bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Spridningseffekter har i ett flertalfall uppstått i form av civila tillämpningar av tekniken inom den övrigaindustrin och genom civil användning i samhället. Den höga tekniska nivångrundar sig bl.a. på ett väl fungerande samspel mellan forskning ochindustriproduktion. Inom delar av försvarsindustrin är den civilaverksamheten av större omfattning än den rent militära verksamheten.Det är emellertid uppenbart att den svenska försvarsindustrin i framtideninte kan upprätthålla sin breda kompetens. Den tekniska utvecklingenfordrar samarbete mellan företag och över nationsgränserna. Härtill kommeratt efterfrågan på försvarsmateriel - både den inhemska och utländska -minskar och får en delvis annan inriktning. Den svenskaförsvarsmaterielindustrin står därför inför en omfattande omstruktureringsom starkt kommer att påverka företagen och deras anställda.Även om ansvaret för omstruktureringen av försvarsindustrin i väsentligdel vilar på företagen har staten som huvudsaklig beställare avförsvarsmateriel ett stort ansvar för att möjliggöra och underlätta dennaomstrukturering. Från statens sida är det också av väsentligt intresse attden kvarvarande inhemska försvarsindustrin kan försörja det svenskaförsvaret med den kompetens och det materiel som behövs i kristider. Motbakgrund av denna utveckling finns det enligt vår mening - och i linje medvad som i denna del anförs i motionerna Fö6 (m), Fö7 (fp) och Fö9 (kd) -anledning att överväga om de förutsättningar som har gällt för den svenskaförsvarsmaterielindustrin är optimala med de nya förutsättningarna.Härutöver har regeringens handläggning av olika försvarsindustriellafrågor skapat ytterligare osäkerhet om försvarsindustrinsframtida verksamhet. De tvära beträffande de ekonomiskaförutsättningarna - främst på grund av den ändrade tillämpningen avanslagsförordningen men också genom förslaget att teknikfaktorn skallslopas - har försatt stora delar av den svenska försvarsindustrin i en akutsituation. Det är förvånande att effekterna av den ändrade tillämpningen avanslagsförordningen inte klargjordes mer i detalj i samband med beslutet omden förändrade tillämpningen. Jämfört med planeringen enligt gällandeförsvarsbeslut saknas nu betydande medel för materielanskaffning. Dennabrist leder till att erforderliga beställningar i fråga om de s.k.tidskritiska materielprojekten uteblir. De uteblivna besluten frånregeringens sida riskerar därmed att slå sönder stora delar av den svenskaförsvarsindustrin med betydande personalinskränkningar som följd.Regeringens oklara besked medför också att förutsättningarna för densvenska försvarsindustrin att delta i internationellt samarbete försvårasavsevärt.Med hänsyn till den akuta situationen för försvarsmaterielindustrin iSverige och regeringens oklara handläggning av de försvarsindustriellafrågorna bör , menar vi, nu anmoda regeringen att tillsätta enutredning om försvarsindustrin med syfte att mer långsiktiga - och överåren stabila - besked om policyn för försvarsmaterielindustrin skall kunnalämnas. Förutom prioriteringar avseende kompetens och struktur inom densvenska försvarsmaterielindustrin bör i en sådan utredning analyseras bl.a.förutsättningarna för internationellt samarbete, exportvillkoren ochmöjligheterna att skapa gemensamma exportregler för försvarsmaterielföretaginom EU. Eftersom situationen för försvarsindustrin är akut bör utredningenbedrivas med skyndsamhet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande materielförsörjningatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkande 19, medanledning av motionerna 1998/99:Fö7 yrkande 6 och 1998/99:Fö9 yrkandena 26-28 samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö8 yrkandena 4 och 6 och 1998/99:Fö15 yrkande 6 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Mål för det civila försvaret, m.m. (mom. 13)och (båda kd) anför:Hotbilden för det civila samhället är ganska dyster. Därför kommer detcivila försvaret att ha en