bet · GM01BoU8 · 1999-04-29 00:00:00 — Funktionskontroll skall skeinnan ett ventilationssystem tas i bruk samt viddärefter regelbundet återkommande besiktningar.Kontrollen skall utföras av en sakkunnigfunktionskontrollant som fått godkännande från ettackrediterat organ eller från nämnd.Gällande regler finns i förordningen (1991:1273) omfunktionskontroll av ventilationssystem samt iBoverkets föreskrifter till förordningen. Reglernaom funktionskontroll och funktionskontrollant utgårfrån bestämmelser i lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk m.m.Regeringen lägger i propositionen fram förslag omundantag från kravet på återkommande besiktningarför vissa bostadshus. Utskottet inleder emellertidsina överväganden om ventilationskontrollen med attta ställning till en mer övergripande fråga somtagits upp i en motion från den allmännamotionstiden.I motion 1998/99:Bo509 (v) yrkande 5 föreslås atten översyn skall genomföras av förordningen omfunktionskontroll av ventilationssystem.Motionärerna anser att regleringen inte fungerartillfredsställande och att det därför bör övervägashur bestämmelserna kan skärpas så att syftet medkontrollverksamheten uppfylls. Förslaget läggs frammed hänvisning till ventilationens betydelse för engod inomhusmiljö.Bostadsutskottet kan inledningsvis instämma i vadsom anförs i den aktuella motionen och i flera av deövriga motioner som behandlas i detta avsnitt om dencentrala betydelse som en god ventilation har förinomhusmiljön. Utskottet har under en lång rad årsökt medverka till att positionerna successivtflyttas framåt när det gäller strävandena att uppnåen god inomhusmiljö i vårt bostadsbestånd.Riksdagens beslut om att införa ett systemmed obligatorisk ventilationskontroll var ettviktigt steg i detta arbete.De hittillsvarande erfarenheterna av denobligatoriska ventilationskontrollen har enligtutskottets mening visat att verksamheten behövs ochatt ett kontrollkrav bör upprätthållas. Detta ärockså den slutsats som framkommer i de uppföljningarsom gjort av verksamheten och i den översynav funktionskontrollen av ventilationssystem somByggkvalitetsutredningen genomfört på regeringensuppdrag. I dessa sammanhang har det framkommit attefterlevnaden av bestämmelserna förventilationskontrollen om bl.a. tidpunkterna ochintervallen för besiktning i början var mycketdålig. Den senast genomförda uppföljningen avBoverket visar emellertid attbesiktningsverksamheten nu fungerar betydligt bättreän under de inledande åren. konstaterar attförseningarna med besiktningsarbetet har haft fleraolika skäl. Exempelvis uppstod inledningsvisförseningar med behörighetsutbildningen. Oklarheterfanns om hur man skulle utforma besiktningsprotokollsamt hur kommunerna skulle hantera frågan. En vissförsening uppstod också då de olika aktörernaväntade på att någon annan skulle ta initiativ. uppföljning framgår vidare att antalet feli ventilationsanläggningarna påtagligt minskar efterupprepad besiktning. fanns detemellertid gott om bostäder och lokaler som ännuinte hade ett ventilationssystem med godkändbesiktning enligt OVK.Det förhållandet att en stor del avbyggnadsbeståndet uppvisar brister iventilationssystemen kan givetvis inte tas tillintäkt för att reglerna för funktionskontrollen avventilationssystemen bör ändras. Tvärtom är det dekrav som kan ställas inom ramen förfunktionskontrollen som medverkar till att bristernapåvisas och sedermera åtgärdas. Som framgått ovanhar en översyn av reglerna för funktionskontrollgenomförts av . Även iBoverkets uppföljning diskuteras de regler som styrverksamheten. Vad som anförts i motion 1998/99:Bo509(v) ger inte utskottet anledning att i dagslägetpåfordra en ny översyn av regelsystemet. Däremotvill utskottet understryka vikten av attefterlevnaden av regelsystemet kan upprätthållas ochytterligare förbättras.Bostadsutskottet förutsätter att alla berördaparter fortsätter arbetet med att förbättraefterlevnaden av kraven på funktionskontroll och attförbättra inomhusklimatet i