bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att den inre marknadens mål om fri rörlighetför varor och ohämmad ekonomisk tillväxt ersätts medsociala och miljömässiga mål,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara attåterinföra asylpolitiken till nationell nivå,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att alla förslag som innebär en mer restriktivasyl- och invandrarpolitik stoppas,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att den så kallade miljögarantin skrivs om såatt den inte inskränks av reglerna för den inremarknaden,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att verkaför införandet av en koldioxidskatt på EU-nivå ochatt miljöavgifter och miljöskatter i EU skall varaminimiregler och att avgifterna skall hanteras avmedlemsländerna,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att verkaför att EU:s forskningsprogram vad gällerenergifrågor helt inriktas på forskning ochutveckling kring förnyelsebara energikällor, istället för forskning kring kärnkraft,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att säkerhetssamarbetet inte definieras ienbart militära termer utan också i sociala,ekonomiska och ekologiska termer,27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att EU:s internationella politik är såsolidarisk som möjligt,28. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara attutrikes- och säkerhetspolitiken helt avförs frånEU:s kompetensområden,29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara attsäkerställa att det är människorna ikandidatländerna som i en väl förankrad demokratiskprocess fäller avgörandet om ett eventuelltmedlemskap i ,30. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enprioriterad fråga för skall vara att inom EUdriva att inga former av hjälpinsatser kopplas tillkrav vid ländernas EU-medlemskapsförhandlingar,1998/99:U509 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införlivande avEuroparådets konvention om mänskliga rättigheter iEU-fördragen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillämpningen avEuropeiska rådets sysselsättningsinitiativ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en stärktmiljögaranti med omvänd bevisföring,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ny energipolitik,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeaktivt skall förhindra att EU disponerar gemensammakärnvapen,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en gemensamasylpolitik,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om den svenskaalkoholpolitiken,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att de mindreländernas relativt starka ställning i rådet skallbibehållas,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fullgodrepresentation i för mindreländers politiska landskap,1998/99:U602 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen inomramen för EU:s Medelhavspolitik bör betona kravet påmänskliga rättigheter och demokrati i dialogen medde associerade länderna,1998/99:U604 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skallarbeta för en återgång till EU:s tidigareinställning till Helms-Burtonlagen och för ettklargörande av att EU:s medlemsländer inte avserförhindra europeiska företags handel med ellerinvesteringar i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den svenskaregeringen i EU skall agera för att ett handelsavtalupprättas mellan och ,1998/99:U802 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvidgningen av EUtill nya medlemsländer,1998/99:U806 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stödinsatsernautformas med hänsyn till integrationen av Central-och ,1998/99:U902 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börverka för att skall ges möjlighetatt betala ut ekonomiska bidrag tilldjurskyddsorganisationer,2. att hos regeringen begär förslag omstöd för djurskyddsorganisationernas internationellaverksamhet.1998/99:T325 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om EU:s strukturfonder.1998/99:MJ224 av m.fl. (kd) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omövergångsåtgärder vid östutvidgning,38. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om 5b-stödet förfiskeberoende områden.1998/99:MJ778 av m.fl. (mp) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att EU:senergiforskning bör inriktas helt och hållet motförnybar energi,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att EU:ssubventioner till bil- och flygindustri skyndsamtbör avvecklas.1998/99:MJ804 av m.fl. (v) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Euratomfördragetbör avvecklas och ersättas med ett mellanstatligtsamarbete om energieffektivitet/sparande ochutvecklingen av energisystem som baseras påförnybara energislag.1998/99:N207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbetalningssystem för EU-projekt.1998/99:N227 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om särskilda insatser för attstödja öarnas utveckling inom ramen förstrukturfonderna och de nya mål-områdena.1998/99:N237 av och () vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att byråkratin vidadministration av EU-stöd m.m. skall minskas.1998/99:N256 av m.fl. (kd, m, c,fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre samordningmellan och EU:s regionalpolitik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att pröva nya formerför att stimulera näringslivet till aktivtdeltagande i arbetet med ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om medfinansiering tillprojekt inom ramen för ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om konkurrens mellanprivata och offentliga projekt inom ramen för EU:sstrukturfonder.1998/99:N258 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en nationellberedskap för att integrera i den inremarknaden enligt Amsterdamfördragets tillägg om öar.1998/99:N274 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Sverigesregionalpolitiska målsättningar i EU,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förenkladadministration och organisation för hanteringen avEU:s strukturfonder.1998/99:N275 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att nuvarande mål5b-området Sydöstra genom reformeringen avEU:s strukturfonder bör ges tillhörighet till detnya mål 2-området,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett svensktpolicydokument angående en reformerad och förstärktstrukturpolitik inom EU,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändrade kriteriersom grund för utformningen av EU:s strukturpolitik.1998/99:N284 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om EU:sstrukturfonder.1998/99:N296 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om EU:s strukturfonder.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas29. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om genomförandetav EU:s strukturfondsprogram.1998/99:N335 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om EU:sstrukturfondspolitik.4 Ärendets beredning, yttrandenfrån andra utskott, betänkandetsdispositionSkrivelsen 1998/99:60 Berättelse om verksamheteninom Europeiska unionen behandlas avutrikesutskottet. I utskottets betänkande behandlasskrivelsen och ett antal motioner från allmännamotionstiden som innehåller yrkanden med avseende påsamarbetet inom Europeiska unionen. Med anledning avskrivelsen har väckt en motion, vilkenockså den behandlas i betänkandet.Utrikesutskottet har berett övriga utskotttillfälle att yttra sig över skrivelsen samt demotioner som behandlas i anslutning till denna i dedelar som har samband med respektive utskottsberedningsområde. har beretts tillfälleatt yttra sig över skrivelsen i de delar som harberöring med nämndens verksamhet. Utrikesutskottethar erhållit yttranden över skrivelsen jämtemotioner från ,finansutskottet, skatteutskottet,socialförsäkringsutskottet, socialutskottet,näringsutskottet, arbetsmarknadsutskottet samtyttrande från . Konstitutions- ochnäringsutskotten överlämnar med sina yttranden ettantal motionsyrkanden från allmänna motionstidentill utrikesutskottet.I de frågor som inte faller inom utrikesutskottetsprimära beredningsområde har relevanta avsnitt ur deandra utskottens yttranden refererats eller citeratsrelativt utförligt. Yttrandena återges också i sinhelhet i bilaga 1 till betänkandet.