bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Den gröna rörelsens uppdrag är vända denna utveckling.Uppdraget handlar om att genom opinionsbildning och politiska beslutförändra strukturer, system och normer i samhället, så att människan ochhennes liv tas på allvar. Det sociala kapitalet måste få större betydelse ändet finansiella.Finansutskottets ställningstagandeMed anledning av motionen vill utskottet anföra att den socialaekonomin spelar en viktig roll i den svenska ekonomin. Den socialaekonomin har en lång och stark tradition i i form av kooperativ,medarbetarägda företag, föreningar, stiftelser med allmännyttiga mål,nätverk och byalag. Gemensamt för dessa sammanslutningar är att debygger på demokratiska värden och att vinstintresset inte är detviktigaste.Regeringen arbetar i olika former med frågor kring den sociala ekonomin.Inom har en arbetsgrupp arbetat med att bl.a. belysa ochkartlägga den sociala ekonomins betydelse i samhället. En slutrapport frångruppen presenteras eller . Nyligentillsattes också en nationalkommitté för social ekonomi. Kommittén leds avstatsrådet och dess syfte är att synliggöra den socialaekonomin som ett viktigt område inom politiken och få alltfler att engagerasig i denna sektor. skall också genomföra en storeuropeisk konferens om social ekonomi då ärordförandeland i EU.Utskottet kan vidare konstatera att det i direktiven till utredningen om denframtida regionalpolitiken påpekas att en särskild utvecklingsfaktor som kanfå betydelse i glesbygden och på landsbygden är de möjligheter som finnsinom den sociala ekonomin (dir. 1999:2). Kommittén skall bedöma vilkenbetydelse denna kan få och lämna de förslag som den finner befogade för attde regionalpolitiska målen skall uppnås.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi213 (mp) yrkandena 2,3 och 5.1.5.4 Global skatt på valutamarknadernaMotionenI motion U903 av m.fl. (v) anförs att bör blimer pådrivande för ett utvidgat samarbete i globalekonomiska frågor.Bl.a. bör regeringen ta initiativ på skatteområdet. En effekt avglobaliseringen är att fler nationer har låga skatter på kapital och företagför att locka till sig utlandsinvesteringar. Genom låg skatt på energi,bensin och miljöfarlig produktion kan länderna t.ex. locka till sigmiljöfarlig produktion från länder med en mer progressiv miljöpolitik.Därför bör regeringen i internationella institutioner verka för åtgärder föratt minska sådan skadlig skattekonkurrens och för minimiskattenivåer.Regeringen bör också verka för en global skatt på valutatransaktioner.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat förslag om skatter och avgifter, som t.ex.den s.k. Tobinskatten, i syfte att hantera och begränsa snabbasvängningar i internationella kapitalflöden (bet. 1994/95:FiU20, bet.1995/96:FiU10, bet. 1997/98:FiU1 och bet. 1998/99:FiU20). Utskottetkan , i likhet med tidigare, konstatera att en skatt av Tobinkaraktärkräver en internationell samordning som knappast är genomförbar.Skattepolitik och skatteadministration måste samordnas internationelltför att skatten skall bli effektiv. Dessutom krävs att i princip alla världensländer inför skatten, eftersom det skulle räcka med att något land ellerfinanscentrum inte deltar för att det skall öppnas vägar förkapitalströmmar utanför skattesystemet.När det gäller skattekonkurrens vill utskottet erinra om att aktivtstödjer ansträngningarna att bekämpa skadlig skattekonkurrens, dvs. attmotverka att länder vid sidan av det ordinarie skattesystemet erbjudersärskilda skatteförmåner för att t.ex. locka till sig företag från andraländer. Inom EU har också bidragit till att en s.k. uppförandekodhar antagits för företagsbeskattningen. Vidare har på svenskt initiativ ettoperativt samarbete inletts på skatteområdet mellan ochNorge. Syftet är att genom samordning försöka förbättra skattekontrolleni regionen.