bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Den har följande lydelse:Konferensen inser att öregioner är behäftade medstrukturella nackdelar som har samband med derasökaraktär och vilkas bestående natur hämmar dessaregioners ekonomiska och sociala utveckling.Konferensen erkänner följaktligen attgemenskapslagstiftningen måste beakta dessanackdelar och att specifika åtgärder, när det ärberättigat, får vidtas till förmån för dessaregioner för att bättre och på rättvisa villkorkunna införliva dem med den inre marknaden.Näringsutskottet noterar vidare att i harsåväl som skärgårdsområdet under innevarandeperiod utgjort mål 5b-områden.Näringsutskottet anför vidare att det ser positivtpå att EU:s regional- och strukturpolitikeffektiviseras genom att förhandlingsresultatetrörande Agenda 2000 innebär en minskning av antaletmålområden och antalet gemenskapsinitiativ. Dettabör i sig leda till förenklingar ocheffektiviseringar, såväl centralt som lokalt istrukturfondssystemet.Ur svensk synpunkt är det glädjande menarnäringsutskottet att inte bara det gamla mål 6-området utan även kusten i ,och inkluderas idet nya mål 1-området i enlighet med de svenskaståndpunkterna vid förhandlingarna. Endifferentiering kommer dock att ske mellan kust- ochinland vad gäller stödets storlek per capita.När det gäller det nya mål 2-området skallkommissionen först lägga fast befolkningsramen fördet svenska mål 2-området, framhållernäringsutskottet, allt under det att högst avbefolkningen på EU-nivå kommer att omfattas av mål2. Därefter kommer regeringen att föreslå vilkaområden som bör ingå i mål 2. Enligt vadnäringsutskottet inhämtat från kandet förutsättas att det nya mål 2-området kommer attomfatta samma typer av regioner som dagens mål 2-och mål 5b-områden. noterar därvidatt såväl sydöstra som de svenska öarna harunder innevarande period utgjort mål 5b-områden. Närdet gäller de svenska öarna har näringsutskottetförståelse för deras särskilda situation och anseratt det tänkesätt som redovisas i anslutning tillAmsterdamfördraget är tillämpligt även i förutsätter att avgränsningen avmål 2-områden görs utifrån den regionalpolitiskaproblembilden när det gäller specifika åtgärder förolika öar och regioner.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkernäringsutskottet aktuella motionsyrkanden.Utrikesutskottet har inget annat att anföra ochavstyrker motionerna MJ224 (kd) yrkande 38, N258(s), N227 (m), N275 (c) yrkande 1 samt N296 (c)yrkande 2.Folkhälsa, alkohol och tobakI motion U509 (kd) yrkande 17 begärs ett slut påneddragningarna av tullpersonalen och att dentullfria försäljningen av alkohol och tobak upphörunder . menar i sin motion U507(fp) yrkande 7 att alkoholanvändning inom EU skallbetraktas som en hälsofråga, inte som ettjordbruksproblem.Skatteutskottet anför i sitt yttrande 1998/98:SkU6ymed anledning av motion U509 (kd) yrkande 17 attskatteutskottet i anslutning till behandlingen avden senaste budgetpropositionen har betonat viktenav att har tillräckliga resurser förverksamheten. har även framhållitatt en effektivisering av gränskontrollen böråstadkommas, inte genom ökade anslag utan genomrationaliseringar och organisationsförändringar. Iyttrandet konstaterar skatteutskottet att regeringennyligen ekonomiska vårproposition harlagt ett nytt förslag avseende det aktuellautgiftsområdet, ett förslag som bl.a. gällerberäknade anslag för åren 2000-2002.Skatteutskottet konstaterar att det därför finnsanledning för utskottet att återkomma till frågan omTullverkets resursbehov dels i anslutning tillförslaget i vårpropositionen, dels när den kommandebudgetpropositionen föreligger. Något skäl förriksdagen att göra något uttalande med anledning avmotionen i denna del finns enligt skatteutskottetsmening inte.Vad gäller frågan om avvecklingen av taxfreehandelninom EU erinrar skatteutskottet om att regeringennyligen har lagt fram en proposition i ämnet sombygger på bedömningen att den