mycket viktig roll i det framtida försvaret. Denrollen måste lyftas fram mer i totalförsvarsdebatten.Bland hoten finns organiserad terrorverksamhet, sabotage, specialinriktadeaktiviteter på såväl centrala, som regionala och lokala institutioner ochverksamheter. Det kan också handla om utifrån kommande massförstörelsevapen, s.k. NBC-vapen och missiler. Det kan även handla om aktiviteter riktademot telekommunikationer, elförsörjning, vattensystem och institutioner avolika slag. Eftersom hoten är oförutsägbara kommer civilbefolkningen attvara mycket utsatt och sårbar.Regeringen har mycket knapphändigt belyst specificering av och förslag omhur infrastrukturen kan skyddas. Visserligen talas om att säkerheten måsteutvecklas och systemen ses över, men några direkta förslag om hur dettaskall ske finns inte utan det talas i stället om att enskilda enheter ochverksamheter själva måste ordna sitt försvar.Kristdemokraterna anser att den av regeringen planerade inriktningen avåtgärder för att garantera säkerheten i exempelvis telenäten måste påbörjassnarast.Den bristande tillgången på personella bevakningsresurser, som regeringenanger, skall inte tillåtas vara ett skäl för att inte skydda viktigaanläggningar inom elförsörjningen. Bevakningen av den sårbaraelförsörjningen måste intensifieras så att den skyddas från såväl angreppfrån nära håll som precisionsbekämpning med långräckviddiga luftburna vapen.Regeringen berör inte hur civilbefolkningen skall skyddas och/eller kananvändas för att det civila samhället skall fortsätta att fungera faständet kanske är belägrat och utsatt för svåra påfrestningar.Regeringen talar om risken för hot och användning av NBC-vapen, men nämneringet om hur befolkningen skall skyddas vid sådana hot och risker. Däremotföreslås en minskning av antalet skyddsrum.Kristdemokraterna kräver en grundläggande analys av de nya hotenskonsekvenser för civilbefolkningen, hur civilbefolkningen kan skyddas ochanvändas för att samhället skall fungera vid krissituationer. I detsammanhanget bör också försörjningsberedskapen och behoven av skyddsrumutredas. Den offentliga sektorns plats måste belysas i det arbetet, dvs.sjukvård, barnomsorg och äldreomsorg. Polis och brandväsende ingår också iden bilden liksom integrering av räddningstjänsten i civilförsvaret.Riksdagen bör sålunda bifalla kommittémotion Fö9 yrkandena 16-18.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande mål för det civila försvaret, m.m.att med bifall till motion 1998/99:Fö9 yrkandena 16-18,med anledning av proposition 1998/99:74 yrkande 9 och motion 1998/99:Fö6yrkande 21 samt med avslag på motion 1998/99:Fö402 yrkandena 1 och 2 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Totalförsvarsplikt (mom. 14)() anför:Folkpartiet avvisar tanken på att i princip pliktutbilda alla vapenföraunga män utan att det finns behov av dem i krigsorganisationen. Det ärvarken från principiell utgångspunkt för den enskilde ellerstatsfinansiellt för samhället acceptabelt, att den som tvingats fullgörapliktutbildning inte i första hand ges möjlighet att fylla de behov somföreligger i krigsorganisationen. Om det inte sker minskar såvälskattebetalarnas som den enskildes tilltro till grundfundamentet förtotalförsvaret.Den s.k. folkförsvarstanken är en myt utan verklighetsförankring. Densaknar grundläggande respekt för den enskilde individens frihet ochintegritet. Den bör en gång för alla förpassas till historiens skräpkammare. Totalförsvarsplikten bör i fortsättningen utformas som en könsneutralpliktuttagning för hela totalförsvaret. I vårt förslag till utformning avförsvarets krigsorganisation skulle väsentligt färre tas ut till militärgrundutbildning.Det är givetvis för tidigt att uttala sig exakt om behovet av den framtidapliktutbildningen. Däremot finns det anledning att anta attutbildningsbehovet med den nu tänkta omriktningen av krigsorganisationenskulle kunna bli väsentligt lägre än hittillsvarande antagna ca 15 000årligen. Förmodligen ligger det kommande långsiktiga