatt kapitalinkomster skall beräknas enligtskatterättsliga regler men med en viss begränsningav avdragsrätten.När det gäller beräkning av bostadskostnad vid BTPgäller, som påpekas av motionärerna, olika reglerberoende på vilken form av boende det är fråga om.Ett system som garanterar en absolut likhet förberäkning av bostadskostnad mellan de olikaboendeformerna låter sig enligt utskottets meningknappast göras av bl.a. den anledningen att deboende har olika möjligheter att påverka sin egenbostadskostnad. Vid hyra är det i principfastighetsägaren som sätter avgiften, låt vara medde begränsningar som följer av hyreslagen. Den sombor i en bostadsrätt har genom sitt medlemskap iföreningen möjlighet att påverka avgifterna och ävenverka för avsättning till reparationsfond för inreunderhåll; en sådan avsättning ingår ibostadskostnaden vid beräkning av bostadstillägg. Ipropositionen anges att regeringen avser att underhösten 1999 initiera en översyn av de schabloner somanvänds vid beräkning av bostadstillägg. Utskottetär således inte berett tillstyrka någon ändring avgällande regler såvitt avser beräkning avbostadskostnad vid BTP.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf232.A 4 DelpensionGällande ordningDelpension kan utges om den försäkrade har haftpensionsgrundande inkomst under sammanlagt minst tioår fr.o.m. och han eller hon under desenaste tolv månaderna före arbetstidsminskningenförvärvsarbetat under minst fyra månader.Rätt till delpension föreligger från den månad denförsäkrade fyller . Delpension utges för högsttio timmars minskning av arbetstiden ochutgör av pensionsunderlaget.Möjligheten att ansöka om delpension upphör fr.o.m.år 2001 (bet. 1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315).PropositionenRegeringen föreslår att för budgetåret2000 till anslag A 4 Delpension anvisar ettramanslag på . Utgifterna inomanslaget har ökat bl.a. på grund av att antaletpersoner som uppbär delpension är fler än man räknatmed.Anslaget belastas med statlig ålderspensionsavgiftmotsvarande . Den statligaålderspensionsavgiften var och höjs år2000 till 10,21 %.I propositionen anförs att delpensionsförsäkringenssyfte har varit att möjliggöra en successiv övergångfrån förvärvsarbetande till livet som pensionär.Efter införandet av det reformeradeålderspensionssystemet finns emellertid inte längrebehov av en särskild delpension eftersom det nyasystemet i sig ger stort utrymme för uttag avpartiell ålderspension i kombination med fortsattförvärvsarbete såväl före som ålder.Utskottets bedömningUtskottet har inget att erinra mot regeringensförslag till medelsanvisning.Yrkesskadelivränta och samordningsreglerGällande ordningEnligt 16 § lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring(YFL) kan på ansökan av den skadade och när skälanses föreligga livränta bytas ut mot ettengångsbelopp som högst motsvarar det kapitaliseradevärdet av de utbytta livräntebeloppen. Utbyte avlivränta mot engångsbelopp kan avse hela eller delav livräntan eller livräntan för viss tid.Beräkningsgrunder har fastställs av regeringen.Av 17 kap. 2 § AFL framgår att folk- ochtilläggspension i form av förtids- och ålderspensionskall minskas med tre fjärdedelar avyrkesskadelivräntans belopp. Denna s.k. samordningskall ske även i de fall hela eller del av livräntaneller livränta bytts ut mot ettengångsbelopp. Samordningen görs då som om livräntautgick (eller utgående livränta var på motsvarandesätt förhöjd). I RFV:s allmänna råd (1990:7)rekommenderar verket att pensionen minskas med detlivräntebelopp som gällde förutbytet.