skattefriaförsäljningen i trafiken inom EU kommer att upphöraden (prop. 1998/99:86). Motionerna bördärigenom anses tillgodosedda och någottillkännagivande är inte påkallat, menarskatteutskottet.Med hänvisning till vad som anförts avstyrkerskatteutskottet motionen i berörd del.Socialutskottet anför i sitt yttrande 1998/99:SoU2yatt utskottet i betänkande1997/98:SoU14 Vissa alkoholfrågor uttalade sig omSveriges alkoholpolitik i EU. I betänkandetredogjordes bl.a. för departementspromemorianStrategi för EG-arbete i frågor som gällerfolkhälsa och hälso- och sjukvård (Ds 1997:4).Socialutskottet anförde i sin bedömning bl.a.följande.Enligt utskottets mening bör som medlem iEU - inom ramen för bestämmelserna i -stå fast vid och driva en restriktiv alkoholpolitik.Att detta också är regeringens inställning harvisats inte minst genom ansträngningarna att slåvakt om detaljhandelsmonopolet och fortsattabegränsningar i den privata resandeinförseln frånandra länder. I den strategi för EG-arbetei frågor rörande folkhälsa och hälso- och sjukvårdsom utarbetats inom ingår frågorsom rör alkohol och narkotika som viktigakomponenter. Utskottet ser också mycket positivt påde initiativ som tagits när det gäller att få tillstånd länderjämförande undersökningar och analyserav alkoholproblemens omfattning och den nationellaalkoholpolitiken i samtliga EU-länder. Avsikten äratt undersökningarna skall tjäna som underlag förvidare diskussion inom EU om olika gemensammaåtgärder på alkoholpolitikens område sett urfolkhälsoperspektiv.Riksdagen följde utskottet.I budgetproposition 1998/99:1 och i föreliggandeskrivelse pekar regeringen på bl.a. denländerjämförande undersökning som skall genomförasav och inom EU och anför attinternationellt och på europeisk nivå har olikaframgångsrika initiativ tagits och ytterligareinsatser planeras för att påverka framför allt EUatt lyfta fram alkoholfrågan på dagordningen. I sinaslutsatser konstaterar regeringen att Sverigesinträde i EU har förändrat förutsättningarna för densvenska alkoholpolitiken. Målet att begränsaalkoholens skadeverkningar genom att motverkaskadliga dryckesmönster och minska den totalakonsumtionen ligger fast. EU-medlemskapet gör detdock nödvändigt att söka nya metoder för detförebyggande arbetet för att kunna upprätthållamålet. I den nya situationen behöver samhälletsolika insatser samordnas bättre än hittills.Socialutskottet konstaterar att regeringen haraviserat en alkoholpolitisk proposition till den 28maj 1999.Utskottet har i sitt betänkande1998/99:SoU8 Folkhälsofrågor m.m. behandlat bl.a.frågor om tobak. I betänkandet redovisadessocialministerns interpellationssvar (1998/99:171), i vilket ministern bl.a. anfört attregeringen arbetar aktivt med frågor som rörtobaksprevention inom EU samt att direktiv /43/EGom ett förbud mot såväl indirekt som direkttobaksreklam antogs av ministerrådet ,och att genomförandet av direktivet för närvarandebereds i Regeringskansliet.I sin bedömning fastslog socialutskottet att tobakär ett allvarligt hälsoproblem. Utskottet såg mycketpositivt på den breda verksamhet som i olika formeroch på olika nivåer pågår för att minska bruket avtobak både nationellt och internationellt. Utskottetanförde vad gäller tobaksodling att den svenskasynen, att sådan odling inte bör stödjas med medelur EU:s budget, framförts till EU:s ministerråd.Utskottet utgick från att regeringen även framdelesaktivt verkade för en förändring av EU:ssubventionspolitik. följde utskottet.Socialutskottet framhåller i sitt yttrande attSverige inom EU verkar för att hälsofaktorer skallintegreras i andra politikområden. Utskottet anserför sin del när det gäller läkemedel att det mer ären hälsofråga än en industrifråga. För samarbetetinom folkhälsoområdet är det särskilt viktigt att ensådan integrering sker på ett tidigt stadium.Sverige deltar aktivt i EU:s arbete som rörfolkhälsa. I detta arbete ingår frågor om såvälalkohol som tobak som viktiga delar.När det gäller