byggnadsbeståndet.Ansvaret för att en ventilationssystemfungerar tillfredsställande faller givetvis i förstahand på fastighetsägaren. De skildaintresseorganisationerna för fastighetsägare kanbidra till att sprida information till sinamedlemmar om vikten av att ventilationssystemenunderhålls. Kommunen har en mycket viktig uppgift isammanhanget både i sin egenskap av fastighetsägareav bl.a. skolor och daghem och som tillsynsansvarigför efterlevnaden av regelsystemet. har enviktig uppgift i att bl.a. följa verksamheten ochvid behov självt föreskriva eller föreslåförändringar i regelsystemet till regeringen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /99:Bo509 (v) yrkande 5.Utskottet behandlar nu det förslag som lagts fram ipropositionen om att en- och tvåbostadshus skallundantas från kravet på den återkommandeobligatoriska funktionskontrollen avventilationssystem. Regeringen hänvisar till attByggkvalitetsutredningen i sitt betänkande (SOU1997:177) lagt fram ett förslag med denna innebörd.Förslaget motiveras med att ägare av ett småhus börha ett så stort eget intresse av att tillse attventilationen fungerar tillfredsställande att detframstår som onödigt med av samhället uppställdakrav på obligatorisk återkommande kontroll för dessahus. Regeringen framhåller att förslaget endastavser kravet på återkommande kontroller. Avsikten ärsåledes att kravet på kontroll innan ett nyttventilationssystem tas i bruk behålls för deaktuella husen.Invändningar mot regeringens förslag om att undantaen- och tvåbostadshus från kravet på återkommandeventilationskontroll finns i tre motioner. I två avdessa motioner - 1998/99:Bo1 (v) yrkande 2 och1998/99:Bo5 (mp) yrkande 1 - yrkas avslag påregeringsförslaget. I v-motionen framhålls attfungerande ventilationssystem är av samhällsintresseoch att kravet på obligatorisk kontroll är rimligtäven vad gäller småhus. Mp-motionen tar upp fråganom underlaget för regeringens förslag. Enligtmotionärerna saknas kunskap om hur den hittillsgenomförda kontrollomgången avseende en- ochtvåbostadshus utfallit. Förslag läggs därför fram imotionen - yrkande 2 - om att ett faktaunderlag fram för utvärdering av den hittillsvarandefunktionskontrollen av ventilationssystem i småhus.Dessutom föreslås att ytterligare åtgärder för attförbättra ventilationen i dessa hus bör övervägas.I den tredje motionen som behandlar den aktuellafrågan - 1998/99:Bo6 (kd) - yrkas inte avslag påregeringsförslaget. Däremot anser motionärerna atten avveckling av kontrollkravet för småhusförutsätter att en informationskampanj genomförs ombehovet av en bra ventilation. Motionens yrkande 2innebär att ett uppdrag bör ges till ,och atttillsammans genomföra denna informationskampanj.Bostadsutskottet anför följande i frågan omventilationskontroll i en- och tvåbostadshus.Såväl som regeringen hargjort bedömningen att småhusen kan undantas frånkravet på återkommande besiktningar utan att dettafår allvarliga återverkningar på underhållet avventilationssystemen i dessa hus. Stor vikt hardärvid lagts vid småhusägarens ansvar för ochintresse av att den egna bostaden fungerar väl ochinte medför hälsofara på grund av undermåligventilation. har inte skäl attifrågasätta denna bedömning. Det bör i sammanhangeterinras om att dagens regler redan undantarhuvuddelen av småhusbeståndet från kravet påventilationskontroll. Endast den mindre andel avbeståndet som har ett mekaniskt s.k. från- ochtilluftssystem har omfattats avkontrollkravet. Det kan i och för sig hävdas attbehovet av kontroll är större för dessa system änför övriga mindre mekaniseradeventilationslösningar. Regeringsförslaget innebäremellertid att kravet på kontroll av från- ochtilluftssystem i småhus innan det första gången tasi bruk kvarstår. Därefter får det förutsättas attfastighetsägaren själv ansvarar för att underhålloch funktionskontroll kommer till stånd.Förslaget att undanta en- och tvåbostadshus frånden återkommande ventilationskontrollen innebärgivetvis inte att samhället har mindre intresse avatt