bet · GM01AU7 · 1999-03-02 00:00:00 — I samband med införandet av en nyarbetslöshetsförsäkring beslutades attarbetsvillkoret skulle skärpas. Ändringen trädde ikraft . För rätt tillarbetslöshetsersättning krävs sex månaders arbetemed minst 70 arbetade timmar , alternativtett s.k. timvillkor med arbete minst inomen sammanhängande tid av sex kalendermånader medarbete under var och en avdessa månader.Även när det gäller arbetsvillkoret utgår utskottetfrån att arbetsgruppen kommer att behandla det isitt arbete för att se om villkoret kan utformas såatt det bidrar till att förbättra arbetslinjen.Utskottet syftar då främst på frågan om utformningenav villkoret f.n. är sådan att det motverkar attpersoner accepterar vissa former av arbeten.Utskottet vill dock framhålla att de nuvarandereglerna bygger på en godtagbar avvägning samtidigtsom det medger en viss flexibilitet. Detarbetsvillkor som förespråkarskulle innebära att stora grupper inte skullekvalificera sig för den inkomstrelaterade delen avarbetslöshetsförsäkringen. Detta skulle leda tillatt många vid arbetslöshet skulle ställas utanekonomiskt skydd. Med hänsyn till vad som anförts ärutskottet inte berett att biträda motionerna A221yrkande 1 (v) och A261 yrkandena 3 och 4 (kd).Ett annat krav som framställts av Kristdemokraternaär att finansieringen av arbetslöshetsförsäkringenändras. Partiet förordar att den i högre grad bliravgiftsfinansierad. Därigenom skullearbetsmarknadens funktionssätt förbättras. Frågor omfinansiering har som framgått av redogörelsen ovanäven tagits upp av andra partier. Dessa yrkanden harbehandlats av utskottet i samband med behandlingenav budgetpropositionen (se bet. 1998/99:AU1 s. ).Det nuvarande finansieringssystemet innebär attkostnaderna för arbetslöshetsersättningen fördelaspå alla arbetstagare, både på dem som är försäkradeoch på dem som inte är det. Genom denna konstruktionuppnår man en hög anslutningsgrad. Om man höjdeegenfinansieringen så att den motsvarar en tredjedelav den totala kostnaden förarbetslöshetsförsäkringen, vilket Kristdemokraternaföreslår i sin motion, skulle kostnaderna för denenskilde öka markant.Uppfattningen om att differentierade egenavgifterskulle påverka lönebildningen utgår från att defackliga organisationernas lönekrav på branschnivåskulle anpassas mer till arbetslösheten bland deegna medlemmarna om avgiften till kassan bättrespeglade kostnaden för arbetslöshetsersättningen.Utskottet ansåg dock i sitt budgetbetänkande hösten1998 (1998/99:AU1) att det fanns flera skäl somtalar mot ett sådant system. För att systemen skallfungera i praktiken skulle det i princip krävas attvarje avtalsområde motsvarade en arbetslöshetskassasverksamhetsområde, vilket inte är fallet. Ett rentstatligt system för arbetslöshetsersättningen skullevara uteslutet, eftersom samtliga försäkrade dåskulle tillhöra en och samma arbetslöshetskassa.Alternativet skulle vara en ordning meddifferentierade ersättningar som grundade sig påyrkestillhörighet. En sådan ordning skulle kräva enomfattande byråkrati. Till detta kommer att den nyaarbetslöshetskassan (ALFA) kan ansluta allayrkesgrupper.Ett differentierat avgiftssystem skulle innebäraatt man i vissa arbetslöshetskassor med högarbetslöshet hos medlemmarna skulle vara tvungen atthöja avgifterna mycket kraftigt. Fler personerskulle då överväga att stå utanför försäkringeneftersom de inte skulle anse sig ha råd att betaladessa högre medlemsavgifter. Andra skulle välja attteckna egna försäkringar. Detta skulle framför alltgälla yrkesgrupper med låg arbetslöshet. Som nämntsinnebär det nuvarande systemet med höga statsbidrag,som finansieras av arbetsgivaravgifter, ochmedlemsinsats i form av finansierings- ochutjämningsavgift, att kostnaderna för arbetslöshetenfördelas på alla arbetstagare. Genom dennakonstruktion uppnår man således en höganslutningsgrad. Systemet har dessutom storafördelar ur administrativ synpunkt.Utskottet har ingen annan ståndpunkt . Medhänsyn till detta avstyrker utskottet motion A261yrkandena 