Även enligt lagstiftningen om det nyapensionssystemet skall ålderspension i form avinkomstpension, tilläggspension och garantipensionsamordnas med yrkesskadelivränta. Minskningen skallske med tre fjärdedelar av den del av livräntan somöverstiger en sjättedels prisbasbelopp. Minskningskall även ske för livränta som har bytts ut motengångsbelopp.I både det nuvarande och det nya systemet finnsvissa spärregler.MotionUlla m.fl. (v) begär i motion Sf262 yrkande1 en utredning av AFL med syfte att de pensionärersom uppbär yrkesskadelivränta och äråterbetalningsskyldiga enligt samordningsreglerskall anses ha betalat sin skuld när skuldbeloppetär inbetalt. Enligt motionärerna bestäms ettengångsbelopp utifrån den förväntademedellivslängden. Den som lever tvingasfortsätta betala resten av sitt liv. Motionärernaanser att regeringen bör utreda hur lagstiftningenskall ändras för att ingen skall behöva betala merän det som han eller hon fått i engångsbelopp.Motionärerna anser vidare att utredningen även skallomfatta de pensionärer som redan betaltursprungsbeloppet och att dessa skall ansesskuldfria (yrkande 2).Utskottets bedömningRiksdagen avslog föregående år två likalydandeyrkanden som de ovan (bet. 1998/99:SfU1, rskr.1998/99:101). I betänkandet angavs bl.a. att utbyteav större livräntor mot engångsbelopp sker medåterhållsamhet medan kravet på skäl för utbyte ärlitet när det gäller låga livräntor. Dessutom angavsatt engångsbeloppets storlek beräknas enligtbestämmelser som fastställts av regeringen. Medbeaktande av genomsnittlig medellivslängd beräknasett kapitaliseringsvärde för livräntan. Utskottethade erfarit att livräntetagaren förutom uppgift ombeloppets storlek även får uppgift om vadengångsutbetalningen kommer att medföra i framtidenbeträffande avdrag från pension, dvs. att avdragfortfarande kommer att göras som om livräntan utgickmånadsvis. Själva avdraget är tre fjärdedelar avmånadsbeloppet, dock med vissa spärregler. Detavdrag som efter engångsutbytet görs från pensionenökar inte vid förändring av basbeloppet utanberäknas på det ursprungliga månadsvisalivräntebeloppet.Vidare angavs bl.a. att engångsbeloppet i huvudsakär beräknat enligt försäkringsmässiga principer ochi förhållande till samtliga livräntetagare som fårengångsbelopp. Utskottet kunde därför inte se någonenkel lösning på problemet, särskilt som detfortfarande förekom att yrkesskadelivräntor byts utmot engångsbelopp. Det hade t.o.m. varit någonökning . En förändring skulle därtillberöra även det nya pensionssystemet eftersom iprincip samma samordningsregler skall gälla i detsystemet. Vad gällde samordning mellanyrkesskadelivränta och förtidspension tilladeutskottet att de framtida reglerna för ersättningvid långvarigt nedsatt arbetsförmåga och eventuellasamordningsregler med sådan ersättning inte ärklara.Utskottet, som vill betona vikten av attlivräntetagare görs medvetna om effekterna påpensionens storlek, vidhåller denna uppfattning ochavstyrker motion Sf262.Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnUtgiftsområdet omfattar allmänna barnbidraginklusive flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag,föräldraförsäkring inklusive havandeskapspenning,underhållsstöd, bidrag till kostnader förinternationella adoptioner, barnpension i form avfolkpension och allmän tilläggspension, vårdbidragför funktionshindrade barn samt pensionsrätt förbarnår. Statens övriga ekonomiska stöd tillbarnfamiljerna utgörs av bostadsbidrag ochstudiebidrag som redovisas under utgiftsområdena 18och 15.Riksdagen har för i enlighet medregeringens förslag fastställt ramen förutgiftsområde 12 till 44 (bet.1999/2000: FiU1, rskr. 1999/2000:28).Familjepolitikens inriktningPropositionenFör att stärka barnfamiljernas ekonomi har samhälletbyggt