behovet inte högre äni storleksordningen 10 000 till 12 000. Det bör vara ett tydligtplaneringsunderlag inför den fortsatta beredningen inför försvarsbeslutetår /2001. I sammanhanget bör det också klargöras att pliktuttagningen ifortsättningen bör göras könsneutral. Sammantaget gör detta attmöjligheterna att i betydligt högre utsträckning ta hänsyn till denenskildes önskningar kan tillgodoses.Med regeringens förslag skall inom löpande försvarsbeslutsperiod inom denekonomiska ramen skapas utrymme för den borttagna teknikfaktorn för åren2000-2001. Detta bör ske genom att besparingar görs på andra områden där såär möjligt. Försvarsmakten har mot bakgrund av den ekonomiska situationenföreslagit att endast ca 5 000 kallas in till pliktutbildning denärmaste åren. Mot bakgrund av det stora antalet sedan tidigare årfärdigutbildade värnpliktiga, skulle ett tillfälligt minskat antal tillpliktutbildning inkallade inte minskaförutsättningarna att bemanna krigsorganisationen. Ett minskat uttag börsåledes göras för att bl.a. skapa det ekonomiska utrymme som krävs närteknikfaktorn avskaffas.I det fortsatta arbetet inför kommande försvarsbeslut blir det alltmerangeläget att se försörjningen av personal totalt sett inom försvaret i ettsamlat sammanhang. Det gäller såväl hur behovet av pliktutbildade,officerare, reservofficerare och civil personal tillgodoses som hurutbildningsfrågorna hanteras. Regeringen förefaller främst inriktad på attytterligare korta utbildningstiderna, när det finns större anledning attframför allt beakta behovet av ytterligare differentiering och då också iform av längre utbildningstider. Det finns vidare anledning att pröva ivilken utsträckning vissa befattningar, som bemannats avvärnpliktiga, bättre kan tillgodoses genom kontraktsanställningav personal på viss tid.Folkpartiet liberalerna anser också, mot bakgrund av sparbehovet underresten av försvarsbeslutsperioden, att det redan nu finns anledning att föröverskådlig tid avskriva tankarna på korttidsutbildning av värnpliktiga.Hittillsvarande grundutbildning gör att det finns ett mycket stort antalredan utbildade som inte längre kommer att ha någon plats ikrigsorganisationen. Att i detta läge korttidsutbilda ytterligare människormed plikt är principiellt oacceptabelt och ett stort slöseri medskattebetalarnas pengar. Det nu inledda försöket med korttidsutbildning bördärför avvecklas snarast.Jag anser att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande totalförsvarspliktatt med bifall till motion 1998/99:Fö7 yrkandena 7-9 ochmed avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 17 och 18, 1998/99:Fö8yrkandena 8, 10 och 11, 1998/99:Fö9 yrkandena 19 och 20, 1998/99:Fö11yrkandena 1 och 2, 1998/99:Fö12 samt 1998/99: Fö16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. Översyn av ledningssystemet (mom. 16), , och (alla m) samt och (båda kd) anför:dels att den nya hotbilden och totalförsvarets förändrade organisationkräver en samlad översyn av försvarets ledningssystem. Det vidgadesäkerhetsbegreppet och avsikten att använda totalförsvarsresurser inom ettbrett spektrum vid extraordinära händelser gör att det civila och detmilitära ledningssystemet måste ses i ett sammanhang.I konceptet för totalförsvarets ledning måste ingå en så långt möjligtsamordnad civil och militär ledning för såväl freds- som krigstid.Konceptet inkluderar hänsyn till vardagsförhållanden, förmåga tillanpassning, krav på snabbhet i beslutsfattande samt risk förinformationskrigföring. Länsstyrelsernas kompetens i totalförsvarsfrågormåste säkerställas och ledningssy-stemet måste vara väl förankrat hos defrivilliga försvarsorganisationerna.Den översyn med parlamentarisk insyn som aviseras måste sättas i gångsnabbt så att beslut kan fattas samordnat och i takt med den övrigaomstruktureringen av grund- och krigsorganisationen. Innan den översynengjorts bör inte några större förändringar vidtas beträffandeledningssystemen.Riksdagen bör således bifalla partimotion Fö6 (m) yrkande 22 