bet · GN01KU10 · 1999-12-15 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning 1999/2000KU10InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamål få utprotokollen över beslut i regeringsärenden och dehandlingar som hör till dessa ärenden.Det åligger att när skälföreligger till det, dock minst en gång ,meddela vad utskottet vid sin granskninghar funnit förtjäna uppmärksamhet. I det betänkandesom nu läggs fram behandlar utskottet vissaadministrativt inriktade granskningsuppgifterangående regeringsarbetet.Utöver konselj-, regerings- ochstatsministerprotokoll har vid granskningen funnitsatt tillgå material som tagits fram av utskottetskansli och av . Ett antal akter iregeringsärenden har varit tillgängliga. Väsentligadelar av det skriftliga material som funnits atttillgå återges i bilaga 1.1-7.7. Utskottet har ocksåvid ett sammanträde inhämtatinformation i muntlig form från vissa tjänstemän vidStatsrådsberedningen, nämligen statssekreteraren , rättschefen ochdepartementsrådet . Utskottet har fortsatt sin tidigare granskning avRegeringskansliet som myndighet. Utskottet noteraren fortsatt ökning av det samlade antalet anställdainom samt en viss ökning avantalet politiskt tillsatta tjänstemän.Löneskillnaderna mellan kvinnor och män ärförhållandevis små inom de olika kategorier avtjänstemän som finns i , menjämställdheten brister med avseende påkönsfördelningen inom de lägsta och de högstalönekategorierna. En arbetsgrupp har tillsatts inomRegeringskan-sliet för att lämna förslag till huretnisk och kulturell mångfald bland de anställdaskall främjas.Någon samlad bild av hur den reform genom vilkenRegeringskansliet blev en myndighet har verkat harinte kommit fram. Utskottet ämnar fortsätta att somett led i sin granskning ägna uppmärksamhet åtRegeringskansliet som myndighet.Till den uppgift som enligt 12 kap. 1 §regeringsformen ankommer på konstitutionsutskottethör att granska regeringens verksamhet påförvaltningens område. I detta betänkande redovisasbl.a. en genomgång av de ärenden enligt lagen(1972:260) om internationellt samarbete rörandeverkställighet av brottmålsdom som gälleröverförande av straffverkställighet och därregeringen fattat beslut . Granskningenhar endast föranlett vissa smärre påpekanden.Beredningen av lagstiftningsärenden har granskats iskilda hänseenden. Utskottet anser att det finnsanledning att i större utsträckning ange bakgrundentill och syftet med promemorior som publiceras i dens.k. departementsserien (Ds) samt vem eller vilkasom huvudsakligen ansvarat för produkten. Skriftligtremissförfarande skall vara det normala sättet attinhämta synpunkter från utomstående underberedningen av lagförslag. Så kallade remissmöten,dvs. muntligt inhämtande av synpunkter som ett led iberedningen, anser utskottet kunna fylla en funktionförst och främst för att komplettera ett skriftligtremissförfarande. På grundval av en genomgång avnärmare 200 propositioner i lagstiftningsärendenunderstryker utskottet att Lagrådets roll är avcentral betydelse bl.a. för att uppnå en hög tekniskkvalitet i lagstiftningsarbetet. I de fall utskottetgranskat har inte framkommit annat än att regeringeni allmänhet godtagit Lagrådets förslag och beaktatdess synpunkter. När det gäller propositioner sombehandlar EU-frågor anser utskottet redogörelser förvilken information som lämnats till ochvilket samråd som har ägt rum enligt 10 kap.riksdagsordningen vara på sin plats i de fall dåinformation och samråd skolat förekomma. Utskottetvälkomnar en utveckling av rutinerna förutformningen av propositioner som leder till attsådana redogörelser lämnas. Enligt utskottets meningfinns det även anledning att oftare än hittillsredovisa jämställdhetsanalyser i propositioner.Beredningen av frågor om EG-direktiv har granskatsmed utgångspunkt i ett urval av fyra direktiv.Granskningen har visat att det är viktigt attfrågorna följs från ett tidigt skede för attriksdagen skall kunna utöva inflytande på ettmeningsfullt sätt. För att