en god inomhusmiljö upprätthålls i dessa hus äni övriga bostäder. Utskottet finner det angelägetatt berörda myndigheter även fortsättningsvis följerutvecklingen i detta bostadsbestånd. Det är ocksåangeläget att berörda myndigheter,intresseorganisationer och övriga intressenter ilämpliga sammanhang lämnar information tillsmåhusägarna om vikten av se över ventilationen.Byggkvalitetsutredningen har i denna frågaframhållit att intresseorganisationerna hittillsgjort lovvärda informationsinsatser. Utredningengjorde också bedömningen att olika sammanslutningarför småhusägare även fortsättningsvis kan förväntasinformera om behovet av att fortlöpande se överhusens ventilationssystem.Mot den ovan redovisade bakgrunden tillstyrkerutskottet förslaget i propositionen om att en- ochtvåbostadshus undantas från den återkommandeobligatoriska funktionskontrollen avventilationssystem. Motionerna 1998/99:Bo1 (v)yrkande 2, 1998/99:Bo5 (mp) yrkandena 1 och 2 samt1998/99:Bo6 (kd) yrkande 2 avstyrks.Förslag om vissa avgifter och administrativarutiner i systemet för ventilationskontroll läggsfram i motion 1998/99:N326 (m, kd). Motionärernaföreslår att det bör övervägas om företag somuppfyller kraven för certifiering förventilationskontroll även skall få kontrolleraimkanaler ur brandsäkerhetssynpunkt. Vidare föreslåsatt reglerna för registrering, tillsyn och avgifterskall ses över.Vad gäller det förstnämnda förslaget hänvisarmotionärerna till att sotningsföretag har enkonkurrensfördel vid ventilationskontroll avimkanaler eftersom dessa även skall inspekteras urbrandskyddssynpunkt. Kontroll av brandskyddet är förbehållet skorstensfejarmästare eller dennesbiträdare. Regleringen av sotning och brandsyn harnyligen utretts av . Iutredningens slutbetänkande (SOU 1998:45) föreslåsett modifierat system med ökad valfrihet förfastighetsägaren att anlita annan änskorstensfejarmästare för sotning och kontroll.Utredningen föreslår också att regleringen avsotning och kontroll av imkanaler helt tas bort.Utredningsförslagen bereds inomRegeringskansliet. Det kan i sammanhanget ocksånämnas att i sittslutbetänkande redovisar bedömningen att imkanalernai normalfallet är att hänföra tillventilationssystemet och skall underhållas som endel av detta.Bostadsutskottet kan således konstatera att denfråga om kontroll av imkanaler som aktualiserats imotionen i hög grad kan komma att påverkas aveventuella förändringar i regleringen avsotningsväsendet. Den pågående beredningen avSotningsutredningens förslag bör därför inteföregripas. Vad gäller motionsförslaget i övrigt kankonstateras att i sinbedömning av systemet för obligatoriskventilationskontroll inte fört fram motsvarandeförslag. Utskottet är inte berett att på detunderlag som redovisats i motionen föreslå någraförändringar av systemet i de aktuella delarna.Motion 1998/99:N326 (m, kd) yrkande 16 avstyrkssålunda.Tillsyns- och kontrollsystemet enligt plan-och bygglagenÅr 1995 erhöll ett regeringsuppdrag attgenomföra en utvärdering av de förändringar ibyggregleringen som för uppdragetnyligen genomförts eller var nära förestående.Boverkets nya bygg- och konstruktionsregler medinriktning mot funktionsnormering och BVL hade dåjust trätt i kraft. infördes i PBL ettnytt system för tillsyn och kontroll, vilkettydliggjorde byggherrens ansvar för att kraven ibyggregleringen uppfylls. Det nya systemet innebarbl.a. att kommunernas bygglovprövning fick en nyinnebörd genom att granskning intelängre innefattade en bedömning av att byggnadenuppfyller de grundläggande kraven i PBL. I ställetinfördes ett tillsyns- och kontrollsystem som bl.a.innefattar bygganmälan, byggsamråd, kontrollplan ochslutbevis. Krav infördes också på att byggherrenskall utse en kvalitetsansvarig. Denkvalitetsansvarige skall se till attkontrollplanerna följs samt vara närvarande vidbyggsamråd, besiktningar och andra kontroller.Boverket slutrapporterade år 1997regeringsuppdraget om byggkontrollen m.m. (rapport1997:9). Enligt vad som framhålls i propositionenvisar