2 och 6 (kd).Utskottet behandlar avslutningsvis tvåmotionsyrkanden som i egentlig mening inte harbäring på arbetslöshetsförsäkringen.Vad gäller det synpunkter som Kristdemokraternaframför i motion A257 om behovet av insatser för attförhindra uppsägningar inom vård och omsorg kanutskottet konstatera att detta behov måste ställasmot andra, prioriterade krav påarbetsmarknadsutbildningen. Det bör framhållas attdet även är möjligt att anordnaarbetsmarknadsutbildning för personer som riskeraratt bli arbetslösa. Utskottet avstyrker därförmotion A257 yrkande 22 (kd).När det sedan gäller motion A266 som förordarsatsningar för att förbättra tillgängligheten förfunktionshindrade har utskottet viss sympati för desynpunkter som framförs i motionen. mening är det dock viktigt att resursernai första hand används till att stärka den enskildesmöjlighet att få ett reguljärt arbete. Förnärvarande är arbetslösheten hög inombyggnadssektorn som byggföretag har svårtatt rekrytera tillräckligt kvalificerad personal.Detta tyder på att det behövs insatser i form avarbetsmarknadsutbildning. En sådan satsning bör iförsta hand prioriteras. Mot denna bakgrund ärutskottet inte berett att ställa sig bakom yrkandet.Motion A266 (s) bör följaktligen avslås.DeltidsarbetslöshetMotionerI partimotion A221 (yrk. 2) förklarar arbetslöshetsersättningen inte får vara eninkomstutfyllnad när arbetsgivare väljer attanställa personal med begränsad arbetstid. Partietanser att lösningen är att ytterligarearbetsrättsligt förstärka rätten till heltidsarbeteoch att se till att arbetsförmedlingarna prioriterardenna grupp. De nuvarande reglerna innebär attframför allt kvinnor drabbas eftersom vissaarbetsgivare inom kommuner, landsting, handel,hotell och restaurang planerar sin verksamhet meddeltidsarbete. För att inte förlora sinersättningsrätt har många arbetstagare valt attlämna sina deltidsarbeten. De nuvarande reglernadiskriminerar kvinnor. - som anseratt den speciella deltidsregeln bör slopas -föreslår att den pågående utredningen bör lämnaförslag som undanröjer problemen fördeltidsarbetslösa.Erik () påpekar i motion A209 attreglerna om deltidsbegränsning medför problem pågles- och landsbygd eftersom många avdeltidsarbetena finns inom servicenäringen. Enligtmotionären är det svårt att höjasysselsättningsgraden inom dessa företag. Han anserdärför att deltidsarbetslösa bör ges möjlighet att"fyllnadsmarkera" mer än en period.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill först nämna att arbetsrättsligaaspekter på deltidsarbete kommer att behandlas ibetänkande AU8.Regeringen har tillsatt enutredning som skall behandla frågor som rördeltidsarbetslösa. Av direktiven till utredningen(dir. 1998:27) framgår att utredaren dels skallbeskriva och analysera hur förekomsten avdeltidsarbeten och tillfälliga arbeten harutvecklats , dels bedömahur förekomsten av dessa anställningsformer skullekunna tänkas utvecklas under de närmaste fem tilltio åren.Utifrån analysen skall utredaren överväga om detbör göras förändringar i de nuvarande reglerna omrätt till arbetslöshetsersättning fördeltidsarbetande och personer med tillfälligaarbeten. Syftet skall vara att stärka dessa gruppersställning. Arbetslöshetsförsäkringens karaktär avomställningsförsäkring skall också bevaras.Utredningen har lämnat sitt betänkande1999:27 DELTA - Utredningen om deltidsarbete,tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättning.Utredningens förslag kan sammanfattas på följandesätt.Den som är deltidsarbetslös och vill ha"fyllnadsersättning" måste i samband med att haneller hon ansöker om ersättning tillarbetslöshetskassan uppvisa ett intyg frånarbetsgivaren där det framgår att denne inte kanerbjuda mer arbetstid. Även arbetsförmedlingen skallfå del av intyget. Intyget skall användas somunderlag i diskussionerna om den enskildeshandlingsplan. skall ett nyttintyg uppvisas. Den enskildes problem skall i förstahand lösas tillsammans med arbetsgivaren.Arbetsförmedlingen kan också stödja arbetsgivarenmed