Även bedömningar i de övergripande frågor somfaller inom respektive utskotts beredningsområde ochsom utskotten har presenterat i sina yttrandenredovisas i betänkandet. Därutöver harutrikesutskottet även i vissa fall refererat ellerciterat egna betänkanden eller betänkanden frånandra utskott i de delar som berör frågor som ävenbehandlas i föreliggande betänkande.I betänkandets avsnitt 5 tas inledningsvis uppvissa allmänna frågor, det svenska ordförandeskapetförsta halvåret samt frågor kringutvidgningen med länder i Öst- och Centraleuropasamt och . Därefter tas vissa frågor avövergripande karaktär upp till behandling. I dettredje underavsnittet behandlas EG-samarbetet: inremarknaden, sysselsättning, tullfri försäljning,transporter, djurskyddsfrågor, energi- ochmiljöfrågor samt reformer av struktur- ochregionalpolitiken. I nästföljande avsnitt behandlasunionens externa relationer inkluderande dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Samarbetet i rättsliga och inrikes frågor hanterasav utskottet i ett särskilt avsnitt och i detavslutande avsnittet behandlas bl.a. språkfrågan.Under allmänna motionstiden har ett flertalmotioner angående det svenska ordförandeskapetväckts. Dessa motioner behandlas i föreliggandebetänkande. De yrkanden som behandlar frågor kringprioriteringar och organisation av ordförandeskapetbehandlas i avsnitt 5.1. Yrkanden i dessa motionersom har till syfte att påverka regeringen i ensubstansfråga behandlas dock under respektivesakavsnitt.Regeringens skrivelse är omfattandeoch täcker alla delar avunionssamarbetet. Isammanfattningarna av skrivelsen idetta betänkande fokuseras dels påvissa övergripande frågor, dels påvad som framgår av skrivelsen i dedelar som behandlas i föreliggandebetänkande. Skrivelsen innehållersåledes avsevärt mer och bredareinformation än vad som framgår avsammanfattningarna i betänkandet.För den läsare som sökerinformation på andra områden än desom behandlas i detta betänkandehänvisas således till regeringensskrivelse. 5.1 Allmänna överväganden, Sverigesordförandeskap och utvidgningenSkrivelsenRegeringen framhåller i skrivelsen att ,som var fjärde år som medlem, prägladesEuropeiska unionen av arbetet med att fördjupasamarbetet mellan länderna och den historiskauppgiften att utvidga unionen. Ett viktigtfördjupningsprojekt har även gällt de återståendeförberedelserna inför införandet av den gemensammavalutan , den s.k. tredje etappenför att etablera den ekonomiska och monetära unionen(EMU). inleddes också formellaförhandlingar om en utvidgning, konstaterarregeringen i skrivelsen.Regeringen framhåller att grundbulten i EU äruppgiften att genom integration och samarbete knytaEuropas länder och folk så nära varandra att kriginte skall kunna uppkomma. Stater som harbekämpat varandra kan inte föra krig när de är närasammanflätade ekonomiskt, socialt och politiskt. Detär därför utvidgningen av EU är den viktigastebyggstenen för att åstadkomma en allomfattandeeuropeisk säkerhetsordning, menar regeringen. Denbidrar till ökad säkerhet, fördjupad demokrati samtsocial och ekonomisk utveckling i Sverigesnärområde, men också i hela . Utsikten tillmedlemskap är en mycket viktig faktor för att drivapå reformarbetet i Öst- och Centraleuropa.Regeringen konstaterar att EU strävar att inriktasig på områden som upplevs som relevanta avmedborgarna. Detta kommer att bli tydligt när Am-sterdamfördraget träder i kraft.Kampen mot arbetslösheten står fortsatt mycket högtpå EU:s dagordning liksom miljösamarbetet. Påmiljöområdet noterar regeringen att principen om atthållbar utveckling skall genomsyra alla EU:spolitikområden har lagts fast och börjat omsättas ipraktiska strategier. Vad gäller jämställdheten harett första steg mot en ordning med nationellahandlingsplaner tagits. Likaledes har konsumentskyddkommit att ingå som ett prioriterat område idiskussionerna om det fortsatta genomförandet av deninre marknaden.Regeringen framhåller i skrivelsen att engrundläggande princip för samarbetet i EU är attbeslut skall fattas så nära medborgarna som möjligt.Ett fördjupat europeiskt samarbete är nödvändigt ochrationellt på vissa områden. Andra frågor hanterasbäst i medlemsländerna. I skrivelsen anförs attSverige värnar om denna s.k. närhetsprincip i EU-arbetet. En god avvägning mellan den europeiska ochden nationella kompetensen är i allas intresse ochstärker medborgarnas förtroende för samarbetet inomEU.Regeringen understryker vidare att den fäster storvikt vid en väl fungerande inre marknad, dvs. frirörlighet för varor, personer, tjänster och kapitalinom EU. Därför anser regeringen att handlingsplanen- och tillämpningen av den - för den inre marknaden,som syftar till att bl.a. göra reglerna mereffektiva, avskaffa sektoriella hinder ochsäkerställa att den inre marknaden är till nytta förmedborgarna, är viktig.Viktiga prioriteringar för harvarit och att få i gångreformprocessen inom den s.k. Vidarehar de medborgarnära frågorna, som drevredan från och med inträdet i unionen, kommit