bet · GN01BoU3 · 1999-12-14 00:00:00 — Utredningen skall ocksåöverväga om det skall finnas från föreningslagenavvikande regler bl.a. vad gäller en höjning avinsatserna. Ett betänkande väntas senast den 31december 1999.Utskottet finner inte skäl att förorda lagstiftningdär det görs till regel att de enskildabostadsrättshavarna personligen skall ansvara för deskulder som gäller huset. Däremot kan det finnasfördelar med att varje bostadsrättshavare harmöjlighet att efter eget val betala en större insatseller göra annat kapitaltillskott mot att hanerhåller en lägre årsavgift. Sådana ordningartillämpas av en del föreningar. Problem ochandra svårigheter i förhållande till nuvarandelagstiftning kan dock uppstå. En lagreglerad ordningkan därför vara av värde. Bostadsrättsutredningensöverväganden bör avvaktas innan närmaretar ställning i de nu aktualiserade frågorna.Mot den angivna bakgrunden avstyrker utskottetmotion /2000:Bo233 (kd) yrkande 12 i motsvarandedel om ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren.Utskottet anmärker att förslaget inte behandlas urskatterättslig synvinkel.PantvärdeI Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Bo206 yrkande 13 i motsvarande delframförs krav på vissa åtgärder som förbättrarbostadsrättens pantvärde. Det gäller att enlångivare som tar i anspråk en pantsatt bostadsrättbör få en ovillkorlig rätt till inträde i föreningenoch till andrahandsuthyrning. Vidare gäller det atten bostadsrättsförenings fordran på förfallnaavgifter inte bör prioriteras framför andrafordringar.Hösten 1995 beslutade om vissa ändringarav bostadsrättslagen som syftar till att stärkabostadsrättens pantvärde (bet. 1995/96:BoU3). Genomdenna lagstiftning, som trädde i kraft den 1 januari1996, har en juridisk person tillagts en rätt attunder utöva bostadsrätten utan att varamedlem i föreningen, om den juridiska personen harförvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljningeller tvångsförsäljning och då hade panträtt ibostadsrätten. Till denna rätt är kopplad en rättatt upplåta den i bostadsrätten ingående lägenheteni andra hand. Denna lagtekniska lösning har delvissom förebild de regler som gäller dödsbons rätt attutöva bostadsrätt efter en avliden.Genom samma lagstiftningsärende infördes en legalpanträtt för föreningen omfattande fordran påförfallna avgifter. Föreningen erhöll därvid,jämfört med tidigare, en mindre omfattande rätt tillföreträde i förhållande till en panthavare förfordringar gentemot bostadsrättshavaren.Ett motionsförslag med samma innebörd som det somnu väckts behandlade vid sittställningstagande till de nya reglerna. Utskottetanförde då sammanfattningsvis bl.a. följande. Debetänkligheter som är förknippade med attpanthavaren inte har rätt till medlemskap är inte avsådan styrka att någon annan lösning bör väljas.Tidsbegränsningen av rätten att utnyttjabostadsrätten är skälig eftersom bostadsrättslageninte ger juridiska personer någon rätt tillmedlemskap. Fysiska personers lån med bostadsrättensom säkerhet är uteslutande personligt betingade ochbehöver därför inte behandlas på samma sätt som enjuridisk persons förvärv. Motionsförslagen avslogsav riksdagen.Utskottet finner inte skäl att nu ändra sittredovisade tidigare ställningstagande. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /2000:Bo206 (m) yrkande 13 i motsvarandedel beträffande en panthavares rätt till medlemskapoch andrahandsupplåtelse.Utskottet har tidigare intagit den ståndpunkten attomfattningen av den legala panträtten utgör en braavvägning mellan å ena sidan föreningens intressenoch å andra sidan panthavarens krav att erhållabetalning för sin fordran (bet. 1995/96:BoU3).Utskottet finner inte heller på denna punkt skältill annat ställningstagande. