bet · GN01NU3 · 1999-11-25 00:00:00 — Motionären anser att detkommer att behövas flera enheter för produktion avbland annat etanol och föreslår därför att ett antallokala bränsleprojekt, inklusive pilotanläggningar,möjliggörs för att effekterna på infrastruktur ochmiljö skall kunna utvärderas.I motion 1999/2000:N316 (s) föreslås att enpilotanläggning etableras i förproduktion av etanol baserad på skogsråvara. Vidareföreslår motionärerna att det skall utarbetas enlångsiktig strategi för utveckling av bioalkoholer.Örnsköldsvik är den lämpligaste orten för etableringav en pilotanläggning för produktion av etanol sombränsle, anför motionärerna. De menar att Sverigekan bli världsledande när det gäller bland annatteknik för produktion av bioalkoholer baserade påcellulosa från barrved.När det gäller uppbyggnad av infrastruktur ochintroduktion av drivmedelsalkoholer kan bliett föredöme för andra länder. En satsning påbioalkoholer är också en viktig industriellutvecklingsfaktor. Det gäller såväl byggande avfabriker och produktionsanläggningar som utvecklingav fordon. Motionärerna föreslår därför attregeringen skall utarbeta en övergripande långsiktigstrategi vad gäller utveckling av bioalkoholer.Vidare föreslås i motion 1999/2000:N362 (v) attprocessen med omställning till etanoldrift i Sverigeskall påskyndas genom lagstiftning. Denna börinnehålla krav på att en viss andel av de drivmedelsom säljs skall vara förnybart. Vidare föreslårmotionären att det måste finnas en infrastrukturöver hela landet för att tanka fordon medetanolinblandad bensin.Moderata samlingspartiet är i princip positivt tillenergiforskningsstödet. I motion 1999/2000:N228 (m)bejakas således statliga insatser påenergiforskningsområdet. I motion 1999/2000:N375 (m)anser dock motionärerna att forskningsinsatsernaavseende etanolproduktion från skogsråvara börexkluderas ur energiforskningsprogrammet. Deföreslår därför att anslaget minskas med 30 miljonerkronor.Kristdemokraterna stöder principiellt satsningeninom detta område. I motion 1999/2000:N383 (kd)ifrågasätts dock behovet av statliga insatser inomfordonsindustrin. Motionärerna föreslår därför attanslaget kan minska med 80 miljoner kronor.I motion 1999/2000:N372 (c) föreslås en höjning avanslaget med så att ett utökatsamarbete med fordonsindustrin inte går ut överforskningsanslagets nuvarande verksamhet.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 175miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterInom ramen för Energiforskningsprogrammetfinansierar Energimyndigheten forskning ochutveckling kring produktion och användning avalternativa drivmedel i syfte att utvecklabefintlig teknik och ta fram ny teknik. Förnärvarande driver bland annatett forsknings- och utvecklingsprogram förframställning av etanol ur cellulosa. Cellulosaförekommer i många växtmaterial som trä, halm ochgräs. Vidare består vissa avfall sompappersavfall och returpapper av bland annatcellulosa.Insatserna inom programmet för utveckling avetanolproduktion har i huvudsak koncentrerats tillskogsråvara. Etanolen används inom transportsektornför fordonsdrift. Programmet omfattar grundläggandeforskningsfrågor, teknikutveckling och arbeten ipilotskala. används etanol som drivmedelfrämst i innerstadsbussar, vilket ger minskadeutsläpp av partiklar samt av svavel- ochkväveoxider. Stöd har bland annat utgått tillprojektering av en pilotanläggning för produktion avetanol från skogsråvaror i samt föruppbyggnad av en processutvecklingsenhet vid Lundsuniversitet. Totalt satsas 30 miljoner kronorårligen på Etanolprogrammet under åren 1998-2004.Målet är att ge tekniskt, vetenskapligt ochekonomiskt underlag för att framställa etanol istörre skala till lägre kostnader.Inom ramen för verksamhet pågårockså separata projekt för bland annat biogasdrivnalastbilar, produktion av biobaserad metanol ochblandning av dieselolja och etanol.Energiteknikstöd (B 5)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 130miljoner kronor.Anslaget disponeras för stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher.Forskningsinsatser som är strategiska förteknikutvecklingen skall genomföras i samverkanmellan staten och näringslivet.Förordningen (1998:653) om statligt stöd tillenergiteknik trädde i kraft . Iförordningen finns bestämmelser om stöd till nyenergiteknik i enlighet med energipolitiskabeslut.Anslaget bör, enligt regeringen, fortsatt bidratill att främja konkurrensneutralt samarbete. Detfinns ett behov av att formerna förkunskapsöverföring mellan forskningssamhället,energiproducenterna och de företag som utvecklarenergiteknik förstärks och vidareutvecklas.Regeringen föreslår att bidrag från anslaget även ifortsättningen skall kunna lämnas med högst avkostnaden för investeringar ellerforskningssamarbete. Undantagsvis föreslås dockenergiforskningsanslaget liksom kunnakombineras med stöd från det här aktuella anslagetså att den totala stödnivån blir högre. Det kangälla för utveckling av samhälleligt angelägenteknik där den ekonomiska drivkraften saknas förföretagen på kort sikt.Som tidigare redovisats anser regeringen att det ursåväl ett energipolitiskt som ett närings- ochtransportpolitiskt perspektiv är väsentligt attutsläppen från transportsektorns energianvändningminskas. kommer därför 200miljoner kronor att disponeras från anslaget för ettutökat samarbete med svensk fordonsindustri kringutveckling av mer miljövänliga och energieffektivafordon.Regeringen har vidare konstaterat att regionalatillväxtavtal omfattar åtgärderinriktade på bland annat energiproduktion ochteknikutveckling. Anslaget får disponeras för attmedfinansiera sådana åtgärder.För att möjliggöra fortsatt kontinuitet ochlångsiktighet i verksamheten är det nödvändigt attåtaganden kan göras även efter det aktuellabudgetåret. Regeringen föreslår därför att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om sådanaåtaganden.MotionernaI motion 1999/2000:N231 (s) föreslås att det inomramen för anslaget anvisas medel till utveckling avmekaniserad gallringsröjning i syfte atteffektivisera uttaget av skogsbränslen tillenergiproduktion.Kristdemokraterna ifrågasätter i motion1999/2000:N383 behovet av statliga insatser ifordonsindustrins forskningsverksamhet och villdärför minska anslaget med 80 miljoner kronor.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 60miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterI beslöt att tillsättaen interdepartemental arbetsgrupp med uppgift attutforma ett förslag till överenskommelse mellanstaten och bilindustrin kring utveckling avmiljövänligare fordon. Syftet med programmet är attgenom samverkan mellan staten och fordonsindustrinåstadkomma en minskning av vägtrafikens bidrag tillmiljöförstöringen och därmed bidra tillatt skapa stabila förutsättningar för en långsiktigtkonkurrenskraftig fordonsindustri. Regeringen har ibudgetpropositionen för (utgiftsområde 21 s.13) aviserat att den statliga finansieringensammantaget kommer att uppgå till 500 miljonerkronor , med frånutgiftsområde 21 Energi och med 100 miljoner kronorvardera från utgiftsområdena 22 Kommunikationer och24 Näringsliv.Samverkansprogrammet är tänkt att bestå av tredelar: ett forsknings- och utvecklingsprogram, ensatsning på en för industrins behov anpassadutbildning på högskolenivå samt inrättande av ettantal av staten ledda samrådsgrupper fördiskussioner kring problemområden som är viktiga förutvecklingen mot en uthållig fordonsindustri.Tyngdpunkten kommer att ligga på forsknings- ochutvecklingssamverkan. Samarbetet skall bestå avprojekt inom ett tiotal prioriterade områden somalla syftar till att lösa vägtrafikens miljöproblem.Projekten skall normalt bedrivas i samverkan mellanflera parter och spänner över områden såsomavgasefterbehandling, avancerad förbränningsteknik,hybridfordon och bränslecellsteknik, viktreduktionoch väginformatik.I förhållande till bedömsprojekten kunna genomföras inom ramen för av godkända svenska förordningar förforsknings- och utvecklingsstöd.Närings- och