alkoholpolitiken betonarsocialutskottet att tillsammans med Finlandtagit initiativ till att genomföra enländerjämförande undersökning omalkoholproblematikens omfattning ochalkoholpolitiken i samtliga EU-länder. Resultatet avundersökningen skall tjäna som underlag fördiskussioner om behovet av en samlad alkoholpolitikinom EU.När det gäller tobakspolitiken erinrarsocialutskottet om att principiellaståndpunkt är att tobaksodling inte bör stödjas medmedel ur EU:s budget. arbetar aktivt medfrågor om tobaksprevention och anser att det iförsta hand är en folkhälsofråga.Utskottet förutsätter att arbetet inom alkohol- ochtobaksområdena fortsätter med dennafolkhälsoinriktning.Något initiativ med anledning av motionerna U507(fp) yrkande 7 och U509 (kd) yrkande 17 delvisbehövs inte enligt utskottets mening, varför dessabör avstyrkas.Även EU-nämnden tar i sitt yttrande 1998/99:EUN1yupp frågor kring skatter på tobaksvaror ochalkoholdrycker och konstaterar att nämnden har haftett omfattande och regelmässigt samråd medregeringen om samtliga skattefrågor som tagits uppinom ministerrådet för ekonomiska och finansiellafrågor. Även frågor som har diskuterats på s.k.informella rådsmöten på det ekonomiska ochfinansiella området har nämnden informerats om. noterar att en fråga som särskiltdiskuterats är reglerna för den skattefriaförsäljningen av bl.a. alkoholdrycker ochtobaksvaror.Utrikesutskottet noterar bedömningaroch kan liksom skatteutskottet konstatera, vadgäller upphörandet av skattefrihet föralkoholdrycker och tobaksvaror från ,att regeringen har förelagt en propositioni frågan. finner vidare attregeringen är pådrivande inom EU när det gäller attbibehålla den restriktiva svenska alkoholpolitikenoch menar att motionärernas yrkanden redan ärtillgodosedda.Utrikesutskottet avstyrker därmed motionerna U509(kd) yrkande 17 och U507 (fp) yrkande 7.Vissa handelsfrågorI motion U9 (mp) yrkande 5 (NU) framför Miljöpartietett antal krav, bl.a. vad gäller miljö- och socialaklausuler, med anledning av att nyafrihandelsförhandlingar kommer att äga rum inomramen för () under denärmaste åren. uttrycker vidare imotion U508 (mp) yrkande 9 tveksamhet inför den inremarknadens funktionssätt och menar att det måstevara en prioriterad fråga under Sverigeordförandeskap att motverka unionens detaljregleringav varor.Näringsutskottet framhåller i sitt yttrande att detvåren 1998 i ett betänkande om vissautrikeshandelsfrågor (bet. 1997/98:NU13) redovisatsina övergripande synpunkter på frihandelsfrågorna.Med hänvisning till att utskottet skall behandlaregeringens skrivelse 1998/99: 59 om den svenskahandelspolitiken inför en ny WTO-runda saknas enligtnäringsutskottets uppfattning anledning att göranågot särskilt övervägande i de aktuella frågorna.Näringsutskottet avstyrker motionerna.Utrikesutskottet vill för sin del framhålla attutskottet i betänkande 1998/99:UU12 Utrikeshandeloch internationella investeringar och i yttrandetill näringsutskottet över regeringens skrivelse1998/99:59 Öppen handel - rättvisa spelregler harbehandlat frågor bl.a. gällande handel, miljö ochsociala frågor.I betänkande 1998/99:UU12 konstaterade utskottetatt en förekommande invändning är att frihandelgynnar länder som åsidosätter fackliga rättigheter,har svag lagstiftning för arbetsförhållanden ellerdär barnarbete förekommer.Utskottet anförde vidare:Det är en tragisk realitet att barnarbete förekommeri många av världens fattigaste länder. Isammanhanget bör framhållas att barnarbete ochundermåliga arbetsförhållanden beror på fattigdom.