bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — Skadestånd vid indirekt diskriminering(mom. 17)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5,, bort haföljande lydelse:Utskottet kan konstatera att det överensstämmer medEG-rätten att förbudet mot etnisk diskrimineringskall gälla både direkt och indirekt sådan. Sompåpekats av några remissinstanser och av Folkpartieti motion 1997/98:A68 ligger det dock en fara i atten arbetsgivare skall kunna dömas för diskrimineringom han eller hon saknar insikt om den etniskatillhörigheten eller om diskrimineringen genomförsoavsiktligt. Detta är oacceptabelt speciellt försmåföretagare. En bestämmelser av detta slag kaninnebära att mindre företag drar sig för att överhuvud taget anställa. Utskottet anser att riksdagenbör uttala att oavsiktlig indirekt diskrimineringinte skall skadeståndsbeläggas.Utskottet anser att bör godkänna vad somnu anförts. Detta innebär att motion 1997/98:A68(yrk. 6) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande skadestånd vid indirektdiskrimineringatt med anledning av motion 1997/98:A68 yrkande 6godkänner vad som anförts om skadestånd vidoavsiktlig indirekt diskriminering,9. Ansvar för diskriminering hos denoffentliga arbetsförmedlingen (mom. 19)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5,underrubriken hos den offentligaarbetsförmedlingen, bort ha följande lydelse:I proposition 177 har regeringen gjort åtskillnadmellan olika kategorier utomstående som biträder iett rekryteringsärende. Arbetsgivarens ansvar skallkunna omfatta diskriminering som försiggår hos ettrekryteringsföretag men inte sådan diskrimineringsom arbetsförmedlingen gör sig skyldig till. Attarbetsgivarens ansvar bara föreslås omfattarekryteringsföretaget motiveras med attarbetsförmedlingen är en myndighet. Det skulleenligt propositionen föra för långt att låtaarbetsgivarens ansvar även omfatta t. ex.bortsållning av arbetssökande med viss etnisktillhörighet. Utskottet anser att propositionensresonemang helt saknar bärkraft. Som uppges iVänsterpartiets motion 1997/98:A67 förekommer detatt arbetssökande med invandrarbakgrund systematisktsorteras bort på arbetsgivarens begäran. Utskottetdelar partiets uppfattning att det är heltoacceptabelt att den offentliga förmedlingen blirnågot slags frizon. Undantag bör alltså inte görasför sådan diskriminering som sker hosarbetsförmedlingen.Riksdagen bör godkänna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande ansvar för diskriminering hosden offentliga arbetsförmedlingenatt med anledning av motion 1997/98:A67 godkännervad som anförts om arbetsgivarens ansvar fördiskriminering hos den offentligaarbetsförmedlingen,10. Utredningsskyldighet rörandetrakasserier (mom. 21)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6,,bort ha följande lydelse:Skyldigheten att utreda omständigheterna vidtrakasserier får enligt utskottets mening inteförstås så att en arbetsgivare kan förhålla sigpassiv enbart av det skälet att ord står mot ord.Arbetsgivaren måste vara aktiv och bidra till attytterligare utredning kommer till stånd. Enförutsättning skall alltså inte - som det sägs iproposition 177 - vara att mer talar för än mot atttrakasserier förekommit. I så fall skulle regelnsbetydelse vara starkt begränsad.Riksdagen bör godkänna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande utredningsskyldighet rörandetrakasserieratt med anledning av motion 1997/98:A67 yrkande 6godkänner vad som anförts om arbetsgivarensskyldighet att vara aktiv när det föreliggermotstridiga uppgifter om etniska trakasserier,11. Förbud mot arbetsgivares trakasserierm.m. (mom. 22)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 6,, bortha följande lydelse:Trakasserier mellan arbetstagare eller mellanarbetstagare och arbetsgivare är svårhanterligaproblem. Som konstateras i motion 1997/98:A68 läggerpropositionerna tyngdpunkten vid att arbetsgivarenskall