bet · GM01UbU11 · 1999-04-27 00:00:00 — Isatsningen kring skall Boverketpå regeringens uppdrag, tillsammans medFolkhälsoinstitutet och andra berörda myndigheteroch organisationer samt bygg- och fastighetssektorn,inkludera aktiviteter med inriktning motinomhusmiljöer där barn och ungdomar vistas.Uppdraget skall redovisas till Socialdepartementetsenast år 2000.Frågor om mobbning tas upp i ett tidigare avsnitt idetta betänkande.Det ingår i skolpersonalens, och särskilt rektors,professionella ansvar att utforma skolans verksamhetså att eleverna får en lugn miljö där. börinte ange i detalj på vilket sätt detta skall ske.Med hänvisning till det nu sagda föreslår utskottetatt avslår motionerna 1998/99:Ub233,1998/99:Ub246 yrkande 14 och 1998/99:Ub268 yrkande17.Kvalificerad yrkesutbildningÅr 1996 inleddes på regeringens förslag enförsöksverksamhet med kvalificerad yrkesutbildningpå eftergymnasial nivå (prop. 1995/96:145, bet.UbU8, rskr. Utbildningen skall förena enpraktisk inriktning med fördjupade teoretiskakunskaper. En tredjedel av utbildningstiden skallutgöras av lärande i arbete på en arbetsplats.Försöksverksamheten leds av en kommitté, som bl.a.fördelar statsbidrag till verksamheten. Utbildningenkan anordnas av kommuner, landsting eller enskildautbildningsanordnare. Hos den ansvarigautbildningsanordnaren skall det finnas enledningsgrupp för utbildningen.Enligt vad som beslutats skallförsöksverksamheten pågå t.o.m. , för attdärefter övergå i reguljär verksamhet. Kommittén hari uppdrag att före utgången av lämnaunderlag för ställningstaganden till hurutbildningen kan inordnas i utbildningssystemet(dir. 1996:41). Regeringen anmälde i den senastebudgetpropositionen sin avsikt att återkomma tillriksdagen i denna fråga senast under våren 2000.MotionenI motion 1998/99:Ub239 (c) begärs en översyn avbetygsreglerna för försöksverksamheten (yrk. 1).Enligt motionärerna undrar eleverna i dennautbildning hur deras betygspoäng värderas om desenare skall studera på angränsande utbildningarinom högskolan. Den kvalificerade yrkesutbildningenär inte tillräckligt känd bland företagen, vilketgör att de som genomgått utbildningen kan gå misteom jobb. Informationen måste därför förbättras (yrk.2). Motionärerna anser vidare att den kvalificeradeyrkesutbildningen bör permanentas och byggas ut,eftersom efterfrågan på personal med dennautbildning kan väntas öka (yrk. 3).Utskottets bedömningEnligt utskottets mening bör avslåsamtliga yrkanden i motionen.När det gäller betygsreglerna är det föreskrivet i19 § förordningen om försöksverksamheten (1996:372)att det i utbildningsplanen för varje sådanutbildning skall anges om den högskola som ärrepresenterad i ledningsgruppen bedömer att etteller flera moment som ingår i utbildningen fårtillgodoräknas vid denna högskola. I 6 kap.högskoleförordningen (1993:100) finns föreskrifterom att en student har rätt att tillgodoräkna sigutbildning som genomgåtts utanför högskolan, om dekunskaper och färdigheter som studenten åberopar ärav en sådan beskaffenhet och har en sådan omfattningatt de i huvudsak svarar mot den högskoleutbildningför vilken de är avsedda att tillgodoräknas. Enhögskolas beslut i ett sådant ärende kan överklagas.Ett av de utmärkande dragen för den kvalificeradeyrkesutbildningen är att det i den alltid ingårlärande i arbete på en arbetsplats. Iledningsgruppen för en utbildning inomförsöksverksamheten skall alltid ingå företrädareför de delar av arbetslivet som berörs avutbildningen. Dessa förhållanden bör enligtutskottets mening kunna underlätta för studenter somgenomgått utbildningen att få kontakt med tänkbaraarbetsgivare och få utbildningen uppskattad avdessa.När det gäller permanentning och utbyggnad av denkvalificerade yrkesutbildningen bör riksdagenavvakta förslagen från kommittén och regeringensberedning av ärendet.