teknikutvecklingsverket () är denmyndighet på central nivå som kommer att varaformellt ansvarig för programmet. Programrådet förFordonsteknisk Forskning (PFF) kommer att svara försåväl den löpande styrningen av projekten somuppföljningen av resultaten. I Programrådet ingår,förutom företrädare för bilindustrin och avregeringen utsedd ordförande, representanter frånNaturvårdsverket, , ,Kommunikationsforskningsberedningen och Vägverket.Introduktion av ny energiteknik (B 6)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 230miljoner kronor.Anslaget disponeras för att främja utvecklingen avteknik baserad på förnybara energislag och effektivenergianvändning i industriella processer i försöks-eller fullskaleanläggningar. Förordningen (1998:654)om energiteknikbidrag trädde i kraft den 15 juli1998. I förordningen finns bestämmelser om stöd tillny energiteknik i enlighet med 1997 årsenergipolitiska beslut.Riksdagen godkände (prop. 1997/98:1,bet. 1997/98:NU2) ekonomiska ramar för anslaget omsammantaget för perioden1998-2004. Regeringen har vidare konstaterat attregionala tillväxt-avtal omfattaråtgärder inriktade på bland annat energiproduktionoch teknikutveckling. Anslaget får disponeras föratt medfinansiera sådana åtgärder.Riksdagen har bemyndigat regeringen att isamband med beslut om energiteknikstöd göraåtaganden även efter det aktuella budgetåret. Sådanabemyndiganden behövs även för . Regeringenföreslår därför att bemyndigar regeringenatt besluta om sådana åtaganden.MotionernaI motion 1999/2000:N383 (kd) konstateras att det ärsvårt att planera och överblicka vilka projekt somkan komma att aktualiseras , varför motionärerna föreslår attanslaget minskas med 40 miljoner kronor.Folkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 135miljoner kronor.Energipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatser (B 7)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 50miljoner kronor.Anslaget disponeras för energipolitiskt motiveradeinternationella klimatinsatser. Sådana insatseringår som en viktig del i strategin för minskadklimatpåverkan från energisektorn. Insatserna skallhuvudsakligen avse s.k. gemensamt genomförande inomramen för klimatkonventionen. Med gemensamtgenomförande avses att konventionens parter med högaåtgärdskostnader för utsläppsminskningar tillsammansmed ett mottagarland med lägre åtgärdskostnadervidtar åtgärder i detta land och i gengäld erhålleren kreditering som kan räknas av mot egna utsläppvid uppfyllande av åtaganden att minska ellerbegränsa utsläpp av växthusgaser. godkändehösten ekonomiska ramar för anslaget uppgåendetill sammantaget för perioden1998-2004.Huvuddelen av medlen har använts för långivningtill anläggningsägare för att finansierainvesteringar i uppvärmningssektorn. Under perioden1993- 1998 har programmet omfattat 66 projekt som ärfärdigställda och anläggningarna är tagna i drift.Under år 1998 har sammanlagt 12 projekt genomförtsi (2), (4), (1) och (5). Sammanlagt har dessa projekt avEnergimyndigheten beräknats motsvara enutsläppsminskning på ca koldioxid per år.Under år 1998 har åtta nya projekt beviljats lån iEstland, och Litauen.Mot bakgrund av klimatöverenskommelsen i Kyoto,erfarenheterna under pilotfasen och de genomfördautvärderingarna av insatser på energiområdet harregeringen delvis förändrat inriktningen för deenergipolitiskt motiverade internationellaklimatinsatserna. Förändringarna utgjorde enanpassning till besluten i klimatkonventionen.Syftet var också att ytterligare tydliggörainsatsernas överordnade klimatpolitiska karaktär.Avsikten är att så långt möjligt säkerställa attinsatserna kan räknas till godo som en delav landets åtagande inom ramen för EU:s gemensammaåtagande enligt Kyotoprotokollet. För att uppnå enförbättrad samordning mellan Sidas ochEnergimyndighetens verksamhet inom klimat- ochenergiområdet har regeringen tydliggjortmyndigheternas verksamhetsmål.Regeringen föreslår att verksamheten ifortsättningen inriktas på gemensamt genomförandemed