beaktande av hur krävande omstruktureringar sombehöver genomföras för att den anställde skall fåönskad arbetstid. Det kan vara anställningsstöd ochföretagsutbildning. Parallellt med att den anställdesöker lösningar hos arbetsgivaren kan andraaktiviteter i samråd med arbetsförmedlingen pågå.Ersättning skall kunna utgå . Ärden deltidsanställde då fortfarande partielltarbetslös kan han eller hon inte längre erhållanågon fyllnadsersättning. Den enskilde kan då väljaatt antingen delta i ett anpassatarbetsmarknadsprogram eller stanna kvar pådeltidsarbetet utan att erhållaarbetslöshetsersättning.Vidare föreslås att deltidsarbete för den som sökerheltidsarbete inte längre skall anses vara lämpligti arbetslöshetsförsäkringens mening.Slutligen föreslår utredningen att ett detgenomförs ett tvåårigt projekt lett av AMS isamarbete med arbetsmarknadens parter för attutveckla och stödja etablering av branschanknutnabemanningsföretag, DELTA-modeller.Med hänsyn till att förslaget skall beredas inomregeringskansliet är utskottet inte berett att göranågra ställningstagande med anledning av motionernaA209 (c) och A221 yrkande 2 (v). Utskottet avstyrkerdärför motionerna.FöretagareI samband med införandet av den nuvarande lagen omarbetslöshetsförsäkring genomfördes förbättringarför företagare. En förändring som genomfördes rördekriteriet för när en företagare skall anses somarbetslös. Den innebar att en företagare skall ansessom arbetslös när den personliga verksamheten irörelsen vid en samlad bedömning kan anses haupphört annat än tillfälligt. Detta innebär attprövningen av om företagaren har upphört medverksamheten skall göras mot bakgrund av samtligaomständigheter i ärendet. Enstaka omständigheter,såsom en kvarvarande skyldighet att vara registreradför mervärdesskatt eller innehav av F-skattesedel,får inte vara avgörande för om en företagare skallanses vara arbetslös. Inte heller det förhållandetatt en företagare, som har sin privatbostad på sammafastighet som rörelsen eller i anslutning tilldenna, bor kvar på näringsfastigheten efter dendefinitiva nedläggningen av rörelsen bör i siginnebära att arbetslöshetsersättning inte kan utgå.Det är även möjligt för en företagare som blivitarbetslös att under vissa förhållandena hyra utlokaler eller arrendera mark. Begreppet "samladbedömning" innebär också att man kan beakta enmedlems roll i ett kooperativ eller en ekonomiskförening. av ett förtroendeuppdrageller tillhörigheten till ett kooperativ eller enförening bör inte vara avgörande för den enskildesmöjlighet att erhålla ersättning. Det väsentliga vidbedömningen är medlemmens funktion och inflytandesamt ekonomiska engagemang i och beroende avkooperativet eller föreningen och om detta hindrarpersonen i fråga från att stå till arbetsmarknadensförfogande.Vidare infördes en möjlighet för företagare attbetraktas som arbetslös vid ett tillfälligt uppehålli en och samma verksamhet. Uppehållet får dock intetill någon del vara av säsongskaraktär.Ersättningsrätten är begränsad till ett avbrott.Under uppehållet får det inte bedrivas någonverksamhet. Den försäkrade måste anmäla sig somarbetslös och stå till arbetsmarknadens förfogande.I likhet med när verksamheten avvecklas definitivtskall företagaren i dessa situationer kunna hyra utlokaler eller arrendera ut mark.Vid bestämmande av företagarnas dagpenning ärhuvudregeln att den skall beräknas på ett genomsnittav inkomsterna från rörelsen , exklusive avvecklingsåret, förearbetslöshetens inträde.Om företagaren har bedrivit verksamhet kortare tidän och varaktigt haftanställning som arbetstagare kan dagsförtjänsten, omdet är till fördel för henne eller honom, beräknaspå grundval av inkomsten som anställd.MotionerCenterpartiet påpekar i partimotion N238 (yrk. 18)att det, för att fler företagare skall starta ochdriva företag, är viktigt att företagare i likhetmed löntagare har ett trygghetssystem att fallatillbaka på. Partiet anser att det genomförts en delförbättringar för företagare att kunna erhållaarbetslöshetsersättning