bet · GM01AU8 · 1999-03-25 00:00:00 — Motionerna A223(s), A229 (s), A258 (s) och A260 (s) avstyrks i denmån de inte tillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande deltidsanställdaatt med anledning av motion 1998/99:A710 yrkande 6 imotsvarande del samt med avslag på motionerna1998/99:A223, 1998/99:A229, 1998/99:A258 och1998/99:A260 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,15. Skadestånd vid företagsnedläggelse m.m.(mom. 13)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetÖvriga frågor med anknytning till lagen omanställningsskydd bort ha följande lydelse:Enligt 39 § anställningsskyddslagen skall ettanställningsförhållande anses vara upplöst omarbetsgivaren vägrar att rätta sig efter en domvarigenom en domstol har ogiltigförklarat enuppsägning eller ett avskedande. Arbetsgivaren skalldå betala ett på visst sätt beräknat skadestånd. Närbestämmelsen infördes var den tänkt att tillämpas iundantagsfall. Så har inte blivit fallet. Tvärtomhar den i stället blivit regel snarare än undantag.Detta innebär att den arbetstagare som vinner ettmål i Arbetsdomstolen får ett skadestånd och intesin anställning tillbaka trots att uppsägningen ärlagstridig.Utskottet ansluter sig till Vänsterpartietsuppfattning att denna möjlighet till vad som kankallas "utköp" i princip bör förbjudas. Undantagskall dock få göras om det föreliggersärskilda/synnerliga skäl.För att skadeståndet enligt 39 § skall få enavhållande verkan bör det bestämmas till vissprocent av arbetsgivarens årsomsättning. En viss delav skadeståndet bör tillfalla staten.Utskottet tillstyrker motion A710 yrkande 9 (v).Utskottet övergår nu till förslagom rätt till skadestånd för arbetstagare vidföretagsnedläggelse. Flera andra EU-länder har enlagstiftning som innebär att ägare till fabriker fårbetala skadestånd om verksamheten flyttar. Någonmotsvarighet till detta finns inte i . Det ärinte bra om det är billigare att lägga nerverksamhet i än i andra länder. Utskottetdelar därför uppfattning att företagmed verksamhet i flera länder skall vara skyldigaenligt lag att betala skadestånd till anställda närde lägger ner sin verksamhet i . Skadeståndetbör vara i storleksordningen två årslöner och gåtill de anställda som drabbas. Regeringen bör ges iuppdrag att senast presentera ett förslagtill lag om detta. Motion A710 yrkande 2 (v)tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande skadestånd vidföretagsnedläggelse m.m.att med anledning av motion 1998/99:A710 yrkandena 2och 9 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,16. Förbud mot blockad av enmansföretagm.m. (mom. 14)(), (), StefanAttefall (kd), (), (),(), () och HenrikWestman (m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetMedbestämmandelagen från det som börjar med"Utskottet har tidigare" till det som slutar med"A716 delvis (kd) avstyrks därför" bort ha följandelydelse:Utskottet delar de synpunkter som framförts avflera motionärer att stridsåtgärder mot enmans- ochfamiljeföretag bör förbjudas. Det är inte rimligtatt en arbetstagarorganisation skall få anordnastridsåtgärder, såsom blockad, mot ett företag närsyftet är att uppnå ett kollektivavtal som ipraktiken inte direkt kommer att regleraarbetsvillkoren för någon anställd eller för någonutanför företagarens egen familj. Stridsåtgärder somsyftar till att träffa kollektivavtal med sådanaföretag tillgodoser inte något rimligt fackligtintresse. Det bör inte heller vara tillåtet attstödja någon i en konflikt med ett sådant företag,genom s.k. sympatiåtgärd.Regeringen bör återkomma till med förslagom förbud mot stridsåtgärder mot enmans- ochfamiljeföretag. Motionerna A214 yrkande 14 delvis(c), A255 yrkande 15 delvis (fp), A701 yrkandena 1och 2 (m), A704 (m), A707 (m), A715 (m, kd, c, fp)och A716 delvis (kd) tillstyrks.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande förbud mot blockad avenmansföretag m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:A214 yrkande14 i motsvarande del, 1998/99:A255 yrkande 15 imotsvarande del, 1998/99:A701 yrkandena 1 och 2,1998/99:A704, 1998/99:A707, 1998/99:A715 samt1998/99:A716 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,17. , vetoregler m.m.