bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Regeringenhar fastställt timkost- nadsnormen för till exklusivemervärdesskatt (inklu- sive mervärdesskatt).Regeringen föreslår att till Rättshjälpskostnader m.m. för anvisar ett ramanslag om 802 396 000 kr.I motion Ju910 (fp) yrkas att anslaget skall höjas med 50 miljoner kronor.Beloppet motsvarar kostnaderna för att återställa de rättshjälpsförmånersom utgick före den nuvarande rättshjälpslagens införande.Yrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.De allmänna advokatbyråernaUnder /99 bemyndigade regeringen att avveckla deallmänna advokatbyråerna (bet. 1998/99:JuU1, rskr. 1998/99:80).Regeringen gav i uppdrag att på affärs-mässiga grunder avveckla de allmänna advokatbyråerna. Enligt vad utskottetinhämtat är avvecklingen av de allmänna advokatbyråerna numera genom- förd.Det återstår för att avge en slutrapport över avveck-lingen.I en rapport (RRV 30-1999-0503) till har framfört synpunkter på hanteringen av avvecklingen. har därvid framfört kritik av bl.a. redovisningsteknisk natur.Enligt vad regeringen upplyser i budgetpropositionen har Riksrevisionsver-ket till framfört synpunkten att dokumen-tation avseende övervägandena i fråga om affärsmässighet varit bristfällig.Riksrevisionsverket har också, enligt vad regeringen upplyser, bl.a. haftsynpunkter på det sätt avyttrat statliga fordringar ochtecknat överlåtelseavtal.Kostnader för vissa skaderegleringar m.m.Från anslaget har betalats en rad kostnader för rättsväsendetsåsom ersättningar till vittnen, parter och rättegångsbiträden samtkostnader för statens rättegångar.Det har varit svårt att prognostisera utgifterna för det hittillsvarandeansla- get F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet. Vid flera tillfällenhar anslaget överskridits och extra medel begärts på tilläggsbudget. Ibudgetpropositionen för anmälde regeringen att den inlett enöversyn av anslaget. Under riksdagsbehandlingen uttalade utskottet att enändring av anslagets konstruk- tion borde övervägas (bet. 1998/99:JuU1 s.16).Regeringen föreslår i årets budgetproposition att anslaget Diverse kostna-der för rättsväsendet avvecklas och delas upp . Det nyaansla- get F 7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. kommer attdisponeras av Justitiekanslern och anslaget kommer att bestå av deanslagsposter som Jus- titiekanslern belastade på anslaget F 7 Diversekostnader för rättsväsendet. Det rör främst kostnader för ersättning vidfrihetsberövanden och förunder- sökning i tryck- och yttrandefrihetsmål.Myndigheter från olika departements ansvarsområden har tidigare haftmöjlighet att rekvirera medel från anslaget F 7 Diverse kostnader förrättsvä- sendet. Då anslaget nu avvecklas föreslår regeringen att medeltillförs de departement, vilkas myndigheter utnyttjat anslaget de tresenaste åren.Regeringen prognostiserar att utgifterna på anslaget F 7 Diversekostnader för rättsväsendet kommer att uppgå till knappt 29 miljonerkronor. Anslagssparandet som vid ingången av uppgick till 9miljoner kronor beräknas bli förbrukat i sin helhet. Anslagssparande ellerutnyttjad kredit på F 7 Diverse kostnader för rättsväsendet överförs till F7 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. år 2000.I budgetpropositionen upplyser regeringen vidare att den av-ser att göra en närmare bedömning av hur det nya anslaget skall beräknas iframtiden, bl.a. med anledning av beräknade kostnadsökningar till följd avden nya lagen (1998:714) om frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder.Utskottet konstaterar att anslaget nu erhållit en ny konstruktion. Om dennaär ägnad att leda till säkrare utgiftsprognoser är inte heltlätt att bedöma - de oförutsedda utgifterna har intesällan hän- fört sig till Justitiekanslerns ansvarsområden. Utskottetkonstaterar dock med tillfredsställelse att regeringen avser att redanunder det kommande budget- året göra en närmare översyn av anslagetsstorlek.