ÖvrigtMotion 1998/99:Ub247 (s) handlar om att sättabarnens bästa främst i alla beslut. Motionärernapekar på ett stort antal frågor - behovet av en godoch väl utbyggd barnomsorg, barns rätt att behållaplats i barnomsorgen även om någon av föräldrarnablir arbetslös, vikten av att alla elever gesmöjlighet att nå kunskapsmålen för den obligatoriskaskolan, förbättrad undervisning i miljö,naturvetenskap och teknik, möjlighet för alla barn,inte minst flickor, att tidigt under sin skoltidlära sig hantera informationstekniken, attmobbningen måste bort, avgiftsfri skolmat både igrundskolan och gymnasieskolan samt bekämpning avarbetslösheten så att familjerna slipper oro förekonomin.U t s k o t t e t behandlade en motsvarande motionvid förra (bet. 1997/98:UbU9). De mångaolika frågor som tas upp i motionen har behandlatsav i skilda sammanhang. Flera av dembehandlas också i detta betänkande och i betänkande1998/99:UbU10.Sverige har genom att ratificera FN:s konvention ombarnets rättigheter förpliktat sig att alltid beaktabarnets bästa i beslutsfattandet. I proposition1997/98:182 har regeringen redovisat en strategi förhur skall förverkligas i ,och har godkänt denna (yttr. 1998/99:UbU2y, bet. 1998/99:SoU6, rskr. 171).Barnombudsmannen har en central roll vidgenomförandet av . Som tidigarenämnts har regeringen tillsatt en särskild utredareför att pröva om som myndighetbehöver stärkas när det gäller resurser ochbefogenheter.Utskottet föreslår att avslår motionen.Försöksverksamheten med lokala styrelser medföräldramajoritet i tas upp avKristdemokraterna i motion 1998/99:Ub246 (yrk. 12).Det skall under försöksverksamheten vara möjligt attvälja in företrädare för lokala myndigheter ochorganisationer samt lokalt näringsliv i dessastyrelser, anser motionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet, eftersom det är tillgodosett genombestämmelserna i förordningen om försöksverksamheten(1996:605). Där sägs i 4 § att det i sådana lokalastyrelser skall ingå företrädare för elevernasvårdnadshavare och för de anställda vid skolan samtrektor, att företrädare för eleverna får ingå ochatt den kommunala nämnd som inrättat styrelsen fårbesluta att även andra skall ingå som ledamöter.Centerpartiet tar i motion 1998/99:Ub227 upp ettexempel från , där man har erbjudit föräldrartill barn med läs- och skrivsvårigheter utbildning,mot att föräldrarna åtar sig att ge barnen medvetetstöd i deras läsutveckling. Möjligheterna attstimulera en liknande verksamhet vid svenska skolorbör övervägas, anser motionärerna (yrk. 26).U t s k o t t e t anser liksom motionärerna attskolan bör uppmuntra föräldrarna att stödja sinabarn i deras lärprocess. Hur det skall gå till bördock inte avgöras av utan av skolornasjälva. Utskottet föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I motion 1998/99:A291 om ungdomars situation förVänsterpartiet fram begäran om riktlinjer tillskolorna för organisationers möjligheter att bedrivainformations- och opinionsarbete i skolorna (yrk.13). Många skolor vägrar släppa in de informera om sinverksamhet. Motionärerna