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motion U903 (v)yrkande 2.1.5.5 Konsekvensanalyser i ett genusperspektivMotionenI motion Fi508 av m.fl. (v) anförs att det är männen sombeskriver hur den ekonomiska verkligheten ser ut. Mannen är det"normala", kvinnan är det "avvikande". Motionärerna vill synliggöra deolika verkligheter som män och kvinnor lever i. Alla ekonomiskadefinitioner bör beskrivas ur ett genusperspektiv. Förslagen på budgetensutgiftsområden saknar med några få undantag genusperspektiv, enligtmotionärerna. Enligt motionärerna bör konsekvensanalyser ur ettgenusperspektiv genomföras vad gäller budgetpropositionens föreslagnaförändringar av nivåerna på utgiftsområden. Motionärerna anser vidareatt nyckeltal, statistik, konsekvensbeskrivningar etc. i finansplanen börkompletteras utifrån ett genusperspektiv. T.ex. bör statistik kringarbetsmarknaden innehålla uppgifter om hur många av de sysselsatta ocharbetslösa som är män respektive kvinnor. Statistiken överlöneutvecklingen bör kompletteras med en beskrivning över hur den serut för kvinnor respektive män. Vidare bör konsekvensanalyser göras urett genusperspektiv när utgiftstakens andel av BNP förändras. Det är intesjälvklart att t.ex. en nedgång i takens andel av BNP påverkar kvinnoroch män på samma sätt.Finansutskottets ställningstagandeMen anledning av motionen vill utskottet anföra följande:Jämställdhet och genusperspektiv är ett prioriterat område i regeringensarbete. Utgångspunkten för arbetet är vad man med ett internationelltbegrepp brukar kalla "gender mainstreaming". Enkelt uttryckt beskrivermainstreaming att arbetet med jämställdhet flyttas från en tidigaresidoordnad position till att ingå i verksamhetens alla delar. Detta innebär attsåväl den politiska som den verkställande delen av regeringens arbete skallgenomsyras av ett jämställdhetsperspektiv på alla nivåer och inom allaområden. T.ex. gäller att olika förhållanden och villkor för kvinnor och mänskall synliggöras, att varje fråga som berör individer skall prövas ur ettjämställdhetsperspektiv och att konsekvenserna av hur förändringar kantänkas utfalla för kvinnor respektive män skall analyseras.I budgetfrågor arbetar regeringen med genusperspektivet på flera olikaplan. T.ex. har en arbetsgrupp med bl.a. representanter från olikadepartement tillsatts med uppgift att utveckla ett s.k. jämställdhetsbokslut. Ipraktiken innebär det bl.a. att metoder arbetas fram för att införlivagenusperspektivet i alla delar av budgetprocessen. Målet är bl.a. att enskildaanslag i budgeten skall delas upp och analyseras utifrån hur det drabbarkvinnor respektive män. Utskottet vill erinra om att detta är ett omfattandearbete som kommer att ta att genomföra. Hur delar man t.ex. upp företagsstöden på kvinnor och män? Vadinom olika myndigheters anslag drabbar särskilt kvinnor och vad drabbarsärskilt män? har också () tillförtsytterligare resurser för att utveckla lönestatistik för kvinnor och män och föratt ta fram nödvändigt statistiskt underlag för jämställdhetsbokslut.Inför varje viktig regelförändring i skatte- och transfereringssystemetgenomförs också i regeringen en analys av de olika åtgärdernasfördelningseffekter. Det har varit rutin i ungefär , ochberäkningarna omfattar t.ex. utfallet för kvinnor respektive män samt huråtgärden sammantaget påverkar inkomstspridningen. Resultaten redovisaslöpande i bl.a. utredningsbetänkanden och propositioner. Analysernaomfattar visserligen inte samtliga åtgärder som föreslås i olika propositionereller utredningar, men en grov genomgång visar att en kärna av de viktigasteförslagen utsätts för en genomlysning ur ett genusperspektiv. Ibudgetpropositionen redovisas t.ex. fördelningseffekterna av dehöjda barn- och studiebidragen och förslagen 2000. Iett diagram och i text i den reviderade finansplanen framgår att kvinnorgynnas mer än män av de föreslagna åtgärderna.