(mom. 15)(), (), PatrikNorinder (m), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetMedbestämmandelagen, första stycket, i den del detavser de regler som benämns , ochtredje stycket bort ha följande lydelse:De regler som brukar benämnas hörenligt utskottet inte hemma på en modernarbetmarknad med en högre grad avinternationalisering och ökade krav på flexibilitetför företagen och anställda. Därtill kommer att detär osäkert om dessa regler står i överensstämmelsemed internationella åtaganden som gjort.Utskottet delar därför motionärernas uppfattning attreglerna bör upphävas.Den fackliga vetorätten kan kritiseras av fleraolika skäl. Enligt utskottet är det principielltfelaktigt att de fackliga organisationerna har gettslångtgående befogenheter att vaka över hur lagreglerefterlevs. Vetoreglerna och tillämpningen av dem harinte heller uppfyllt befogade krav på rättssäkerhet.Reglerna ger inte den som drabbas av vetot någonmöjlighet att bemöta anklagelserna, och han ellerhon kan inte få en vetoförklaring rättsligt prövad.Vetorätten hindrar sund konkurrens och försvårarnyetablering av företag. Reglerna om fackligvetorätt bör därför upphöra.Regeringen bör skyndsamt återkomma till riksdagenmed förslag till sådana förändringar imedbestämmandelagen som utskottet här har förordat.Motion A255 yrkande 15 delvis (fp) tillstyrksdärför.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande , vetoregler m.m.att med anledning av motion 1998/99:A255 yrkande 15i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,18. Proportionalitetsregel m.m. (mom. 16)(), (), StefanAttefall (kd), (), (),(), () och HenrikWestman (m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetMedbestämmandelagen, i den del det avser en avCenterpartiet föreslagen proportionalitetsregel,bort ha följande lydelse:Utskottet delar den synpunkt som kommer tilluttryck i motion A214 (c) att det bör införas ettproportionalitetskrav i lagstiftningen vad gällerrätten till stridsåtgärder. En sådan regel skulle geen bättre balans mellan parterna på arbetsmarknadenoch begränsa möjligheterna till åtgärder som kostarlite för den egna organisationen men som kan orsakastora kostnader för motparten eller tredje man.Regeringen bör återkomma till medförslag till en sådan regel. Motion A214 yrkande 14delvis (c) tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande proportionalitetsregel m.m.att med anledning av motion 1998/99:A214 yrkande 14i motsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,19. Varsel om stridsåtgärd (mom. 17), , ochHenrik (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetMedbestämmandelagen, andra stycket, bort ha följandelydelse:Enligt 45 § medbestämmandelagen skall varsel omförestående stridsåtgärd lämnas innanåtgärden utlöses. Undantag från denna regel medgesom det finns "giltigt hinder". Motivet för dettaundantag är främst att göra stridsåtgärder möjliga ide fall ett upprätthållande av varselskyldighetenskulle medföra att stridsåtgärden blev verkningslös.Exempel som nämns i förarbetena till lagen ärblockad mot lossning av fartyg med kort liggetideller när arbetet är av så kort varaktighet att tidinte finns för en veckas varsel.I praktiken har undantagsregeln kommit atttillämpas även när det gäller fartyg som går iregelbunden trafik på , såsom då fartygetangör svensk hamn mer än en gång under ensjudagarsperiod. Stridsåtgärden sätts i gång utanvarsel så snart fartyget anlöpt svensk hamn även isådana fall då sju dagars varseltid skulle kunnaiakttas.Varselreglerna syftar till att ge parterna ettvisst rådrum för att överväga läget, faktiskt ochrättsligt, och försöka få till stånd en uppgörelseutan konflikt. Den part som tar emot varslet fårockså att förbereda sig och övervägamotåtgärder. Varselreglerna är alltså av stor vikt.Med nuvarande tillämpning drabbas rederinäringenhårdare än andra företag. Detta är inte godtagbart.Utskottet anser att det i lagen måste klargöras attvarselskyldigheten i princip skall gälla även närstridsåtgärden riktas mot ett fartyg.Undantagsregeln skall således vara tillämplig endastnär det verkligen är fråga om giltigt hinder.Regeringen bör återkomma till med förslagtill ändring av medbestämmandelagen som innebär ettklargörande av innebörden av undantaget till nämndavarselregel. Motion A702 (m) tillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande varsel om stridsåtgärdatt med anledning av motion 1998/99:A702 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,20. Förlängd föräldraledighet (mom. 18)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetRätt till ledighet, första stycket, bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattning attdet bör finnas en lagstadgad rätt till tre årstjänstledighet för den som blir förälder. Föräldernskall ha en bibehållen rätt att återvända till detarbete han eller hon hade vid