anser att det ungdomarbehöver är praktisk handling och verkligamöjligheter att påverka sin egen vardag ochlivssituation, inte fler föreläsningar i demokrati.U t s k o t t e t är överens med motionärerna omdet viktiga i att ungdomarna i skolan får tillfälleatt bekanta sig med politiska organisationer, gärnajust de politiska ungdomsförbunden.Det sägs i läroplanerna att skolans verksamhetskall utformas i överensstämmelse med grundläggandedemokratiska värderingar. Skolan skall vara öppenför skilda uppfattningar och uppmuntra att de försfram. Undervisningen skall bedrivas i demokratiskaarbetsformer och förbereda eleverna för att aktivtdelta i samhällslivet. I läroplanen för defrivilliga skolformerna (Lpf 94) sägs att skolaninte själv kan förmedla alla de kunskaper someleverna kommer att behöva, utan måste ta till varade kunskaper och erfarenheter som finns i detomgivande samhället. Den insikten återspeglas ocksåi riktlinjerna för det värdegrundsprojekt somregeringen har startat.Enligt utskottets mening har de politiskaungdomsförbunden viktiga bidrag att ge i skolansundervisning, bl.a. i samhällsorienterande ämnen.Ett brett föreningsliv på skolorna med bl.a.ungdomarnas egna politiska föreningar spelar enviktig roll för de ungas demokratiska fostran.Statsmakterna styr numera inte skolverksamhetengenom detaljerade regler utan genom mål som anges iskollag, läroplaner, kursplaner och programmål. Detär rektorerna, lärarna och den övriga skolpersonalensom ansvarar för hur målen skall förverkligas ochhur verksamheten skall utformas och organiseras.Lärarna skall tillsammans med eleverna utformaundervisningsmål. Utskottet anser mot denna bakgrundatt bör avslå begäran i motion1998/99:A291 om riktlinjer (yrk. 13).Utvärdering och lokalisering av idrottsgymnasier tasupp i motion 1998/99: Kr521 (v). Motionärerna anseratt idrottsgymnasier bör byggas upp allteftersomintresset ökar i samverkan med berörda kommuner ochspecialförbund, och att det är önskvärt att enutvärdering görs avRiksidrottsförbundets resursfördelning till olikaidrottsgymnasier (yrk. 10).U t s k o t t e t noterar att regeringen idecember 1997 uppdrog åt attefter samråd med redovisa erfarenheternavid de riksrekryterande idrottsgymnasierna.Uppdraget skall rapporteras senast den 3 november1999. Med hänvisning till detta föreslår utskottetatt avslår yrkandet.I motion 1998/99:Sk628 (mp) begärs att regeringenskall återkomma med förslag till hur elever kan gesrätt till egna läromedel (yrk. Motionärernareagerar mot att så stora summor läggs ned pålokaler och informationsteknik, men så lite påläromedel som eleverna får behålla.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Utbildningen både i och gymnasieskolanskall vara avgiftsfri för eleverna, och dessa skallutan kostnad ha tillgång till böcker, skrivmateriel,verktyg och andra hjälpmedel som behövs för entidsenlig utbildning (4 kap. 4 § resp. 5 kap. 21 §skollagen). Enligt grundskoleförordningen(1994:1194, ändr. 1997:599) skall eleverna som gåvafå behålla sådana läromedel och andra väsentligahjälpmedel som de behöver av pedagogiska skäl ellerkan komma att behöva som underlag för fortsattastudier, eller som de i övrigt kan ha särskild nyttaav att kunna gå tillbaka till (2 kap. 25 §). Därvidavses sådana läromedel som täcker väsentliga delarav ett ämne eller en ämnesgrupp och som är ägnadeatt ge fasthet och sammanhang i studierna. Någonmotsvarande bestämmelse finns inte igymnasieförordningen. Det