bet · GM01UbU7 · 1999-03-11 00:00:00 — beträffande åtgärder för attunderlätta studier över fakultetsgränsernaatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 34,60. beträffande obligatoriskintroduktionskursatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkande 11,res. 3 (c) - delvis61. beträffande miljökunskap ihögskoleutbildningaratt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 37,62. beträffande åtgärder för att ta tillvara invandrade akademikers kompetensatt avslår motionerna 1998/99:Ub428,1998/99:Ub438, 1998/99:Ub441, 1998/99:Ub453yrkande 15, 1998/99:Ub483 yrkande 17 och1998/99: Sf634 yrkande 2,res. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvisres. 13 (fp) - delvis63. beträffande åtgärder för att främjasvenskars högskolestudier utomlandsatt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 14,1998/99:Ub454 yrkande 9 och 1998/99:Ub803yrkandena 10 och 11,res. 5 (v) - delvisres. 3 (c) - delvisres. 13 (fp) - delvis64. beträffande åtgärder för att rekryterafler utländska studenter till svenskahögskoloratt avslår motion 1998/99:Ub803 yrkande 12,res. 13 (fp) - delvis65. beträffande djurförsökatt avslår motionerna 1998/99:Ub275 yrkandena 2och 3 och 1998/99:Ub484 yrkandena 1 och 2,66. beträffande basåretatt avslår motionerna 1998/99:Ub454 yrkande 16 och1998/99:Ub803 yrkande 14,res. 5 (v) - delvisres. 13 (fp) - delvis67. beträffande antagningssystemet tillhögskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub483 yrkande 9,1998/99: Ub801 yrkande 35 och 1998/99:Ub803yrkande 7,res. 13 (fp) - delvis68. beträffande kravet på kunskaper iengelska för tillträde till högre utbildningatt avslår motion 1998/99:Sf608 yrkande 16,69. beträffande högskolans tillgänglighetför funktionshindradeatt avslår motionerna 1998/99:Ub404 och1998/99:So455 yrkande 9,res. 11 (m, kd, fp) -delvis70. beträffande studenternasrättssäkerhetatt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 30,1998/99: Ub454 yrkande 4 och 1998/99:Ub483yrkande 20,res. 5 (v) - delvisres. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvis71. beträffande studenternasrepresentation i högskolans organatt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 28 och1998/99:Ub801 yrkande 24,res. 3 (c) - delvisres. 7 (mp) - delvis72. beträffande kårobligatorietatt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 29 och1998/99:Ub803 yrkande 8,res. 6 (m, kd, c, fp) - delvis73. beträffande rådgivning till studenterm.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub454 yrkande 10,1998/99:Ub801 yrkande 38 och 1998/99:A214yrkande 8,res. 5 (v) - delvisres. 3 (c) - delvis74. beträffande uppdragsutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub454 yrkande 8,75. beträffande humanioras roll iutbildningenatt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 14,res. 2 (kd) - delvis76. beträffande doktorandstipendier vidkonstnärliga högskoloratt avslår motion 1998/99:Ub446,77. beträffande schablonerna förersättning inom olika utbildningsområdenatt avslår motionerna 1998/99:Ub456 och1998/99:Ub801 yrkande 36,res. 7 (mp) - delvis78. beträffande FOA:s verksamhetatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 62.res. 9 (v, mp) - delvisStockholm den 11 mars 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), BeatriceAsk (m), (), (),(), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), TomasEneroth (s), (), ErlingWälivaara (kd), Per (), (),(), (), () och (). Reformstrategi för utbildnings- ochforskningsområdet, m.m. (mom. 1, 2, 11, 12,13, 25 och 48)(), (), Per () ochAnders () anför:Vi anser att bör ställa sig bakom denreformstrategi för utbildnings- ochforskningsområdet som beskrivs i motionerna1998/99:Sk310 yrkandena 20 och 21 samt 1998/99:Ub424yrkandena 1, 6 och 11 och som i sina huvuddragrefereras i utskottets yttrande. Den viktigaste ochgrundläggande drivkraften för utbyggnaden av denhögre utbildningen skall vara konkurrens omstudenterna mellan universitet och högskolor. Det ärfullt möjligt att styra de tillkommande resursernamot de lärosäten där sökandetrycket de närmastföregående åren varit störst, i stället för attutifrån politiska förtecken dela ut platser tillhögskolor som är mindre efterfrågade av studenterna.Tydliga kvalitetskriterier bör också användas somredskap vid fördelningen.Samverkan mellan högskolan och det omgivandesamhället behöver ökas. Därför börteknikbrostiftelserna - som startades av den förraborgerliga regeringen - utvecklas och gemensammaprojekt och större personalutbyte komma till ståndmellan universitetsforskningen och näringslivet.Rätten till forskningsresultaten bör ses över isyfte att öka motivationen för kommersialisering ochdärmed nya jobb och nya produkter. Vi anser ocksåatt det behöver utredas hur man kan skapakombinationstjänster för forskare, där halva