rapporten att alla parter är överens om attden tydliga ansvarsfördelningen mellan byggherre ochbyggnadsnämnd som följer av det nya kontrollsystemetinnebär stora fördelar. I rapporten redovisas ettantal förslag om förändringar i systemet förbyggkontroll. Verkets förslag återges i bilaga tillpropositionen. Regeringen redovisar i ett avsnittsin bedömning i frågan om förändringsbehovet.Framför allt kommenteras de av förslag somär inriktade på en förenklad hantering av små ochrelativt okomplicerade projekt inom ramen för detnya kontrollsystemet. Dessa projekt består i storutsträckning av tilläggsarbeten påsmåhusfastigheter. har föreslagit förändradreglering i dessa fall. Regeringen redovisaremellertid som sin bedömning att förändringar ilagregleringen inte erfordras eftersom det redan medgällande regler finns möjligheter till en smidighantering av enklare ärenden som inte i dagslägetutnyttjas fullt ut. Det framhålls särskilt att detåligger byggnadsnämnderna att ta till vara demöjligheter som lagen ger att förenkla ochunderlätta ärenden för enskilda. Regeringenframhåller även behovet av att genom ökadeinformationsinsatser bemöta de svårigheter Boverketpåtalat.Sammanfattningsvis anför regeringen vad gäller deav framlagda förslagen om förändringar avtillsyns- och kontrollsystemet att tillräckliga skälinte föreligger för att nu ändra bestämmelserna omtillsyn och kontroll enligt plan- och bygglagen.Ytterligare informationsinsatser bör emellertidgenomföras för att främja en smidig tillämpning.Frågan om förändringsbehovet i tillsyns- ochkontrollsystemet har tagits upp i tre motioner.Regeringens bedömning att möjligheten till enklarehantering av mindre komplicerade ärenden redan finnsmed dagens lagstiftning delas enligt motion1998/99:Bo1 (v) av . Däremot ansermotionärerna det vara anmärkningsvärt att regeringeninte tagit till sig övriga förslag ombyggkontrollen. Man pekar bl.a. på att denkvalitetsansvariges roll behöver klarläggas. Enligtyrkande 3 i motionen bör regeringen skyndsamt utredaBoverkets förslag om förändringar av tillsyns- ochkontrollsystemet och återkomma med förslag tillförändringar av nu gällande regler.Förslag med motsvarande inriktning om ytterligareöversyn av kontrollsystemet läggs fram i motion1998/99:Bo6 (kd) yrkande 5. Även i denna motionframhålls särskilt att den kvalitetsansvariges rollbehöver förtydligas. Enligt motionärerna bör denkvalitetsansvarige finnas med i hela projektet frånprojekteringsstadiet till färdigt byggnadsverk.Även i motion 1998/99:Bo2 (m) hävdas att det i dagråder oklarheter om den kvalitetsansvarigesuppgifter. Det är enligt motionärerna självabeteckningen kvalitetsansvarig som bidragit tilldetta förhållande. Beteckningen kan leda tillmissuppfattningen att den kvalitetsansvarige haransvar för att byggarbetet blir väl utfört. Detföreslås (yrkande 1) mot denna bakgrund attbeteckningen byts ut mot kontrollansvarig i syfteatt klargöra byggherrens eget ansvar för kvaliteten.Bostadsutskottet kan konstatera att regeringengenom propositionen tagit ställning till frågan omförändringsbehovet i tillsyns- och kontrollsystemetenligt PBL samt till de förslag som Boverketredovisat. Regeringens bedömning är att tillräckligaskäl inte nu föreligger för att ändra bestämmelsernai fråga. Däremot förespråkas informationsinsatserför att främja en smidig tillämpning inom ramen fördagens regelsystem. Det skulle mot denna bakgrundinte tjäna något reellt syfte att föreslå regeringenatt ytterligare bereda frågan utan att närmare angevilka förslag som bör bli föremål för förnyadeöverväganden. Utskottet tar av detta skäl främstställning till den mer konkreta frågan om denkvalitetsansvariges roll som diskuteras i de treaktuella motionerna.Motionärerna menar att det råder oklarheterom vad den kvalitetsansvariges ansvar egentligenomfattar. I en av motionerna hävdas att ett namnbytetill kontrollansvarig skulle verka klargörande idetta avseende. Den sistnämnda frågan har utskottethelt tagit ställning till (bet. 1998/99:BoU4s. Utskottet anförde i detta sammanhang:När reglerna om kvalitetsansvarig infördes togsfrågan om benämningen upp av regeringen (prop.1993/94:178, bet. 1993/94:BoU18, rskr. 1993/94:372).I vissa remissvar hade nämligen kritik förts frammot benämningen som ansågs vilseledande. Varkenregering eller riksdag tog dock fasta på kritiken.Regeringen anförde därvid att en kvalitetsansvarighar flera uppgifter och att en dugligkvalitetsansvarig i praktiken kan få mycket storbetydelse när det gäller att uppnå en hög kvalitet ibyggandet.