Även i andra fördelningspolitiska studier som utarbetas avFinansdepartementets fördelningspolitiska enhet sker en rutinmässiguppdelning av resultaten på kvinnor respektive män.Utskottet vill understryka att det är viktigt att jämställdhet och genusper-spektivet även i fortsättningen är en fråga med högsta prioritet. Mycketåterstår att göra. Utskottet vill emellertid framhålla att arbetet med attinförliva genusperspektivet i t.ex. budgeten och budgetprocessen är enomfattande process och att perspektivet därför bör vara långsiktigt. I taktmed att arbetet fortskrider bör emellertid resultat kunna utläsas i form av enmer uttömmande beskrivning av utvecklingen för kvinnor respektive mäninom t.ex. de enskilda utgiftsområdena i budgeten.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringen avlämnadeen skrivelse till om jämställdhetspolitiken inför 2000-talet.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi508 (v) yrkandena 4-6.2 Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak förstaten2.1 Utformningen av utskottets förslag till rambeslutEnligt riksdagsordningen (5 kap. 12 §) skall i ett och sammabeslut fastställa ramarna för de olika utgiftsområdena och en beräkningav statsbudgetens inkomster. Av detta följer att i beslutet också ingår attta ställning till hur stora förändringar som kommer att ske avanslagsbehållningarna . Vidare ingår att ta ställning till vilkaförändringar som skall göras av olika skatte- och avgiftsregler ochberäkna effekterna av dessa inkomstförslag. Utifrån de regler somkommer att gälla görs en beräkning av hur storainkomsterna på statsbudgeten blir. För att kunna beräknaupplåningsbehovet görs också en bedömning av hur nettot avmyndigheternas m.fl. in- och utlåning i utvecklasunder budgetåret. Genom att tar ställning till dessa storheterframkommer budgetsaldot som en restpost, och detta saldo visar statensamorteringar/upplåningsbehov under året.Beslutsordningen innebär alltså att tar ställning till alla dessaposter genom ett beslut.Mot denna bakgrund har utskottet i en beslutspunkt sammanfört allaförslag som avser utgiftsramar m.m. och beräkningen av statsbudgetensinkomster.Följande yrkanden i propositionen behandlas i detta sammanhang:? yrkande 2 om utgiftstak för staten inklusive ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten ,?? yrkande 9 om reviderad beräkning av de offentliga utgifterna för åren2000-2002,?? yrkande 4 om beräkning av förändringarna av myndigheternas m.fl. in-och utlåning i samt beräkningen av överföring avmedel från AP-fonden ,?? yrkande 5 om beräkning av statsbudgetens inkomster för budgetåret2000,?? yrkande 6 om fördelning av utgifterna på utgiftsområden för budgetåret2000,?? yrkande 7 om beräkningen av förändringarna av anslagsbehållningarnaför och?? yrkandena 22-38 om lagförslag som avser skattefrågor med budgeteffektför .?Partimotionernas yrkanden avseende motsvarande punkter behandlasockså i detta sammanhang, och ställning tas således även till dessa samlati ett beslut.Motiven till utskottets ställningstagande redovisas på de efterföljandesidorna under rubriken 2.5 Budgetpolitikens inriktning efter det att utskottetförst behandlat 2.2 Budgetutvecklingen, 2.3 Mål för budgetpolitiken och 2.4Buffertfonder för reglering av variationer i socialförsäkringens utgifter.Utskottet tar i detta sammanhang ställning till regeringens respektivemotionernas olika budgetförslag parti för parti och bedömer därvidförslagens samlade effekter under rubriken 2.5.