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att till det nya ansla-get Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. anvisar ett ramanslag om 10399 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Avgifter till vissa internationella sammanslutningarFrån anslaget betalas årsavgifter till för internationellpri- vaträtt, i för unifiering avprivaträtten (UNIDROIT), Association Internationale des HautesJurisdictions Administ- ratives samt Bernunionen (= World IntellectualProperty Organiza- tion).Från anslaget betalas också bidrag till och till för kriminologi. Även bidrag tillvissa andra internationella sammanslutningar med anknytning tillJustitiedepartementet betalas från anslaget.I budgetpropositionen föreslår regeringen en minskning av anslaget med . Anledningen härtill är att kostnader för centrala funktioner iSchengens informationssystem i fortsättningen kommer att betalas överanslaget A 1 Polisorganisationen.Regeringen föreslår att för till anslagetAvgifter till vissa internationella sammanslutningar anvisar ett ramanslagpå 6 606 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Bidrag till brottsförebyggande arbeteInledningFrån anslaget ges bidrag till brottsförebyggande arbete. Medlen disponerasav BRÅ, som övertagit denna uppgift från dearbete, KBA.ResultatuppföljningMed stöd av bl.a. KBA och de medel som kommittén förfogat över har lo- kalabrottsförebyggande råd inrättats i cirka en tredjedel av landets kommu-ner. har BRÅ fortsatt arbetet med att aktivt verka för attlokalt brottsförebyggande arbete organiseras och bedrivs på lämpligt sätt.Av rege- ringens redovisning framgår att särskilda satsningar gjorts inågra kommuner för att utveckla det brottsförebyggande arbetet.Inriktningen har varit att stimulera ett problemorienterat arbete.Regeringen hänvisar också till att KBA redovisat uppfattningen att det ärförenat med särskilda svårigheter att bygga upp ett fungerande brottsföre-byggande arbete i storstäderna. BRÅ har därför sökt stärka det brottsföre-byggande arbetet i dessa städer, bl.a. genom att prioritera vissaansökningar om ekonomiskt stöd.Regeringen konstaterar att många lokala brottsförebyggande råd harstartat eller står i begrepp att starta sin verksamhet, och att dessasamar- betsorganisationer i ett uppbyggnadsskede behöver visst fortsattnationellt stöd.Målet med användningen av de medel som är disponibla under detta anslag ärsjälvklart att i så hög utsträckning som möjligt förebygga brott. Frågan ommedlen i det perspektivet använts på ett effektivt sätt låter sig intebesvaras helt lätt. Däremot står det helt klart för utskottet att desatsningar som redovi- sas av regeringen är välgrundade. Utskottet harsåledes inga invändningar mot hur medlen för brottsförebyggande arbetehanterats.AnslagetRegeringen föreslår i budgetpropositionen att för budgetåret 2000till anslaget Bidrag till brottsförebyggande arbete anvisar ett ramanslagpå , varav utgör en engångshöjning för år2000.I motion Ju907 (kd) begärs en höjning av anslaget med 37 miljoner kronor.Med höjningen vill motionärerna finansiera dels en kampanj om föräldrarsbetydelse i det brottsförebyggande arbetet, dels en samordning av olikabrottsförebyggande projekt, dels brottsförebyggande projekt i kommunerna.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Lokalt brottsförebyggande arbeteFlera motioner tar upp frågor som berör det lokala brottsförebyggande arbe-tet. I motionerna Ju721 (m, kd, c, fp, mp), Ju901 (m) och Ju910 (fp)betonas vikten av att stadsmiljöerna är trygga. I den sistnämnda motionenunder- stryks också vikten av frivillig samverkan. I motionerna Ju731 (c)och Ju738 (kd) begärs att skall uttala sig till förmån för ettpar brottsförebyg- gande projekt, en offensiv mot våld respektive ettprojekt som går ut på att förebygga brott bland ungdomar i . Imotion Ju907 (kd) anförs vidare att polisen bör vara mer aktiv i arbetetmed att förebygga drogmiss- bruk bland ungdomar. Slutligen begärs i motionBo231 (c) att kommunala trygghetsplaner skall inrättas i kommunerna.