bet · GM01NU8 · 1999-03-11 00:00:00 — beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt avslår motionerna 1997/98:N23 yrkandena1-3, 1998/99:MJ605 yrkande 9, 1998/99:MJ749yrkande9, 1998/99:N228 yrkandena 1-4, 10-17, 19, 21 och34, 1998/99:N241 yrkandena 1, 5, 6 och 8,1998/99:N246, 1998/99:N261 yrkande 1 och1998/99:N294,res. 1 (m, fp)res. 2 (kd)res. 3 (mp)2. beträffande naturgasnät i Sverigeatt avslår motionerna 1998/99:N228 yrkande 26 och1998/99:N293,res. 4 (m, kd, fp, mp)3. beträffande effekterna av avveckling avBarsebäcksverket m.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ803 yrkande 6,1998/99: N208, 1998/99:N220 och 1998/99:N226,res. 5 (m, kd, fp)res. 6 (mp) - motiv.4. beträffande kärntekniklagenatt avslår motionerna 1998/99:N228 yrkandena 7 och9, 1998/99:N241 yrkande 10 och 1998/99:N313,res. 7 (m, kd, fp)5. beträffande bioenergiatt avslår motionerna 1998/99:N228 yrkandena 23och 24, 1998/99:N241 yrkande 7 och 1998/99:N320,res. 8 (m, kd, fp)6. beträffande m.m.att avslår motionerna 1997/98:N23 yrkande 5,1998/99: N228 yrkandena 31 och 32 och1998/99:N239,res. 9 (m, kd, fp)res. 10 (c, mp)7. beträffande nätavgifteratt avslår motion 1998/99:N312,res. 11 (m, kd, fp)8. beträffande kärnkraftsreaktorerna ochmillennieskiftetatt avslår motion 1998/99:N301.res. 12 (mp)den 11 mars 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), GöranHägglund (kd), (), (), (), (),(), (), () (momenten 1-5 och 7), (),(), (), StefanHagfeldt (m) (momenten 6 och 8), (), () och RunarPatriksson (fp). Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)Per (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning och i enlighet medvad som anförs i motion 1998/99:N228 (m) stårriksdagens energipolitiska beslut i stridmed utslaget folkomröstning omkärnkraften. Riktlinjerna avviker också ifrån 1991års energipolitiska beslut, enligt vilket resultatetav hushållningen med el, tillförseln av el frånmiljöacceptabel kraftproduktion och möjligheternaatt behålla internationellt konkurrenskraftigaelpriser skall avgöra när kärnkraftsavvecklingen kaninledas och i vilken takt den kan genomföras. Medutgångspunkt i såväl folkomröstningen som 1991 årsenergipolitiska beslut finns det enligt utskottetsmening inga sakliga skäl för att fatta beslut omstängning av kärnkraftverk . I likhet medvad som sägs i nyssnämnda motion innebär ennedläggning av världens kanske säkrastekärnkraftverk en kapitalförstöring som är unik isvensk industrihistoria. Den nya inriktningen påenergipolitiken kan komma att skada somindustrination och i en omfattning som utskottetkänner stor oro inför.Utskottet vill också påminna om förutsättningarnaför den svenska basindustrin; den är elintensiv ochdärför känslig för en energipolitik som leder tillhöjda elpriser. Även om det i beslutpåstås att industrin skall skyddas frånkärnkraftsavvecklingens oundvikliga konsekvenser,kommer avställningen av kärnkraftsreaktorer attmedföra ett försämrat konkurrensläge för denelintensiva industrin. Detta får negativa effekterför de olika regioner som är starkt beroende avdenna industri. kommer även ett stort antalunderleverantörer och serviceföretag tillbasindustrin att drabbas av kärnkraftsavvecklingen.Utskottet anser vidare att regeringen knyterorealistiska förhoppningar till möjligheterna attundvika de negativa effekter som enkärnkraftsavveckling för med sig genom att minskaelförbrukningen i hushållssektorn. Att bygga om ettsmåhus med direktverkande elvärme till annanuppvärmningsform beräknas enligt uppgift kostamellan 80 000 och . Trots statligainvesteringsstöd kommer de berörda husägarna därmedatt tvingas att betala upp till ca föratt ersätta sin nuvarande, oftast fulltfunktionsdugliga, elvärme.Utskottet vill också påpeka att det råderfundamentalt ändrade förutsättningar jämfört medtidigare på den numera avreglerade elmarknaden.Prissättningen, investeringsbesluten och