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning av budgetförslagen.I avsnitt 2.6 Utgiftstak för staten och den offentliga sektorn behandlarutskottet den samlade nivån för statsutgifterna som den kommer till uttrycki utgiftstaket. Utskottet tar därefter ställning till vilka ramar som skallgälla för de olika utgiftsområdena när i andra steget avbudgetprocessen fördelar utgifterna på anslagen. Det görs i avsnitt 2.7Fördelning av utgifter på utgiftsområden budgetåret 2000.I två avsnitt behandlar utskottet de förslag som gäller 2.9Anslagsbehållningar och 2.10 Myndigheternas in- och utlåning iRiksgäldskontoret.Därefter redovisar utskottet sitt ställningstagande mer i detalj vad gällerolika inkomstförslag (avsnitt 3) och de olika utgiftsområdena (avsnitt 4.1).I avsnitt 3 Inkomster behandlar utskottet olika inkomstförslag. Avsnittet ärdisponerat på följande sätt. Under rubriken 3.1 Skattepolitikens inriktning tarutskottet först ställning till de samlade förslagen i kommitté- ochpartimotionerna, vilka utgör oppositionspartiernas samlade alternativ tillinkomstförslaget i budgetpropositionen. Därefter går utskottet över till attbehandla de specifika förslagen i propositionen och de i det sammanhangetväckta motionerna. Förslag om inkomstförändringar som tagits upp i olikamotionsyrkanden avseende behandlas i huvudsak i denordning respektive inkomsttitel redovisas i statsbudgeten.I avsnitt 4 Utgifter behandlar finansutskottet de förslag i propositionen ochmotionerna som gäller utgiftsområden. Det görs under rubriken 4.1Fördelning av utgifter på utgiftsområden . I detta sammanhangbehandlas bl.a. yrkanden om att omfördela resurser från ett utgiftsområde tillett annat.Finansutskottets förslag till beslut beträffande budgetförslagen för år 2000återfinns i moment 10 i hemställan. De lagförslag som omfattas av beslutetbehandlas i moment 23, men deras materiella innehåll har dessförinnangodkänts i moment 10. I moment 10 hänvisas dessutom till två appendix tillhemställan.Utskottets och reservanternas förslag till fördelning av utgifter påutgiftsområden m.m. redovisas i appendix 1.I samma appendix redovisas på motsvarande sätt också utskottets ochreservanternas förslag till beräkning av statsbudgetens inkomster fördelat påinkomsttitlar i tabellform.I appendix 2 redovisas samtliga motionsyrkanden, uppräknadeämnesområdesvis, som finansutskottet avstyrker i moment 10.I bilaga 1 återges de lagförslag i budgetpropositionen som utskottetbehandlar i detta betänkande. En hänvisning görs i moment 23 till dennabilaga.2.2 BudgetutvecklingenRegeringen räknar med att man utan ytterligare åtgärder nu skall kunnaklara det utgiftstak som lagts fast . bedömdesutgiftstaket vara hotat, vilket föranledde regering och riksdag att fattabeslut om besparingar och utgiftsbegränsande åtgärder på sammanlagt 8miljarder kronor. Kvarstående budgeteringsmarginal beräknasnu till . Av propositionen framgår att regeringen kommeratt följa hur utgifterna utvecklas under återstoden av 1999 och är bereddatt vidta de åtgärder som behövs för att utgiftstaket skall hållas.De ökade utgifterna för sjukförsäkringen och EU-avgifter medför enligtregeringens bedömning att utgiftstaket riskerar att överskridas ominga åtgärder vidtas. För att hindra detta kommer regeringen att införabegränsningsbelopp som säkerställer