är huvudmannen för skolan,dvs. normalt kommunen, som ansvarar för att elevernahar tillgång till läromedel och får behålla sådanaenligt vad som föreskrivits.Utskottet är inte berett att föreslå någon ändringav kommunernas åligganden i fråga om läromedel.Kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresorbör enligt motion 1998/99:Ub201 (m) förändras. I daggäller kommunernas ansvar sådana resor för eleversom är berättigade till studiehjälp (dvs.huvudsakligen elever i gymnasieskolan), om färdvägenär . Enligt motionären börkommunerna ges frihet att efter de lokalaförhållandena bestämma vilka riktvärden som skallgälla, på samma sätt som de redan har när det gällerskolskjuts för elever i grundskolan.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Samma förslag har avslagits av vid de tvåsenaste riksmötena (bet. 1996/97:UbU7 och1997/98:UbU10). Den lag som motionären avser när detgäller gymnasieelever är lagen om kommunernasskyldighet att svara för vissa elevresor(1991:1110). Där stadgas att hemkommunen är skyldigatt svara för kostnaderna för elevs resa till skolanom färdvägen är . För elever igrundskolan skall hemkommunen svara för kostnadsfriskolskjuts om sådan behövs med hänsyn tillfärdvägens längd, trafikförhållandena,funktionshinder hos en elev eller någon annansärskild omständighet (4 kap. 7 § skollagen).Inga bestämmelser hindrar en kommun från att ståför gymnasieelevers kostnader för resor till skolanäven om färdvägen är kortare än sex kilometer.Utrymme finns alltså redan för kommunen att tahänsyn till exempelvis trafikförhållandena ellerandra särskilda omständigheter. Utskottet är inteberett att förorda att det öppnas en möjlighet förkommunerna att vägra stå för reskostnaderna förelever som har längre färdväg än sex kilometer.Ett tillkännagivande om rätt för veganer att fåfullvärdig vegansk kost i skolan begärs i motion1998/99:Ub206 (mp) yrkande 1. Enligt motionärensärbehandlas elever som är veganer negativt i mångagymnasieskolor, där man inte serverar vegankost.Dessa elever blir då hänvisade till sallad ochknäckebröd, som inte tillgodoser deras näringsbehov.Som motiv anger skolorna ofta kostnadsskäl.U t s k o t t e t konstaterar att kommunerna intehar någon lagreglerad skyldighet att tillhandahållaskolmåltider i gymnasieskolan. Alla kommuner gördock detta, de flesta också utan att elevernabehöver betala för måltiderna. harregeringen stannat för att inte föreslå någonlagreglering av detta, men anmält sin avsikt attnoggrant följa utvecklingen på området (prop.1997/98:6 s. 78).Regeringen har funnit anledning att stimulerakommunerna att tillhandahålla näringsriktigaskolmåltider och har i det syftet givit i uppdrag åtLivsmedelsverket att i samråd med ,, och i projektform främjaförutsättningarna för mer näringsriktiga ochlustfyllda skolmåltider. Projektet skall redovisassenast . Enligt vad utskottetinhämtat uppmärksammas skolmåltider för veganer ochvegetarianer inom ramen för projektet.Med hänvisning till vad som anförts föreslårutskottet att avslår motion 1998/99:Ub206yrkande 1.I motion 1998/99:Ub484 (m) begär motionären att detskall införas totalförbud för djurförsök pågrundskole- och gymnasienivå (yrk. Alternativametoder som datorsimulering och konstgjorda djuruppfyller väl kraven på realistiska förhållanden fördessa elever, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.I betänkandet Djurförsök (SOU 1998:75) föreslår1997 års utredning om alternativa