planeringensker nu på grundval av den information somelmarknaden förmedlar till konsumenter ochproducenter. Energipolitiken i stort måste enligtutskottets mening bygga på samma principer som desom gäller för elmarknaden. Den fortlöpandeomställningen, miljöanpassningen och förnyelsen avenergisystemet gagnas bäst om statsmakterna kan gelångsiktigt stabila förutsättningar förkraftföretagen, industrin och hushållen.Kraftbranschen får då själv ta det fulla ansvaretför sin utveckling och miljöanpassning.Avregleringen av elmarknaden innebär att ansvaretför förnyelse, utveckling och omställning avproduktionsapparaten läggs hos kraftbranschen själv.Effektiviseringen och hushållningen medenergiresurser skall fortsätta på de villkor som enfri energimarknad anger; en prioriterad uppgift förstaten är i stället att stödja den långsiktigaforskningen och utvecklingen. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag härom.Sammanfattningsvis vill utskottet framhållaenergipolitikens strategiska roll för att nåövergripande mål som konkurrenskraft, god miljö ochvälfärd. Utskottets uppfattning är att beslutet omen förtida kärnkraftsavveckling är illa underbyggt.Avvecklingen innebär en kapitalförstöring som hotarjobben, miljön och levnadsstandarden i landet.Riksdagsbesluten om att inleda en förtidakärnkraftsavveckling och införandet av lagen omkärnkraftens avveckling måste enligt utskottetsmening därför upphävas. Regeringen bör snaraståterkomma till med förslag härom.Med det sagda tillstyrker utskottet de nu aktuellayrkandena i motion 1998/99:N228 (m). Det utskottetnu anfört ligger också delvis i linje med de i dettaavsnitt berörda yrkandena i motionerna 1998/99:MJ605(kd) och 1998/99:N241 (kd). Med hänvisning till denprincipiella syn som i det föregående utvecklatsgentemot energipolitiska beslut och denpolitiska uppgörelse som inför detta avgörandeträffades av berörda partier avstyrker utskottetvidare motionerna 1998/99:MJ749 (c) och 1998/99:N246(v).Utskottet avvisar en utbyggnad av vattenkraften medhjälp av statliga subventioner; den positiva bild avpotentialen för energitillförsel från de mindrevattenkraftverken som ges i motion 1998/99:N294 (s)bygger enligt utskottets mening sannolikt på att ettomfattande stöd måste lämnas från statens sida. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet den nämndamotionen.Av den redovisning som lämnades är detutskottets uppfattning att energipolitiken är ettinstrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Mot dennabakgrund måste utskottet bestämt avvisa den syn somuttrycks i motion 1998/99:N261 (mp) om hurekonomiska styrmedel skall användas inomenergipolitiken. Att använda ekonomiska styrmedel isyfte att uppnå en slutlig avveckling av kärnkraftentill är enligt utskottets uppfattningfullständigt orealistiskt. En sådan energipolitikskulle få förödande konsekvenser för svensktnäringsliv och därmed för sysselsättning, välfärdoch konkurrenskraft. Denna politik skulle även fåtill följd en drastiskt försämrad miljö med negativklimatpåverkan. I detta sammanhang avstyrks ocksåmotion 1997/98:N23 (mp); även här förordasekonomiska styrmedel under namnet skatteväxling sompå ett godtyckligt sätt riskerar att slå utindustriföretag och därmed sysselsättning i landet.Det utskottet nu anfört om energipolitikensinriktning bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med bifall till motion 1998/99:N228 yrkandena1-4, 10-17, 19, 21 och 34, med anledning avmotionerna 1998/99:MJ605 yrkande 9 och1998/99:N241 yrkandena 1, 5, 6 och 8 och medavslag på motionerna 1997/98:N23 yrkandena 1-3,1998/99:MJ749 yrkande 9, 1998/99:N246,1998/99:N261 yrkande 1 och 1998/99:N294 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:I likhet med vad som anförs i motion 1998/99:N241(kd) anser utskottet att en ny energipolitik börutarbetas. Långsiktigt skall Sverigesenergiförsörjning baseras på