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det anförda motion1999/2000:Bo206 (m) yrkande 13 i motsvarande delbeträffande en bostadsrättsförenings förmånsrätt.I motion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 imotsvarande del föreslås en utvärdering av 1996 årsändringar om en förstärkning av bostadsrättens värdesom pant. Enligt motionärerna finns det behov avkompletteringar och förtydliganden vad gälleromfattningen av den legala panträtten och köparensförpliktelser vid överlåtelse av bostadsrätt.De regler som motionärerna föreslår utvärderadeträdde i kraft . Utan att gå in påbehovet av en utvärdering anser utskottet att de nyareglerna varit i kraft alltför för att detskall vara meningsfullt att göra en utvärdering.Därtill kommer att lämnatett förslag till införande av ettbostadsrättsregister och ett helt nytt system förpantsättning. UtredningsbetänkandetBostadsrättsregister (SOU 1998:80) har varit ute påremiss och är nu föremål för vidare beredning inomRegeringskansliet. De av Bostadsrättsutredningenföreslagna förändringarna avser att höjabostadsrättens värde som pant. Även om förslagetinte direkt tar sikte också på de enskildheter iregelsystemet som nämns i motionen bör dockriksdagens ställningstagande om en utvärdering anståtill dess att man vet hur pantsättningssystemetskall se ut. Utskottet avstyrker på anförda skälmotion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 i motsvarandedel om en utvärdering av lagändringaravseende bostadsrättens pantvärde.I motion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 imotsvarande del föreslås ett inrättande av ettallmänt bostadsrättsregister där ägare ochpantsättningar finns införda.Av vad som sagts ovan har framgått att frågan omett centralt bostadsrättsregister är föremål förberedning inom . Resultatet av detpågående beredningsarbetet bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till om ett centraltbostadsregister skall införas. Utskottet avstyrkermed det anförda motion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande12 i motsvarande del om ett centraltbostadsrättsregister.Villkor för ändringar av stadgarnaI Moderata samlingspartiets partimotion1999/2000:Bo206 yrkande 15 föreslås att medlemmarnasinflytande över sina bostadsrättsföreningar börstärkas genom att andra villkor för ändringar avföreningsstadgarna än de som framgår avbostadsrättslagen skall vara ogiltiga.I bostadsrättslagen anges att om det i en föreningsstadgar intagits något villkor för ändring avstadgarna utöver vad som följer av lagen så gällerdet villkoret (9 kap. 24 § bostadsrättslagen). Ettexempel på ett villkor av detta slag är att en vidsidan av en bostadsrättsförening ståendebostadsrättsorganisation skall godkänna ett beslutom stadgeändring.Senast under förra (bet. 1998/99:BoU3)avstyrkte utskottet en motsvarande motion medmotiveringen att det får anses vara en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation att självabesluta om organisationen skall ha det inflytandeett i motionen åsyftat stadgevillkor ger.Utskottet finner inte anledning att ändra sittställningstagande och avstyrker motion1999/2000:Bo206 (m) yrkande 15 om enbostadsrättsförenings självbestämmande över sinastadgar.Bostadsanvisning m.m.BostadsanvisningsrättslagI motion 1999/2000:Bo411 (v) yrkande 5 föreslås attlagstiftningen om bostadsanvisningsrätt åter införs.Enligt motionärerna kan en sådan lagstiftning jämteandra åtgärder skapa förutsättningar för allsidigtsammansatta bostadsområden och förstärka deresurssvaga hushållens möjligheter påbostadsmarknaden.Bostadsutskottet delar - liksom utskottet vidupprepade tillfällen tidigare också givit uttryckför - den oro som motionen ger uttryck för över deproblem som vissa hushåll har att komma in på denordinarie bostadsmarknaden. Många ungdomar ochhushåll med begränsade ekonomiska resurser är i daghänvisade till osäkra hyresförhållanden medandrahandskontrakt eller andra tillfälligalösningar. Förutsättningarna på bostadsmarknadenvarierar starkt över landet. I vissa delar ärtillgången på hyresbostäder mycket god.En självklar strävan bör givetvis vara att en godbostadsförsörjning kan tryggas även på orter med högefterfrågan och för hushåll med begränsadeekonomiska resurser.Frågor om det ansvar som