utreda påstådda trakasserier och vidtaåtgärder mot dem. Detta är i och för sig bra, mendet borde också läggas ett ansvar på denarbetstagare som trakasserar en arbetskamrat. Haneller hon får inte gå utan ansvar för det sominträffat.Utskottet tillstyrker därmed motion 1997/98:A68(yrk. 7).dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande förbud mot arbetsgivarestrakasserier m.m.att med anledning av motion 1997/98:A68 yrkande 7och med avslag på motion 1997/98:A67 yrkande 7godkänner vad som anförts om ansvar för denarbetstagare som trakasserar,12. Arbetstagarorganisationernas talerätt(mom. 25)(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8,,bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning bör förutom DO ävenkollektivavtalsbundna organisationer ha möjlighetatt göra framställningar till Nämnden motdiskriminering beträffande skyldighet att vidtaaktiva åtgärder för etnisk mångfald. Detta hadeutredningen föreslagit. Det finns därför inget skälatt avvakta ytterligare utredning av frågan.Riksdagen bör anta en lagregel om detta i enlighetmed vad som föreslås i motionen.Det anförda innebär att utskottet tillstyrkermotionerna 1997/98:A67 yrkande 11 och 1997/98:A69yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 25 bort haföljande lydelse:25. beträffande arbetstagarorganisationernastalerättatt med anledning av motionerna 1997/98:A67 yrkande11 och 1997/98:A69 yrkande 4 antar 26 § i detenligt bilaga 2 i proposition 1997/98:177framlagda förslaget till Lag om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet med denändringen att första stycket andra meningenrespektive andra stycket skall ha följandelydelse:"Ett sådant föreläggande meddelas av Nämndenmot diskriminering på framställning avOmbudsmannen mot etnisk diskriminering eller aven arbetstagarorganisation i förhållande tillvilken arbetsgivaren är bunden avkollektivavtal.Ombudsmannen eller arbetstagarorganisationenskall i framställningen ange vilka åtgärder sombör åläggas arbetsgivaren, vilka skäl somåberopas till stöd för framställningen ochvilken utredning som har gjorts.",13. Fristående ställning för Ombudsmannen motetnisk diskriminering (mom. 27)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8, iden del som avser Ombudsmannen mot etniskdiskriminering, bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det viktigt attOmbudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) har enfristående ställning i förhållande till allaaktörer. Utskottet delar i detta hänseendeFolkpartiets uppfattning som den kommit till uttryckbl.a. i motion 1997/98:A68. Varje misstanke omlojalitetskonflikt måste undvikas. Om ombudsmannenblir direkt underställd garanteras ensjälvständig ställning.Det anförda, som innebär att motion 1997/98:A68(yrk. 9) tillstyrks, bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande fristående ställning förOmbudsmannen mot etnisk diskrimineringatt med anledning av motion 1997/98:A68 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,14. Mandat för Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning(mom. 28)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 8, iden del som avser Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggning, bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med i motion A8 attproposition 180 är otydlig när det gällerombudsmannens uppgifter. Det sägs nämligen att densom anser sig utsatt för diskriminering bör kunnavända sig till Ombudsmannen mot diskriminering pågrund av sexuell läggning för råd och stöd. Fråganär vad som gäller om det är diskriminering enligtbrottsbalkens bestämmelser. Ur den enskildamänniskans perspektiv lär det framstå somobegripligt att man kan få råd och stöd om manblivit diskriminerad som anställd i ett företag, meninte om man av samma företag blivit diskrimineradsom kund. Utskottet anser liksom att denkommande instruktionen för Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning bör angeatt mandatet även skall avse frågor omdiskriminering enligt regel.Det anförda bör ges regeringen till känna.Utskottet tillstyrker därmed motion A8 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande mandat för Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggningatt med anledning av motion 1998/99:A8 yrkande 2 ochmed avslag på motion 1998/99:A7 i motsvarandedel som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,15. Informationskampanj mot etniskdiskriminering m.m. (mom. 34)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 11,, i den del sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med i motion1997/98:A68 (yrk. 5) om att den offentliga sektornmåste vara ett föredöme i bekämpningen av etniskdiskriminering, inte minst med tanke på att dennasektor är en stor arbetsgivare. Det är dockolyckligt om regeringen tror att problemen medetnisk diskriminering enbart löses genomlagstiftning. Utskottet anser liksom (yrk. 4) att lagen borde kompletteras med eninformationskampanj för att på den vägen minskaproblemet med etnisk diskriminering.Ett problem är att det inte finns någratydliga regler för översättning av utländskutbildning. Utbildning skall alltid löna sig, ävenför människor med utländsk bakgrund och examen.Invandrare med långa utbildningar kan få problem närderas utbildningar skall översättas, vilket i sintur leder till att de sorteras bort vidanställningsförfarandet. Detta är olyckligt avdubbla skäl: Den enskilde får inte sin utbildningvärdesatt, och går miste om stor kompetens.Utskottet delar uppfattning i motion1997/98:A68 (yrk. 1) att det är av största vikt attdet finns enkla rutiner för översättning av utländskutbildning och utländska betyg.Vad som anförts med anledning av motion A68 (yrk.1, 2 och 4) bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 34 bort haföljande lydelse:34. beträffande informationskampanj mot etniskdiskriminering m.m.att med anledning av motion 1997/98:A68 yrkandena 1,4 och 5 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,16. Kvotering m.m. (mom. 35), , ochChristel (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 11,, i den del sombörjar med "" och slutar med "somanförts" bort ha följande lydelse:Utskottet delar den kritik mot regeringensintegrationspolitik som framförs i motion Sf611. Attmänniskor särbehandlas och diskrimineras påarbetsmarknaden är oacceptabelt och en kränkning fördem som blir utsatta. Det krävs en långsiktig ochtålmodig opinionsbildning för att förändra attityderoch skapa ett samhälle byggt på respekt för denenskilde individen.Mångfald berikar och som konstateras i motion Sf611skall man inte reducera människor till delar avkvotgrupper eller ovanifrån placera in dem ikollektiv som "invandrare". Det är fel att semänniskors ursprung i sig som en relevant faktor vidanställning. Ett sådant synsätt legitimerar intebara en öppen positiv särbehandling, utan också endold negativ. I stället måste målet vara detmotsatta, att ursprung beaktas så lite som möjligt.Utskottet instämmer sålunda i vad i motion Sf611 haranförts beträffande kvotering.Utskottet delar också motionens farhågor attregeringens användning av invandrarbegreppetmedverkar till att definiera ut människor. Mångautlandsfödda eller personer med minst en förälderfödd utomlands känner sig inte och betraktas inteheller som "invandrare". Följaktligen kan de inteheller diskrimineras av detta skäl. De har ingetintresse av att kvoteras eller att betraktas sominvandrare. Då bör inte heller samhället göra det. Ilikhet med motionen avvisar utskottet alla tankar påetnisk kvotering vid anställning hos offentligamyndigheter.Vad som anförts med anledning av motion Sf611 i nuberörda delar bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 35 bort haföljande lydelse:35. beträffande kvotering m.m.att med anledning av motion 1998/99:Sf611 