ochkommittémotion Fö9 (kd) yrkande 30.Vi anser att utskottets hemställan under moment 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande översyn av ledningssystemetatt med bifall till motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 22 och 1998/99:Fö9 yrkande 30 och med avslag på motion 1998/99:Fö6 yrkande 23 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. utveckling (mom. 10)och (båda v) anför:Den slutliga behandlingen och beslutet om det framtida försvaretsmaterielbehov kommer upp till behandling och våren 2000.Vi vill dock redan nu framhålla vår syn i en fråga som har betydelse förkrigsorganisationens utveckling.JAS 39 är ett materielsystem som utvecklats och anpassats för detkalla krigets försvarsdoktrin. Men den nya inriktningen för Försvarsmaktenkommer det, om lagda beställningar genomförs, att bli en stark kantring motflygstridskrafter . Dessutom är kostnaderna för Gripensystemetså höga att de starkt påverkar möjligheterna att satsa på annan materiel.Härutöver kan vi konstatera att bristen på flygförare gör detsvårt att klara den flygtid som krävs för att hålla systemet i trim.Regeringen bör därför omförhandla den ingångna beställningen i syfte attavbeställa leveranser av JAS 39 Gripen.2. Informationskrigföring (mom. 17)() anför:Det är välkommet att frågorna rörande informationskrigföring nu lyfts in ibehandlingen av den förändrade försvarspolitiken. Regeringen redovisarförslagen från arbetsgruppen om informationskrigföring men nöjer sig medatt i propositionen förespråka en fortsatt och fördjupad analys. Det äremellertid nu hög tid att ett samlat grepp tas om dessa frågor.Det gäller särskilt frågan om ett samordningsorgan på central nivå, därarbetsgruppen föreslår att detta ansvar läggs på Överstyrelsen för civilberedskap, och frågan om att inrätta en permanent samordningsgrupp på högnivå inom . Dessa förslag bör behandlas med förtur i denfortsatta analysen, så att styrproblemen sätts i centrum med en tydlighelhetssyn. Likaså är det välkommet att få förutsättningarna förinternationell samverkan inom detta område belysta i det fortsatta arbetet.3. Avvägningen inom totalförsvaretLars () anför:Miljöpartiet anser fortfarande att alldeles för stor del avtotalförsvarsresurserna läggs vid den militära delen av försvaret ochalltför lite vid det civila försvaret och den internationella verksamheten.Att det militära invasionshotet har upphört att existera motiverar störrenedskärningar än vad utskottet föreslår. militärutgifter ligger,med undantag , högre än de gjort någon gångtidigare, . har sedan slutet av1980-talet militärutgifterna halverats i och minskat med iRyssland. Mot den bakgrunden är den föreslagna 10-procentiga neddragningeni mycket blygsam.I avsnittet om anpassning läggs mycket stor vikt vid anpassningen uppåt,dvs. Men minst lika viktigt borde det vara att ha en godanpassningsförmåga nedåt. Sönderfallet inom spillrorna av den ryska rödaarmén fortsätter och tiden för möjlig återupprustning blir längre för varjedag. Att ha en planering och en beredskap för ytterligare kraftiganedskärningar i det militära försvaret är därför en viktiganpassningsförmåga. Regeringens formulering om att vidta åtgärder för attreducera bindningar i personal och materiel är en viktig förutsättning fördetta, men det är långt ifrån tillräckligt.Miljöpartiet har också uppfattningen att alltför lite resurser läggs vidorganisation för att hantera nya hot inom det vidgade hotbildsbegreppet somt.ex. sönderrostande atomubåtar i , miljöförstöring och IT-sabotage. Vi kan också konstatera att t.ex. minröjning som sägs vara en prioriteraddel inom försvarets internationella verksamhet får avförsvarsbudgeten.Det förs också resonemang om att försöka bibehålla vapenindustrin som intelängre behövs genom att stimulera ett ökat internationellt arbete. Meddetta ökar risken att olika vapenprojekt fjärmar sig från nationellvapenexportlagstiftning och att svenska företag därmed lagligt kan bidratill att beväpna t.ex. diktaturer, en utveckling