upp ett stödsy-stem som syftar till att ge enekonomisk trygghet derasförsörjningsbörda är stor. Genom de olika stödensutformning utjämnas resurser över livscykeln ochmellan familjer med och utan barn. Det ekonomiskafamiljestödet är också utformat så att dettillgodoser ett antal specifika stödbehov hos bl.a.ensamföräldrar och hos föräldrar tillfunktionshindrade barn.Enligt vad som anges i propositionen fickbarnfamiljerna relativt stora försämringar av sinekonomiska standard . Dennedåtgående trenden bröts dock år 1997.Barnbidragshöjningen och den höjda ersättningsnivåni föräldraförsäkringen förbättradebarnfamiljernas ekonomiska standard något jämförtmed hushåll utan barn. Trots detta var denekonomiska standarden för hushåll med barn år 1998fortfarande lägre än under år 1991.Regeringen har tidigare aviserat sin avsikt attytterligare förbättra barnfamiljernas ekonomi genomen höjning av barnbidrag och flerbarnstillägg i tvåsteg respektive 2001. Enförutsättning härför var dock att statens finanserutvecklas i enlighet med vad som prognostiserats. Ipropositionen konstateras att förutsättningarna ärgoda för en hög och uthållig tillväxt i svenskekonomi och att det första steget av de aviseradehöjningarna nu kan genomföras. (Förslaget om höjtbarnbidrag och höjt flerbarnstillägg behandlas nedanunder anslaget A 2 Allmänna barnbidrag).Enligt propositionen har regeringen vidare föravsikt att långsiktigt verka för att ta bortfattigdomsfällor och minska marginaleffekter. Ensärskild utredare, som bl.a. skall få till uppgiftatt utreda utgiftsutvecklingen inomunderhållsstödet, skall även se över de ekonomiskafamiljestöden. De marginaleffekter ochfördelningseffekter som följer av de ekonomiskafamiljestöden, inklusive bostadsbidragen, skalldärvid särskilt beaktas.MotionerI detta avsnitt redovisas motionsyrkanden frånVänsterpartiet, , ochFolkpartiet avseende inriktningen påfamiljepolitiken som inte har . , har dessutommotionsyrkanden om förslag till ändringar avfamiljepolitiken som påverkar anslaget för ,och dessa motionsyrkanden behandlas i senare avsnitti betänkandet.VänsterpartietUlla m.fl. (v) begär i motion Sf273 i dennadel ett tillkännagivande om familjepolitikensinriktning. Motionärerna anser att en brafamiljepolitik är en förutsättning för kvinnorsfrigörelse och självständighet. Kvinnor behöver enväl utbyggd och fungerande social service för attöver huvud taget kunna förvärvsarbeta och därmedvara ekonomiskt oberoende. Den ökade otrygghetentill följd av ökad arbetslöshet och ett allt störreansvar för barn och gamla är några faktorer sompåverkar barnafödandet negativt. Vidare ansermotionärerna att välfärdspolitiken skall utjämnamellan kvinnor och män och mellan familjer med ochutan barn samt att barnbidraget skall utges lika föralla barn. De olika familjestöden måste också varaflexibla och passa alla typer av familjer, t.ex.homosexuella familjer och storfamiljer.KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf302yrkandena 1 och 2 tillkännagivanden om familjen somden grundläggande enheten i samhället och om ettbarnperspektiv. Motionärerna anser dels att familjenär den livsform som har störst möjlighet att varaden lilla, nära gemenskap som behövs för människansväxt, dels att man måste sätta barnen först. Iyrkande 3 begärs ett tillkännagivande omnätverksstöd för ensamstående föräldrar.Motionärerna anser att samhället bör erbjuda sådantstöd till den som inte har släktingar eller annatnätverk. I yrkandena 5 och 6 begärstillkännagivanden om att föräldraskapets betydelsebör uppvärderas genom politiska beslut och genomattitydbildning och att tid tillsammans är denstörsta bristvaran för de flesta