tidenär grundforskning vid universitet och den andratillämpad forskning på företag. Vad vi här haranfört bör med bifall till motionerna1998/99:Ub408 och 1998/99:Sk670 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Den politiska styrning som regeringen utövaräventyrar forskningens frihet. Den pluralismgällande forskningens finansiering som höll på attväxa fram begränsas bl.a. genom ökad politisering avstiftelsestyrelser och forskningsråd. Universitetensfrihet under eget ansvar har begränsats genom att deforskningsmedel som går direkt till dem har minskat.Staten måste enligt vår mening skapa tydligalångsiktiga spelregler som ser till att de som harkompetens att prioritera och välja forskningsområdenfår ett avgörande inflytande över den processen. Vadvi här har anfört bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub424 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.En allt större del av forskningsmedlen går tills.k. Det är enligt vår meningen viktig uppgift för staten att säkra medel tillfri grundforskning, eftersom det är den som utgörgrunden för god kvalitet och utvecklingsmöjligheterför all övrig forskning. Detta bör medbifall till motion 1998/99:Ub424 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Kraftfulla fristående forskningsfinansiärer är vadSverige behöver för att kunna få den höjningav forskningens kvalitet som krävs. Vi anser dethelt felaktigt att staten använderforskningsstiftelserna som budgetregulator.Korsrepresentationen mellan stiftelsestyrelserna ochde statliga forskningsråden har skapat uppenbarajävssituationer. Stiftelserna måste återfå sintidigare fristående roll. Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub424yrkandena 4 och 5 som sin mening ge regeringen tillkänna.Med tanke på idrottens bredd och samhälleligabetydelse bör idrottsforskningen i hög grad vara ettansvar för forskarsamhället, medan det merbehovsanpassade utvecklingsarbetet är en fråga föridrottens egna organisationer. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Kr519 yrkande 3 somsin mening ge regeringen till känna.Vi anser att skall vara enav den globala utvecklingens främsta nationer närdet gäller varje del av utnyttjandet avinformationsteknologin. Ett led i att åstadkommadetta är att skapa ett utvecklings- ochforskningslaboratorium gällande multimedia - ettMedia Lab. Regeringen bör komma med förslag om ettsådant. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1998/99:T818 yrkande 5 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 2, 11, 12, 13, 25 och 48 borthemställa1. beträffande reformstrategi förutbildnings- och forskningsområdetatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub424yrkandena 1, 6 och 11 samt 1998/99:Sk310yrkandena 20 och 21 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. beträffande samverkan mellan högskolanoch det omgivande samhälletatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub408 och1998/99: Sk670 yrkande 3 och med avslag påmotionerna 1998/99:Ub447 yrkande 3,1998/99:Ub453 yrkande 12 och 1998/99:Ub483yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,11. beträffande forskningens frihetatt med bifall till motion 1998/99:Ub424 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,12. beträffande statens ansvar förgrundforskningenatt med bifall till motion 1998/99:Ub424 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,13. beträffande friståendeforskningsfinansiäreratt med bifall till motion1998/99:Ub424 yrkandena 4 och 5 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,25. beträffande idrottsforskningenatt med bifall till motion 1998/99:Kr519 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,48. beträffande Media Labatt med bifall till motion 1998/99:T818 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Samverkan mellan högskolan och detomgivande samhället, m.m. (mom. 2, 4, 5, 6,7, 29, 44, 50, 56, 57, 62, 70 och 75)() och ()anför:Samverkan mellan högskolan och det omgivandesamhället är mycket viktig för en positivvälståndsutveckling. Vi tror att den kan utvecklasytterligare. Satsningen på högskolans s.k. tredjeuppgift bör följas upp genom att regeringen gerHögskoleverket i uppdrag att mer specifikt utvärderahur högskolorna förvaltat denna och vad den harbetytt för högskolan i allmänhet och förgrundutbildningens kvalitet i synnerhet. Detta anservi att med bifall till motionerna1998/99:Ub447 yrkande 3 och 1998/99:Ub483 yrkande 6bör ge regeringen som sin mening till känna.Det finns enligt vår mening anledning att närmareutreda de i två motioner framförda idéerna om ettoberoende ackrediteringsinstitut. Vi anser att detfinns skäl att överväga om ett sådant institut börvara fristående från . Vilka kriteriersom skall gälla vid ackrediteringen kan naturligtvisdiskuteras. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande 4 och medanledning av motion 1998/99:Ub803 yrkande 4 som sinmening ge regeringen till känna.Den centrala styrningen av högskolan har enligt vårmening gått för långt. När det gäller antagning ärkrav på mångfald och jämställdhet det enda som skallfastställas på central nivå. I övrigt är statensviktigaste uppgift i sammanhanget att garanterakvalitet och effektivitet i högskolesystemet somhelhet, avgiftsfrihet i utbildningen och att detfinns ett tillräckligt utbildningsutbud. Detta anservi att med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande 1 bör ge regeringen som sin meningtill känna.Ett annat exempel på alltför långtgåendecentralstyrning är att styrelseordförande ihögskolan utses av regeringen. Vi vill sesjälvförvaltande högskolor där företrädare förforskare, lärare och studenter har ett avgörandeinflytande och ansvar. Högskolan skall själv utseordförande i sin styrelse. Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub483yrkande 2 som sin mening ge regeringen till känna.Tyvärr visar undersökningar att den socialasnedrekryteringen till högskolan har ökat på senareår. Det är i som man effektivast kanstärka förutsättningarna för en ökad rekrytering avstudenter från hem med svag studietradition, menmycket kan göras även inom högskolan. Att ökaantalet högskoleplatser anses vara ett sätt attmotverka snedrekryteringen, men det förutsätter attkvaliteten på utbildningen bibehålls - annars görman studenterna en björntjänst. Ett förslag tillnytt studiestödssystem måste läggas fram ,eftersom det nuvarande studiestödet i storutsträckning bidrar till den socialasnedrekryteringen. Vad vi här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub483yrkande 16 som sin mening ge regeringen till känna.Under uppväxt och skolgång behöver barn ochungdomar lära sig att möta kriser och konflikter. Debehöver av lärare och annan skolpersonal få hjälpatt lära sig bemästra tendenser till depression,missbruk, våld och självmordsbenägenhet. Träning iidentifiering och hantering av konflikter, kriser,depressioner och självmordsproblem bör därför isjälvmordsförebyggande syfte ingå ilärarutbildningen. Detta bör med bifalltill motion 1998/99:Ub274 yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna.En Östersjöakademi i anslutning till Linköpingsuniversitet i är enligt vår mening ettnationellt intresse, inte ett intresse enbart förLinköpings universitet. Det handlar om att ge skjutsåt ett kvalificerat utbildnings- ochutvecklingsarbete avseende . Dettabör med bifall till motion 1998/99:Sk648yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Det är alltför sällan som studenten under singrundutbildning kommer i kontakt med sitt ämnesforskningsfront. För att ändra på detta behöver un-dervisningsformerna förnyas. Katederundervisningenmåste minska för att ersättas med förnyad pedagogik,där studenten i ökad utsträckning själv får varamedaktör. En sådan satsning är dock kostsam och kaninte åstadkommas genom omfördelningar av befintligaanslag. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1998/99:Ub447 yrkande 2 som sinmening ge regeringen till känna.När det gäller lärarnas möjligheter att bedrivaforskning måste de förbättras för professorerna ochlektorerna inom åtskilliga ämnesområden. Även dettaär en satsning som är kostsam och inte kanåstadkommas genom omfördelningar av befintligaanslag. Detta bör med bifall till motion1998/99:Ub447 yrkande 1 som sin mening ge regeringentill känna.Vi hade önskat att regeringen hade vågat tillåtaskillnader mellan likvärdiga utbildningar. Enligtvårt synsätt är det en fördel att utbildningarnasutformning varierar mellan olika orter och olikadelar av landet. En större mångfald skulle öka denpresumtiva studentens chanser att hitta enutbildning som, med hänsyn till bakgrund, ambitioneroch förväntningar, passar just honom eller henne.Vad vi här har anfört bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub483 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.Det behövs ytterligare åtgärder för att ta tillvara invandrade akademikers kompetens. Invandraremed akademisk eller annan kvalificerad utbildningbör efter ankomsten till få sin utbildningjämförd med motsvarande svensk och erbjudas delta ikompletterande utbildning och i speciella kurser isvensk yrkesterminologi. EU:s insatser påutbildningsområdet bör främja rörlighet och utbytemen inte syfta till harmonisering avutbildningssystemen. Utbytesprogram med länderutanför bör också främjas. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion1998/99:Ub483 yrkande 17 som sin mening geregeringen till känna.Riksdagen bör enligt vår mening med bifall tillmotion 1998/99:Ub483 yrkande 20 begära en översyn avstudenternas rättssäkerhet. Ju större den lokalafriheten är, desto viktigare är det att studenternahar möjlighet att få sin sak prövad. Översynen böräven gälla det försäkringsskydd som framför alltstudenter på vårdutbildningar och pedagogiskautbildningar behöver.Att ökat utrymme som bereds naturvetenskapligoch teknisk utbildning är fullt motiverat, men detär viktigt att inte bortse från humanioras roll iutbildningen. För att skapa ett mänskligare samhällekrävs djupare kunskaper också om andliga,kulturella, sociala och etiska värden. Detta anservi att med bifall till motion1998/99:Ub483 yrkande 14 bör ge regeringen som sinmening till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 2, 4, 5, 6, 7, 29, 44, 50, 56, 57,62, 70 och 75 bort hemställa2. beträffande samverkan mellan högskolanoch det omgivande samhälletatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub447yrkande 3 och 1998/99:Ub483 yrkande 6 och medavslag på motionerna 1998/99:Ub408,1998/99:Ub453 yrkande 12 och 1998/99:Sk670yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,4. beträffande ett oberoendeackrediteringsinstitutatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande44 och med anledning av motion 1998/99:Ub803yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,5. beträffande den centrala styrningen avhögskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. beträffande styrelseordförande ihögskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande social snedrekryteringatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande16 och med avslag på motion 1998/99:Ub427 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,29. beträffande självmordsförebyggandeinslag i lärarutbildningenatt med bifall till motion 1998/99:Ub274 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,44. beträffande Östersjöakademiatt med bifall till motion 1998/99:Sk648 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,50. beträffande undervisnings- ochexaminationsformerna i högskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub447 yrkande 2och med avslag på motion 1998/99:Ub453 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,56. beträffande lärarnas möjlighet attbedriva forskningatt med bifall till motion 1998/99:Ub447 yrkande 1och med avslag på motion 1998/99:Ub453 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,57. beträffande varierande utformning avlikvärdiga utbildningaratt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,62. beträffande åtgärder för att ta tillvara invandrade akademikers kompetensatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande17, med anledning av motionerna 1998/99:Ub428,1998/99:Ub441, 1998/99: Ub453 yrkande 15 och1998/99:Sf634 yrkande 2 samt med avslag påmotion 1998/99:Ub438 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,70. beträffande studenternasrättssäkerhetatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande20 och med avslag på motionerna 1998/99:Ub453yrkande 30 och 1998/99: Ub454 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,75. beträffande humanioras roll iutbildningenatt med bifall till motion 1998/99:Ub483 yrkande14 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,3. Samverkan mellan högskolan och detomgivande samhället, m.m. (mom. 2, 15, 16,49, 50, 51, 52, 53, 56, 60, 62, 63, 70, 71och 73)() anför:Upprättandet av s.k. arbetslivscentrer, som skettvid några svenska universitet, är enligt min meningett steg i rätt riktning när det gäller att utvecklasamverkan mellan högskolan och det omgivandesamhället. Regeringen bör ta initiativ till attstödja utvecklingen av sådana centrer. Vad jag härhar anfört bör med bifall till motion1998/99:Ub453 yrkande 12 som sin mening geregeringen till känna.Det råder viss oklarhet om vad somegentligen utgör skillnaden mellan högskolor medvetenskapsområden och universitet. Vi iCenterpartiet anser att man bör utveckla enkvalificeringstrappa och klara kriterier för attmindre och medelstora högskolor också skall kunnautdela examina inom forskarutbildningen och fåanslag till forskning och forskarutbildning i taktmed att deras examensrättigheter utvidgas, på detsätt som beskrivs i motion 1998/99:Ub453. Riksdagenbör med bifall till nämnda motion, yrkandena 1-3,som sin mening ge regeringen till känna vad jag härhar anfört.Den huvudsakliga avsikten med sektorsmedlen tillforskning är att finansiera sådan tillämpadforskning som anses angelägen ur samhälletssynpunkt. För att det skall bli möjligt att skaffasig en uppfattning om exakt vad sektorsmedlenanvänds till bör enligt min mening en ordningprövas, där all offentlig forskningsfinansieringredovisas i en samlad forskningsbudget. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub453yrkande 16 som sin mening ge regeringen till känna.När det gäller lärarförsörjningen i högskolan börregeringen återkomma med ett strategiförslag.Behovet av högskolelärare kommer att öka kraftigt denärmaste åren, och rekryteringen måste därför ökas.Vad jag här har anfört bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub453 yrkande 4 som sin mening geregeringen till känna.Det är varken möjligt eller önskvärt att nationelltföreskriva vilken form undervisning och examinationskall ha. Det är däremot möjligt att dokumentera detutvecklingsarbete som sker och därigenom bidra tillatt kunskaper och erfarenheter sprids till allahögskolor i . bör ges ettuppdrag med denna innebörd. bör med bifalltill motion 1998/99: Ub453 yrkande 8 som sin meningge regeringen till känna vad jag här har anfört.När alltfler studenter med olika bakgrund söker sigtill högskolan ökar också kraven på högskolan attanpassa undervisningen så att alla studenter kantillgodogöra sig den. En pedagogisk utbildning förhögskolelärare bör ges andra former än den vanligalärarutbildningen, t.ex. som deltidskurser undernågot eller . bör hos regeringenbegära förslag till sådan ändring av högskolelagenatt pedagogisk utbildning blir obligatorisk förlärare vid högskolan. Vad jag här har anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub453yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.Frågan om högskoledidaktisk forskning har närasamband med pedagogisk utbildning för högskolanslärare. Denna forskning har länge varit eftersattoch bör framgent stödjas. Detta bör medbifall till motion 1998/99: Ub453 yrkande 7 som sinmening ge regeringen till känna.I en verksamhet baserad på ett vetenskapligtförhållningssätt måste det vara en självklarhet attlärare och studenter tillsammans studerar ochkritiskt granskar det man gör. Högskolan bör åläggasett större ansvar för att utvärdering av varje kurssker och kommer till användning. Närmare utformningbör avgöras av högskola och studenter vid varjelärosäte. Detta bör med bifall till motion1998/99:Ub453 yrkande 13 som sin mening geregeringen till känna.När det gäller lärarnas möjligheter att bedrivaforskning anser jag det angeläget att högskolornastimuleras att genomföra doktorsprogram för sinaicke disputerade lärare, så att dessa kan förenasitt undervisande med egen forskarutbildning.Högskoleverket bör ges i uppdrag att utreda hurdetta kan ske. Vad jag här har anfört bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99: Ub453 yrkande 5 somsin mening ge regeringen till känna.En obligatorisk vetenskaplig introduktionskurs tillhögre utbildning bör enligt min mening införas. Denskall ge alla studenter kunskaper om vetenskapsteorioch idé- och lärdomshistoria samt träning i kritiskttänkande och vetenskapligt förhållningssätt, men denbör också kunna innehålla moment kring högskolansfunktion och högskolestudier i allmänhet. Vad jaghär har anfört bör med bifall till motion1998/99:Ub453 yrkande 11 som sin mening geregeringen till känna.Staten bör vidta åtgärder för att ta till varainvandrade akademikers kompetens. Det är intetillräckligt att de kan få sin utbildning värderadoch översatt efter motsvarande svensk ellerinternationell standard. De bör också erbjudas attkomplettera sin utbildning eller justera upp dennaför att vara likvärdig med den utbildning somnyexaminerade har. Vidare bör det inom dennautbildning ges en kvalificerad språkundervisning isvenska och fackspråk. bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub453 yrkande 15 som sin mening geregeringen till känna vad jag här har anfört.För svenska studenter som läser utomlands är detviktigt med ett fungerande ekvivaleringssystem. Detbehövs gemensamma internationella initiativ för attåstadkomma detta, och jag anser att regeringen harett ansvar att, främst inom EU, föra fram frågan.För att garantera studenternas rättssäkerhet börenligt min mening högskolorna vara skyldiga attdokumentera sin praxis och också motivera allabeslut skriftligt. Det bör ankomma på regeringen attgöra de förändringar i högskoleförordningen som kanbehövas för att garantera detta. Vad jag nu haranfört bör med bifall till motion1998/99:Ub453 yrkande 30 som sin mening geregeringen till känna.Grunden för ett optimalt studentinflytande är ettgott formellt inflytande genom studentrepresentationi högskolans organ. Andelen studenter ihögskolestyrelse och fakultetsnämnd bör uppgå tillminst en tredjedel och representationen på lägrebeslutsnivåer bör vara av antaletledamöter utöver ordföranden. För att på allvarmöjliggöra för studenterna att bli med- aktörer ärdet angeläget att studenterna även bereds tillträdetill beredande organ. Vad jag här anfört börriksdagen med bifall till motion 1998/99: Ub453yrkande 28 som sin mening ge regeringen till känna.I finns vid flera college "karriärcentrer" förrådgivning till studenter. Denna modell kan tjänasom förebild för att möjliggöra en "dörr in" iutbildningssystemet för vuxna.