som står i konflikt medSveriges utrikespolitiska målsättning om att främja demokrati och fredligutveckling. vill i stället se en avveckling av denvapenindustri som inte längre behövs och att staten bidrar medarbetsmarknadspolitiska åtgärder till de orter som drabbas extremt hårt.Näringsutskottets yttrande 1998/99:NU2yFörsvarsmaterielindustrinTill försvarsutskottetFörsvarsutskottet har berett näringsutskottet tillfälle att avge yttrandeöver proposition 1998/99:74 om förändrad omvärld - omdanat försvar jämtemotioner.Näringsutskottet kommenterar i detta yttrande yrkanden i fyra av de tolvmotioner som väckts med anledning av propositionen, nämligen yrkanden imotionerna 1998/99:Fö6 (m), 1998/99:Fö7 (fp), 1998/99:Fö8 (v), 1998/99: Fö9(kd) och 1998/99:Fö15 (mp).Företrädare för budgetkontor har inför utskottet redovisat enanalys av konsekvenserna för försvarsmaterielindustrin av den förändradetillämpningen av anslagsförordningen.NäringsutskottetBakgrundUnderlag för propositionenDet nu gällande försvarsbeslutet omfattar och togs i tvåetapper. Den första delen av beslutet fattades av (prop. 1995/96:12, bet. 1995/96:UFöU1 och 1995/96:FöU1) och omfattadesäkerhetspolitiken, försvarspolitiken, målen för totalförsvaret,övergripande principiella frågor om totalförsvarets utformning och struktursamt ekonomin. I den andra delen av beslutet, som fattades (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:UFöU1 och 1996/97:FöU1), beslutades om dennärmare inriktningen av det militära försvarets krigsorganisation, detmilitära försvarets grundorganisation i fred samt den närmare inriktningenav det civila försvarets verksamhet i krig och fred.Enligt beslut skall säkerhetspolitiska kontrollstationergenomföras . Syftet med dessakontrollstationer är att det skall ske en fortlöpande prövning av detsäkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser för totalförsvaretsberedskap, omfattning, utveckling och förnyelse. En första kontrollstationgenomfördes i samband med den andra delen av försvarsbeslutet.Med proposition 1998/99:74 sker en andra kontrollstation. Till grund fördenna ligger Försvarsberedningens rapporter Svensk säkerhetspolitik i nyomvärldsbelysning (Ds 1998:9) och Förändrad omvärld - omdanat försvar (Ds1999:2). Den senare rapporten utgjorde utgångspunkten för de överläggningarsom försvarsminister förde medföreträdare för Moderata samlingspartiet, , . Överläggningarna resulterade i att företrädare förSocialdemokraterna och träffade enöverenskommelse om försvarspolitikens inriktning samt den ekonomiska ramenför . Den nu aktuella propositionen baseras på dennaöverenskommelse.Allmänt om utvecklingen av totalförsvarsutgifternaRiksdagen har till det militära försvaret för anvisat totalt ca 40miljarder kronor (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:FöU1). Härav har anvisats19,till förbandsverksamhet och beredskap m.m., 0,4miljarder kronor till fredsbefrämjande truppinsatser och 20,1 miljarderkronor till utveckling och investeringar beträffande försvarsmateriel.Av propositionen framgår att försvarsutgifterna i - i fasta priser- låg på ungefär samma nivå som . Utgifterna ökade något islutet av både men är nu tillbaka på samma nivå som ibörjan av 1970-talet.Riksdagens revisorer har efter förslag av försvarsutskottet granskat huranpassningsfrågorna inom totalförsvaret redovisats till ochregeringen. I rapporten /99:4, som har publicerats och ärföremål för remissbehandling, konstateras att de svenska försvarsutgifternaär höga i en internationell jämförelse. Även om skillnader i definitioneroch försvarsstrukturer kan göra det svårt att jämföra försvarsutgiftermellan olika länder påpekas i rapporten att insamlade uppgifter indikeraratt återfinns bland de länder i som har högstförsvarsutgifter per invånare. Av rapporten framgår t.ex. attförsvarsutgifterna per invånare var högre i än iFinland. Mot bakgrund av att budgetpropositionerna inteinnehållit någon redovisning av hur försvaret utvecklats under senare åreller i