metoder tilldjurförsök och försöksdjursanvändningens omfattningi framtiden m.m. att det inte skall vara tillåtetatt använda djur i undervisningen på grundskole- ochgymnasieskolenivå. bör avvakta regeringensberedning av utredningens förslag, som ännu inte äravslutad.I motion 1998/99:Ub236 (kd) om somutbildningsregion beskrivs ett försök sommotionären menar bör initieras under ledning av ettregionalt politiskt organ kallat ÖSTSAM. Försöketskall gå ut på att samordna utbildning som i olikaregi erbjuds inom en region och därmed göra fältetmindre svåröverskådligt för den vanliga medborgaren.Ett särskilt försök skall gälla elever i gymnasialutbildning, vilka har svag social förankring. Fördem skall studier kombineras med gruppboende ochträning av social kompetens.U t s k o t t e t anser att de försök sommotionären önskar kan och bör komma till stånd genomfrivillig samverkan mellan berörda kommuner ochandra intressenter, t.ex. inom ramen för ÖSTSAM.Riksdagen bör avslå yrkandet om tillkännagivandetill regeringen.Folkpartiet föreslår i motion 1998/99:So464 (yrk. 2)ett tillkännagivande om utvidgad rätt till plats iskolbarnsomsorgen. Motionärerna oroar sig övertendensen till minskade möjligheter att få plats ifritidshem. De anser att den s.k.barnomsorgsgarantin (numera i 2 a kap. skollagen)bör skärpas. har kommunerna ansvar för atterbjuda skolbarnsomsorg för barn . Målet bör enligt motionärerna vara att allabarn skall erbjudas skolbarnsomsorg under helagrundskoletiden.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet medhänvisning till att regeringen har beslutatom en översyn av skollagstiftningen.Miljöpartiet pekar i motion 1998/99:Ub801 på behovetav lärlingsutbildning även på eftergymnasial nivåvid svenska företag (yrk. Erfarenheterna frånförsöken med kvalificerad yrkesutbildning bör kunnavara till stor hjälp när det gäller att finnalämpliga organisationsformer, anser motionärerna.Det är enligt dem också viktigt att arbetsmarknadensparter stimuleras att aktivt delta och också tainitiativ till utveckling av olikalärlingsutbildningar.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande. Resultatet avförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildningoch regeringens förslag om hur den verksamhetenskall permanentas bör inväntas, innan görnågra ytterligare ställningstaganden i den fråga sommotionärerna tagit upp.I motion 1998/99:Ub242 tar uppvuxenutbildningen och det livslånga lärandet (yrk.2). De menar att medborgaren när som helst i livetskall få möjlighet att göra en omstart och tillägnasig de kunskaper som han eller hon av olikaanledningar inte erövrat tidigare. Att tvingamänniskor till studier - något som enligtmotionärerna i praktiken kan förekomma inomKunskapslyftet - är inte försvarbart. Utbildningenskall vara av hög kvalitet med de studerandes behovi fokus.Enligt motion 1998/99:Ub244 (s) bör komvuxuppmärksamma ensamstående föräldrars möjligheter attstudera och erbjuda dem mer individuellt anpassadekursplaner som alternativ till den reguljärautbildningen. Motionärerna framhåller ABF-skolornasom ett efterföljansvärt exempel.U t s k o t t e t gör följande bedömning.Den femåriga satsning som pågår och som kallasKunskapslyftet syftar till förnyelse avvuxenutbildningens organisation, innehåll,arbetsformer och aktörer. Kommunerna får viaSkolverket statsbidrag för verksamheten och kanvälja vilken eller vilka anordnare som skallgenomföra utbildningen. Det kan vara