yrkandena2-5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Antidiskrimineringsklausuler (mom. 38)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 12bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening kanantidiskrimineringsklausuler vid offentligupphandling vara ett verksamt medel för att motverkaetnisk diskriminering. Erfarenheter av detta finns iUSA, och . Utskottet delarVänsterpartiets uppfattning i motion 1997/98:A67 attstatliga, kommunala och landstingskommunalamyndigheter bör åläggas att ta in sådana klausuler iavtal med leverantörer av varor och tjänster när detinte finns några rättsliga hinder mot detta.Utskottet tillstyrker därför motionens förslag atten utredning bör tillsättas omgående med uppgift attkomma med preciserade förslag om hur en sådanordning skulle kunna genomföras. Detta innebär attäven motion A2 tillstyrks i berörd del.dels att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande antidiskrimineringsklausuleratt med anledning av motionerna 1997/98:A67 yrkande13 och 1998/99:A2 yrkande 1 och med avslag påmotion 1998/99:A2 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1 Särskilt yttrande (m), , ochChristel (alla m) anför:Som framgår av reservation nr 1 anser Moderaternainte att regeringens tre propositioner bör läggastill grund för ett beslut. avvisat vårt yrkande om avslag påpropositionerna har vi följaktligen inte deltagit iutskottets beslut om lagstiftningens närmareutformning (mom. 3-32).Beträffande ombudsmannaväsendet har vi motionsvisframfört uppfattningen att de fyraombudsmannaämbetena bör sammanläggas till engemensam myndighet under . Denna del av vårmotion kommer att beredas av konstitutionsutskottet.Vi konstaterar dock att arbetsmarknadsutskottetsmajoritet, i anslutning till sitt förslag omutredning av en samordnad lagstiftning, har utgåttifrån att också frågan om samordning av ombudsmännenkommer att tas upp till prövning.Slutligen har - bl.a. som en konsekvensav de s.k. Parisprinciperna - ansett attDiskrimineringsombudsmannens uppgifter på andraområden än arbetslivet inte bör regleras genomförordning från regeringen, utan genom lag. Med avutskottet framlagt förslag till lag om Ombudsmannenmot etnisk diskriminering har vår principiellaståndpunkt i denna del tillgodosetts.2 Särskilt yttrande (v)och (båda v)anför:Vi välkomnar de nu framlagda lagförslagen. Attbekämpa diskriminering är att föra en kamp förmänniskors lika rättigheter och för människors likavärde. Det finns inte något utrymme för kompromisserom dessa demokratiska och humanistiska ideal.Den nuvarande lagen mot etnisk diskriminering ärknappt värd namnet. Med den nu föreslagna lagenkommer att på ett tydligare sätt genomförasina konventionsåtaganden vad gäller åtgärder motetnisk diskriminering på arbetsmarknaden.Även detta lagförslag liksom de övriga förslagenhar dock sina brister. En del av Vänsterpartietskritik mot enskilda delar framgår av reservationernanr 7, 9, 10 och 12 ovan.En väsentlig invändning mot förslaget som avseretnisk diskriminering är att lagen inte skallomfatta utbildnings- och värnpliktsväsendena. Vikänner oss inte övertygade av argumentet att det rörsig om en arbetsrättslig lagstiftning.Arbetsmiljölagen har ju kunnat utsträckas utöverrent arbetsrättsliga förhållanden. Vår uppfattningär att denna fråga bör tas upp i samband med denutredning som skall komma till stånd i enlighet medvad utskottet tillstyrkt ovan.En invändning som kan riktas mot alla trelagförslagen är att diskriminerande uttalanden iplatsannonser inte omfattas avdiskrimineringsförbudet. Vi kan inte acceptera attdet t.ex. skulle vara tillåtet att förklara attendast sökande med viss hudfärg, utanfunktionshinder etc. är välkomna med en ansökan.I lagförslaget mot diskriminering på grund avfunktionshinder finns en regel som i vissa fallålägger arbetsgivaren vissa utredningsskyldigheterom möjliga stöd- och anpassningsåtgärder. Vi