och syftar då på deförändringar som genomfördes när den nya lageninfördes. Partiet konstaterar dock att det intefinns någon tillfredsställande möjlighet att erhållaarbetslöshetsersättning för deltidsföretagare.Vidare anser partiet att eftersom arbetsmarknadenförändras i snabb takt bör hela trygghetssystemetses över för att anpassas till den nya situationen.Flera motioner rör reglerna om bestämmandet avföretagares dagpenning.Annika och (båda s) framhålleri motion A222 att det är ett stort steg att startaeget företag. Det krävs insatser i form av tid,kraft och resurser. För många är starta-eget-bidraget en bra grund att stå på. Enligtmotionärerna uppstår huvudproblemet för månganystartade företag på grund av ersättningsreglernaefter cirka . skallföretagaren bestämma sig för om han eller hon skallfortsätta med verksamheten eller inte, eftersom dettar cirka att avveckla en rörelse. Pågrund av den osäkerhet många känner och då det ärett stort risktagande att fortsätta att drivaföretaget väljer många attlägga ned verksamheten och bli arbetslösa i stället.Motionärerna föreslår därför att regeringen ser överproblematiken med den ekonomiska ersättningen vidarbetslöshet.Rune () anser i motion A244 att det börskapas övergångsregler som innebär att företagarenbör ha kvar de förmåner som han eller hon haruppnått som löntagare enligt den socialaskyddslagstiftningen.Inger () påpekar i motion A271, delvis,att det finns en risk för att företagare som väljeratt driva ett osäkert företag under för lång tidförlorar sin tidigare ersättningsnivå.Vidare tar olika motioner upp frågor som rör bl.a.säsongsföretagare och kooperativ.I syfte att stimulera företag i glesbygd anser och (bådas) i motion A245 att det bör genomföras enförsöksverksamhet som innebär att säsongsföretagareskall kunna få arbetslöshetsersättning under månadersom de har små eller inga intäkter.Erik () framför i motion A210förslag som innebär att företagare bör få rätt atterhålla arbetslöshetsersättning under en tillfälligsvacka i företaget på grund av säsong eller annan ejpåverkbar situation. Rätten skall gälla underbegränsad tid och det skall vara möjligt förföretagaren att aktivt arbeta i företaget underersättningsperioden. Han anser också attenmansföretagare bör få en möjlighet att studerasamtidigt som han eller hon erhållerarbetslöshetsersättning.Anita m.fl. (s) anser i motion A251 bör utreda ett svenskt system för omvandling aversättning från arbetslöshetsförsäkringen tillinsats i nystartade kooperativa företag.Enligt () i motion N229 (yrk. 1)är många arbetslöshetskassors tolkning avföretagarbegreppet när det gäller små arbets- ellerpersonalkooperativ felaktig. Detta får till följdatt många arbetslösa avstår från att startakooperativ.Utskottets ställningstagandeFör att minska arbetslösheten krävs attnyföretagandet ökar. har manvidtagit olika åtgärder för att underlättaföretagande. Detta arbete har intensifierats. Enåtgärd som syftat till att underlätta för företagareär förbättringen av företagares möjligheter atterhålla arbetslöshetsersättning. Som framgår av deninledande redogörelsen gjordes flera principielltviktiga ändringar av deras rätt till ersättningunder år 1997.Företagarnas ersättningsrätt har alltid varitomdiskuterad. Skäl som anförts emot sådanersättningsrätt är att det är svårt att kontrolleraom företagare verkligen står till arbetsmarknadensförfogande. Vidare kan en alltför generösersättningsrätt bli ett slags subvention ochindirekt leda till att andra företag drabbas. Motdetta har anförts att denna grupp i likhet med andragrupper behöver ekonomisk trygghet.De förändringar som genomfördes var enligtutskottets mening en bra avvägning mellan de olikaståndpunkterna. Genom införandet av kriteriet"samlad bedömning" har en mer nyanserad bedömning aversättningsrätten möjliggjorts. Vidare innebärmöjligheten att ha ett tillfälligt uppehåll irörelsen att risken för kapitalförstöring minskarsamtidigt som det är lättare att återupptaverksamheten. Den nya beräkningen av