möjlighet till faktisk kreditering av uppnåddaresultat beträffande utsläppsförändringar. De högakrav som då ställs på trovärdighet bör, enligtregeringen, ges en stor vikt vid projektensutformning och avtal slutas med mottagarländer. Denklimatpolitiska målsättningen skall ytterligareförtydligas och prioriteras. Kostnadseffektivitetenföreslås som den viktigaste ledstjärnan vidprojektens utformning.Mot bakgrund av den fjärde partskonferensens besluti , i vilken arbetet medmekanismen för en s.k. ren utveckling prioriteras,har regeringen uppdragit åt attgenomföra en förstudie för ett projekt som skalluppfylla de krav som kan ställas på detta slagsprojekt, bland annat som bidrag till en hållbarutveckling. har deltagit i arbetet atttillsammans med andra länder och även företag i ettprojekt initierat av utveckla enprototyp för en internationell klimatfond, som avsesgenomföra investeringsprojekt med syfte att minskaklimatpåverkan i såväl utvecklingsländer somindustriländer.För att utreda hur klimatkonventionens så kalladeflexibla mekanismer samt internationell handel medöverlåtbara utsläppsrätter kan introduceras iSverige har regeringen tillsatt en expertutredning(dir. 1999:25) som skall ha löpande kontakt med ochredovisa resultat till kommittén för översyn avåtgärder inom klimatområdet (dir. 1998:40).Regeringen föreslås också under detta anslag fåmöjlighet att göra åtaganden även efter det aktuellabudgetåret. Regeringen föreslår därför att riksdagenbemyndigar regeringen att besluta om sådanaåtaganden.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag till anslag för detta ändamål.Täckande av förluster i anledning av statligagarantier inom energiområdet (B 8)PropositionenRegeringens förslag till anslag för är 5miljoner kronor.Anslaget disponeras för utgifter för förluster isamband med lånegarantier som har lämnats enligtförordningen (1981:717) om statlig garanti förutvinning m.m. av olja, naturgas eller kol ochförordningen (1988:805) om statligt stöd urEnergiteknikfonden, m.m.Ställda garantier enligt förordningen om statliggaranti för utvinning m.m. av olja, naturgas ellerkol har avvecklats successivt och avser numeraenbart verksamhet inom naturgasområdet. Dessagarantier är bundna genom avtal (prop. 1987/88:72,bet. 1987/88:NU16). Garantiramen uppgår till (prop. 1991/92:100 bil. 13, bet.1991/92:NU25). uppgick summanav utestående garantier till ca 116 miljoner kronor.Någon avgift för garantin tas inte ut. Motsvarandebelopp belastar i stället anslaget.Under har inga infrianden gjortsunder anslaget. Inga återvinningar och inga avgifterhar inbetalats för garantier hänförliga tillförordningen om statlig garanti för utvinning avolja, naturgas eller kol. Beräknade förluster uppgårtill för vart och ett av åren2000, 2001 och 2002.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag till anslag för detta ändamål.Stöd till småskalig elproduktion (B 9)PropositionenRegeringen föreslår att ett nytt reservationsanslaguppgående till skall anvisas för att täcka kostnaderna för skyddtill småskalig elproduktion.Riksdagen har tidigare beslutatom införande av schablonberäkning på elmarknaden(prop. 1998/99:137, bet. 1999/2000:NU4).Förändringen trädde i kraft . Närschablonberäkning införs ökar konkurrensen ipraktiken på elmarknaden, varigenom villkoren förleveranskoncessionärerna förändras. Systemet medleveranskoncession avskaffades i samband med att detnya regelverket trädde i kraft. Härigenom upphördeockså skyddet för små elproduktionsanläggningar, meden effekt av högst 1500 kW.Affärsverket har på uppdrag avregeringen initierat en upphandling av småskaligelproduktion för tiden den 1 november 1999-31december 2000 (uppdelad på två anbudsperioder).Sammanfattningsvis visar resultatet avanbudsprocessen, enligt regeringen, att marknadensaktörer är beredda att åta sig mottagningsplikten påfrivillig bas t.o.m. utgången av till prisersom ligger i nivå med elbörspriser, dvs. ca 13 öreper kWh både för vindkraft och vattenkraft.Resultaten visar också