medelsförbrukningen på några anslagoch utgiftsområden, däribland totalförsvaret, det internationella biståndetsamt utbildnings- och energiområdet. Begränsningsbeloppet på biståndetsområde kommer enligt regeringen att sättas på ett sådan nivå att de projektm.m. som senarelagts till följd av årets utgiftsbegränsningar i stället kangenomföras 2000.För åren framöver görs nu en något försiktigare bedömning avbudgetutvecklingen än den som redovisades i årets vårproposition. Medanregeringen alltså räknar med en klart mer gynnsam allmänekonomiskutveckling än tidigare, väntas således förbättringen av statsfinanserna blinågot svagare än tidigare prognoser. Den högre tillväxten bidrar till attöverskottet i de offentliga finanserna överstiger tvåprocentsmålet med 15miljarder kronor, och detta utrymme har regeringen utnyttjat förskattesänkningar. I övrigt förklaras den svagare statsfinansiella utvecklingenav att budgetens inkomster begränsas av framför allt effekterna avsommarens fempartiuppgörelse om ålderspensionssystemet, och dess utgifterspäds på till följd av bl.a. ett kraftigt ökat utnyttjande av sjukförsäkringenoch för framför allt av högre EU-avgifter. Dessutom påverkas de nyainkomstprognoserna av att bolagsförsäljningar som var planerade attgenomföras 1999 nu i stället beräknas komma till stånd . Tillföljd härav har försäljningsinkomster räknats ned med drygt 44miljarder kronor medan motsvarande inkomster väntas bli drygt 50 miljarderkronor högre . Försäljningens omfattning är i den nya prognosen också något mindre än iden bedömning som gjordes i vårpropositionen.De nya prognoserna till trots kvarstår emellertid bilden av en mycketgynnsam budgetutveckling. På bara har ett av industrivärldensstörsta underskott i de offentliga finanserna vänts till ett överskott. År 1993uppvisade de offentliga finanserna ett underskott på av BNP. Fem årsenare hade detta ersatts av ett överskott på av BNP.Den gynnsamma utvecklingen har burits upp av en framgångsrikbudgetsanering. Ambitiöst formulerade budgetmål har uppnåtts, i vissa fallmed bred marginal, och även för åren framöver förutses fortsatt stigandeöverskott i de offentliga finanserna. väntas dessaöverskott motsvara 2,1, 2,0 respektive av BNP.Som mål för budgetpolitiken gäller att det finansiella sparandet i denoffentliga sektorn skall motsvara av BNP under närmast efterföljande år.För 2002 väntas detta mål överträffas med ca . Ibudgetpropositionens kalkyler har regeringen förutsatt att dettaöverskjutande belopp skall tillföras hushållssektorn i en eller annan form såatt budgetmålet uppnås exakt. Eftersom det ännu inte avgjorts hur detta skallske har beloppet lagts in i propositionens tabeller som en beräkningsteknisköverföring till hushållen.För första gången på flera år uppvisade statsbudgeten ettöverskott på . Överskottet användes för attamortera av statsskulden, som emellertid trots detta ökade med närmare17 miljarder kronor . Förklaringen härtill är att ungefär enfjärdedel av statsskulden är upplånad i utländsk valuta och denna del avskulden ökade till följd av en försvagad krona.Under perioden 1999-2002 väntas emellertid statsskulden minska med 265miljarder kronor till ca . Delvis beror detta på attkronan åter antas bli starkare, men framför allt förklaras minskningen av demycket stora budgetöverskott som förutses för åren framöver på grund avvissa större transaktioner av extraordinär karaktär.Som ett led i pensionsreformen kommer närmare 220miljarder kronor att överföras från AP-fonden till statsbudgeten.Försäljningen av statliga bolag m.m. väntas ge ett tillskott på ytterligare140 miljarder kronor, och slutligen påverkas