kommunerna respektiveövriga parter på bostadsmarknaden har förbostadsförsörjningen har under de senaste årenövervägts i olika sammanhang. En fråga som därvidvarit central är ansvaret för bostadsförsörjningenför de grupper som har svårt att av egen krafthävda sina intressen. Diskussioner har förts i dennafråga mellan företrädare för dåvarandeInrikesdepartementet och bostadsmarknadens parter.Vidare har den bostadspolitiska utredningen i sittslutbetänkande (SOU 1996:156) övervägt frågan omkommunernas ansvar och styrmedel i sammanhanget.Utredningen ansåg visserligen att det intefanns skäl att ge kommunerna lagstödd möjlighet tillförmedlingsrätt för privata hyresbostäder men attkommunerna bör återfå en sådan möjlighet om derasförmåga att uppfylla sitt bostadssociala ansvarallvarligt hotas.De i motionerna aktualiserade frågorna omkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen togs uppi den proposition om bostadspolitiken som riksdagenbehandlade . Utskottet avstyrkte vid sinberedning av propositionen ett motionsförslagomfattande bl.a. att bostadsförsörjningslagen ochbostadsanvisningsrättslagen skulle återinföras (bet.1997/98:BoU10). Utskottet ansåg att, även om denrättsliga regleringen av kommunernasbostadspolitiska ansvar har en delvis annanutformning än tidigare, innebär detta inte attansvaret skulle ha förändrats på något avgörandesätt. Kommunernas möjligheter att engagera sigföljer av kommunallagens bestämmelser ochskyldigheterna av bestämmelserna isocialtjänstlagen. Utskottet konstaterade också attdet är möjligt för kommunerna att ävenfortsättningsvis vidta olika bostadspolitisktmotiverade åtgärder såsombostadsförsörjningsplanering och bostadsförmedling.Utskottet ansåg att de styrmedel kommunerna förfogaröver får bedömas vara tillräckliga och att de därförinte nu bör ändras.Den av regeringen tillsattaboendesociala beredningen skall följa utvecklingenpå det boendesociala området och lämna förslag tillåtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper påbostadsmarknaden. Beredningen skall lämna förslagtill åtgärder för den händelse att situationen påbostadsmarknaden utvecklas på ett sådant sätt attkommunerna inte genom samarbete med fastighetsägarnakan uppfylla sitt boendesociala ansvar.Utgångspunkten för beredningens arbete skall vara enboendesocial kartläggning av situationen påbostadsmarknaden. Beredningen skall vara verksamintill utgången av år 2000.Utskottet anser att den boendesociala beredningensarbete bör avvaktas och finner därför inte skäl attnu ändra sitt tidigare ställningstagande när detgäller ett återinförande av enbostadsanvisningsrättslag. Motion 1999/2000: Bo411(v) yrkande 5 om bostadsanvisning avstyrks därför.Rätt till förhyrningI motion 1999/2000:Bo411 (v) yrkande 1 föreslås atten bostadssökande som vill hyra en lägenhet men somfått ett oskäligt nej av den tilltänkta hyresvärdenskall ha möjlighet att få skäligheten avhyresvärdens ställningstagande prövad, bl.a. i densituationen att hyresvärden på ett oskäligt sättkrävt en borgen.Den föreslagna prövningsmöjligheten avser atthjälpa en bostadssökande som drabbas av olika formerav diskriminering eller på annat sätt av osakligaskäl blir vägrad att hyra en ledig lägenhet. Det kanockså gälla att hyresvärden ställer upp oskäligavillkor för uthyrningen som hyresgästen inte kaneller vill uppfylla, t.ex. i fråga om borgen.Hyresvärdens sakliga intresse kan i normalfalletinte bedömas sträcka sig längre än till attlägenheten blir uthyrd till en skötsam hyresgäst.Motionärernas syften är i och för sig vällovliga.Enligt utskottets mening skulle dock enbostadssökande som av oacceptabla skäl nekas atthyra en lägenhet knappast bli hjälpt av en möjlighetatt föra talan mot hyresvärdens ställningstagandeeftersom lägenheten i de flesta fall inte skullevara ledig när ett avgörande av tvisten föreligger.Enligt utskottets mening bör det inte komma i frågaatt i lagstiftningen införa praktiskt verkningslösainstrument. Utskottet avstyrker därför motion1999/2000:Bo411 (v) yrkande 1 om rätten att hyra enlägenhet. beträffande bruksvärdessystemetatt avslår motionerna 1999/2000:Bo206 yrkande 12,1999/2000:Bo232 yrkande 4, 1999/2000:Bo409yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:Sf637 yrkande23,res. 1 (m)res. 2 (kd, c, fp)2. beträffande hyressättningen i särskildaboendeformeratt avslår motion 1999/2000:Bo412,3. beträffande dröjsmål medhyresbetalningenatt avslår motion 1999/2000:Bo411 yrkande 2,res. 3 (v)4. beträffande hyresvärdens aviseringatt avslår motion 1999/2000:Bo407,res. 4 (m)5. beträffande hyresgästinflytande vidombyggnadatt avslår motion 1999/2000:Bo204 yrkande 13 imotsvarande del,res. 5 (c)6. beträffande lägenhetsutformningenatt avslår motion 1999/2000:Bo204 yrkandena 16 och17,res. 6 (m)res. 7 (c)7. beträffande otillåtnaandrahandshyresavtalatt avslår motion 1999/2000:Bo415,8. beträffande vissaandrahandshyresgästers besittningsskyddatt avslår motion 1999/2000:Bo411 yrkande 3,res. 8 (v)9. beträffande porrklubbsverksamhet somgrund för uppsägningatt avslår motion 1999/2000:A819 yrkande 27,res. 9 (kd, mp)10. beträffande självförvaltningatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 13 imotsvarande del och 1999/2000:A230 yrkande 24,res. 10 (kd, c, fp)11. beträffande lokalhyresreglernaatt avslår motion 1999/2000:Bo417,12. beträffande majoritetskravet vidombildning till bostadsrättatt avslår motionerna 1999/2000:Bo201 yrkande 3,1999/2000:Bo206 yrkande 14, 1999/2000:Bo231yrkande 13 och 1999/2000:Bo233 yrkande 12 imotsvarande del,res. 11 (m, kd, c, fp)13. beträffande ett partiellt upphävandeav förbudet mot dubbelupplåtelseatt avslår motion 1999/2000:Bo206 yrkande 13 imotsvarande del,res. 12 (m, kd, fp)14. beträffande kvarvarande hyresgästersrätt till ombildningatt avslår motion 1999/2000:Bo406,15. beträffande ett personligt låneansvarför bostadsrättshavarenatt avslår motion 1999/2000:Bo233 yrkande 12 imotsvarande del,res. 13 (m, kd, c, fp)16. beträffande en panthavares rätt tillmedlemskap och andrahandsupplåtelseatt avslår motion 1999/2000:Bo206 yrkande 13 imotsvarande del,res. 14 (m)17. beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrättatt avslår motion 1999/2000:Bo206 yrkande 13 imotsvarande del,res. 15 (m)18. beträffande en utvärdering avseendebostadsrättens pantvärdeatt avslår motion 1999/2000:Bo233 yrkande 12 imotsvarande del,res. 16 (m, kd, c, fp)19. beträffande ett centraltbostadsrättsregisteratt avslår motion 1999/2000:Bo233 yrkande 12 imotsvarande del,res. 17 (kd)20. beträffande en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgaratt avslår motion 1999/2000:Bo206 yrkande 15,res. 18 (m, c)21. beträffande bostadsanvisningatt avslår motion 1999/2000:Bo411 yrkande 5,res. 19 (v)22. beträffande rätten att hyra enlägenhetatt avslår motion 1999/2000:Bo411 yrkande 1.res. 20 (v)den 14 december 1999På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), LennartNilsson (s), (), (), (), (), CarinaMoberg (s), (), (),(), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), YvonneÅngström (fp) och (). Bruksvärdessystemet (mom. 1)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Mot bakgrund" slutar med "ombruksvärdessystemet" bort ha följande lydelse:Ett stabilt och på andra sätt attraktivt boende ären viktig del av varje familjs grundtrygghet. mening är det därför nödvändigt atthyressystemet tar större hänsyn till kundernas ochde bostadssökandes önskemål.Bruksvärdessystemet har i praktiken kommit attanvändas för att styra all hyressättning efterresultaten av hyresförhandlingarna mellanHyresgästför-eningen och de kommunalabostadsföretagen. Vägledande för hyresnivåerna hardärvid blivit de kommunala bolagens kostnader.Systemet har därmed kommit att bli hyresdrivande.Bruksvärdessystemet hade emellertid ursprungligen enhelt annan inriktning. Tanken var atthyresbildningen skulle ske efter marknadsmässigakriterier som hyresgästens besittning avbostaden tryggades. Detta kom till uttryck i denproposition om bruksvärdessystemet som densocialdemokratiska