att det finns ett mervärde påi genomsnitt ca per kWh för lokalt produceradsmåskalig el.En slutsats är emellertid att det är först till denandra anbudsperioden, dvs. från och med den 1februari 2000, som det i många fall blir praktisktmöjligt för de berörda att hinna vidta nödvändigaanpassningsåtgärder. För att undvika att småproducenter står utan leveransavtal har Svenskakraftnät tillsammans med Elleverantörer ochSvenska i skrivelse tillelhandelsföretag med leveranskoncession bett dem somtar emot el från små elproducenter att fortsättasina inköp fram till den 31 januari 2000.Med nu gällande regelverk baserar sig inköpsprisetpå leveranskoncessionshavarens försäljningspris tillhushållskunder och andra mindre förbrukare och medavdrag för skäliga kostnader för administration ochskälig vinst. Prisnivån för den småskaligaelproduktionen var vid ca 25 öreper kWh.Regeringen anser att den ersättningsnivå försmåskalig elproduktion som genomleveranskoncessionssystemet skulle ha gällt framtill utgången av bör upprätthållas genom ettsärskilt statligt stöd på 250 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för perioden fr.o.m. den 1november 1999 t.o.m. stöd skallkunna utgå till elproduktion från småskaligaanläggningar med en effekt av högst 1 500 kW.Regeringen föreslår vidare, i avvaktan på en merlångsiktig lösning vad gäller skyddet för småproducenter, att en tillfällig avgift införs underår 2000 för att finansiera stödet till småskaligelproduktion. Regeringen föreslår att avgiften skallbetalas av innehavare av nätkoncession varsledningar är anslutna till stamnätet. Avgiftenföreslås uppgå till per kWh som under år2000 tas ut från stamnätet i nätkoncessionshavarensanslutningspunkt.Avgiftsskyldigheten upphör sålunda vid utgången avår 2000. Avgiftsuttaget skall regleras i en ny lagom tillfällig avgift för stöd till småskaligelproduktion. Lagförslaget behandlas senare i dettabetänkande.Regeringen föreslås bemyndigas att besluta omersättningsnivån samt meddela närmare föreskrifterom stödets utformning. Åtgärden innebär att anmälanenligt måste göras.Utbetalning av stöd kan därmed inte ske förränEuropeiska kommissionen lämnat sitt godkännande.För att underlätta administration, kontroll ochuppföljning föreslår regeringen att utbetalningen avstödet skall göras till elhandelsföretaget och ejdirekt till producenten av den småskaliga kraften.Stödet kommer producenten till godo genom attstandardavtalen, som är under utarbetande,kompletteras med åtagande från elhandelsföretaget omett pristillägg per kWh levererad el som motsvararden stödnivå som kommer att fastställas avregeringen.MotionenFolkpartiets förslag till besparing på detta anslaguppgår enligt motion 1999/2000:Fi212 till 50miljoner kronor.Stöd till kärnsäkerhet i ÖsteuropaMotionenI motion 1999/2000:Fi212 (fp) föreslår motionärernaatt ett nytt anslag anvisas om 50 miljoner kronorför stöd till kärnsäkerhet i Östeuropa.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till de av regeringenframlagda förslagen till anslag ibudgetpropositionen. beslöt, som tidigarehar redovisats, om en omfördelning avanslagen över tiden. Utskottet tillstyrkte då i sittyttrande till finansutskottet (1998/99:NU3y)regeringens förslag. Utskottet har inget att erinramot den temporära omfördelningen. Det är emellertidav största vikt att kontinuerligt erhållerinformation om resursåtgången av de efterfrågadebidragen och projektmedlen i enlighet med vadutskottet tidigare framhållit.I likhet föreslår Moderatasamlingspartiet en ny inriktning av energipolitiken.