inhemska förnybaraenergikällor och bränslen. Strävan skall vara attmöjliggöra en successiv avveckling avkärnkraftsreaktorer genom elsparande ochnyproduktion av el från förnybara energikällor. Denförsta kärnkraftsreaktorn bör alltså tas urproduktion först när motsvarande mängd el kankompenseras med ny tillförsel och sparande.Eleffektivisering och utveckling av förnybarelproduktion skall göra kärnkraft obehövlig,liksom energisystem som bygger på fossila bränslen.Utskottet ställer sig bakom den inriktning somförordas i motion 1998/99:MJ605 (kd) förenergiforskningen; prioritet bör ges åtförgasningsteknik, solceller och värmepumpsteknik.På så sätt byggs ett ekologiskt uthålligtenergisystem upp. Inom ramen för en sådanprincipiell inriktning på energipolitiken skallindustri och hushåll tillförsäkras säkraelleveranser till fortsatt konkurrenskraftiga ochrimliga priser.Utskottet vill också påminna om förutsättningarnaför den svenska basindustrin; den är elintensiv ochdärför känslig för en energipolitik som leder tillhöjda elpriser. Även om det i beslutpåstås att industrin skall skyddas frånkärnkraftsavvecklingens oundvikliga konsekvenser,kommer avställningen av kärnkraftsreaktorer attmedföra ett försämrat konkurrensläge för denelintensiva industrin. Detta får negativa effekterför de olika regioner som är starkt beroende avdenna industri. kommer även ett stort antalunderleverantörer och serviceföretag tillbasindustrin att drabbas av kärnkraftsavvecklingen.Med det sagda tillstyrker utskottet de här aktuellayrkandena i motionerna 1998/99:N241 (kd) och1998/99:MJ605 (kd). Det utskottet nu anfört liggerockså delvis i linje med de i detta avsnitt berördayrkandena i motion 1998/99:N228 (m). Med hänvisningtill den principiella syn som i det föregåendeutvecklats gentemot energipolitiska beslutoch den politiska uppgörelse som inför dettaavgörande träffades av berörda partier avstyrkerutskottet vidare motionerna 1998/99:MJ749 (c) och1998/99:N246 (v).Utskottet avvisar en utbyggnad av vattenkraften medhjälp av statliga subventioner; den positiva bild avpotentialen för energitillförsel från de mindrevattenkraftverken som ges i motion 1998/99:N294 (s)bygger enligt utskottets mening sannolikt på att ettomfattande stöd måste lämnas från statens sida. Motdenna bakgrund avstyrker utskottet den nämndamotionen.Av den redovisning som lämnades är detutskottets uppfattning att energipolitiken är ettinstrument för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Mot dennabakgrund måste utskottet bestämt avvisa den syn somuttrycks i motion 1998/99:N261 (mp) om hurekonomiska styrmedel skall användas inomenergipolitiken. Att använda ekonomiska styrmedel isyfte att uppnå en slutlig avveckling av kärnkraftentill är enligt utskottets uppfattning interealistiskt. En sådan energipolitik skulle fåförödande konsekvenser för svenskt näringsliv ochdärmed för sysselsättning, välfärd ochkonkurrenskraft. Denna politik skulle även få tillföljd en drastiskt försämrad miljö med negativklimatpåverkan. I detta sammanhang avstyrks ocksåmotion 1997/98:N23 (mp). Även här förordasekonomiska styrmedel under namnet skatteväxling sompå ett godtyckligt sätt riskerar att slå utindustriföretag och därmed sysselsättning i landet.Det utskottet nu anfört om energipolitikensinriktning bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med bifall till motionerna 1998/99:MJ605yrkande 9 och 1998/99:N241 yrkandena 1, 5, 6 och8, med anledning av motion 1998/99:N228yrkandena 1-4, 10-17, 19, 21 och 34 och medavslag på motionerna 1997/98:N23 yrkandena 1-3,1998/99:MJ749 yrkande 9, 1998/99:N246,1998/99:N261 yrkande 1 och 1998/99:N294 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Riktlinjer för energipolitiken (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omriktlinjer för energipolitiken bort ha följandelydelse:Utskottet vill ansluta sig till den principiellasyn