bet · GM01AU6 · 1999-02-18 00:00:00 — En uppgift är att bevaka attlönestatistiken ges en utformning som förbättrarmöjligheterna att följa och analyseralöneutvecklingen för kvinnor och män. Genom attutvidga branschindelningen skapas bättreanalysmöjligheter.Utredningen hänvisar vidare till sitt delbetänkandeMedlingsinstitut och lönestatistik (SOU 1997:164)där den föreslog att forskningsdatabasen skallförses med löneuppgifter. Databasen (Longitudinal INdividual DAta for ) harutvecklats i samarbete mellan ,, samt Arbetsmarknads- ochFinansdepartementen. Genom att komplettera databasenskulle det bli möjligt att genomföra individbaseradeanalyser av hur löneskillnader mellan kvinnor ochmän utvecklas. Utredningen föreslår också att ensärskild rapport om löneutveckling m.m. i Sverigeoch omvärlden skall utarbetas och att denskall innehålla ett kapitel där löneutvecklingenanalyseras ur ett jämställdhetsperspektiv.Utredningen poängterar att det medlingsinstitut somden föreslår bör ha erforderlig kompetens på detjuridiska området och då inte minst påjämställdhetsområdet inkl. EG-rätten. Däremot bördet enligt utredningen vara en uppgift förarbetsmarknadens parter att värdera lönerna förolika yrkesgrupper och branscher. är detangeläget att både parter och medlare är medvetna omden lagstiftning som gäller och vilka komplikationersom kan uppträda om det uppstår en motsättningmellan lagstiftning och kollektivavtal.Lönebildningsfrågor behandlades också avKvinnomaktutredningen i dess slutbetänkande (SOU1998:6) Ty makten är din .... Kvinnomaktutredningenansåg att medlingsinstitutet borde ha i uppdrag attbevaka löneutvecklingen för kvinnor och män.Institutet borde vidare regelbundet rapporterna omutvecklingen och redovisa analyser omlöneutvecklingen ur ett jämställdhetsperspektiv.Utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut delar dessa uppfattningar.En särskild utredare skall - mot bakgrund av de kravsom EG-rätten ställer och den föreslagna nyalagstiftningen mot diskriminering - göra en översynav vissa delar av jämställdhetslagen och lämna deförslag till lagändringar som översynen geranledning till (dir. 1998:60).Utredaren skall särskilt· analysera jämställdhetslagens presumtionsregler iförhållande till EG-rätten och vid behov föreslålagändringar·· överväga, mot bakgrund av EG:sbevisbördedirektiv, om en definition av begreppetindirekt diskriminering bör införas i lagtextenoch om så är fallet lämna förslag till utformningav en definition·· analysera om jämställdhetslagensdiskrimineringsförbud och dess krav påjämförelseperson står i överensstämmelse med EG-rätten och om behov finns att föreslålagändringar samt även i övrigt belysajämställdhetslagens diskrimineringsförbud·· analysera jämställdhetslagens regler omskadestånd och föreslå de lagändringar somanalysen föranleder·· bedöma om de krav som jämställdhetslagens 9 a §om lönekartläggning ställer när det gäller attgöra jämförelser mellan kvinnor och män i skildatyper av arbete och för olika kategorier avarbetstagare behöver förtydligas i något avseendeoch om så är fallet lämna förslag till sådanaförtydliganden. Utredaren kan även överväga omnågon annan åtgärd i stället kan behöva vidtasför att lagens krav bättre skall uppfyllas ipraktiken·· skapa sig en bild av i vilken utsträckningarbetstagarorganisationerna, i sin samverkan medarbetsgivaren om en kartläggning avlöneskillnaderna mellan kvinnor och män påarbetsplatsen, har behov av en rätt att fåtillgång till uppgifter om enskilda personerslöner. Om det finns ett påtagligt sådant behov,bör utredaren överväga om det är nödvändigt ochlämpligt att lagtexten ändras och i förekommandefall lämna förslag till en sådan ändring·· pröva om fackliga organisationer skall ges rättatt föra talan om vitesföreläggande iJämställdhetsnämnden och i och vid behov lämna förslag omutformning av sådana regler.