År 1996 beslutade regeringen om ett nationellt brottsförebyggande pro-gram, Allas vårt ansvar (Ds 1996:59). tillsattes KBA för att ge-nomföra programmet. En grundtanke i programmet är att regeringen skallfrämja det lokala brottsförebyggande arbetet. Programmet skall ligga tillgrund för ett rådslag med bl.a. kommunerna, och avsikten är att få del avkommunernas erfarenheter av lokalt arbete och deras syn på uppläggningenoch inriktningen av den brottsförebyggande verksamheten. Frågor om orga-nisation och arbetsuppgifter på lokal nivå skall ägnas särskild uppmärksam-het.I KBA:s direktiv påpekades särskilt att den skulle verka för att det lokalabrottsförebyggande arbetet organiserades på lämpligt sätt och för attlokala brottsförebyggande program skulle antas. KBA skulle enligtdirektiven för- dela ekonomiskt stöd till brottsförebyggande verksamhet pålokal nivå.BRÅ har som framgår av det ovan anförda numera tagit över KBA:s ar-betsuppgifter. I BRÅ:s årsredovisning för finns en utförligbeskriv- ning av olika brottsförebyggande projekt som BRÅ driver. nämnas att sex lokala ramprojekt startats . Projektentar sikte på kommuner där kommunstyrelsen fattat beslut om att inrätta ettlokalt brottsförebyggande råd, och tanken är att i alla delar främja detlokala brotts- förebyggande arbetet. Andra projekt handlade om hurbrottsförebyggande arbete kan organiseras, hur arbetet i storstädernasytterområden kan främjas och hur skolorna kan engageras i detbrottsförebyggande arbetet.I regleringsbrevet för fick i uppdrag att - med utgångs-punkt i regeringens brottsförebyggande program - inventera de kunskaper somfinns om hur planering och utformning av bebyggelseområden och av enskildabyggnader påverkar brottsligheten. Erfarenheterna skall fortlöpandeförmedlas till kommuner, bygg- och bostadsbolag samt andra berörda myn-digheter och organisationer.Boverket har redovisat uppdraget i rapporten , bebyggelse och plane-ring. I rapporten ges exempel på hur man kan arbeta brottsförebyggande medolika fysiska miljöer, bl.a. anförs att detaljplanen i kommunen kananvändas för att skapa fysiska miljöer som förebygger brott. anförvidare att kommunerna har en viktig roll eftersom de förfogar överinstrument inom den fysiska planeringen. I rapporten sägs också attsamverkan i olika avseen- den är viktig för långsiktigt goda resultat.Rapporten bereds i Regerings- kansliet.Utskottet har tidigare behandlat motionsyrkanden som tagit sikte på kom-munala trygghetsplaner. Senast skedde det i samband med att utskottet be-handlade budgetpropositionen (1998/99:JuU1 s. 58 f).Utskottet hänvisade då till tidigare uttalanden där utskottet pekat påstats- makternas ansvar för att skapa goda förutsättningar för detbrottsföre- byggande arbetet och att utskottet tidigare uttalat attregeringen väl levt upp till det ansvaret. I övrigt går utskottets tidigareställningstaganden ut på att de brottsförebyggande insatserna på lokal nivåbör organiseras så att det går att ta till vara enskilda medborgares,ideella organisationers och andra privata initiativ samt åstadkomma eneffektiv samverkan mellan detta frivilliga arbete och de olikamyndigheternas åtgärder. Utskottet har delat den uppfattning somkom till uttryck i det nationella brottsförebyggande programmet att såvälinnehållet i som formerna för det lokala arbetet kom- mer att varieraberoende på lokala förhållanden och förutsättningar. Någon gemensam mallför det lokala arbetet går alltså inte att skapa. I stället handlar det omatt på bästa sätt förvalta och utveckla lokala kunskaper och lokaltengagemang för att finna den bästa formen för det brottsförebyggande arbe-tet. Basen för detta kunde enligt utskottets mening vara ett lokaltbrottsföre- byggande råd eller en trygghetsplan. Utskottet har emellertidansett att det saknas anledning för att uttala sig om hur detlokala brottsförebyg- gande arbetet skall organiseras. Sådana beslut bör,enligt den uppfattning utskottet gett uttryck för, fattas på lokal nivå.Hösten 1998 såg utskottet ingen anledning att inta någon annan ståndpunkt ifrågan om hur det lokala brottsförebyggande arbetet bör planeras.