tjänstledighetensinträde. Föräldrarna skall kunna dela upp ledighetenmellan sig om båda förvärvsarbetar eller studerar.En sådan förlängning av rätten till tjänstledighetskulle innebära att barn får en bättre fungerandevardagskontakt med sina föräldrar. Det är ocksåangeläget att båda föräldrarna delar påföräldraledigheten, så att också pappan tidigt fårchans till en nära relation med sitt barn. Detta börges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkerdärför motion Sf255 yrkande 4 (kd).dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande förlängd föräldraledighetatt med anledning av motion 1998/99:Sf255 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,21. Ledighet för att bedrivanäringsverksamhet (mom. 19), , ochHenrik (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetRätt till ledighet, andra stycket, bort ha följandelydelse:Från gäller lagen (1997:1293) omrätt till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet. Rätten till ledighet gäller hos en och samma arbetsgivare och underförutsättning att verksamheten inte konkurrerar medarbetsgivarens verksamhet.Den nya lagen innebär av flera skäl svårigheter förföretagen, inte minst de mindre. Det finns i dagflera lagar som ger anställda rätt till ledighet påolika grunder. Att en arbetstagare är borta frånarbetet kostar arbetsgivaren betydande belopp. Detligger nära till hands att den som är ledig väljeratt starta ett eget företag i den bransch han ellerhon tidigare verkat, trots att lagen ställer uppförbud mot sådan konkurrens. För arbetsgivaren kandet nog te sig svårt att komma tillrätta med en konkurrens som står i strid med lagensbestämmelser.Enligt utskottet är det angeläget med åtgärder somstimulerar till företagande. Tanken att underlättaför anställda att pröva på möjligheten att startaeget är i och för sig god. Utskottet befarar dockatt lagen, såsom den är utformad, medför en inteobetydlig risk för stora svårigheter för de redanbefintliga företagen. Utskottet anser därför attregeringen bör återkomma tillriksdagen med en redovisning av vilka effekter lagenhittills har fått. Med det anförda tillstyrkerutskottet motion A714 (m, kd, fp).dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande ledighet för att bedrivanäringsverksamhetatt med anledning av motion 1998/99:A714 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,22. Utredning om semesterlagen (mom. 21)(), (), KentOlsson (m), (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetRätt till ledighet, fjärde stycket, bort ha följandelydelse:Semesterlagen har ett omfattande och detaljeratregelverk som är svårt att överblicka och som därmedskapar en rad tillämpningsproblem i framför allt demindre företagen. Till svårigheterna hör reglerna omberäkning av semesterlön och semesterersättning,administrationen av sparad semester ochsemesterlönegrundande frånvaro samt det faktum attsemesteråret inte följer kalenderåret.Utskottet delar den uppfattning som kommer tilluttryck i motion N326 yrkande 27 (m, kd) att det börtillsättas en utredning med uppdrag att lägga framförslag till en reformering av semesterlagen. Dettabör ges regeringen till känna. Motionen i berörd deltillstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande utredning om semesterlagenatt med anledning av motion 1998/99:N326 yrkande 27som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,23. Arbetsdomstolens sammansättning ikönsdiskrimineringsmål (mom. 22)(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetArbetsdomstolens sammansättning i diskrimineringsmålbort ha följande lydelse:Tvister om könsdiskriminering skiljer sig frånandra arbetsrättsliga tvister på det sättet att deofta inte är uttryck för en klar motsättning mellanarbetstagarintresset och arbetsgivarintresset. Itvister om lönediskriminering är det oftakollektivavtalet som sätts i fråga. Båda parterna iavtalet har en naturlig benägenhet att försvara detde kommit överens om. I stället står kvinnligavärderingar mot manliga i dessa mål. Mot denbakgrunden är det inte godtagbart att det är enöverväldigande majoritet av manliga ledamöter i målom könsdiskriminering i Arbetsdomstolen.Utskottet anser, liksom , attArbetsdomstolen i mål om diskriminering på grund avkön skall utökas med två ledamöter som är experterpå rättsliga frågor om diskriminering ochjämställdhetsfrågor. För att antalet ledamöter inteskall bli alltför stort bör arbetsmarknadens parteri dessa mål företrädas av enbart en arbetsgivar- ochen arbetstagarrepresentant. Det bör dessutom