på energipolitikens utformning som uttrycks imotionerna 1997/98:N23 (mp) och 1998/99:N261 (mp).Energisystemet måste genomgå en total omställningsom innebär en elproduktion med förnybara energislagoch en slutgiltig avveckling av kärnkraften till år2010. Detta år bör återinföras som slutår förkärnkraftsavvecklingen. Under de närmaste fem årenbör minst tre kärnkraftsreaktorer stängas, samtidigtsom koldioxidutsläppen från energisektorn minskar.Utskottet anser att den svenska energipolitikensmål skall vara att inom ramen för en ekologisktbärkraftig utveckling skapaförutsättningar för att förse landet med förnybarenergi på ett sätt som medför att bl.a. näringslivetges konkurrenskraftiga villkor och hushållen fårrimliga totalkostnader. En skatteväxling med högreskatter på energi och miljöutsläpp och lägre skatterpå arbete bör genomföras. Den allmännaenergiskatten, som bör utgå med en enhetlig skattper kWh, bör kompletteras med produktions- ochmiljörelaterade skatter.Med utgångspunkt i nyssnämnda mål förenergipolitiken bör såväl kärnkraften som fossilabränslen avvecklas ur det svenska energisystemet.Kärnkraften bör avvecklas helt, medan målsättningenför fossila bränslen bör vara att användningen skallminska med . bör målet vara attbortfallet av energi inte skall ersättas fullt ut.En minskad andel kärnkraftsproducerad elektricitetbör kompenseras dels av en minskad elanvändninggenom konvertering från eluppvärmning samteffektivare elanvändning och hushållning, dels av enutbyggnad av ny elproduktion med förnybaraenergislag. Även för miljövänliga energislag gällerdet att finna en optimal snarare än en maximal nivåpå användningen. Vikten av en effektivisering avenergianvändningen kan därför inte nog understrykas.Utskottet förordar mot denna bakgrund en strategisom går ut på att aktivt utnyttja marknadsekonomiskastyrmedel för att åstadkomma huvuddelen avkärnkraftsavvecklingen. Alla energislag skall betalasina fulla kostnader. Effekterna av dessa styrmedelkommer emellertid inte att nås så fort att de kanutnyttjas för inledningen av kärnkraftsavvecklingen.För att åstadkomma en påbörjad avveckling avkärnkraften och för att säkerställa att avvecklingensker i en jämn och rimlig takt behövs därför enkompletterande lagstiftning i form av enavvecklingslag. Med utnyttjandet av ekonomiskastyrmedel och bestämmelserna i lagen om kärnkraftensavveckling är det utskottets uppfattning att trekärnkraftsreaktorer kan stängas under de närmastefem åren.De farhågor som uttrycks i motion 1998/99:N228 (m)för sysselsättningen och den industriella framtideni menar utskottet vara överdrivna. Det finnsutomordentligt goda förutsättningar för attgenomföra en radikal omställning av vårtenergisystem. De effekter på sysselsättning ochvälfärd som beskrivs i den nämnda motionen kommerinte att uppstå om omställningsarbetet är välplanerat och uppbyggt kring miljöprövadeprisrelationer som ger de rätta incitamenten förenergiföretagen att satsa resurser på ny och på siktmycket lönsam energiproduktion. Den miljöskadligaenergiproduktion som - enligt vad som sägs i motion1998/99:N241 (kd) - skulle hota åtagandeninom ramen för det internationella klimatarbetetkommer, enligt utskottets uppfattning, vid en sådantillämpning av ekonomiska styrmedel inte till stånd.De energialternativ som leder till ökadekoldioxidutsläpp skulle beläggas med så högaavgifter att någon lönsamhet aldrig skulle kunnaförknippas med att investera i sådan produktion. Detkunnande som finns i inom det energitekniskaområdet och den goda nivån på vår energiforskning ärfaktorer som gör att utskottet med tillförsikträknar med att strategin för avvecklingen avkärnkraften i den takt som här nämnts kanrealiseras. Detta låter sig göras utan attkonsekvenserna för den konkurrensutsatta industrin,sysselsättningen och miljön skulle bli - av de skälsom utskottet nu har anfört - sådana som