Även frågan om stadsmiljöns betydelse för brottsligheten behandlades ibudgetbetänkandet . Utskottet anförde att det är självklart attexempelvis väl upplysta gångvägar och parkeringsplatser är ägnade att före-bygga brott. Den rapport som på regeringens uppdrag sammanställtgav också många goda exempel på vad som kan göras i detta avseende. Ut-skottet noterade också att det ankommer på att förmedla de kun-skaper som finns på området och att det inte enbart är kommunerna som skallfå del av de kunskaper som samlat in. Något initiativ frånriksdagen var således inte erforderligt, och utskottet avstyrkte de dåaktuella motion- syrkandena.Utskottet har tidigare även haft att ta ställning till motionsyrkanden omstöd till olika typer av projekt. Utskottet har avstyrkt sådana yrkandenmed hänvisning till att utskottet saknar underlag för att prioritera någoti och för sig angeläget projekt framför något annat (bet. 1997/98:JuU1 s.85 f).När det så gäller polisens del i arbetet med att förebygga drogmissbruk harBRÅ i rapporten , droger och polisens insatser (1999:1)gjort bedömningen att polisen inom ramen för närpolisverksamheten börutveckla samarbetet med skolor där brott och andra sociala problemförekommer oftare än i andra skolor. förefaller det enligtBRÅ som om polisens brottsförebyggande resurser i stor utsträckning läggspå skolor med relativt sett få problem. Om samarbetet i stället baseras påkartläggningar och analyser av lokala förhållanden bör möjligheterna attförebygga brott i skolor kunna öka. Polisens medverkan i skolornas drogfö-rebyggande undervisning bör enligt BRÅ begränsas till områden där polisengenom sin yrkesroll har den största kompetensen.År 1998 tillkallades en (dir. 1998:18). En av kom-missionens uppgifter är att analysera polisväsendets arbetsmetoder ocheventuellt lägga fram förslag till förändringar. Uppdraget skallslutredovisas före utgången av år 2000.Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att brottsförebyggandearbete bedrivs på lokal nivå. De motionsönskemål som lagts fram vittnarockså om ett brett engagemang i dessa frågor. Utskottets grundinställningavviker inte heller från motionärernas målsättning - alla vägar bör prövasför att minska brottsligheten och öka tryggheten. Det finns med andra ordknap- past några motsättningar när det gäller målen.När det sedan gäller vilka åtgärder som bör vidtas anser utskottet det varai det närmaste en självklarhet att lokalt brottsförebyggande arbete börbedrivas just på lokal nivå - lokala behov bör styra vad som bör göras.Utskottet är således inte berett att förorda att uttalar sig tillförmån för motions- önskemål som så tydligt handlar om sådant som lämpligenbör behandlas ute i kommunerna. Det behövs alltså inte någrariksdagsuttalanden rörande stadsmiljöernas betydelse och möjligheterna attinrätta kommunala trygg- hetsplaner.Beträffande motionerna Ju731 och Ju738 vill utskottet tillägga attpriorite- ring av olika brottsförebyggande projekt är och fortsättningsvisbör vara en fråga för beslutsfattare på lokal nivå, i förekommande fall medstöd av BRÅ. Utskottet saknar exempelvis underlag för att uttala sig omvilka brottsföre- byggande projekt som kan vara värdefulla i Norrköping.Vad gäller frågan om hur polisen skall arbeta med drogförebyggande ar- betekonstaterar utskottet först att detta är en del i polisensbrottsförebyggan- de arbete. Utskottet har också förhoppningen arbete skall ge uppslag till nya arbetsmetoder m.m.Någon anledning för att nu förorda vissa åtgärder finns inte.Sammantaget innebär det anförda att utskottet avstyrker motionerna Ju721,Ju731, Ju738, Ju901, Ju907, Ju910 och Bo231. beträffande en översyn av den statliga kärnverksamhetenatt avslår motion 1999/2000:Ju220,2. beträffande uppföljning m.m. inom rättsväsendetatt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkandena 2-4,Utgiftsramen och anslagen3. beträffande anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendetatt riksdagendels med bifall till proposition 1999/2000:1 i denna del anvisar anslagtill verksamheten inom rättsväsendet för enligt ut-skottets förslag i bilaga 5,dels avslår de i bilaga 6 angivna motionsyrkandena,Polisväsendet4. beträffande resursfördelningen mellan länenatt avslår motionerna 1999/2000:Ju202, 1999/2000:Ju204,1999/2000:Ju205, 1999/2000:Ju210, 1999/2000:Ju216, 1999/2000: Ju217yrkandena 1, 3, 5 och 6 samt 1999/2000:N271 yrkande 7,5. beträffande skyddet för i glesbygdatt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 18,res. 1 (c)6. beträffande särskild glesbygdsfaktoratt avslår motionerna 1999/2000:Ju209 och 1999/2000: Ju905yrkande 12,res. 2 (v, c, mp)7. beträffande prioritering av olika slag av brottslighetatt avslår motionerna 1999/2000:Ju212, 1999/2000:Ju232,1999/2000:Ju721 yrkande 13 och 1999/2000:T401 yrkande 2,8. beträffande organisatoriska hem- vistatt avslår motionerna 1999/2000:Ju230, 1999/2000:Ju905 yrkande19 och 1999/2000:Ju907 yrkande 5,res. 3 (m, kd, c, fp)9. beträffande arbetsuppgifteratt avslår motion 1999/2000:Ju907 yrkande 6,res. 4 (kd)10. beträffande polisutbildning av officerareatt avslår det i utskottet härom väckta yrkandet.res. 5 (m, kd, fp)11. beträffande polisutbildningen i övrigtatt avslår motion 1999/2000:Ju227,12. beträffande kortare handläggningstideratt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 6,res. 6 (c)13. beträffande samlokalisering av myndigheter inom rättsvä- sendetatt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 8,res. 7 (m, kd, c, fp)14. beträffande reservpoliseratt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 13,res. 8 (m, kd, c, fp)15. beträffande polisens utlandsstyrkaatt antar regeringens förslag tilla) lag om ändring i ,b) lag om ändring i lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom För-svarsmakten,Åklagarväsendet16. beträffande avveckling av Ekobrottsmyndighetenatt avslår motion 1999/2000:Ju302 yrkandena 1-3,17. beträffande åklagarnas arbetsuppgifteratt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 21,res. 9 (c)18. beträffande bekämpningen av miljöbrottatt avslår motionerna 1999/2000:Ju907 yrkande 14 och1999/2000:MJ255 yrkande 9,res. 10 (kd)Domstolsväsendet19. beträffande reformering av domstolsorganisationenatt avslår motionerna 1999/2000:Ju910 yrkande 13 och1999/2000:Ju911 yrkande 13,res. 11 (m, kd, c, fp)20. beträffande sammanslagning av allmänna domstolar och allmännaförvaltningsdomstolaratt avslår motion 1999/2000:Ju907 yrkande 19,res. 12 (kd)21. beträffande ställningatt avslår motionerna 1999/2000:Ju907 yrkande 20 och1999/2000:Ju911 yrkande 12,res. 13 (m, kd, c, fp)22. beträffande större domkretsar för tingsrätternaatt avslår motionerna 1999/2000:Ju416 yrkande 1 och1999/2000:Ju905 yrkande 23,res. 14 (c)23. beträffande antalet tingsrätteratt avslår motionerna 1999/2000:Ju905 yrkande 22 och1999/2000:Ju907 yrkandena 15 och 16,res. 15 (kd)24. beträffande de små tingsrätternaatt avslår motionerna 1999/2000:Ju402, 1999/2000:Ju404,1999/2000:Ju409, 1999/2000:Ju410, 1999/2000:Ju414, 1999/2000: Ju415,1999/2000:Ju416 yrkande 2, 1999/2000:Ju417, 1999/2000: Ju420,1999/2000:Ju421 och 1999/2000:Ju704 yrkande 1 (delvis),25. beträffande inskrivningsverksamhetenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1999/2000:Ju905 yrkande 25, 1999/2000:Ju907 yrkande 17 samt1999/2000:Ju911 yrkande 16 dels antar regeringens förslag till lag omändring i jordabalken, dels ock godkänner att inskrivnings- verksamhetenkoncentreras till sju inskrivningsmyndigheter,res. 16 (m, kd, c, fp) - villk.26. beträffande bouppteckningsverksamhetenatt med bifall till regeringens förslag och med avslag påmotionerna 1999/2000:Ju907 yrkande 18 och 1999/2000:Ju911 yr- kande 17godkänner att bouppteckningsverksamheten förs över från domstolsväsendettill skatteförvaltningen,res. 17 (m, kd, fp) - villk.27. beträffande registreringen av företagshypotekatt avslår motion 1999/2000:Ju408,28. beträffande handikappanpassning av länsrätternas loka- leratt avslår motion 