anseratt skälighetsprövningen även skall omfatta fråganom arbetsgivaren kan få statligt stöd föråtgärderna. Annars riskerar man att de möjliga stöd-och anpassningsåtgärderna bedöms som för kostsammaoch därmed oskäliga för arbetsgivaren.Vi invänder mot proposition 177 när den beskrivervilka beviskrav som skall gälla i en tvist omindirekt diskriminering. I ett resonemang om detskulle bli alltför betungande för arbetsgivaren attfreda sig mot påståenden om brott motdiskrimineringsförbuden uttalas i propositionen attdet för den enskilde arbetssökanden ellerarbetstagaren kommer att vara förenat medsvårigheter att visa att det har förekommit mindreförmånlig behandling som har samband med etnisktillhörighet. Vi menar att regeringen här rör tillbegreppen. Arbetstagaren skall inte behöva styrkanågot sådant samband.En annan svaghet i lagen om åtgärder mot etniskdiskriminering, liksom även i de andra lagförslagen,är avsaknaden av en direkt förbudsregel mottrakasserier från arbetsgivarens sida. Vi kan intese några olägenheter med att arbetstagaren med ensådan regel - för det fall arbetsgivaren är enfysisk person - skulle kunna välja mellan två vägaratt begära skadestånd, den straffrättsliga eller denarbetsrättsliga.Regeringen avvisar möjligheten till ekonomisktskadestånd för den som gått miste om en anställningav diskriminerande skäl. Det uppgivna motivet är atten sådan rätt skulle grundas på att arbetssökandenhar en principiell rätt till en viss anställningeller åtminstone de förmåner som följer avanställningen. Regeringen gör sig skyldig till ettcirkelresonemang när den säger att eftersom en sådanprincipiell rätt inte finns så bör den inte hellerinföras.Vänsterpartiet anser att det bör införas en rätttill ekonomiskt skadestånd i dessa fall. Den sominte erbjudits ett arbete på grund av attarbetsgivaren brutit mot lagen skall alltså ha rätttill kompensation för både kränkningen och denekonomiska förlusten. Lämpligen kan storleken av detekonomiska skadeståndet begränsas till maximalt 16månadslöner efter förebild i 39 § lagen omanställningsskydd.I fråga om de processuella reglerna anserVänsterpartiet att den föreslagna fristen på tvåmånader som den enskilde har för att väcka talan idet fall att organisationen avstått är alldeles förkort om ambitionen är att den nya lagen skall blirpraktiskt användbar. Vi anser att tidsfristen istället bör vara sex månader.Vi vill slutligen betona att en effektivlagstiftning är mycket viktig, men den får inteskymma att arbetet med attitydpåverkan är ännubetydelsefullare. Särskilt viktigt är attarbetsmarknadens parter engagerar sig mer energisktpå detta område.Den av utskottsmajoriteten förordade utredningen omen samordnad lagstiftning, som enligt vår meninginte får fördröjas, bör när det gäller frågan omjämställdhetslagen gå längre än att bara göra enkartläggning av för- och nackdelar. Utredningen börockså komma med ett eget förslag i frågan. Den böräven överväga ombudsmännens roll i mera övergripandehänseende. Deras oberoende ställning bör förstärkasgenom att de inordnas direkt under istället för under regeringen.3 Särskilt yttrande (kd)och (båda kd) anför:Samordnad lagstiftning, samordnad myndighet förombudsmannaväsendet och lagreglering av DO:suppgifterSom har framhållit i sinarespektive motioner A3, A6 och A10 är det mycketangeläget att man genom de föreslagna lagarna fårett nytt verktyg för att ta itu med olika typer avdiskriminering. Respekten för alla människorspersonliga integritet oavsett ras, religion, kön,handikapp eller sexuell läggning är en förutsättningför ett civiliserat och demokratiskt samhälle.Vi kristdemokrater anser det omotiverat att fördetta ändamål införa tre nya lagar med nästanidentisk uppbyggnad. För både företagare ochenskilda arbetstagare innebär den föreslagnaordningen med tre lagar onödigt krångel och en mersvåröverblickbar situation vad gäller diskrimineringi arbetslivet. De