attstå alltmer i centrum för unionens engagemang. Detgäller inte minst öppenheten i institutionernasarbete och frågan om sysselsättningen. Åtgärder föratt samordna medlemsländernas insatser i kampen motarbetslösheten är viktiga, menar regeringen.Regeringen vill vidare sätta jämställdhet mellankvinnor och män högt på den europeiska dagordningen.Det konstateras att konsumentpolitiken genomAmsterdamfördraget får en starkare ställning. Iunionens förbindelser med omvärlden fästerregeringen särskild vikt vid den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken och unionens arbete för attfrämja fred och utveckling i världen. Relationernamed intar en central plats i EU:sutrikespolitiska samarbete. En fortsatt utvecklingmot demokrati, rättsstat och marknadsekonomi iRyssland är av största vikt för stabiliteten iEuropa, framhåller regeringen. Regeringen har bl.a.framhållit behovet av en samlad och genomtänktstrategi för EU:s relationer till och fåttgehör för ett antal förslag i den rapport somlämnades till toppmötet i . i beslutet att den första s.k. gemensammastrategin skall avse Ryssland.När det gäller genomförandet av Amsterdamfördragetnoterar regeringen att vid toppmötet i Amsterdam16-17 juni 1997, där stats- och regeringschefernaenades om ett nytt fördrag, uppmanades samtidigtrådet att "vidta lämpliga åtgärder för attsäkerställa att fördraget kommer att fungera fulltut så snart det träder i kraft" när det gäller vissaaspekter av den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP) och rättsliga och inrikesfrågor (RIF). Vid Allmänna rådets möte 6-7 december1998 noterade rådet ordförandens interimsrapport somutgör en uppräkning av de huvudsakliga åtgärder sombör vidtas för att fördraget skall fungera tillfullo det datum det träder i kraft. De åtgärder sombehöver genomföras enligt interimsrapporten rörSchengensamarbetet, GUSP, säkerhetsfrågor vidrådssekretariatet, institutionella frågor, nyabestämmelser om öppenhet, dataskydd ochStorbritanniens godtagande av att tillämpa avtaletom socialpolitik.När det gäller det svenska ordförandeskapet i EUförsta framhåller regeringen att detinnebär att skall leda arbetet iministerrådet och representera rådet gentemot andraEU-institutioner, internationella organisationersamt länder utanför EU. Ordförandeskapets viktigasteuppgift är att föra EU:s gemensamma dagordningframåt. Ett mindre utrymme ges dock till att lyftafram svenska profilfrågor, konstaterar regeringen.Av skrivelsen framgår att förberedelsearbetetinleddes på allvar , då EU-sekretariatetfick Statsrådsberedningens uppdrag att initiera ochsamordna förberedelserna i Regeringskansliet.Departementen informerades om ordförandeskapetsförutsättningar. fastställdes också attEuropeiska rådets möte förläggs tillGöteborg.Regeringen framhåller att ambitionen har varit atti största möjliga mån bedriva förberedelsearbetet iRegeringskansliets ordinarie organisations- ochberedningsformer. har underStatsrådsberedningen hållit i samordningen. Eninterdepartemental kontaktgrupp har inrättats, förinformationsutbyte och regelbundna avstämningar. Enförsta inventering av sakfrågor som bedöms komma attstå på EU:s dagordning under det svenskaordförandeskapet har gjorts. Departementen har ävenpåbörjat bemanningsplaneringen införordförandeskapet, framhåller regeringen, medmålsättningen att samtligarådsarbetsgruppsordförande och derasställföreträdare skall vara utsedda senast den 1juli 1999.Regeringen framhåller i skrivelsen attordförandeskapet innebär goda möjligheter att ökaintresset för EU-frågor hos den svenska allmänheten.Det ger också tillfälle för att synas utåt,inte minst i andra EU-länder.I vårpropositionen 1998 har budgetramar angivitsför 1999-2001 avseende förberedelserna ochgenomförandet av ordförandeskapet.Under året har regeringen också lagt fast attarbetet med ordförandeskapet även fortsättningsvishuvudsakligen skall bedrivas i linjeorganisationen.MotionernaSvenskt ordförandeskap inom EU år2001Motionärerna bakom motion U505 (c)konstaterar inledningsvis att ordförandeskapet haren praktisk sida som bl.a. innebär attordförandelandet kallar till, förbereder och lederalla ministerrådets möten. Likaså gäller det allamöten i de ständiga representanternas kommitté,Coreper, och ministerrådets arbetsgrupper. Vidareframhålls i motionen att ordförandeskapet även haren politisk sida. I programmet för det halvår somett medlems-land är ordförande gör landet sinaprioriteringar