Även enligt utskottets mening kan benämningenkvalitetsansvarig i PBL uppfattas som någotmissvisande. Då begreppet ärinarbetat med nästan 4 000 personer certifierade kandet antas att en ändring nu skulle leda tillmissförstånd och oklarheter. har intagit enliknande ståndpunkt (rapport 1997:9 Utvärdering avändringar i byggregleringen).Utskottet vidhåller sin uppfattning i frågan ombeteckningen kvalitetsansvarig. De oklarheter somanses råda beträffande ansvarsförhållanden m.m. börgivetvis uppmärksammas särskilt i deinformationsinsatser som förespråkas av regeringen.Det är i sammanhanget viktigt att erinra om att denkvalitetsansvarige visserligen har vissa avgränsadelagstadgade uppgifter enligt PBL men att detta inteutesluter att samma person av byggherren gesuppgifter som går utöver vad lagen kräver. Dettaändrar inte de ansvarsförhållanden som följer avPBL.Bostadsutskottet anser således att de synpunktersom läggs fram i frågor om den kvalitetsansvarigesroll inte bör föranleda något tillkännagivande frånriksdagen. Det kan emellertid inte uteslutas att denkvalitetsansvariges uppgifter enligt PBL kan behövatas upp till förnyade överväganden när ytterligareerfarenheter vunnits av det kontrollsystem som ännuendast tillämpats . Dettagäller även övriga frågor om förändringsbehovet itillsyns- och kontrollsystemet som aktualiserats iolika sammanhang. Tills vidare bör dock insatsernainriktas på att genom fortsatta informationsinsatserstödja en smidig tillämpning av kontrollsystemet idess nuvarande utformning.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrkerutskottet motionerna 1998/99:Bo1 (v) yrkande 3,1998/99:Bo2 (m) yrkande 1 och 1998/99:Bo6 (kd)yrkande 5.Ytterligare ett motionsförslag om kontroll avsamhällskrav på byggnadsåtgärder har väckts medanledning av propositionen. I motion 1998/99:Bo2 (m)yrkande 2 föreslås att regeringen ges i uppdrag attåterkomma med förslag i frågan om länsstyrelsensprövning av om PBL-kraven är uppfyllda i samband medberedning av ansökan om bostadsbyggnadssubvention.Motionärerna hävdar att prövning avdenna fråga kan leda till en annan bedömning än denbyggnadsnämnden tidigare givit uttryck för. Dettaanses leda till en osäkerhet om vilka krav enbyggherre har att rätta sig efter.Bakgrunden till den fråga som tas upp i motionen äri korthet följande. För attbostadsbyggnadssubvention skall medges skall enligtden aktuella förordningen (1992:986) om statligbostadsbyggnadssubvention de grundläggande kravrörande permanentbostäder som kan ställas enligt PBLvara uppfyllda. Enligt den lydelse som förordningenhade fram till skulle dessa kravanses vara uppfyllda om bygglov hade lämnats förprojektet. Som framgått ovan ändrades emellertidPBL-systemet i väsentliga delar år 1995.Bygglovprövning innebär således inte längre någotställningstagande från i frågan ombyggnaden uppfyller egenskapskraven enligt PBL. Mednuvarande formulering av subventionsförordningenfinns det inte heller någon hänvisning tillbygglovprövningen eller kontrollsystemet enligt PBLi övrigt. Detta innebär i princip att länsstyrelsensjälvständigt skall pröva om egenskapskraven på enbostad enligt PBL är uppfyllda vid beredningen av ensubventionsansökan.Bostadsutskottet kan inledningsvis konstatera attmotionärerna inte tycks ifrågasätta bestämmelsen omatt PBL:s grundläggande krav skall vara uppfylldaför att bostadsbyggnadssubvention skall kunna utgå.Däremot vänder de sig mot att länsstyrelsensprövning av kraven enligt PBL ibland leder