tre lagförslagen borde med fördelha kunnat samordnas i en lag.Det förefaller också omotiverat att ha treparallella myndigheter eller frågor om diskriminering i arbetslivet. Ienlighet med vad som förordas i motionerna bör detre ombudsmännen som berörs av lagförslagen samlas ien myndighet. De skulle då kunna samarbeta på ettkraftfullt sätt.Utskottsmajoriteten har givit uttryck för liknandetankegångar och utgått från att ett utredningsarbeteskall komma i gång . Detta är ocksåanledningen till att vi kristdemokrater inte anseratt det finns tillräckliga skäl för att fördröjaikraftträdandet av föreslagen lagstiftning.För oss är det angeläget att samordningen intefördröjs. Den utredning som skall komma till ståndmåste enligt vår mening vara slutförd inom denlöpande mandatperioden.Vid utformningen av denna typ av lagstiftning är detviktigt att finna en balans mellan å ena sidanenskildas skydd och å andra sidan företagens, ochsärskilt småföretagens, intresse av att slippaomfattande och krångliga regler. En samordning avlagarna mot de nu berörda slagen av diskrimineringär ett minimikrav. Vi vill betona vikten av att mani det kommande utredningsarbetet har båda aspekternaför ögonen. Reglerna måste utformas så att de blirett effektivt verktyg mot diskriminering samtidigtsom de inte i onödan hämmar företagens vilja attnyanställa.Slutligen noterar vi med tillfredsställelse attutskottet i enlighet med vad vi förordat i motion A3lägger fram förslag om lagreglering av uppgifternaför Ombudsmannen mot etnisk diskriminering.Generell lagstiftning för funktionshindradeI kommittémotion omhandikappolitiken, So376, framhålls att inte har någon lag som förbjuder diskrimineringav personer med funktionsnedsättning. I allt kärvaretider med risk för att olika grupper hamnar i ettutsatt läge är det nödvändigt att införalagstiftning. Lagförslaget mot diskriminering avfunktionshindrade i arbetslivet är ett steg framåt,men alltjämt saknas heltäckande skydd. Vi instämmeri motionens krav på en generell lagstiftning motdiskriminering av funktionshindrade och anser att enutvidgning av diskrimineringslagstiftningen inomalla områden bör ingå i utredningens uppdrag.4 Särskilt yttrande (c)() anför:För har det avgörande i behandlingenav detta ärende varit att det inte kan godtas attriksdagen antar tre separata lagar, när möjlighetenhade funnits att sammanföra diskrimineringsförbudeni en enda lag. Detta är skälet till att vi yrkatavslag på propositionerna och förordat attregeringen i stället skall återkomma med förslagtill samordnad lagstiftning.Med denna inställning har vi avstått från attframföra synpunkter på det materiella innehållet ilagförslagen.Centerpartiet anser det synnerligen viktigt attdiskriminering motverkas, men lagstiftning påområdet måste utformas så att enskilda företag intefår större problem än nödvändigt med tillämpningen.5 Särskilt yttrande (mp)() anför:Av motion 1997/98:A69 framgår att vi i Miljöpartietdelar regeringens uppfattning att det är angelägetatt de föreslagna lagarna genomförs nu och inteförsenas av ytterligare utredningar.Vi emotser resultatet av den utredning som skallser över hur de olika diskrimineringslagarna skullekunna samordnas ytterligare.När det gäller den föreslagna lagen med åtgärdermot etnisk diskriminering och hur den förhåller sigtill jämställdhetslagen kan jag instämma i vad somsägs i motion Sf635 om att den förstnämnda lageninte får vara svagare. Jag konstaterar attlagförslaget i proposition 177 innebär en skärpningi förhållande till den nuvarande lagen mot etniskdiskriminering. Att göra direkta jämförelser medjämställdhetslagen kan vara svårt, bl.a. därför attlagarna har olika utformning. Den allmännaambitionen bör dock vara att lagarna skall vara likastarka och effektiva.Skyldigheten att bedriva ett aktivt arbete företnisk mångfald bör inte kunna avtalas bort ellerbedrivas med en alltför låg ambitionsnivå.