Ökat deltagande i internationell handel är enförutsättning för en så snabb ekonomisk utvecklingatt fattigdomen kan utrotas. Det är den utveckladevärldens skyldighet att ge de fattigaste ländernamöjligheter att få avsättning för sina produkter påi-landsmarknaderna. Som tidigare framhållits börSverige inom EU verka för en öppnare politikgentemot vad gäller jordbruks- ochtekoprodukter.U-länderna motsatte sig starkt att införa normer ommänskliga rättigheter på arbetsområdet i . Detta motiverades med att problemen ärfattigdomsrelaterade och därmed inte löses genomhandelssanktioner. Vidare menade attnormer på dessa områden skulle riskera attmissbrukas och tillämpas godtyckligt av i-länderna.Det finns också en oro bland att fråganom löneskillnader skulle tas upp i sammanhanget,vilket skulle riskera att beröva dem en viktigkonkurrensfördel.Utskottet anser att en politik för friare handelmåste gå hand i hand med ansträngningar föratt främja demokrati och mänskliga rättigheter.Internationell handel hindrar inte att krav ställspå länder att uppfylla de förpliktelser de ingåttgenom att ratificera internationella konventioner påMR-området. Genom har konventioner om bl.a.fackliga rättigheter, mot diskriminering ochbarnarbete, förhandlats fram och ratificerats av ettstort antal länder. och andra länder harpåtalat vikten av att dessa frågor integreras iWTO:s vidare arbete. Det är som harhuvudansvaret för den fortsatta utvecklingen ochefterlevnaden av de konventioner som reglerargrundläggande mänskliga rättigheter inom arbetslivet(skr. 1998/99:59).I alla EU:s relationer med tredje land tillmätsmänskliga rättigheter stor vikt. Höga krav pårespekt för de mänskliga rättigheterna ställs på deländer som sökt medlemskap i unionen.Minoritetsfrågorna har varit särskilt aktuella. I defrihandelsavtal som EU ingår finns särskilda avsnittom respekt för de mänskliga rättigheterna.När det gäller handelns påverkan på miljönkonstaterade utskottet vidare i samma betänkande attden varit föremål för diskussion.Utskottet konstaterade att arbetet med att föra inmiljöfrågorna i det internationella regelverket förhandel präglats av motsättningar mellan i- och och anförde vidare:Som - - - redovisats innebär en friare handel enöverlag effektivare användning av de globalaresurserna. Två argument brukar dock anföras avskeptiker till alltför fri handel. För det förstabefrämjar frihandel en högre konsumtion ochekonomisk tillväxt, vilket i sig ökar belastningenpå miljön. För det andra kan frihandel uppmuntratill produktion i länder som inte värnar om miljön.Låga miljökrav skulle kunna utgöra en komparativfördel.Det främsta syftet med fri handel är att främjakonsumtion och tillväxt. Konsumtionen i ett landinverkar givetvis på miljön. En hög ekonomisklevnadsstandard i ett land behöver inte varaoförenlig med en god miljö. I i-länderna har underde allt högre miljökrav införtsutan att detta har haft någon synlig effekt på denekonomiska tillväxten. Tvärtom har inte minstteknikutvecklingen i många fall en gynnsam effekt påmiljön. Även miljöbelastningen till följd av ökadetransporter har till stor del kompenserats av ny,miljövänligare teknik. Vidare är det talande attekonomins skadeverkningar på miljön är väsentligtstörre i de länder som skyddat sig motinternationell handel - importsubstitutions- ochstatshandelsländer. Oavsett frihandel är detnödvändigt att ställa höga miljökrav på allekonomisk verksamhet.Att många ställer för låga krav påmiljöområdet och att miljöpåverkande produktion ivissa fall omlokaliseras till sådana länder är dockett faktum. och EU har i WTO drivit fråganom samband mellan handelspolitik och miljöfrågor. Ensamlad krets anför dock att det är denindustrialiserade världen som fortfarande utgör denstörsta belastningen på miljön, i synnerhet räknatper folkmängd. Vidare finns en misstänksamhet blandu-länderna för att miljöhänsyn skall användas iprotektionistiskt syfte från i-ländernas sida (skr.1998/99:59).Målet för politik har varit att så långtsom möjligt undanröja risken för konflikt mellanmiljö- och handelspolitiska beslut. Sverigesjämförelsevis progressiva miljöpolitik bör kunna gesinternationell spridning som vårahandelsförbindelser hålls intakta eller förbättras.Strävan är att åstadkomma en ömsesidigt stödjandehandels- och miljöpolitik, genom att bl.a. verka föratt en fortsatt liberalisering av