införasregler som garanterar en jämn könsfördelning ijämställdhetsmål. Detta bör ges regeringen tillkänna. Motion A710 yrkande 12 (v) tillstyrks därmed.Motion A717 (s) avstyrks i den mån den intetillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande arbetsdomstolenssammansättning i könsdiskrimineringsmålatt med anledning av motion 1998/99:A710 yrkande 12och med avslag på motion 1998/99:A717 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,24. nr 137 (mom. 23)(), (), PatrikNorinder (m), () och () anserdels att utskottets ställningstagande under rubrikenILO-konvention nr 137 bort ha följande lydelse:Vissa arbetstagarorganisationer stöder sig på nr 137 när de hävdar det s.k.stuverimonopolet i svenska hamnar. Detta monopol påarbete med anknytning till godshantering i hamnarnaär ett hinder för rationell hantering av godset.Hamnkostnaden fördyras i onödan. Ytterst innebärstuverimonopolet att sjöfartens lönsamhet påverkastill det sämre. Monopolet måste avvecklas eftersomdet verkar hämmande på utveckling och arbetsmetoderi svenska hamnar.Det är olyckligt att inte tog till varamöjligheterna att 1996 säga upp konventionen.Regeringen bör emellertid utreda möjligheterna attnu säga upp konventionen.Utskottet ställer sig med detta uttalande bakommotionerna A708 (m), T222 yrkande 14 (fp), T628yrkande 6 (fp) och N333 yrkande 8 (fp).dels att utskottets hemställan under 23 bort haföljande lydelse:23. beträffande nr 137att med anledning av motionerna 1998/99:A708,1998/99:T222 yrkande 14, 1998/99:T628 yrkande 6och 1998/99:N333 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,25. Pensionsförmåner (mom. 25), , ochHenrik (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetÖvrigt, andra stycket, bort ha följande lydelse:Projektanställningar blir allt vanligare i dag.Reglerna i anställningsskyddslagen innebär ipraktiken att projektanställningar begränsas tillelva månader.En projektanställning innebär attden anställde enligt kollektivavtal behandlas mycketoförmånligt. Kollektivavtalen innehåller som regelavtal om pensionsförmåner. Avgifter betalas för allaanställda oberoende av uppdragets längd, även föranställningstider under tolv månader.Kvalifikationstiden för pensionsrättigheter är tolvmånader för varje ny anställning även om en ellerflera tidigare anställningar har förelegat inomsamma kollektivavtalsområde. Detta innebär attpersoner med projektanställningar går miste omsammantaget betydande belopp i form av erlagdapensionsavgifter som inte ger upphov till pension.Trots att utformningen av kollektivavtal ytterstankommer på de avtalsslutande parterna framstårdessa förhållanden som otillfredsställande. Fråganbör därför bli föremål för en översyn, vilketriksdagen bör ge regeringen till känna. Utskottettillstyrker därmed motion A711 (m).dels att utskottets hemställan under 25 bort haföljande lydelse:25. beträffande pensionsförmåneratt med anledning av motion 1998/99:A711 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilda yttranden1 RegelförenklingarBarbro () anför:De riktigt små företagen med upp till tio anställdamåste ges ett annat regelverk än de stora. Vi iMiljöpartiet har föreslagit förändringar iturordningsreglerna för små företag, något somutskottets majoritet ställt sig bakom. Jag anser attregeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till andra regelförändringaroch regelförenklingar, gärna med utgångspunkt i de71 förslag som lagts fram avSmåföretagsdelegationen, SOU 1998:94.2 Undantag från turordningsreglernaMargareta (), (), StefanAttefall (kd), (), (),(), () och HenrikWestman (m) anför:Vi har tillsammans med bildat enmajoritet i utskottet för en förändring avanställningsskyddslagens turordningsregler sominnebär att undantag från turordningen får göras förtotalt två personer i företag med färre än tioanställda. Det är tillfredsställande att utskottetsmajoritet kunnat ena sig om detta. Vi för vår delhar i andra sammanhang föreslagit ett undantag frånturordningsreglerna som inte enbart är begränsattill de minsta företagen. Vi ser utskottetsställningstagande som ett viktigt steg på vägen moten mer flexibel och modern arbetsrätt.Arbetsrätten bör naturligtvis erbjuda ett gottskydd åt alla anställda men utformas såatt den inte hämmar företagstillväxt ochnyanställningar. Vi vill i detta sammanhang nämnaatt vi i reservationer till detta betänkandeförordat en allmän översyn avarbetsrättslagstiftningen, (se reservationerna 1 och4). Vi anser också att konfliktreglerna imedbestämmandelagen bör ses över.