·Utredningen om översyn av vissa delar avjämställdhetslagen har fått itilläggsuppdrag (dir. 1998:98) att analysera defrågor som hänger samman med arbetsvärdering ochbedöma om det behövs ytterligare åtgärder för attarbetet med att bestämma lika lön för lika ochlikvärdigt arbete skall underlättas i praktiken.Utskottets ställningstagandeAllmäntDet övergripande målet för jämställdhetspolitiken äratt kvinnor och män skall ha lika rättigheter,skyldigheter och möjligheter inom alla väsentligaområden i livet. Ett delmål är därför att det skallfinnas samma möjligheter för kvinnor och män tillekonomiskt oberoende. Förslag om hur detta delmålskall kunna uppnås har bl.a. lagts fram avKvinnomaktutredningen. Utredningen har belystkvinnors respektive mäns tillgång till ekonomiskaresurser och hur detta påverkar kvinnors och mänsmakt i familjen och samhället.Utskottet delar uppfattning imotion A810 om att osakligt motiveradelöneskillnader måste undanröjas liksom Folkpartietsåsikt i motion A811 att en av de viktigasteuppgifterna för jämställdhetspolitiken är attavskaffa löneskillnader till följd av kön. Däremotär utskottet inte berett att ställa sig bakomFolkpartiets förslag att staten tillsammans medarbetsgivarföreträdarna inom den kommunala sektorn,och , skallutforma en flerårsplan för att höja löneläget förkvinnodominerade yrkesgrupper med längre utbildning.Det direkta avgörande inflytandet över lönebildningoch avtalsinnehåll ligger hos arbetsmarknadensparter. Utskottet anser att arbetsmarknadens parterockså i fortsättningen måste bära huvudansvaret fördetta.Som framgår nedan arbetar ensärskild kommission med uppgift att underlättarekryteringen av personal till vård- ochomsorgssektorn. Kommissionen har tillsatts avregeringen och innefattar bl.a. företrädare förKommunförbundet och Landstingsförbundet.Mot bakgrund av de insatser som redovisats ovanavstyrker utskottet motionerna A810 yrkande 7 (kd)och A811 yrkande 1 delvis (fp).Utskottet anser i likhet med i motionA811 att det är angeläget att öka andelen män blandanställda i skola, vård och omsorg. Denkönssegregerade arbetsmarknaden måste brytas. Föratt motverka att könsrollerna konserveras är detvidare väsentligt att fler män arbetar inom skolaoch barnomsorg, något som också betonats avutbildningsutskottet i betänkandet 1997/98:UbU15Jämställdhetsfrågor inom utbildningsväsendet.Ytterligare ett skäl att öka andelen män blandanställda i skola, vård och omsorg är, som framhållsi motion, att en ökad andel män i enyrkesgrupp kan ha en positiv effekt pålöneutvecklingen för den aktuella gruppen. Aktuelllönestatistik visar att yrkesgrupper med hög andelkvinnor generellt sett är lågavlönade medanhögavlönade yrkesgrupper har en jämn könsfördelningeller är mansdominerade (Kvinnors och mäns löner1997, SCB). Detta är också en fråga somKvinnomaktutredningen belyst (SOU 1998:6).Utredningen konstaterade att yrkesgrupper medkvinnlig dominans har sämre lön än yrkesgrupper medmanlig dominans, även om man sorterar bort faktorersom utbildning, arbetslivserfarenhet, ansvar osv.En rad åtgärder har vidtagits eller planeras föratt öka andelen män i kvinnodominerade sektorer. Härkan exempelvis nämnas att det i direktiven förLärarutbildningskommittén (dir. 1997:54) sägs attett problem i dagens lärarutbildningar och förmorgondagens skola är den låga andelen manligastudenter, . Kommittén skall överväga insatserför att åstadkomma en jämnare könsfördelning irekryteringen till lärarutbildningarna.Utredningsarbetet skall vara avslutat den 3 maj1999.Universitet och högskolor skall enligt gällanderegleringsbrev vidta åtgärder för att i jämförelsemed föregående treårsperiod öka andelen män inomutbildningar där män är underrepresenterade, främstvård- och lärarutbildningar.I detta sammanhang kan vidare nämnas att ´Fler mäntill lärarutbildningen´ utgör ett av sjuhuvudområden för ArbetsmarknadsverketsBrytverksamhet . Genom försöksverksamhetmed en ettårig preparandutbildning skall ungaarbetslösa män rekryteras till grundskollärare. Densom deltagit i preparandutbildningen garanterasplats vid . Verksamheten kommer attbedrivas i tre län under 1999.En särskild kommission har som nämnts