världshandelnkopplas till minskad miljöbelastning till förmån fören hållbar utveckling. Ur samlad miljösynpunkt ärytterligare liberaliseringar av godo, eftersom debidrar till en effektivare global resursanvändning.En förutsättning för denna positiva effekt äremellertid att handeln åtföljs av en effektivmiljöpolitik, så att ökad miljöbelastning kanundvikas. I detta sammanhang är det särskilt viktigtatt söka undanröja handelshinder som kan ha ennegativ miljöpåverkan. Detta kan t.ex. gällasubventioner inom jordbruk, fiske och energiområdet(skr. 1998/99:59). För en väl fungerande frihandelär det vidare angeläget att miljökostnaderinternaliseras i prissättningen.Utskottet framhöll vidare i betänkande 1998/99:UU12att inte påverkar nationersmöjligheter att ställa miljökrav förutsatt att degrundas på vetenskapliga belägg och inte syftar tillatt diskriminera. De utslag som WTO:s paneler görtenderar dock att bli omstridda, menade utskottetoch anförde:Sambandet mellan handel och miljö är enkontroversiell fråga i WTO. har motsattsig att regler på miljöområdet införs i det globalaregelverket med motiveringen att dylika lätt kanmissbrukas i protektionistiska syften. Även om farhågor kan vara motiverade instämmerutskottet i regeringens slutsats att miljö- ochhandelspolitik måste vara ömsesidigt förstärkande.Allmänt sett skapar ytterligare liberaliseringar påhandelsområdet förutsättningar för en effektivareresursanvändning. är det väsentligt attmiljöfrågornas betydelse tydligt markeras i WTO. Deåtaganden som världens länder har gjort påmiljöområdet, bl.a. , får inte undergrävasav ett . I den s.k. Århusdeklarationen slogFN:s ekonomiska kommission för (ECE) fast attWTO-regler helt och fullt måste ta hänsyn tillbehovet av en hög nivå på skyddet av miljön. Sverigeoch EU intar positionen att en ny WTO-runda skallomfattas också av kopplingen mellan handel ochmiljö. Det är viktigt att regler påområdet tar hänsyn till oro för doldprotektionism.På förslag av EG ordnade WTO ett särskilthögnivåmöte om handel och miljö . Syftetvar att öka förståelsen mellan i- och samtge enskilda och intresseorganisationer möjlighet attdelta i debatten. Mötet kan ses som ett steg påvägen mot en öppnare dialog i handelsfrågor, bådemellan i- och och mellan regeringar och detcivila samhället.U-ländernas farhågor för att miljön - och ävenfrågan om arbetsförhållanden - skall missbrukas avprotektionistiska i-länder är förståeliga. Samtidigtkan ökad internationell handel som inte åtföljs aven ansvarsfull miljöpolitik få negativa konsekvenserför miljön. Den största delen av den återståendebiologiska mångfalden finns - än så länge - i . Att jordens miljö är en gemensamangelägenhet har bekräftats bl.a. av FN:s konferensi . Resultaten av en ny WTO-rundafår inte stå i strid med vad världens länder åtagitsig i andra sammanhang. bör driva på för attlyfta fram miljöfrågorna i internationellasammanhang. Miljöfrågan bör därför ges en skarpareprofil i vill med anledning av motion U9(mp) yrkande 5 vidare anföra att riktlinjer förSveriges långsiktiga agerande när det gällerreformen av EG:s jordbrukspolitik har lagts fast avriksdagen (prop. 1997/98:142, bet. 1997/98:JoU23,rskr. 1997/98:241). har angivit treövergripande mål för jordbruks- ochlivsmedelspolitik inom EG:- jordbruks- och livsmedelsföretagens produktionskall styras av konsumenternas efterfrågan,-- produktionen skall vara långsiktigt hållbar, bådefrån ekologiska och ekonomiska utgångspunkter,-- EG skall också medverka till globallivsmedelssäkerhet, bl.a. genom att hävdafrihandelns principer även på jordbruks- ochlivsmedelsområdet. En fri handel bör dockkompletteras med konsument-, djurskydds-, miljö-och regionalpolitiska insatser.