det skall varameningsfullt för utskotten att följa arbetet inom EUbör utskotten komma in i processen redan innankommissionen lägger de formella förslagen tillnormgivning. understryker attregeringen har ett ansvar för att ochutskotten informeras tidigt.Utskottet har granskat regeringens organisation förhandläggning av mål enligt ochmål i EG:s domstolar. Enligt utskottets mening finnsdet skäl att ge särskild akt på att samordningen ochansvarsfördelningen mellan regeringens ledamötergörs klar vid hanteringen av mål enligtEuropakonventionen. I övrigt har granskningen integivit anledning till något uttalande av utskottet.1 Regeringens sammansättning och regeringsarbetetsorganisationI tidigare granskningsbetänkanden har utskottetbeskrivit viktigare förändringar i regeringenssammansättning och regeringsarbetets organisation.Den senaste redogörelsen avsåg 1997och tiden . I detföljande redogör utskottet för vad som ägt rum idetta hänseende från december 1998 till december1999. Utskottets granskning av sommyndighet redovisas i ett annat avsnitt av dettabetänkande (avsnitt 2).Med ändring av tidigare förordnanden av den 7oktober 1998 förordnade statsministern den 22december 1998 enligt 7 kap. 5 § regeringsformenstatsråden och att ichefen för ställe föredravissa förvaltningsärenden och lagstiftningsärenden.Förordnandena innebar även att till de tvåstatsrådens respektive ansvarsområden skulle höravissa myndigheter och organ.Statsministern entledigade den 12 april 1999statsrådet och chefen för . Som statsråd och chef för genom beslut avstatsministern . Båda besluten gällde fr.o.m.den 12 april 1999.Den 11 juni 1999 entledigade statsministernstatsrådet med verkan fr.o.m. påföljandedag.Som statsråd i med ansvar förinternationellt utvecklingssamarbete, migration ochinvandring tillsatte statsministern den 14 september1999 . Som statsråd iSocialdepartementet med ansvar försocialförsäkringsfrågor, familjepolitik m.m. tillsattestatsministern . Förordnandenenligt 7 kap. 5 § regeringsformen för dessa statsrådbeslutades samma dag.Den 28 september 1999 förordnade statsministernenligt 7 kap. 5 § regeringsformen statsrådet att i chefen för ställeföredra lagstiftningsärenden som gäller hyra samtförvärv och förvaltning av hyresfastigheter m.m.De förordnanden enligt 7 kap. 5 § regeringsformensom omtalats i det föregående återfinns i bilaga 1.1. 2 Regeringskansliet2.1 PersonalI sina granskningsbetänkanden harkonstitutionsutskottet under en följd av åråterkommit till frågan om personalutvecklingen iRegeringskansliet. Vid de senaste granskningarna harutskottet bl.a. riktat uppmärksamheten mot frågorsom gäller andelen politiskt tillsatta tjänstemän,graden av jämställdhet samt de anställdas uppgiftersom representanter i bolagsstyrelser. Den senasteoffentliggjorda redogörelsen gäller förhållandenaden (1997/98:KU10 s. 2 f.). Vissafrågor om jäv när departementstjänstemän harstyrelseuppdrag behandlades i betänkande1998/99:KU10 s. 9.Liksom föregående år gäller utskottets nu aktuellagranskning till viss del utomUtrikesdepartementet. Så som personaluppgifternapresenteras i det material utskottet lägger tillgrund för sin granskning finns inte möjlighet attskilja mellan personal iSverige och de anställda vid utrikesförvaltningen.Den inledande redovisningen av antalet anställdainom omfattar därför inte deanställda inom . Vad beträffarRegeringskansliets personalpolitik med avseende påpolitiskt tillsatta tjänstemän, jämställdhet ochintegration omfattas dock även Utrikesdepartementetav granskningen. Granskningen avser i huvudsak tidenfrån till den 1 juli 1999.Utskottets redogörelse grundar sig främst på deninformationsskrift som sedan tredje kvartalet 1995ges ut av förvaltningsavdelningunder titeln . Med anledningav den nya lagen (1999:130) mot etniskdiskriminering i arbetslivet har utskottet utöverdetta inhämtat uppgifter om Regeringskanslietspersonalpolitik på integrationsområdet. Detsammagäller frågan om politiskt tillsatta tjänstemän