regeringen lämnade tillriksdagen. Där sades att fastighetsägaren i ettmarknadsläge där full balans råder mellan tillgångoch efterfrågan på lägenheter bör vara berättigadatt ta ut den hyra som han skulle kunna uppnå vidfri uthyrning till vem som helst. Enligtpropositionen kunde saken också uttryckas så atthyresvärden bör få utnyttja lägenhetens fullamarknadsvärde.Dagens tillämpning av bruksvärdessystemet, därallmännyttan är hyresledande, innebär att enfastighets byggår är den helt avgörande faktorn vidhyressättningen medan det bortses från kalkylmässigarealiteter som räntekostnader och förmögenhetsvärde.I storstaden är hyran för en lägenhet i stadensytterkanter i allt väsentligt densamma som för enattraktiv lägenhet i stadskärnan. Omsättningen avlägenheter har blivit liten med omfattandesvarthandel som följd. Vid denna handel betalasersättningar som gott och väl motsvarar skillnadenmellan marknadshyra och bruksvärdeshyra. Endast densom har ett kapital så stort att det räcker till köpav ett svart hyreskontrakt kan skaffa sig enhyreslägenhet.Dagens bruksvärdessystem innebär också att enöverprissättning sker när hyrorna utanförstorstäderna bestäms, dels till följd av attsystemet motverkar konkurrens, dels därför att påhyran - direkt eller indirekt - läggs kostnadernaför de lägenheter de allmännyttiga företagen intelyckas hyra ut. Också i många av storstädernasytterområden innebär systemet att hyresgästernabetalar alltför stora hyror i förhållande till vadde får.Utskottet anser att ursprungstankarna medbruksvärdessystemet bör vara vägledande för deförändringar av hyreslagstiftningen som ärnödvändiga. De kommunalt ägda bostadsföretagenshyresnormerande roll bör således avskaffas.Hyressystemet måste ta större hänsyn till kundernasoch de bostadssökandes önskemål. För att åstadkommaen mer rörlig bostadsmarknad, ett fortsatt byggandeoch en garanti för hyresrätten som upplåtelseform,måste det vara möjligt för kunden ochfastighetsägaren att vid inflyttningen avtala om enhyra som är relaterad till efterfrågan på bostäder.Detta innebär att den som bor i mindre efterfrågadelägen eller i sämre utrustade lägenheter får betalamindre medan den som väljer att bo i mycketattraktiva lägenheter får betala en högre hyra. Enflexiblare hyressättning är av betydelse förrättvisan hyresgästerna emellan men har alltså ocksåfastighets- och samhällsekonomisk betydelse.Samtidigt underlättas möjligheterna förbostadskonsumenten att bedöma hyresrättens för- ochnackdelar i förhållande till egnahem ochbostadsrätter.Hyresgästernas intresse av trygghet ochframförhållning i boendet bör säkras genom ettfortsättningsvis starkt besittningsskydd. Enfastighetsägare skall inte kunna kringgå detta skyddgenom orimligt höga hyreskrav. Vid tvist mellanhyresvärd och hyresgäst bör rimligheten både avhyresnivån och storleken på en eventuellhyreshöjning kunna prövas av domstol. På samma sättsom en egnahemsägare har möjlighet att skapaförutsebara bostadskostnader bör det vara möjligtför den som hyr sin bostad att skriva mångårigakontrakt när det gäller hyresnivån liksom att iavtal reglera vilka förutsättningar som skall gällavid omförhandling.Enligt utskottets mening bör således denursprungliga tanken med bruksvärdessystemetåterupprättas så att en friare hyresbildning kommertill stånd med ett starkt besittningsskydd somgrund. Det bör ankomma på regeringen att snaraståterkomma till med förslag som medverkartill den förordade utvecklingen.Riksdagen bör med avslag på motionerna1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 4, 1999/2000:Bo409 (m)yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:Sf637 (c) yrkande23 som sin mening ge regeringen till känna vadutskottet ovan anfört med anledning av Moderatasamlingspartiets partimotion 1999/2000:Bo206 yrkande12 om bruksvärdessystemet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande bruksvärdessystemetatt med anledning av motion1999/2000:Bo206 yrkande 12 och med avslag påmotionerna 1999/2000:Bo232 yrkande 