såväl kommunalaskolor som folkhögskolor, studieförbund ellerenskilda utbildningsanordnare. Folkhögskolor kanäven få statsbidrag via förutbildning inom . Styrande förverksamheten skall vara den enskilda individensönskemål, utbildningsbehov och förutsättningar.Utskottet vill än en gång understryka vikten avdetta.Den parlamentariskt sammansattaKunskapslyftskommittén har i uppdrag att följaverksamheten inom . skaffa sig erfarenheter som kan ligga tillgrund för slutsatser och förslag om den reformeringav vuxenutbildningen som skall avlösa den särskildafemåriga satsningen. I en nyligen överlämnad rapporttill regeringen framhåller kommittén det engagemangmed vilket utbildningsanordnarna nu prövar nya vägaratt möjliggöra utbildning via flexibla studier iolika former (Vuxenutbildning för alla? Andra åretmed , SOU 1999:39 s. 166).Kunskapslyftskommitténs uppdrag skall vara slutförtsenast (dir. 1995:67 och 1996:71).Mot bakgrund av vad utskottet nu har redovisat börriksdagen avslå motionerna 1998/99:Ub242 yrkande 2och 1998/99:Ub244. beträffande ansvaret för skolan och enny skollagatt avslår motion 1998/99:Ub227 yrkande 10,res. 1 (c) - delvis2. beträffande individuella studieplanerför elever i grundskolanatt avslår motion 1998/99:Ub227 yrkande 2,res. 1 (c) - delvis3. beträffande avskaffande av timplanen igrundskolanatt avslår motion 1998/99:Ub268 yrkande 10,res. 2 (fp) - delvis4. beträffande omfattningm.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub227 yrkande 12,1998/99:Ub246 yrkandena 3 och 4 och1998/99:Ub268 yrkande 11,res. 3 (kd) - delvisres. 1 (c) - delvisres. 2 (fp) - delvis5. beträffande utredning om ensammanhållen och flexibel ungdomsskolaatt avslår motion 1998/99:Ub269 yrkande 1,res. 4 (v) - delvis6. beträffande utredning om kulturskolanm.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub267 och1998/99:Kr275 yrkande 6,res. 5 (v, mp) - delvis7. beträffande fritidsverksamhetensintegrering i skola och ungdomsverksamhetatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 13,8. beträffande utbildningensinfrastrukturatt avslår motion 1998/99:A214 yrkande 7,res. 1 (c) - delvis9. beträffande tillsyn m.m. av skolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub246 yrkande 17 och1998/99:Ub801 yrkandena 14 och 15,res. 3 (kd) - delvis10. beträffande vitesföreläggande gentemotkommuneratt avslår motion 1998/99:Ub269 yrkande 6,res. 4 (v) - delvis11. beträffande utvärdering av hur skolansresurser användsatt avslår motion 1998/99:Ub227 yrkande 1,res. 1 (c) - delvis12. beträffande blockämnen, elevinflytandem.m.att avslår motion 1998/99:Ub246yrkande 18,res. 3 (kd) - delvis13. beträffande utvärdering av lärareatt avslår motion 1998/99:Ub262,14. beträffande uppföljning ochutvärdering av teckenspråksutbildning förföräldraratt avslår motion 1998/99:Ub248,15. beträffande skolans värdegrundatt avslår motionerna 1998/99:Ub203, 1998/99:Ub246yrkande 2, 1998/99:Ub253 yrkandena 2-4 och1998/99:Ub258 yrkandena 1 och 3,res. 6 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvis16. beträffande disciplinära åtgärder moteleveratt avslår motionerna 1998/99:Ub227 yrkande 15 och1998/99:Ub258 yrkande 2,res. 6 (m) - delvisres. 1 (c) - delvis17. beträffande åtgärder mot mobbningatt avslår motionerna 1998/99:Ub1 yrkandena 23 och24, 1998/99:Ub205 yrkandena 1-3, 1998/99:Ub227yrkandena 24 och 25, 1998/99:Ub253 yrkandena 1och 5-13, 1998/99:Ub274 yrkandena3-5, 1998/99:Ub801 yrkande 12 och 1998/99:Ju901yrkandena 4 och 5,res. 3 (kd) - delvisres. 