därkompletterande statistik inhämtats frånRegeringskansliet. Utskottet har även tagit del avett remissutkast till personalpolitisk plan som förnärvarande handläggs vid Regeringskanslietsförvaltningsavdelnings personalenhet.Antalet tjänstgörande i utom UDvar 2 262 personer, vilket varen ökning med 105 personer sedan årets början (den31 , 2 157). vardet departement som hade flest anställda (362, enökning med 11). Förvaltningsavdelningen (tidigareFörvaltningskontoret) hade 402 anställda, 25 flerän då året tog sin början.Den 30 juni 1999 var antalet tjänstgörande 2 307,sålunda en ökning med 45 personer sedan 1997 årsutgång. Den mest genomgripande förändringen underperioden är den reform rörandedepartementsindelningen som trädde i kraft den 1januari 1999. Arbetsmarknads-, Närings- ochhandels-, Kommunikations- samt Inrikesdepartementenavvecklades då, medan ett nytt störreNäringsdepartement tillskapades (1998/99:KU10 s. 4).En sammanställning av personalutvecklingen visarföljande personalfördelning:----------------------------------------------------| |||----------------------------------------------------|Statsrådsberedningen| 57 | 55 (-2) |----------------------------------------------------||158 |219 (+61) |----------------------------------------------------|Försvarsdepartementet|117 |118 (+1) |----------------------------------------------------||167 |180 (+13) |----------------------------------------------------||362 |392 (+30) |----------------------------------------------------|Utbildningsdepartemen-|159 |160 (+1) || | | ||tet | | |----------------------------------------------------|Jordbruksdepartemen-|113 |119 (+6) || | | ||tet | | |----------------------------------------------------|Kommunikationsdepar-| 96 | 0 (-96) || | | ||tementet | | |----------------------------------------------------|Arbetsmarknadsdepar-| 112 | 0 (-|| | |112) ||tementet | | |----------------------------------------------------|| 159 | 328 (+169) |----------------------------------------------------|| 147 | 0 (-|| | |147) |----------------------------------------------------|| 137 | 150 (+13) |----------------------------------------------------|| 76 | 116 (+40) |----------------------------------------------------|| 402 | 470 (+68) || | | ||Förvaltningsavdelning| | || | | |----------------------------------------------------|Summa: |2 262 |2 307 (+45) |----------------------------------------------------Trots att fyra departement avvecklades harRegeringskansliets personal sålunda ökat underperioden. Ökningen har framför allt skett påJustitiedepartementet och på Regeringskanslietsförvaltningsavdelning. Detta överensstämmer med denuppåtgående trend personalutvecklingen uppvisar äveni ett längre tidsperspektiv. Utskottets tidigaregranskningar visar att personalfrån ökat (1997/98:KU10s. Ökningen är även denavsevärd: . Utvecklingen i absoluta talgestaltar sig på följande sätt:-----------------------------------------------------|År |Antal |-----------------------------------------------------|1974 |1 250 |-----------------------------------------------------|1982 |2 022 |-----------------------------------------------------|1984 |1 942 |-----------------------------------------------------|1986 |1 856 |-----------------------------------------------------|1987 |1 799 |-----------------------------------------------------|1988 |1 782 |-----------------------------------------------------|1990 |1 786 |-----------------------------------------------------|1991 |1 803 |-----------------------------------------------------|1992 |1 720 |-----------------------------------------------------|1993 |1 849 |-----------------------------------------------------|1994 |1 846 |-----------------------------------------------------|1996 |2 157 |-----------------------------------------------------|1997 |2 233 |-----------------------------------------------------|1999 |2 307 |-----------------------------------------------------Politiskt