till enannan bedömning än den kan ha givituttryck för. Det bör i denna fråga åter erinras omatt i det nya kontrollsystemet integenomför en prövning av om ett projekt uppfylleregenskapskraven enligt PBL. Däremot kan nämnden avgesin bedömning i olika frågor som aktualiseras i ettbyggsamråd och lämna råd och upplysningar inom ramenför sitt allmänna informationsansvar. Nämnden harockså möjlighet att medge mindre avvikelser från detekniska kraven i byggregler.Utskottet kan instämma i att det är olyckligt atten byggherre ibland får olika besked om vad PBL:skrav innebär i ett speciellt avseende. Inormalfallet får det emellertid förutsättas attkommunerna och länsstyrelserna gör en likartadbedömning i dessa frågor. Detta underlättas om ettinformationsutbyte kommer till stånd i de ärendensom är aktuella för både byggsamråd enligt PBL ochprövning i bidragshänseende. Enligt uppgift kommerofta ett bidragsärende först till länsstyrelseninnan tagit del av ärendet t.ex. vidett samrådsmöte. har därför rekommenderatlänsstyrelserna att kontakta kommunen för att utrönahur kan komma att besluta ellerinledningsvis har resonerat och om det finnsytterligare underlag för bedömningen.Byggnadsnämnden bör vidare enligt alltidges tillfälle att yttra sig i bidragsärenden somriskerar att avslås.Den av förordade ordningen torde kunnabegränsa det problem som påtalas i den aktuellamotionen. Detta bör dock inte utesluta attlänsstyrelserna även fortsättningsvis kan komma bedömning i fråga om efterlevnaden av PBL:sgrundläggande krav som innebär att en bidragsansökanavslås av detta skäl. hittillsvarandeprövning av överklagade bidragsärenden visar attavslagsbesluten inte sällan beror på att ett projektinte uppfyller PBL:s tillgänglighetskrav. I den måndetta krav inte blivit tillgodosett genomkontrollsystemet enligt PBL finns givetvis skäl attändå hävda det vid bidragsprövningen. Utskottet harerfarit att på olika sätt söker spridaerfarenheterna av bl.a. överklagade bidragsärenden.Även denna erfarenhetsåterföring till länsstyrelser,kommuner och byggherrar torde successivt kunnabegränsa de problem som motionärerna påtalat.Bostadsutskottet anser sammanfattningsvis att detockså i fråga om länsstyrelsernas prövning av kravenenligt PBL i ärenden om bostadsbyggnadssubventionfinns skäl att framhålla behovet av ytterligareinformationsinsatser. Med det anförda avstyrkerutskottet motion 1998/99:Bo2 (m) yrkande 2.Miljöanpassat byggande och boende m.m.Bostadsutskottet behandlar i detta avsnitt frågormed anknytning till den redovisning som regeringengör i propositionens avsnitt 6.1 Vissatillkännagivanden från - Byggnadersinomhusmiljö (prop. s. 41-42). Regeringensredovisning avser tre tillkännagivanden frånriksdagen i fråga om ett miljö- ochhälsoriktigt byggande och boende, återanvändning ochåtervinning i byggandet samt i frågor omelöverkänslighet (bet. 1994/95:BoU18, rskr. 1994/95:234).Med anledning av tillkännagivanden gavregeringen i uppdrag att föreslå lämpligaåtgärder i frågor om förbättring av inomhusmiljönm.m. har slutrapporterat sitt uppdrag tillregeringen . I slutredovisningen harverket hänvisat till en lång rad rapporter varav deflesta givits ut i en serie benämnd Bygg för hälsaoch miljö. En förteckning över publikationerna finnsi bilaga 10 till propositionen.Regeringen hänvisar till de i bilagan förtecknadepublikationerna från samt till att det inomnäringslivet och andra samhällssektorer numera pågårett omfattande arbete i de avseenden som efterfrågasi tillkännagivanden. Syftet med dem ansesdärmed ha uppfyllts. Det är enligt regeringensamtidigt uppenbart att fortsatta och kontinuerligaåtgärder krävs för att förbättra inomhusmiljön.Detta är enligt regeringen i första hand en uppgiftför dem som är verksamma inom bygg- ochfastighetsbranschen. Regeringen framhålleremellertid att den uppmärksamt följer dessa frågorsamt vid behov avser att återkomma till riksdagen.I motion 1998/99:Bo5 (mp) tas upp frågan omregeringens behandling av de aktuellatillkännagivandena från .