inrättats avregeringen med uppgift att kartläggautbildningsbehoven inom vård- och omsorgssektornsamt att föreslå åtgärder i syfte att underlättapersonalrekryteringen (dir. A1998:02). Kommissionenskall bl.a. undersöka hur kommuner och landstingarbetar för en jämnare könsfördelning inom vård- ochomsorgssektorn. Vidare skall den föreslå åtgärdersom motverkar arbetskraftsbrist inom vårdyrkena ochdärvid fästa särskild vikt vid bl.a. frågan om enjämnare könsfördelning inom vårdsektorn.Kommissionens arbete skall vara slutfört senast den31 juli 1999.Mot bakgrund av de pågående och planerade insatsersom redovisats ovan avstyrks motion A811 yrkande 2(fp).JämställdhetslagenCenterpartiet kräver i motion A808 att skalltillämpa EG-rätten. Därvid pekar motionärernasärskilt på vad som utskottet tolkat som direktivenom lika lön (75/117/EEG) respektive likabehandling(76/207/EEG). Utskottet vill framhålla att självaEU-medlemskapet förutsätter att EG-rätten tillämpasi respektive medlemsland. Redan vid tillskapandet avnu gällande jämställdhetslag (SFS 1991:433), somträdde i kraft , skedde enanpassning till EG-rätten (bet. 1990/91:AU17).Det åligger vidare varje medlemsstat att införlivaEG:s rättsakter i nationell lagstiftning. Genomändringar av jämställdhetslagen som trädde i kraftden (SFS 1994:292) gjordes ytterligareanpassningar till EG-rätten. Som framgått ovan ärflera frågor som rör införande av EG-rätt påjämställdhetsområdet i svensk lagstiftning förnärvarande föremål för överväganden i den pågåendeöversynen av vissa delar av jämställdhetslagen.I motion A808 krävs vidare att jämställdhetslagenskall skärpas i syfte att förhindralönediskriminering. I samma syfte anser motionärernaatt det via lagstiftning bör ställas krav påutarbetande av lönestatistik som tydligt redovisarlöneskillnader. Också i motion A806 (s) förespråkaslagreglering rörande lönestatistik. Folkpartietanser i motion A811 att en nylönediskrimineringsutredning bör tillsättas.Av de kompletterande uppgifter som utskottetredovisat ovan framgår att det statistiskaunderlaget för att på samhällelig nivå jämförakvinnors och mäns löner har förbättrats. När detgäller metoder för att jämföra löner påarbetsplatsen respektive skyldighet att upprättaarbetsplatsrelaterad lönestatistik vill utskottethänvisa till att en särskild utredare som nämnts gören översyn av vissa delar av jämställdhetslagen(dir. 1998:98). Utredaren skall analysera de frågorsom hänger samman med arbetsvärdering och bedöma omdet behövs ytterligare åtgärder för att arbetet medatt bestämma lika lön för lika och likvärdigt arbeteskall underlättas i praktiken.I detta sammanhang kan också nämnas att det inomramen för det pågående samarbetet mellan regeringen,och har avsatts 1 miljonkronor för att under tillföra SCBresurser i syfte att vidareutveckla lönestatistik.Med hänvisning till pågående utredningsarbete ochinsatser avstyrks motionerna A806 (s), A808 yrkande4 (c) och A811 yrkande 8 (fp).I motionerna A811 (fp), A805 (kd) och A809 (s)poängteras JämO:s roll i frågor som rörlönediskriminering och arbetsvärdering. I de bådasistnämnda motionerna ställs krav på vidgadebefogenheter för JämO respektive översyn ochförstärkning av jämställdhetslagen. Utskottetavstyrker motionerna A805 yrkande 1 och 3 (kd), A809(s) och A811 yrkande 7 (fp) med hänvisning tillpågående översyn av vissa delar avjämställdhetslagen.3 Jämställdhetslagens tillämpningsområdeoch uppdrag iövrigtMotionerVänsterpartiet konstaterar i motion So466 (yrk. 9)att jämställdhetslagen endast omfattar arbetslivet.Partiet anser att den kommitté som för närvarandegör en översyn av jämställdhetslagen genomtilläggsdirektiv bör få i uppdrag att behandlafrågan om en utvidgning av jämställdhetslagen tillutbildningsväsendet.Den regionala nivån i jämställdhetsarbetet börstärkas, enligt i motion A804 (yrk.2). Länsstyrelsernas jämställdhetsexperter bör hatill uppgift att initiera och följa uppjämställdhetsarbetet i regionerna, exempelvis närdet gäller jämställdhetsplaner, könsfördelning