tillsatta tjänstemän(I den följande redogörelsen anges för enkelhetensskull hela tal, trots att det i verkligheten kanröra sig om personer som arbetar mindre än heltidoch att följaktligen fler personer kan varaanställda. Vad som anges är sålunda inte antaletfysiska personer. Med uttrycket "en tjänst" avses idet följande att personal är anställd för fulltjänstgöring för en person. )Som en bakgrund till de uppgifter som framkommitvid årets granskning kan inledningsvis nämnas attantalet politiskt tillsatta tjänstemän i februari1994 var 150, varav 77 politiskt sakkunniga(1994/95:KU30 s. 21).I juli 1998 fanns inom 132politiskt tillsatta tjänstemän. Av dessa var 1ambassadör, 7 assistenter, 1 socialråd, 1kabinettssekreterare, 3 planeringschefer, 67politiskt sakkunniga, 24 pressekreterare, 25statssekreterare och 3 biträden, bilaga 2.1. Dettotala antalet politiskt anställda hade då minskatmed 2 . hade det dockskett en ökning; antalet politiskt tillsatta uppgickdå till 136. Detta trots att antalet politiskttillsatta inom de flesta tjänstekategorier vardetsamma eller hade minskat jämfört med juli 1998.Pressekreterarna var t.ex. 19 stycken ,att jämföra med 24 . Ökningen förklaras istället av att statssekreterarna ökat med 4 till 29i , samt att de politiskt sakkunniga i juli1999 var 75, dvs. 8 fler än . Den störstaökningen av politiskt sakkunniga i absoluta talskedde vid Statsrådsberedningen som gick från 27politiskt sakkunniga till 32 i juli 1999samt vid det nya större därantalet politiskt sakkunniga ökade från 2 till 8.Stora ökningar i relativa tal skedde även vidUtbildningsdepartementet där antalet politisktsakkunniga ökade från 2 till 5 samt vidJordbruksdepartementet som gick från 1 politisktsakkunnig till 3 politiskt sakkunniga ijuli 1999. Vid två departement minskade antaletpolitiskt sakkunniga tilljuli 1999 - vid från 8 till 7och vid från 6 till 5.Alla departement fick fler politiskt tillsattatjänster, utom där ingenförändring skedde. Med sina 19 politiskt tillsattaär den enhet som efterStatsrådsberedningen uppvisar det största antalet idenna kategori. De största ökningarna representerasav Statsrådsberedningen (från 34 till 39),(från 11 till 14),(från 4 till 9) ochNäringsdepartementet (från 11 till 19). Det minstaantalet politiskt tillsatta tjänster återfinns påFörsvarsdepartementet (1998 och 1999) samtJordbruksdepartementet (1998 och 1999).JämställdhetsfrågorI regeringsformen finns föreskrifter vilkas ändamålbl.a. är att jämställdhet mellan män och kvinnorskall tillförsäkras (1 kap. 2 §, 2 kap. 16 § och 11kap. 9 § andra stycket). Bland de vanliga lagarna ärdet jämställdhetslagen (1991:433) som syftar tillatt främja jämställdheten i arbetslivet. Det ärframför allt kvinnornas arbetsvillkor somjämställdhetslagen inriktar sig på att förbättra.Konstitutionsutskottet har i sin granskning avpersonalutvecklingen inom berörtfrågan om jämställdhet ett antal gånger (1991/92:KU30 s. 39, 1993/94:KU30 s. 9, 1994/95:KU30 s. 30samt 1997/98:KU10 s. 5). Även i årets granskning tasfrågan upp, och uppgifterna är hämtade frånRegeringskansliets egen informationsskrift.Granskningen avser förhållandena den 30 juni 1999och är giltiga för hela , inklusiveUtrikesdepartementet. De redovisade uppgifternaavser könsfördelningen inom olika tjänstekategoriersamt medianlönen för män och kvinnor inomrespektive kategori.Kategorin Bas-personal avser personal utanhandläggande uppgifter och innefattar totalt 1 190personer. Bland dessa är 238 män och 952 kvinnor.Männens lön är , kvinnornas 17 301 kr.Antalet departementssekreterare var 1 116, 482 mänoch 634 kvinnor. Männens lön var 23 808, kvinnornas23 000 kr.Rättssakkunniga fanns det 161 stycken, varav 79 mänoch 82 kvinnor. Männens lön var ,kvinnornas 28 750 kr.Kansliråden var till antalet 245: 138 män och 107kvinnor. De manliga kanslirådens lön var ,de kvinnliga kanslirådens 30 500 kr.Antalet departementsråd var 222, varav 150 män och72 kvinnor. Männens lön var , kvinnornas 39500 kr.Cheftjänstemän