förhållande till utvecklingen i andra länder föreslås i rapportenatt regeringen i kommande budgetpropositioner skall redogöra för hurförsvarets utgifter och omfattning har utvecklats , inklusive i förhållande till andra länder.PropositionenHuvudsakligt innehållI propositionen beskrivs de senaste årens utveckling i omvärlden och dessbetydelse för och säkerhet. Regeringen bedömer att den förSverige grundläggande positiva säkerhetspolitiska utvecklingen fortsätter, även om osäkerheten om utvecklingen i består.Enligt regeringens bedömning ter sig ett invasionsföretag syftande tillockupation av inte möjligt att genomföra , förutsatt att vi har en grundläggande försvarsförmåga. Väpnade angreppfrämst genom luften eller genom insatser mot begränsade mål i ellerandra typer av avsiktliga hot och påtryckningar är dock enligt regeringensbedömning möjliga att genomföra även i nuvarande omvärldsläge.Regeringen föreslår att nästa försvarsbeslut skall omfatta åren 2002-2004.Regeringen lägger vidare fram förslag om säkerhetspolitikens mål och omförsvarspolitikens inriktning samt beträffande förmågan till anpassning.Sveriges nuvarande invationsförsvar skall ersättas med en organisation somfrämst utformas för att under det närmaste decenniet kunna hävda Sverigesterritoriella integritet, försvara landet mot vapeninsatser genom luftenoch andra typer av mer begränsade angrepp samt kunna skydda landet motallvarliga konsekvenser av angrepp mot infrastruktur. Den nyaorganisationen skall stärka landets förmåga att delta i det internationellasäkerhetssamarbetet.Med hänsyn till den omvärldsbedömning som görs i propositionen och denförändrade hotbilden föreslås att den ekonomiska ramen för utgiftsområdet (6) Totalförsvar skall vara 4miljarder kronor mindre än ramen för . Ett omställningsbidrag skallanslås med och med . teknikfaktorn föreslås bli avskaffad fr.o.m. år 2000.I propositionen lämnas också förslag i fråga om operativa förmågor för detmilitära försvaret och om Försvarsmaktens krigsorganisation. Vidareföreslås övergripande mål för det civila försvaret.I propositionen redovisar regeringen sina bedömningar bl.a. när det gällerpersonal, materielförsörjning och ledningsfrågor.TeknikfaktornGenom försvarsbeslut infördes en särskild omräkningsfaktor -teknikfaktorn - om utöver den gängse pris- och löneomräkningen påmaterielandelen av Försvarsmaktens anslag. Motivet angavs vara atterfarenheterna visade att den tekniska utvecklingen för försvarsmaterielmedförde ökade utgifter i förhållande till det som var känt vidbeställningstillfället. På regeringens uppdrag har () granskat vilken påverkan som den tekniska utvecklingen haft påkostnadsutvecklingen när det gäller försvarsmateriel. RRV:s analys visaratt Försvarsmakten fått en procentuellt kraftig överkompensation förförsvarsmateriel med en liten andel utvecklingskostnader, medan man för etthögteknologiskt system (STRIC) blivit underkompenserad. RRV föreslår attdet nuvarande systemet skall ses över och eventuellt ersättas med ettsystem där kompensation lämnas när det är motiverat av teknikutvecklingen.Enligt regeringen bör försvarets priskompensationssystem vara jämförbartmed vad som gäller för den övriga statsförvaltningen. Därför föreslås ipropositionen att teknikfaktorn skall avskaffas . Utrymmeför teknisk förnyelse bör enligt regeringen skapas genom att medelreserveras inom fastställda ramar. Detta kan ske, sägs det i propositionen,genom att regeringen tydligare målstyr användningen av medel för forsknings- och teknikutveckling samt föreskriver att medel inom ramen för nuvarandeanslag reserveras för detta ändamål.AnslagsförordningenI anslagsförordningen (1996:1189) finns bestämmelser i anslutning tilllagen (1996:1059) om statsbudgeten som gäller för myndigheternas hanteringav tilldelade anslag. Enligt 16 § skall utgifter avräknas mot anslag detbudgetår till vilket utgifterna hänför sig. gälldeundantag i den delen för Försvarsmakten genom att förskott som utbetaladestill leverantörer avräknades mot anslag.