Även avvisar utskottet dessa synpunkter ochhänvisar till vad utskottet anförde i förra åretsbetänkande (bet. 1998/99:NU3 s. 30 f.).Kristdemokraterna stöder i princip regeringensförslag angående omställningsprogrammets förändringoch inriktning men föreslår, bland annat medhänvisning till att det energipolitiska programmetinte är framgångsrikt i alla delar, en mindreanslagsbelastning jämfört medregeringens förslag.Folkpartiet anser att om inte kärnkraftverket iBarsebäck avvecklas kan omställningsprogrammetfortgå i en mindre forcerad takt och förordar därfören mindre anslagsbelastning jämförtmed regeringens förslag.När det gäller forskningsverksamheten stöderModerata samlingspartiet i princip inriktningen,förutom att partitet vill ta bort stödet tilletanolproduktion. stöder ocksåforskningsverksamheten, men de ifrågasätter dockbehovet av statliga insatser i fordonsindustrinsforskningsverksamhet. vill höjaforskningsanslaget i förhållande till regeringensförslag.Ett centralt inslag energipolitiskabeslut är det långsiktiga omställningsprogrammet,vars huvudinriktning är en satsning på forskning,utveckling och demonstration av ny energipolitik.Som tidigare nämnts satsas det totalt 30 miljonerkronor på Etanolprogrammet under åren1998-2004 för bland annat nya processer företanolproduktion baserad på cellulosahaltigaråvaror.Riksdagen har tidigare i olika sammanhang redovisatsin syn på fossila bränslen i allmänhet. Bland annatanfördes vid behandlingen av dentransportpolitiska propositionen (prop. 1997/98:56,bet. 1997/98:TU10 s. 44 f.) att transportsystemetsenergiförsörjning på lång sikt måste grundas påförnybar energi. Det är därför enligt utskottetpositivt att det inom ramen för detforskningspolitiska stödet har avsatts medel tilletanolproduktion från skogsråvara. Det är ocksåangeläget att flera pilotprojekt kommer till ståndför att skynda på utvecklingen av etanol för atttillgodose behoven. Senast frågan om fossilabränslen i allmänhet aktualiserades i varvåren 1999 i samband med näringsutskottetsbetänkande om utveckling av nya bilmotorer ochalternativa drivmedel (bet. 1998/99:NU8). Utskottetframhöll då vikten av att ny teknik kommer attutvecklas inom bioenergiområdet, vilket i sin turger förutsättningar för nya former förenergiproduktion och skapar nyasysselsättningstillfällen i de delar av landet som har hög arbetslöshet. Utskottet finner därföratt denna del av det forskningspolitiska programmetär bra och bör fortsätta i enlighet med de påbörjaderiktlinjerna.Det förslag som framförs i motion 1999/2000:N362(v) om att processen med omställning tilletanoldrift i bör påskyndas genomlagstiftning delas inte av utskottet. Utskottetanser att frågan är för tidigt väckt med hänsyn tillde pilotprojekt som pågår. Utskottetfinner därför inte anledning att nu ta ställningtill den frågan. Inte heller anser utskottet att detnu finns tillräckligt starka skäl för att bygga eninfrastruktur över hela landet för att tanka fordonmed etanolinblandad bensin.Utskottet anser att samarbetet med fordonsindustrinär av betydelse för den framtida forskningen.Ambitionen bör vara att , i enlighet medtidigare uttalanden, skall vara ett föregångslandför att minska trafikens bidrag tillmiljöförstöring. Utvecklingen av miljövänliga ochbränslesnåla fordon är också en väsentligförutsättning för ett hållbart transportsystem.Utskottet menar vidare att samarbetet medfordonsindustrin skall vara av allmänt intresse ochbedrivas med samma öppenhet som gäller föruniversitetsforskning, finansierad med statligamedel. För ansökningar och beviljande av anslagskall tillämpas samma principer som vid annanstatlig forskningsverksamhet för att garantera högkvalitet.Det av regeringen föreslagna tidsbegränsadeinvesteringsstödet till termisk solvärme välkomnasav utskottet. I likhet med vad som anförs i motion1999/2000:N364 (v) anser utskottet att det finnsgoda förutsättningar för för denna teknikoch att tekniken kan bidra med en viktig del av detframtida energisystemet.När det gäller det tillfälliga stödet tillsmåskalig elproduktion anser utskottet att den avregeringen föreslagna temporära lösningen är en braövergångslösning för de små elproducenterna. Med dennu föreslagna ersättningsnivån kan de småelproducenterna tillförsäkras möjlighet att uppnårimlig lönsamhet. Utskottet vill framhålla vikten avatt de små elproducenterna tillförsäkras ekonomisktstöd för den småskaliga elproduktionen under heladen aktuella perioden, dvs.