beskrivs avföreträdarna för Moderata samlingspartiet ochKristdemokraterna i de nyssnämnda motionerna.Med det sagda tillstyrker utskottet de här aktuellayrkandena i motionerna 1997/98:N23 (mp) och1998/99:N261 (mp). Det utskottet nu anfört liggerockså delvis i linje med de i detta avsnitt berördayrkandena i motionerna 1998/99:N246 (v),1998/99:MJ605 (kd) och 1998/99:MJ749 (c). anser att någon ytterligarevattenkraftsutbyggnad ej skall förekomma avstyrksmotion 1998/99:N294 (s). Vidare avstyrker utskottetmotionerna /99:N228 (m) och 1998/99:N241 (kd) ihär berörda delar. Det utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande riktlinjer förenergipolitikenatt med bifall till motionerna 1997/98:N23yrkandena 1-3 och 1998/99:N261 yrkande 1, medanledning av motionerna 1998/99: MJ605 yrkande9, 1998/99:MJ749 yrkande 9 och 1998/99:N246 ochmed avslag på motionerna 1998/99:N228 yrkandena1-4, 10-17, 19, 21 och 34, 1998/99:N241yrkandena 1, 5, 6 och 8 och 1998/99:N294 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.4. Naturgasnät i (mom. 2)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och RunarPatriksson (fp) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omnaturgasnät i bort ha följande lydelse:Utskottet anser att etableringen av ennaturgasledning genom direkt skulle motverkaintentionerna i Kyotoöverenskommelsen och att ensådan ledning för överskådlig tid skulle låsa fastvårt land i ett ökat fossilbränsleberoende. uppfattning bör bekräfta att1993 års beslut om riktlinjer för den svenskaklimatpolitiken står fast. Utskottet avvisar allaplaner på en storskalig introduktion av naturgas(fossilgas). En sådan ökad användning av naturgasenskulle leda till en väsentlig ökning avkoldioxidutsläppen och omintetgöra koldioxidmålet.Vidare skulle naturgasen endast i mycket begränsadomfattning komma att tjäna som utbyte för olja ochkol eftersom dessa bränslen redan har ersatts avbiobränslen. I stället blir detbiobränsleanvändningen i de kommunala värmeverken isödra och som kommer att hotas.Utskottet ser det som angeläget i den pågåendeberedningen av EG:s gasmarknadsdirektiv att görs uppmärksam på de ogynnsammaeffekter för utsläpp av koldioxid som ennaturgasledning skulle förorsaka. Detta bör beaktasom infrastrukturstöd från EU:s budget övervägs naturgasledning genom . Enligt utskottetsmening är det oundgängligt för en trovärdig svenskklimatpolitik att planerna på en stornaturgasledning genom landet inte fullföljs.Med det sagda tillstyrker utskottet motionerna1998/99:N228 (m) - i här berörd del - och1998/99:N293 (mp). Vad utskottet nu har anfört börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande naturgasnät i Sverigeatt med bifall till motionerna 1998/99:N228yrkande 26 och 1998/99:N293 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Effekterna av avveckling avBarsebäcksverket m.m. (mom. 3)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omeffekterna av avveckling av m.m.bort ha följande lydelse:Inledningsvis ställer sig utskottet bakom debeskrivningar som lämnas i motionerna 1998/99:N208(m), 1998/99:N220 (m) och 1998/99:MJ803 (fp) om deallvarliga konsekvenser som kommer att uppstå omBarsebäcksverket stängs av. Verket är enenergiproducerande kärnkraftsanläggning med högsäkerhetsnivå som fortsatt kan producera storamängder elektricitet på ett kostnadseffektivt ochmiljövänligt sätt. Utskottets bedömning är attreaktorerna i har en lång återståendelivslängd. En förtida avstängning leder till attSverige återfår den fossilanvändning som vi undgicknär kärnkraftverket i en gång laddades.Bortfallet av el kommer till väsentlig del attkompenseras med import av kolbaserad el frånDanmark. Avställningen av de tvåBarsebäcksreaktorerna kommer att leda till ökadeutsläpp av koldioxid, men också förorsaka ökadeutsläpp av svaveldioxid och kväveoxider, som bidrartill en ökad försurning. Detta innebär enligtutskottets