m.fl. var 37 till antalet, 29 mänoch 8 kvinnor. Männens lön var , kvinnornas44 500.Förändringarna jämfört med föregående år ärmarginella. Skillnaderna i lön inom respektivetjänstekategori är förhållandevis små, även ommännens löner i de flesta fall befinner sig någotöver kvinnornas. Däremot är kvinnorna starktöverrepresenterade i den lägsta lönekategorin ochunderrepresenterade på de högre lönenivåerna. Deutgör av kategorin Bas-personal, och avcheftjänstemännen. Fördelningen är dock jämnare imellankategorierna: bland departementssekreterarnaär kvinnor, bland de rättssakkunniga ochbland kansliråden . Vad beträffar de politiskttillsatta tjänstemännen är fördelningen någotjämnare även i den översta lönekategorin: (12av 31) av statssekreterarna är kvinnor.De allmänna riktlinjer och målsättningar påjämställdhetsområdet som har attfölja framgår av regeringens skrivelseJämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr.1999/2000:24). Bland de åtgärder regeringen vidtagiti syfte att öka jämställdheten i samhället finns ettantal vilka direkt berör . Sedanhösten 1994 anordnas en basutbildning ijämställdhetskunskap för statsråd, statssekreterare,pressekreterare och politiskt sakkunniga, chefer ochmedarbetare i departement och övrig statsförvaltningsamt utredare och sekreterare i statliga kommittéeroch utredningar. tillsattes vidare enmetodutvecklingsgrupp för jämställdhets-arbetet inomRegeringskansliet. Uppdraget är att finna nyametoder för jämställdhetsanalyser, utvecklautbildningen på området, initiera uppföljning ochutvärdering samt föreslå informationssatsningar.Gruppen, som leds av statssekreteraren förjämställdhetsfrågor, skall avsluta sitt arbetesenast . kommerfödjupningsseminarier i ämnet att genomföras förrespektive politikområde.I skrivelsen anges även att det förkönsfördelningen i statliga styrelser, kommittéeroch bolagsstyrelser finns konkreta tidsbestämda måloch delmål. Några motsvarande specificeradeangivelser finns inte för , mendäremot en uttalad målsättning att öka andelenkvinnliga chefer i och att uppnåen jämn könsfördelning på alla nivåer och inom allaverksamhetsområden. Detta framhålls i ett utkasttill ny plan för personalpolitiken som förnärvarande är under utarbetande vidRegeringskansliets förvaltningsavdelning.Chefsförsörjningen inom statsförvaltningen bedömssom avgörande för möjligheterna att uppnåjämställdhet, och i propositionen i medborgarnas tjänst (prop.1997/98:136)framhålls att detta förhållande bör uppmärksammas påförvaltningens alla nivåer. Särskild omsorg ochsträvan efter balans bör därför ägnasberedningsprocessen inför utnämningar ochrekryteringar. Bl.a skall rekrytering avmyndighetschefer, så långt det är möjligt, ske påett sådant sätt att det alltid finns en kandidat avvardera könet i det slutliga urvalet.Utskottet har vidare noterat att statsrådet i ett anförande inför den 15april 1999 framhöll jämställdheten som ett av deprioriterade politikområdena under Sverigesordförandeskap i 2001 (prot.1998/99:80).IntegrationDen trädde en ny lag (1999:130) motetnisk diskriminering i arbetslivet i kraft. Lagenålägger arbetsgivaren vissa förpliktelser, ochutskottet har bett att få in uppgifter frånStatsrådsberedningen om vilka åtgärder som vidtagitsi syfte att främja etnisk mångfald inomRegeringskansliet.Statsrådsberedningens svar, bilaga 2.2, ger vidhanden att det genom särskilt beslut den 1 juli 1999tillsatts en partsgemensam arbetsgrupp med uppdragatt lämna förslag till hur skallfrämja etnisk och kulturell mångfald bland sinaanställda. Enligt projektdirektiven skall gruppenkomma med ett förslag till handlingsplan där förslagges till aktiva, konkreta och synliga handlingar.Dessa åtgärder skall inlemmas i Regeringskanslietsbefintliga policy för arbetsgivar- ochpersonalfrågor. Vid utformningen av gruppensarbetsuppgifter har samråd skett medDiskrimineringsombudsmannen (DO).Utskottets bedömningUtskottet noterar att den ökning av antaletanställda inom som kunde iakttasvid