inomolika verksamheter och jämställdhetsarbetet iskolan. Jämställdhetsexperterna bör också hatillsynsfunktioner eller svara för annan form avmyndighetsutövning.I kommittémotion Ub454 (yrk. 5) föreslårVänsterpartiet att högre utbildning under entreårsperiod skall utgöra ett särskilt ansvarsområdeför JämO. Bakgrunden till förslaget är att det ärönskvärt med ett antal klarlägganden rörandejämställdhetsarbetet inom högskolan.I motion Ub803 (yrk. 18) förespråkar attäven studenter skall omfattas av lagregler omsexuella trakasserier.Miljöpartiet föreslår i motion A807 (yrk. 2 och 3)att utredningen som skall se över vissa delar avjämställdhetslagen genom tilläggsuppdrag får iuppgift att dels klarlägga och vidga JämO:slagstadgade kompetensområde, dels undersöka om JämOkan bli direkt underställd . Delänsexperter på jämställdhetsfrågor som finns vidlänsstyrelserna bör enligt även svaraför tillsyn över jämställdhetslagens tillämpning påregional nivå. Detta är enligt ettnödvändigt komplement till JämO:s verksamhet.Margareta () anser i motion A805 (yrk. 4)att JämO bör ges ökade möjligheter att verka för attledande positioner inom näringsliv, offentlig sektoroch på andra samhällsområden görs tillgängliga förkvinnor och män på samma villkor.Utskottets ställningstagandeMed anledning av motionerna So466 (v) och Ub803 (fp)vill utskottet hänvisa till sina tidigareställningstaganden med anledning av motionsförslagom utvidgning av jämställdhetslagenstillämpningsområde. Utskottet erinrade senast ibetänkande 1997/98:AU10 om att jämställdhetslagenhar en arbetsrättslig karaktär och att utskottetansett att det bör förbli så. Lagen reglerarförhållanden som rör arbetsplatsen och förhållandetmellan arbetsgivare och anställda och i vissa fallarbetssökande.I sammanhanget kan nämnas att utskottet ibetänkande AU4 Ny lagstiftning mot diskriminering iarbetslivet avvisat krav på en utredning omutvidgning av tillämpningsområdet för den föreslagnalagen med åtgärder mot etnisk diskriminering tillatt omfatta utbildnings- och värnpliktsväsendet.När det gäller frågan om sexuella trakasserier villutskottet erinra om att högskolorna från den 1september 1998 fick ett utvidgat ansvar för attförebygga och förhindra sådana trakasserier.Högskolorna skall enligt 1 kap. 9 §högskoleförordningen (1993:100) "vidta åtgärder föratt förebygga och förhindra att någon studentutsätts för sådant ovälkommet uppträdande av sexuellnatur eller annat ovälkommet uppträdande grundat påkön som kränker en students integritet ihögskolestudierna (sexuella trakasserier)". Endirekt hänvisning till jämställdhetslagen återfinnsvidare i högskoleförordningen. I förordningen angesatt det av 6 § jämställdhetslagen framgår att enarbetsgivare skall vidta åtgärder för att förebyggaoch förhindra att någon arbetstagare utsätts försexuella trakasserier.Motionerna So466 yrkande 9 (v) och Ub803 yrkande 18(fp) avstyrks.Med anledning av kraven på förstärkt tillsyn enligtjämställdhetslagen på regional nivå vill utskottetupplysa om följande. Enligt vad som framgår avbudgetpropositionen har samtliga länsstyrelserutarbetat strategier för länens jämställdhetsarbeteunder . Arbetet med att analyseraoch beakta jämställdhetsperspektiv på allasakområden vinner insteg. De flesta län har också,enligt vad som redovisas i budgetpropositionen,utvecklat rutiner och system för att kunna redovisastatistik och fakta könsuppdelat.Länsstyrelsernas ansvar för jämställdhetsarbetetframgår både av verksförordningen (1995:1322) ochförordningen med länsstyrelseinstruktion(1997:1258). Genom länsstyrelsernas regleringsbrevför 1999 skärps kravet på jämställdhetsarbetet. Detåligger länsstyrelserna att se till att denationella målen för jämställdhetspolitiken fårgenomslag i länet. Länsstyrelserna skall i samverkanmellan kommuner, landsting, andra statligamyndigheter, näringsliv samt berörda organisationervidta åtgärder för att nå målen i länetsjämställdhetsstrategi. Länsstyrelserna skall vidareutveckla rutiner och system för individbaseradstatistik