och viktar sina intressen.Centerpartiet menar att ordförandeskapet är enutmaning för och anser det vara av betydelseatt blir framgångsrikt som ordförandeland.De bästa förutsättningarna för framgång skapas omhela görs redo för EU och för det svenskaordförandeskapet, anser man. Det finns, ansermotionärerna i yrkande 1, behov av en nationellstrategi för ordförandeskap.För att bereda detta bör regeringen inleda ettöversynsarbete på samtliga politiska sakområden föratt identifiera frågor som kan bli föremål fördebatt och beslut på europeiskt plan . Detta arbete skall bedrivasmed god parlamentarisk insyn menar ochbegär i yrkande 2 ett tillkännagivande omen bred parlamentarisk förankring av de frågor somSverige avser driva som ordförande för menar motionärerna att regeringskansli ochstatliga myndigheter måste förberedas förordförandeskapet. Det anförs även att det svenskaföreningslivet bör uppmuntras att fungera somkraftkälla i det medborgerliga Europasamarbetet. Detsvenska samhällets europeiska relationer börstimuleras och regeringen bör tillse att helaSverige görs delaktigt när fungerar som värdför övriga medlemmar. Motionärerna begär ettriksdagens tillkännagivande av vad som i motionenanförs om att förbereda det svenska samhället förordförandeskapet i EU (yrkande 5).Centerpartiet vill för sin del i yrkande 6 lyftafram några frågor som bör prioriteras under detsvenska ordförandeskapet:- mer av svenskt ledarskap inom EU,-- verka för att öppna EU för världen utanför,-- handelspolitiken bör utvecklas i en liberalareriktning,-- EU skall konsekvent värna demokrati och mänskligarättigheter i samarbetet med andra länder,-- utveckla en gemensam och generös flyktingpolitik,-- utvidgningen,-- utveckla mer effektiva instrument inom GUSP,-- vidareutveckling av EU:s nordliga dimension,-- en ny öppenhetskultur,-- en fullständig genomgång av ochgemenskapslagstiftning för att pröva om demotsvarar en konsekvent tillämpning avsubsidiaritetsprincipen,-- en europeisk aktionsplan för förnybar energi ochför en europeisk kretsloppsanpassning,-- skärpning av unionens miljöregler,-- stärka konsumenternas ställning på den inremarknaden,-- sträva efter att göra mer för att ökasysselsättningen,-- stärka samarbetet vad gäller jämställdhet.-I motionen begärs ett tillkännagivande omprioriteringarna för det svenska ordförandeskapet iEU.Folkpartiet tar upp frågor kring ordförandeskapet isin motion U507 (fp) yrkande 1. Motionärerna menaratt som ordförandeland kommer att ha en unikmöjlighet att påverka vilka ämnen som skallprioriteras. Man anför även att varjeordförandelands mål är att både få genomslag föregna idéer, uppnå resultat och leda unionen på ettsätt som inger respekt.När det gäller utvidgningen konstaterarmotionärerna att förhandlingarna med ansökarländernakommer att ha pågått vid tiden för detsvenska ordförandeskapet. menar attSverige som ordförandeland skall prioriterautvidgningen och de reformer som måste göras för attansökarländerna skall kunna bli medlemmar så fortsom möjligt.Även tar i sin motion U508 (mp) uppfrågor relaterade till det svenska ordförandeskapet.I motionen anförs att då får möjlighet attgöra upp dagordningen för vilka frågor som EU skallprioritera och därigenom påverka EU i en önskvärdriktning.Motionärerna menar vidare att regeringen ärSveriges enda röst i ministerrådet. Det anser man ärundermåligt i demokratiska termer, och det innebäratt många goda krafter och idéer går förlorade.Därför föreslår i yrkande 1 att enparlamentariskt sammansatt kommitté tillsätts föratt förbereda ordförandeskapet och lyfta fram vilkafrågor skall prioritera under det halvårSverige står som värd för ministerrådsmötena samtunder den kommande regeringskonferensen. I yrkande 2i samma motion föreslås att i en sådan kommitté böräven representanter för olika EU-kritiskaorganisationer beredas plats.I sin motion med anledning av regeringens skrivelseU9 (mp) yrkande 12 konstateras att i skrivelsenredovisas hur förberedelsearbetet har påbörjats inomRegeringskansliet. vill man framhålla attregeringen ännu inte innefattat i detpolitiska förberedelsearbetet. Därför villMiljöpartiet åter ta upp frågan om att tillsätta enparlamentariskt sammansatt kommitté för att delta iförberedelsearbetet kring vilka frågor som skallprioriteras under det svenska ordförandeskapet inomEU första halvåret 2001.Utvidgningen av EUI motion U508 (mp) tar upp utvidgningenav EU med nya medlemsländer.