-Vidare kan utskottet konstatera att kommissionen imars 1998 antog ett meddelande (KOM98/143) omoffentlig upphandling. Förslag till ändringar idirektiven skall presenteras under första halvåret1999 och kan även ett tolkningsmeddelandeom miljökrav förväntas.Utrikesutskottet vill även framhålla attfinansutskottet i sitt betänkande Offentligupphandling (bet. 1998/99:FiU17) anger att det börvara möjligt att ställa krav på att produkter somköps in uppfyller kriterier för miljömärkning.Med vad som ovan anförts avstyrker utrikesutskottetmotionerna U508 (mp) yrkande 9 och U9 (mp) yrkande5.DjurhälsaI motion U902 (kd) anförs i yrkande 1 att Sverigebör verka för att kommissionen skall ges möjlighetatt betala ut ekonomiska bidrag tilldjurskyddsorganisationer och i yrkande 2 hemställsatt hos regeringen begär förslag om stödtill djurskyddsorganisationernas internationellaverksamhet.Inledningsvis kan konstateras att bådeutrikesutskottet och jordbruksutskottet under senareåt ägnat frågor kring djurhälsa betydandeuppmärksamhet. Redan vid behandlingen av regeringensskrivelse /96:30 1996framhöll de båda utskotten betydelsen av attdjurskyddsfrågorna får en mer framträdande ställninginom EU (1995/96:UU13). Vidare framhölljordbruksutskottet i yttrande 1996/97:JoU3y tillutrikesutskottet att det var angeläget att införlivakrav på djurskydd och djurhälsa i noterade att regeringen verkadepådrivande för ett förstärkt djurskydd inom EU ochatt den svenska ståndpunkten var att djur inte skallbetraktas som varor utan som levande varelser.I sitt betänkande 1997/98:UU13 uppmärksammadeutrikesutskottet att i Amsterdamfördragettillskapades en fördragsreglering genom ettprotokoll (C.10) till EG-fördraget. Protokolletföreskriver att såväl gemenskapen sommedlemsländerna vid utformning och genomförande avgemenskapens politik om jordbruk, transport, inremarknad och forskning i full utsträckning skall tahänsyn till djurens välbefinnande.Regeringen anförde i proposition 1997/98:58Amsterdamfördraget att protokollet innebär att djurinte längre betraktas enbart som jordbruksvaror ochatt det utgör en konkret fördragsmässig grund föratt driva frågor om djurskydd och djurens välfärdinom relevanta politikområden.Utrikesutskottet gjorde ingen annan bedömning isitt betänkande 1997/98:UU13 med anledning avAmsterdamfördraget.Jordbruksutskottet har behandlat frågor omdjurhälsa, bl.a. i sitt betänkande 1997/98:JoU12.Jordbruksutskottet framhåller i betänkandet att ensvensk strategi för EU:s jordbruk harredovisats av den parlamentariska kommittén förreformering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik ibetänkandet Mat och miljö (SOU 1997:102). I denoffentliga utredningen framhålls bl.a. att det, avsåväl etiska som miljömässiga och kvalitetsmässigaskäl, är angeläget att djurens situation förbättrasinom EU. För att så skall ske måste om smittskydd, djurskydd och djurhälsaskärpas. Detta gäller bl.a. transporter av djur,vissa uppfödningsformer, foderkvalitet och hygiensamt smittspridning. På djurskyddsområdet, därgemensamma regler ofta saknas, är det särskiltangeläget att sådana införs. Den svenskadjurskyddslagen bör vara utgångspunkten. Vidarenoterar jordbruksutskottet i sitt betänkande attfrågan också har uppmärksammats av Utredningen omlivsmedelssektorns omställning och expansion (SOU1997:167). Enligt utredaren är det angeläget attSverige är pådrivande såväl vad gäller att behålladen nuvarande ambitionsnivån som att höjaambitionsnivån beträffande djurskyddet inom kan för sin del konstatera att enkonsekvent och ambitiös hållning präglar den svenskasynen på djurskydd inom EU.Avslutningsvis noterar utrikesutskottet att disponerar anslaget E 3 Djurhälsovårdoch djurskyddsfrämjande åtgärder inom utgiftsområde23. är av anslagetavsatta för djurskyddsfrämjande åtgärder, bl.a. förprövning av nya djurhållningsmetoder och forskning.Utrikesutskottet anser att därmed är motionärenssyften tillgodosedda och avstyrker motion U902 (kd)yrkandena 1 och 2.5.4 Unionens förbindelser med omvärlden ochden gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenSkrivelsenRegeringen konstaterar i skrivelsen att under årethar medlemsstaterna gjort gemensamma démarcher i ettantal olika frågor.