samt övriga metoder för att införliva ettkönsperspektiv i sakfrågorna.Det ställs också återrapporteringskrav pålänsstyrelserna. De skall redovisa vilka åtgärdersom vidtagits för att nå målen i länetsjämställdhetsstrategi och bedöma resultaten. Iåterrapporteringskravet ingår även att redovisavilka metoder som tillämpas för att säkerställa attkönsaspekten beaktas i länsstyrelsernasverksamhetsgrenar. Regeringen har vidare iregleringsbrevet givit länsstyrelserna i uppdrag attredovisa och bedöma hur genomförda insatser harutvecklat jämställdheten mellan kvinnor och män isakfrågan under respektive verksamhetsgren.Statistik skall inom samtliga verksamhetsgrenarredovisas uppdelat på kvinnor och män. Där dettainte är möjligt skall motivering anges.Utskottet anser sig mot denna bakgrund kunnakonstatera att länsstyrelsernas jämställdhetsarbetemåste tillmätas stor betydelse. Det bör dock enligtutskottets uppfattning inte vara en uppgift förriksdagen att avgöra hur ansvaret för attförverkliga jämställdhetsmålen skall fördelas påolika personalkategorier inom i en myndighet. Detbör därmed ankomma på respektive länsstyrelse attsjälv avgöra den interna ansvarsfördelningen.Riksdagen bör således inte preciseraarbetsuppgifterna för jämställdhetsexperter ellerannan personal vid länsstyrelserna. I sammanhangetvill utskottet också erinra om att integrering avjämställdhetsperspektiv bör eftersträvas på allasamhällsområden.När det gäller förslagen om att länsstyrelsernasjämställdhetsexperter skulle få ansvar för regionaltillsyn av jämställdhetslagen vill utskottet erinraom sitt ställningstagande i betänkande 1997/98:AU10.Utskottet anförde där att det framstår som en fördelatt JämO, som ett centralt organ med juridiskexpertis, även fortsättningsvis har den samladeöverblicken medan länsstyrelserna bär upp denregionala förankringen. JämO bör också itillsynsarbetet ha en fortsatt oberoende ställning.Vidare påpekade utskottet att även länsstyrelserna iegenskap av arbetsgivare står under JämO:s tillsyn.Utskottet ansåg det därför inte lämpligt attlänsstyrelserna ges tillsynsansvar överjämställdhetslagen. I konsekvens med sitt tidigareställningstagande avstyrker utskottet motionernaA804 yrkande 2 (v) och A807 yrkande 3 (mp).Som en följd av vad utskottet anfört omjämställdhetslagens tillämpningsområde är utskottetinte berett att ställa sig bakom Vänsterpartietsförslag i motion Ub454 om en vidgning av JämO:skompetensområde. Utskottet är därmed inte hellerberett att ställa sig bakom förslag imotion A807 om utredningsdirektiv rörande ett vidgatkompetensområde för JämO.Av motion A805 (kd) framgår inte hur motionären merkonkret tänkt sig att JämO skulle ges ökademöjligheter att verka för att ledande positioner ibl.a. näringslivet skall göras tillgängliga förkvinnor på samma sätt som för män. Utskottet villför sin del framför allt peka på vikten av att genomopinionsbildning verka för en jämn könsfördelningoch att även på detta område synliggöra skillnader imäns och kvinnors möjligheter.Motionerna A805 yrkande 4 (kd), A807 yrkande 2(mp), Ub454 yrkande 5 (v) avstyrks.4 Attityder, meriter, kvotering m.m.MotionerModeraterna tar i motion A802 (yrk. 15) avstånd frånkvotering. Visserligen kan man snabbtuppnå statistisk jämställdhet med hjälp av kvoteringmen sopas många viktiga diskussioner undermattan, sägs det i motionen. I stället för attdiskutera varför kvinnor är underrepresenterade påexempelvis vissa poster försöker man rätta till detmed kvotering.Kristdemokraterna poängterar i kommittémotion A810(yrk. 2, 3, 5 och 9) vikten av opinionsbildningkring föräldraledighet som en kompetenshöjandefaktor i arbetslivet. Eftersom många pappor som villvara föräldralediga eller arbeta deltid möter ennegativ attityd från arbetskamrater och arbetsgivarebör opinionsbildande verksamhet genomföras.Arbetsgivare inom den offentliga sektorn bör varaett gott föredöme och uppmuntra manliga anställdaatt ta ledigt med sina barn.Motionärerna anser att hemarbete och anhörigvårdmåste få ett