1 (c) - delvisres. 2 (fp) - delvisres. 7 (mp) - delvis18. beträffande undervisning om alkohol,narkotika och tobak i skolan m.m.att avslår motionerna 1997/98:Ub42 yrkandena1-3, 1998/99:Ub232 yrkandena 1-4,1998/99:Ub246yrkande 16, 1998/99:Ub268 yrkande 19, 1998/99:Ju903 yrkande 3,1998/99:Ju904 yrkandena 10 och 11, 1998/99:Ju917yrkande 5, 1998/99:So228 yrkande 4,1998/99:So306 yrkande 1, 1998/99:So307 yrkandena1 och 3 och 1998/99:So459 yrkande 5,res. 6 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvisres. 2 (fp) - delvis19. beträffande undervisning i sex ochsamlevnadatt avslår motionerna 1998/99:A291 yrkande 16 och1998/99:K285 yrkande 4,20. beträffande ämnet svenskaatt avslår motion 1998/99:Kr227 yrkandena 1 och 2,res. 3 (kd) - delvis21. beträffande undervisning om de brottmot mänskligheten som begåtts av de f.d.kommunistiska staternaatt avslår motion 1998/99:Ub202,res. 6 (m) - delvis22. beträffande allsidighistorieundervisningatt avslår motionerna 1998/99:Ub204 och1998/99:Ub207,23. beträffande utbildning i naturkunskapm.m.att avslår motion 1998/99:Ub209 yrkandena 1-3,24. beträffande ämnet hemkunskap igrundskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub217 yrkande 1,1998/99:MJ218 yrkande 4 och 1998/99:MJ781 yrkande 12,25. beträffande undervisning i kostkunskapi gymnasieskolanatt avslår motion 1998/99:Ub217 yrkandena 2 och 3,26. beträffande undervisning ikonsumentkunskap i gymnasieskolanatt avslår motion 1998/99:MJ781 yrkande 13,27. beträffande praktiska och estetiskaämnenatt avslår motion 1998/99:Ub246 yrkande 9,res. 3 (kd) - delvis28. beträffande ämnet idrott och hälsaatt avslår motionerna 1998/99:Ub224 och1998/99:Ub225,29. beträffande utbildning om olyckor,katastrofer m.m.att avslår motion 1998/99:Ub250,30. beträffande körkortsutbildningatt avslår motionerna 1998/99:Ub251, 1998/99:Ub259och 1998/99:T223 yrkande 48,31. beträffande utbildning omentreprenörskapatt avslår motionerna 1998/99:Ub218 och1998/99:N229 yrkande 4,32. beträffande lärlingssystem igrundskolanatt avslår motion 1998/99:Ub214,33. beträffande praktiskarbetslivsorienteringatt avslår motion 1998/99:Ub227 yrkande 23,res. 1 (c) - delvis34. beträffande modersmålscheckatt avslår motion 1998/99:Sf608 yrkande 15,res. 8 (m, c ) - delvis35. beträffande skolan som murbräcka motsegregationatt avslår motion 1998/99:Sf634 yrkande 12,res. 2 (fp) - delvis36. beträffande åtgärder inom skolan föratt främja ett mångkulturellt samhälleatt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 6,37. beträffande förstärkning avmodersmålsundervisningen i grundskolanatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 11,res. 5 (v, mp) - delvis38. beträffande gymnasieelever med annatmodersmål än svenskaatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 23,39. beträffande rätten tillsvenskundervisning för invandrareatt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 16,40. beträffande utformningen av sfi-undervisningenatt avslår motionerna 1998/99:Sf608 yrkande 14,1998/99: Sf634 yrkande 1 och 1998/99:Sf635yrkande 18,res. 1 (c) - delvisres. 2 (fp) - delvis41. beträffande utredning om sfi-undervisningenatt avslår motion 1998/99:Ub215,res. 5 (v, mp) - delvis42. beträffande åtgärder motarbetsmarknadens etniska skiktningatt avslår motion 1998/99:Sf612 yrkande 4,43. beträffande utredning om betygsfriskolaatt avslår motion 1998/99:Ub269 yrkande 2,res. 5 (v, mp) - delvis44.