4,1999/2000:Bo409 yrkandena 1 och 2 samt1999/2000:Sf637 yrkande 23 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Bruksvärdessystemet (mom. 1)(), (), RigmorStenmark (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Mot bakgrund" slutar med "ombruksvärdessystemet" bort ha följande lydelse:När bruksvärdessystemet tillkom var dess ytterstasyfte att skapa ett hållbart besittningsskydd förhyresgästerna och motverka hyreshöjningar påbostadsmarknader med brist på lägenheter. Systemetvar marknadsbaserat och hyresrelationerna skulleåterspegla marknaden.Bruksvärdessystemet har emellertid tillämpats påett sätt så att den relativa hyresstrukturen i vissafall markant avviker från ett tänkt resultat av enren marknadsprissättning. Attraktiva lägenheter icentrala lägen är underprissatta medan hyresgäster imindre attraktiva områden betalar för hög hyra. Densnedvridna hyressättningen får många negativakonsekvenser. I centrala delar växer densvarta hyresmarknaden. I andra delar av landet finnsså många tomma lägenheter att flera kommunersekonomi hotas.Utskottet förespråkar mot denna bakgrund att detskall införas en mer flexibel hyressättning. Detfinns särskild anledning för utskottet att nu göradetta ställningstagande eftersom bruksvärdessystemetär föremål för en utredares överväganden. Dessaöverväganden bör ges den inriktningen atthyressättningen bättre skall avspegla utbud ochefterfrågan på hyresmarknaden. Det är främst frågaom att lägesfaktorn skall ges en större tyngd. Bakomdetta ställningstagande ligger naturligtvis atthyressättningen av hyresgästerna skall upplevas somrättvis. Men det gäller framför allt att garanteraframtidens utbud av hyreslägenheter, både så att detskall skapas ekonomiska förutsättningar att byggahyresrätter och att det som byggs motsvarar vadhyresgästerna vill ha.Riksdagen bör med avslag på motionerna1999/2000:Bo206 (m) yrkande 12 och 1999/2000:Bo409(m) yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringentill känna vad utskottet ovan anfört med anledningav motionerna 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 4 och1999/2000:Sf637 (c) yrkande 23 ombruksvärdessystemet.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande bruksvärdessystemetatt med anledning av motionerna1999/2000:Bo232 yrkande 4 och 1999/2000:Sf637yrkande 23 samt med avslag på motionerna1999/2000:Bo206 yrkande 12 och 1999/2000:Bo409yrkandena 1 och 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Dröjsmål med hyresbetalningen (mom. 3)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Förverkande-reglerna utgör" och slutarmed "med hyresbetalningen" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att hyreslagens regler ombetalningsdröjsmål medverkar till att antaletavhysningar ligger på en nivå som inte är rimlig.Hyresgästernas skydd behöver därför förbättras.Sedan en översyn av hyreslagens regler ombetalningsdröjsmål genomförts sedanvalde regeringen att inte föreslå några förändringarav dessa. Utskottet anser däremot att reglerna börförändras. Vräkningar sker ofta för skulder som ärsmå i relation till kostnaderna för självavräkningen. Sedda i förhållande till den mänskligakostnad den vräkte ofta får betala i form avfamiljesplittring eller ett marginaliserat liv iuteliggarmiljö framstår skuldbeloppen somobetydliga.I v-motionen föreslås att den hyresgäst varshyresrätt förverkats skall få behålla sin hyresrätti större utsträckning än vad lagen medger.Motionärerna anser det befogat att en merindividuell prövning skall ske. Bostaden utgör förflertalet människor den grundläggande tryggheten itillvaron. Det framstår därför som i det närmasteobegripligt att en hyresgäst kan förlora sin bostadpå det onyanserade sätt som hyreslagen anger. Lageninnebär egentligen inte särskilt mycket mer än attvissa frister skall ha gått till ända och vissaunderrättelser skall ha gjorts.Utskottet vill på intet sätt förringa de syften somligger bakom hyreslagens bestämmelser. Men dessa nårinte ända fram till den rättvisa som bör gälla.