den senaste granskningen (1997/98:KU10)fortsätter. Utskottet noterar vidare att depolitiskt tillsatta tjänstemännens antal skiftatnågot som denna granskning gäller. Ijuli 1998 hade antalet jämfört med minskatmed två tjänster. Mellan juli 1998 och juli 1999skedde dock en ökning med 4 tjänster. Nettoökningenav politiskt tillsatta tjänstemän sedan den förragranskningen är sålunda 2 tjänster. Inom denna grupphar dock de politiskt sakkunniga inomRegeringskansliet ökat från 67 till 75. Utskottetnoterar vidare att den stora departementsreform somgenomförts givetvispåverkat hur personal fördelasmellan Statsrådsberedningen och departementen.Granskningen av löneskillnaderna mellan kvinnor ochmän inom föranleder tvåslutsatser. Löneskillnaderna mellan kvinnor och mäninom respektive tjänstekategori är förhållandevissmå. Jämställdheten brister dock med avseende påkönsfördelningen inom de lägsta och de högstalönekategorierna. Bland departementssekreterarna ochde rättssakkunniga är könsfördelningenförhållandevis jämn, för att sedan bli mer och merskev i de övre och nedre löneskikten. Kvinnornasrepresentation i den lägsta lönekategorin är näranog spegelvänd i förhållande till deras andel i denhögsta chefskategorin. En så ojämn fördelning ärinte nöjaktig, i synnerhet mot bakgrund av attstaten har ett ansvar som föregångare och förebildpå jämställdhetsområdet. Utskottet noterar dock medtillfredsställelse att regeringen ochRegeringskansliet har den uttalade avsikten attfortsätta arbetet med att utjämna könsfördelningeninom tjänstekategorierna och fortlöpande vidtaråtgärder för att uppnå detta syfte.Även med avseende på integration har staten enfunktion att fylla som föregångare och förebild.Utskottet finner det tillfredsställande att det, medanledning av den nya lagen mot etnisk diskrimineringi arbetslivet, tillsatts en arbetsgrupp inomRegeringskansliet med uppgift att lämna förslag tillhur etnisk och kulturell mångfald bland de anställdaskall främjas2.2 som myndighetAllmän bakgrundDen omorganiserades Regeringskansliettill en myndighet bestående av Statsrådsberedningen,13 departement samt Regeringskanslietsförvaltningsavdelning. bestårav och utrikesrepresentationen.Den sistnämnda lyder under aviserades i proposition 1996/97:1och genomfördes . Förändringenföranledde KU att uttala (1996/97:KU1) att det fannsanledning för utskottet att vid kommandegranskningar uppmärksamma de organisatoriskaförändringarnas betydelse för regeringsarbetet.Utskottet erinrade i sitt granskningsbetänkandevåren 1997 om detta uttalande (1996/97:KU25). , med verkan från den 1 januari1999, ytterligare omorganiserats genom att fyradepartement slagits samman till det nyaNäringsdepartementet. bestårföljaktligen numera av 10 departement.Vid KU:s granskning (1998/99:KU10)anförde utskottet bl.a. att ett skäl för utskottetsintresse för Regeringkansliets fortsatta utvecklingär att med den ordning föranslagstilldelningen som råder inte har någotdirekt inflytande över och verksamhet. Det finns anledning förutskottet att även framgent följaRegeringskansliets verksamhet, eftersom det enligtutskottets mening är viktigt att Regeringskanslietfungerar väl oavsett vilken den sittande regeringenär. Utskottet konstaterade att någon analys ellerallmän bedömning av vad den reform varigenomRegeringskansliet blev en enda myndighet dittillsresulterat i inte hade lämnats. Utskottet utgickfrån att det skulle bli möjligt förRegeringskansliet att senare lämna en merapreciserad redovisning till utskottet.Inriktningen på årets granskningUtskottets granskning 1998/99 inriktades på vilkaåtgärder som vidtagits inom medanledning av den nya ordning som infördes den 1januari 1997, vidare vilken roll det pågåendeförändrings- och förnyelsearbetet spelat i dettasammanhang, i vilken omfattning det uppgivna syftetmed förändringen uppnåtts samt vilken utvecklingenhar varit på vissa områdensom togs upp vid utskottets utfrågning hösten 1996med statssekreteraren och rättschefenBengt-Åke .