1999/2000:Ju401,29. beträffande översyn av nämndemännens villkoratt avslår motionerna 1999/2000:Ju405 yrkande 1,1999/2000:Ju406, 1999/2000:Ju412, 1999/2000:Ju418, 1999/2000: Ju419,1999/2000:Ju905 yrkande 26 och 1999/2000:Ju907 yrkande 21,res. 18 (m, kd, c, fp)30. beträffande rekrytering av nämndemänatt avslår motionerna 1999/2000:Ju403, 1999/2000:Ju804 och1999/2000:Ju807,res. 19 (fp)31. beträffande kravet på svenskt medborgarskap för nämnde- mänatt avslår motion 1999/2000:Sf637 yrkande 12,res. 20 (c)32. beträffande översyn av notariemeriteringenatt avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkande 24,res. 21 (c)res. 22 (mp)33. beträffande fiskalstjänstgöringenatt godkänner att den minsta tiden för fiskalstjänstgöring itingsrätt eller länsrätt bestäms till ,34. beträffande ersättning till vittnenatt avslår motionerna 1999/2000:Ju405 yrkande 2 och1999/2000:Ju723 yrkande 9,res. 23 (m, kd, c, fp)Kriminalvården35. beträffande drogfria anstalteratt avslår motionerna 1999/2000:Ju908 yrkande 8 och1999/2000:Ju911 yrkande 21,res. 24 (m, kd, c, fp)36. beträffande övervakade besökatt avslår motion 1999/2000:Ju907 yrkande 28,res. 25 (m, kd)37. beträffande behandlingsinsatser inom kriminalvårdenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju505 och1999/2000:Ju907 yrkande 27 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,38. beträffande individuella handlingsplaneratt avslår motion 1999/2000:Ju907 yrkande 24,res. 26 (kd)39. beträffande kvinnor inom kriminalvårdenatt avslår motionerna 1999/2000:Ju502 yrkandena 1, 3 och 4 och1999/2000:Ju512,40. beträffande besökslägenheteratt avslår motion 1999/2000:Ju502 yrkande 2,Brottsförebyggande rådet41. beträffande statistiken om kvinnovåldatt avslår motion 1999/2000:Ju721 yrkande 5,res. 27 (m, kd, c, fp)42. beträffande gemensamma ärendehanteringssystem m.m.att avslår motion 1999/2000:Ju905 yrkandena 5 och 7,res. 28 (c)Rättsmedicinalverket43. beträffande forensiska DNA-analyseratt avslår motion 1999/2000:Ju201,res. 29 (m)Gentekniknämnden44. beträffande konsumentrepresentant i Gentekniknämndenatt avslår motion 1999/2000:MJ513 yrkande 3,res. 30 (kd)Brottsoffermyndigheten45. beträffande finansiering av brottsofferfondenatt avslår motion 1999/2000:Ju723 yrkandena 1 och 3,res. 31 (m, kd, c, fp)Bidrag till brottsförebyggande arbete46. beträffande tryggare stadsmiljöeratt avslår motionerna 1999/2000:Ju721 yrkande 9,1999/2000:Ju901 yrkande 3 och 1999/2000:Ju910 yrkandena 3 och 5,res. 32 (m, kd, c, fp)47. beträffande lokalt brottsförebyggande arbete i övrigtatt avslår motionerna 1999/2000:Ju731, 1999/2000:Ju738,1999/2000:Ju907 yrkande 8 och 1999/2000:Bo231 yrkande 4.res. 33 (kd)den 23 november 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: ()1), (), (), (), (), ()1), (m)1), (), (),(), (), ()1), JeppeJohnsson (m)1), (), (c)1), (fp)1) och ()1).1) dock ej i beslutet under moment 3 Skyddet för i glesbygd (mom. 5)(c) på mindre orter är särskilt utsatta. På sådana orterhar en rånare i praktiken på sig att forcera desäkerhetsanordningar som finns i post- och banklokaler. Det bör varaen uppgift för Riks- polisstyrelsen att beakta det anförda vid fördelningenav medel inom polisor- ganisationen. Det ankommer på regeringen att vidtaåtgärder med anledning av vad jag nu anfört.Jag anser att utskottets hemställan under moment 5 bort ha följandelydelse:5. beträffande skyddet för i glesbygdatt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 1.2. Särskild glesbygdsfaktor (mom. 6)(), (), () och GunnelWallin (c) anför:På samma sätt som det finns särskilda faktorer i storstadslänen som medförökade kostnader för polisverksamheten finns det omständigheter som görverksamheten i glesbygden särskilt resurskrävande. Här tänker vi bl.a. påde långa avstånden och på de problem som orsakas av att belastningen påpoli- sen och andra samhällsorgan är ojämnt fördelad över året. Enligt vårmening måste de särskilda förhållanden som föreligger i glesbygden beaktasvid fördelningen av medel mellan polismyndigheterna.