meritvärde vid ansökan om arbeterespektive utbildningsplats. Hemarbete ställer storakrav på organisation, simultankapacitet ochekonomisk planering. Hemarbete med barn är en viktigsamhällsinsats och måste betraktas som en sådan.Kristdemokraterna efterlyser krafttag för attmotverka den könsuppdelade arbetsmarknaden. Ettkvalitetskriterium avseende jämställdhet kundeprövas i offentlig sektor och företag. Kriterietskulle vara möjligt att utvärdera och använda imarknadsföring.Folkpartiet pekar i motion A811 (yrk. 6) på densjunkande andelen pappor som tar ut föräldraledighetoch efterlyser en opinionsbildande kampanj förföräldraledighet i allmänhet och pappaledighet isynnerhet.Miljöpartiet förespråkar i motion A807 (yrk. 5, 6, 8och 12) kvotering av underrepresenterat kön vidtillsättning av tjänster inom myndigheter ochstatliga verk. Inom alla statliga myndigheter ochutredningar bör jämställdhetsperspektivet belysasgenom att den av framtagna 3 R-metoden används. 3 R står för Representation,Resurser och Realia.Kvalitetsmärkning bör också innefatta jämställdhet.Miljöpartiet anser att regeringen genom aktivaåtgärder bör uppmuntra den offentliga sektorn ochdet privata näringslivet att använda sig avjämställdhetsmärkning.Mediernas bild av kvinnan är många gångerstereotyp, anser . För att ge en motviktbör sådana projekt inom medierna stödjas som ger enrealistisk bild av kvinnor och som ger styrka ochsjälvförtroende åt ungdomar.Margareta () betonar i motion A805 (yrk.2) vikten av ökad information i syfte att ändraattityder så att vård av egna barn i hemmet fårhögre status och inte blir ett hinder i karriären.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar uppfattning i motionA807 att det är viktigt att eftersträva en jämnkönsfördelning vid tillsättning av tjänster inommyndigheter och statliga verk. Vid statligtjänstetillsättning skall regeringsformens 11 kap. 9§ tillämpas. Där sägs att det vid tillsättning avstatlig tjänst endast skall fästas avseende vidsakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet. Medförtjänst avses tiden för innehav av statlig tjänstoch till skicklighet räknas utbildning,yrkeserfarenhet och personlig lämplighet tilltjänsten. Jämställdhetsintresset är en av flerafaktorer som kan beaktas. Det är dock inte möjligtmed en "kvotering" utan beaktande avförutsättningarna för arbetet.Åtgärder som syftar till en jämnare könsfördelningbör vidtas inom ramen för de aktiva åtgärdernaenligt jämställdhetslagen. Andra tillvägagångssättän kvotering vid tjänstetillsättningar måste såledesväljas för att få till stånd en jämnarekönsfördelning inom statlig verksamhet liksom föratt ge kvinnor och män lika möjligheter tillyrkesmässig utveckling, befordran och godlöneutveckling.Av vad som anförts framgår att utskottet avstyrkerförslag om kvotering till statliga tjänster. Detinnebär dock inte att utskottet delar Moderaternassyn på kvotering. Erfarenheterna av kvotering ochandra aktiva åtgärder i syfte att ökakvinnorepresentationen har varit goda på mångaområden. Som exempel kan nämnas könsfördelningen istatliga myndighetsstyrelser. harkönsfördelningen i myndighetsstyrelser på centraloch regional nivå redovisats ibudgetpropositionen. Bakgrunden är de mål förkvinnorepresentation som angavs i proposition1987/88:105 Jämställdhetspolitiken inför 90-taletoch som godtagits av (bet. 1987/88:AU17,rskr. 364).Utskottet kan konstatera att utvecklingen underflera år medfört ökad kvinnorepresentation. Det är,som utskottet framhållit i betänkande 1997/98:AU10,viktigt att denna utveckling och det arbete somligger bakom den fortgår med oförminskad kraft.Av vad som här anförts följer att utskottetavstyrker motionerna A802 yrkande 15 (m) och A807yrkande 5 (mp).Utskottet har inledningsvis i avsnitt 1 betonat attmålen för jämställdhetspolitiken ligger fast ochdärvid kortfattat berört målens innebörd. Av vad somanförts där följer att utskottet delar Miljöpartietsuppfattning i motion A807 om att olika frågor måstebelysas med ett jämställdhetsperspektiv.