mening att riktlinjerna förklimatpolitiken i praktiken kommer att överges. Denklimatkonvention som undertecknades i säger att det krävs stora insatser för attbegränsa koldioxidutsläppen av sådanaindustrinationer som till exempel . Enligtriksdagens beslut (prop. 1992/93:179, bet.1992/93:JoU19) skall utsläppen av koldioxid frånfossila bränslen stabiliseras till 1990 årsnivå, för att därefter minska. Utskottet konstateraratt i EU förhandlat till sig en möjlighetatt öka de svenska utsläppen till år 2010.Denna möjlighet får inte utnyttjas; i stället börSverige agera med kraft och minskakoldioxidutsläppen för att på ett trovärdigt sättkunna driva frågan på det internationella planet.Detta talar - i enlighet med vad som begärs imotionerna 1998/99:N208 (m) och 1998/99:MJ803 (fp) -för att regeringen måste genomföra en bredmiljökonsekvensanalys av effekterna vid enavstängning av . Utskottet villockså erinra om en annan konsekvens som följer avatt driften vid upphör. De alltmersammankopplade elnäten i kommer attge ett ökat underlag för elproduktion vidkärnkraftverk i när produktionen frånBarsebäcksreaktorerna faller ifrån. mening innebär detta en försämradkärnsäkerhet i hela norra ; en utveckling somväcker stark oro. Med det anförda tillstyrkerutskottet de nämnda motionerna, varav motion1998/99:MJ803 (fp) i här berörd del.Enligt utskottets mening är det en ytterstangelägen fråga som tas upp i motion 1998/99:N226(m) om de begränsade marginaler som finns i form avnationell reservkraft för att klara bristsituationeri landets elförsörjning. Utskottet ser med oro pådet faktum att svenska, moderna och förhållandevismiljövänliga oljekondensverk har stängts till förmånför import av billig dansk elektricitet somproducerats i miljöstörande kolkraftverk. Utskottetvälkomnar att näringsminister inteaccepterar de slutsatser som lämnats frånEnergimyndigheten och om hur detsvenska reservkraftsbehovet skall tillgodoses iframtiden. I den beredning som skall påbörjas -som inleds med en hearing - är detav vikt att regeringen med kraft verkar för att detinom ramen för den gemensamma nordiska elmarknadenskapas ett nordiskt regelverk med harmoniseradeskatter och avgifter som motverkar attkolkraftsproducerad elektricitet dumpas på densvenska marknaden. Detta innebär att utskottettillstyrker motion 1998/99:N226 (m).Riksdagen bör ge regeringen till känna vadutskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande effekterna av avveckling avBarsebäcksverket m.m.att med bifall till motionerna1998/99:MJ803 yrkande 6, 1998/99:N208,1998/99:N220 och 1998/99:N226 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Effekterna av avveckling avBarsebäcksverket m.m. (mom. 3,motiveringen)() anser att utskottetsställningstagande i avsnittet om effekterna avavveckling av m.m. bort ha följandelydelse:Det är utomordentligt viktigt, anser utskottet, attSverige står fast vid den fördainternationella klimatpolitiken och att somett föregångsland kraftfullt skall verka för enskärpning av insatserna mot växthuseffekten , EU och FN. För att nå det avriksdagen uppsatta målet att stabilisera utsläppenav koldioxid till nivå , varefterutsläppen skall minska, behövs krafttag inom bådeenergisektorn och transportsektorn. En skatteväxlingmed högre skatter på energi och miljöutsläpp ochlägre skatter på arbete bör genomföras. Den allmännaenergiskatten, som bör utgå med en enhetlig skattper kilowattimme, bör kompletteras med produktions-och miljörelaterade skatter.Utskottet anser att den svenska energipolitikensmål skall vara att inom ramen för en ekologisktbärkraftig utveckling skapaförutsättningar för att förse landet med förnybarenergi på ett sätt som medför att bl.a. näringslivetges konkurrenskraftiga villkor och hushållen fårrimliga totalkostnader. Omfattande resurser måstesatsas på utbyggnad av kraft- och värmeproduktionfrån förnybara energikällor.