barnfamiljer. Iyrkande 16 begärs ett tillkännagivande omhemarbetet, som enligt motionärerna varken räknast.ex. i skattesammanhang eller registreras i denekonomiska statistiken. I yrkande 17 begärs etttillkännagivande om behovet av en familjepolitiskreform. Motionärerna anser att det familjepolitiskasystemet har brister som t.ex. att föräldrapenningenär högre för välavlönade och att detfamiljepolitiska stödet inte medger alternativabarnomsorgsformer.Tuve Skånberg (kd) begär i motion Sf247 yrkande 1ett tillkännagivande om resurser till barnfamiljernagenom bostadsbidrag, barnbidrag och vårdnadsbidrag.Bättre ekonomiska resurser och valfrihet att väljabarnomsorg krävs enligt motionären om barnafödandetskall öka. I samma motion yrkande 3 begärs etttillkännagivande om att varje beslut som regeringoch riksdag fattar skall stämmas av för att se hurdet gagnar och påverkar familjen.Maria m.fl. (kd) begär i motion A804yrkande 2 ett tillkännagivande om att lagstiftningoch sociala och ekonomiska stödformer skall utformasutifrån att stabila familjerelationer är bra.CenterpartietKenneth m.fl. (c) begär i motion So325yrkande 1 ett tillkännagivande om principerna förfamiljepolitiken. Enligt motionärerna måstefamiljepolitiken underlätta för föräldrar att axlaföräldrarollen men också ge stöd till barn i utsattasituationer. I yrkande 2 begärs ett tillkännagivandeom vikten av jämställdhet i familjepolitiken, bl.a.skall det vara en merit att ta ut föräldraledighet.I yrkandena 9 och 12 begärs tillkännagivanden om attge tillbaka självbestämmandet till föräldrarna ochom vikten av att båda föräldrarna har tid förbarnen. Familjepolitiken måste enligt motionärernage familjerna mer tid, ekonomiska resurser och ettstörre självbestämmande. I yrkande 11 begärs etttillkännagivande om barnkonto i stället för maxtaxa.Ett beskattat barnkonto bör införas som föräldrarnafritt kan disponera under barnets förskoleår genomatt minska arbetstiden, delta i förskolansaktiviteter, köpa omsorgstjänster eller använda förkonsumtion.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf305yrkande 2 ett tillkännagivande om inrättande av ettobeskattat barnkonto för förskolebarn. Enligtmotionärerna skall barnkontot när det är fulltutbyggt utbetalas med per barn.Utskottets bedömningUtskottet vill liksom tidigare (bet. 1998/99:SfU1)framhålla att ett bra välfärdssystem som omfattaralla är det fördelningspolitiska instrument somfungerar bäst. Framför allt gynnas därmed de som ärmest i behov av stöd. Enligt utskottet är det ocksåviktigt att barnen sätts i centrum, liksom attsamhällets insatser inriktas på att skapa jämlikauppväxtvillkor för barn som föräldrarnages möjligheter att kombinera föräldraskap medförvärvsarbete eller studier. Utskottet vill vidareframhålla att en bra familjepolitik är ett viktigtmedel för att uppnå jämställdhet mellan kvinnor ochmän. Enligt utskottets mening uppfyllerfamiljepolitiken med sin nuvarande utformning ihuvudsak dessa krav. Det kan därvid noteras att detav regleringsbrevet för framgår attsocialförsäkringens administration skall anlägga ettgenderperspektiv i sitt arbete och bidra till att enstörre andel män tar ut fler föräldrapenningdagar.Familjepolitiken ger vidare utrymme för flexiblalösningar för olika familjesituationer somden har en god fördelningspolitisk effekt. Eftersombarnbidraget med dess omfördelande effekter ochstora träffsäkerhet är en viktig del av stödet tillbarnfamiljerna ser utskottet särskilt positivt påatt regeringen nu lämnat förslag om höjning avbarnbidraget och flerbarnstillägget och därtillförklarat sin avsikt att, under vissaförutsättningar, föreslå en motsvarande höjning ävenår 2001.