dagpenningensstorlek innebär att fler personer törs starta nyaföretag.Utskottet avvisar tanken att man skall tillåtasäsongsföretagare att erhållaarbetslöshetsersättning under lågsäsong. En sådanersättningsrätt skulle innebära att det införs enform av företagssubvention. Utskottet kan däremot haviss förståelse för de synpunkter som framförts omatt övergångstiden borde förlängas när det gällerdagpenning för personer som får sin ersättningberäknad efter inkomst i tidigare anställning. personer som startar nya företag kan känna vissoro när de närmar sig tolvmånadersgränsen. Men enförlängning av kräver ytterligareövervägande.Som framgår ovan har lagändringarna varit i kraftunder . Enligt utskottetsmening bör man låta regeländringarna få verka etttag innan ändringar övervägs. Utskottet utgår frånatt regeringen i sitt fortsatta arbete med att hittaåtgärder som kan stimulera företagandet även vägerin arbetslöshetsförsäkringens roll och om så krävsföreslår förändringar. I detta arbete är det viktigtatt man även väger in det kooperativa företagandet.Enligt vad utskottet erfarit kommer den förutnämndaarbetsgruppen bl.a. se över frågan bestämmandet avdagpenningen för företagare.Utskottet är därför inte berett att göra någrauttalanden med anledning av motionerna A210 (c),A222 (s), A244 (s), A245 (s), A251 (s), A271 delvis(s) och N238 yrkande 18 (c). Samtliga dessa motionerbör avslås.Avslutningsvis vill utskottet beröra denfrågeställning som tas upp i motion N229. I sambandmed behandlingen av förslaget i propositionen om enny arbetslöshetsförsäkring som rörde företagaresersättningsrätt övervägdes särskilt hur man skullese på personer som var verksamma inom kooperativeller föreningar (se bet. 1996/97:AU13 s. 36).Ersättningsrätten för dem skulle bestämmas utifrånen samlad bedömning. De förut återgivna uttalandenai propositionen är alltså vägledande för kassorna.Samtidigt bör understrykas att det finns mångafaktorer som kassorna har att väga in när de skallbedöma ersättningsrätten i det enskilda fallet. Detär lätt att bortse från detta, och vid ett hastigtpåseende kan det verka som om kassorna inte följerlagens intentioner. Utskottet vill erinra om attförsäkrade alltid har rätt att överklaga beslut somde anser vara felaktiga. Utskottet avstyrker därförmotion N229 yrkande 1 (c).StudierMotionerCenterpartiet påpekar i partimotion A214 att ca 2miljoner personer saknar gymnasiekompetensmotsvarande treårig gymnasieutbildning i svenska,engelska och matematik. Partiet anser att det börövervägas att ge arbetslösa möjlighet att läsa ingymnasiekompetens som en första åtgärd före andrainsatser. I detta sammanhang bör det också övervägasatt införa en generell utbildningsgaranti som gerfler personer möjlighet att läsa in gymnasieskolanskärnämnen eller komplettera tidigare utbildningsamtidigt som de erhåller arbetslöshetsersättning(yrk. 2).Flera motioner rör frågor om studerandes rätt tillarbetslöshetsersättning under sommarferier.I partimotion Ub453 framställer kravpå att reglerna för vad som skall anses somöverhoppningsbar tid ändras så att studenter iframtiden skall ha rätt till arbetslöshetsersättningom de inte får något sommararbete (yrk. 17).Även och (båda s)anser i motion A226 att reglerna föröverhoppningsbar tid vid studier bör ändras så attdet blir lättare för studerande att erhållaarbetslöshetsersättning.Liknande synpunkter framförs av (båda s) i motion A228 och avInger () i motion A271, delvis. En översynav reglerna bör ske med syftet att studier skallstimuleras.Maria och (båda kd)framför i motion Ub716 också kritik mot de nyareglerna om överhoppningsbar tid. Motionärerna anseratt dessa ger felaktiga signaler som inte ärförenliga med ambitionen att höja utbildningsnivån.Det är olyckligt att studerande hänvisas tillsocialbidrag. Motionärerna föreslår därför att detskapas ett regelverk som inte missgynnar utbildningoch kompetenshöjning (yrk. Vidare anser de attreglerna bör ändras så att studerande kan klara sinförsörjning utan att behöva begärasocialbidrag (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeArbetsmarknaden ställer allt större krav på utbildadarbetskraft. Många människor har intetillräcklig utbildning för att kunna möta de kravarbetsmarknaden ställer. Kraven kommer att ökaytterligare . finns en risk atttillväxten kommer att hämmas. Det är därför viktigtatt det görs rejäla satsningar på utbildning på allanivåer. Det krävs satsningar på den reguljärautbildningen för att möta framtidens krav. Även inomarbetslivet behövs omfattade kompetensutveckling såatt arbetstagarna förbereds för de framtidaförändringarna. Här är det enligt utskottetsuppfattning viktigt att arbetsgivaren tar ett störreansvar. Regeringen har i samband medbudgetpropositionen aviserat att den under år 1999kommer att återkomma med förslag om hurkompetensutvecklingen skall förstärkas. Det krävsockså stora utbildningssatsningar för de personersom nu är arbetslösa. Många av dem saknargymnasiekompetens. För att möta detta behov görssedan några år tillbaka en särskildvuxenutbildningssatsning, det s.k. ,som skall bidra till förnyelse och omställning iarbetslivet. Målgruppen är i första hand arbetslösavuxna som helt eller delvis saknar treårig gymnasialkompetens. Även arbetsmarknadsutbildningen är avstor betydelse för att arbetslösa skall kunnaförbättra sina möjligheter att få ett arbete. Dessautbildningar är framför allt viktiga för attmotverka s.k. flaskhalsar. Utskottet har vid fleratillfällen påpekat betydelsen av att denna åtgärdprioriteras.Utskottet har ingen annan åsikt än denCenterpartiet för fram i motion A214 att det ärviktigt att så många som möjligt förvärvargymnasiekompetens i svenska, engelska och matematik,vilket politiken också syftar till. Utskottet delardock inte partiets synpunkt att sådan utbildninggenerellt skall vara ett slags första åtgärd elleratt det skall införas en form av garanti. Givetvisär det bra om man har som målsättning att så mångasom möjligt får gymnasiekompetens. Som i allasituationer måste man dock göra en avvägning frånfall till fall av vad som är den lämpligasteåtgärden för den enskilde. För många arbetslösa kandet tänkas att en adekvat arbetsmarknadsutbildningär en bättre väg till ett reguljärt arbete. Medhänsyn till det anförda avstyrker utskottet motionA214 yrkande 2 (c).Utskottet övergår nu till att behandla denfrågeställning som har tagits upp i flera motioneroch som rör studerandes ersättningsrätt underferierna. Frågan är föranledd av de ändrade reglernaom s.k. överhoppningsbar tid i den nya lagen omarbetslöshetsförsäkring. För att erhållaarbetslöshetsersättning krävs att man uppfyller ettarbetsvillkor. I de flesta fall har sökande somheltidsstuderar inte arbetat isådan omfattning att de uppfyller dessa villkor.Tidigare kunde heltidsstuderande ändå erhållaarbetslöshetsersättning eftersom de kundetillgodoräkna sig arbete som utförts förestudietiden. Detta berodde på att studerande undervissa förutsättningar fick räkna studietiden somöverhoppningsbar tid. Sistnämnda framgick av 8 § iden tidigare lagen om arbetslöshetsförsäkring sombl.a. "Vid bestämmande av ramtid enligt 6 § räknas intetid då försäkrad varit hindrad att arbeta på grundav- - - - -2. heltidsutbildning som den försäkrade haravslutat efter fyllda eller som har föregåttsav sammanhängande förvärvsarbete på heltid , - - - -"Den andra punkten tolkades av vissaarbetslöshetskassor så att om heltidsutbildningföregåtts av minst fem månaders sammanhängandeförvärvsarbete på heltid var den studerandeberättigad till ersättning under ferierna. Ett kravvar dock att ferieuppehållet skulle överstiga 45kalenderdagar. Det ställdes således inte något kravpå att utbildningen skulle vara avslutad.I den nya lagens motsvarande bestämmelse, 16 §punkt 2, har det gjorts ett tillägg till andrapunkten. Bestämmelsen har följande lydelse."2. avslutad heltidsutbildning som den sökande haravslutat efter fyllda eller som har föregåttsav sammanhängande förvärvsarbete på heltid ,"Av författningskommentaren till denna bestämmelse(prop.