budgetsaldot också av storain- och utbetalningar av premiepensionsmedel som stått underRiksgäldskontorets förvaltning. Utan dessa transaktioner av extraordinärkaraktär skulle statsbudgeten under närmast efterföljande år ha uppvisatunderskott på mellan 20 och . Det framgår avefterföljande tabell som är hämtad ur budgetpropositionen.Tabell 9. Statsbudgetens underliggande saldo efter överföring tillhushållen samt efter justering för större engångseffekter 1998-2002Miljarder kronor19981999200020012002Statsbudgetens saldo+9,7+55,3+82,5+81,0+5,7Beräkningsteknisk överföring till hushållen----20,6Statsbudgetens saldo (efter beräknings-teknisk överföring till hushållen)+9,7+55,3+82,5+81,0-14,9Större engångseffekter+24,9+68,4+124,9+132,8+25,5varav Försäljning av statliga bolag m.m.+11,2+0,8+110,0+15,0+15,0Överföring från AP-fonden-+45,0+45,0+117,8+10,5Premiepensionsmedel, netto+13,7+22,6-30,1--Underliggande budgetsaldo-15,2-13,1-42,4-51,8-19,82.3 Mål för budgetpolitikenRiksdagen har lagt fast ett långsiktigt mål för budgetpolitiken sominnebär att de offentliga finanserna skall uppvisa ett överskott på igenomsnitt av BNP sett över en konjunkturcykel. Som delmål gälleratt överskottet skall motsvara av BNP 1999 samt för vart ochett av . Målen gäller vid deprognosförutsättningar som redovisades ekonomiskavårproposition, och skulle tillväxten avvika väsentligt från vad man dåräknade med skall motsvarande avvikelser godtas för överskotten.De som mål angivna överskotten skall användas för att minska denoffentliga nettoskulden.Riksdagen lägger också fast ett utgiftstak , vilket sätter en gräns för hur stora utgifter som staten kan dra påsig. Utgifts- taket omfattar dels de egentliga utgifterna på statsbudgetenexklusive statsskuldsräntor, dels utgifterna för ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten. Dessutom ingår i utgiftstaket enbudgeteringsmarginal.Enligt tidigare riksdagsbeslut skall utgiftstaket för staten uppgå till 761miljarder kronor 2000 samt till 786 resp. för de därpåföljande åren.BudgetpropositionenRegeringen bedömer att den ekonomiska tillväxten nu blir högre än vadman räknade med ekonomiska vårproposition. Avvikelsenbedöms dock inte som väsentlig och något skäl att ompröva de tidigarefastlagda målen anses därför inte föreligga.De svenska nationalräkenskaperna har anpassats till det europeiskanationalräkenskapssystemet ENS 95. Övergången har lett till att nivån påbruttonationalprodukten höjts med ca , och som en följdhärav har överskottsmålet uttryckt i kronor blivit ca 1,4 miljarder kronorhögre.Normalt omprövas inte ett en gång fastlagt utgiftstak. Ibudgetpropositionen föreslår emellertid regeringen att de tidigarefastställda nivåerna på utgiftstaket för 2000-2002 skall anpassas till trebudgettekniska förändringar. Justeringen som inte ökar utrymmet underutgiftstaket är föranledd av dels förslaget att höja den statligaålderspensionsavgiften på pensionsgrundande transfereringar mednärmare , dels förslaget till ändradfinansieringsprincip för avtalsförsäkringar inom det statliga området, delsäven förändringen av det generella statsbidraget till kommunerna tillföljd av föreslagna inkomstskatteändringar. De båda förstnämndaförslagen höjer utgiftstaket med . Den sistnämndaförändringen sänker nivån med 4,8 miljarder kronor.Regeringen föreslår sålunda att utgiftstaken fastställstill 765, 790 respektive 814 miljarder kronor.MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi209 att de offentligafinanserna skall vara i balans över en konjunkturcykel (yrkande 3) och attskuldkvoten vid utgången av 2002 skall få uppgå till högst av BNP(yrkande 4).Är de offentliga finanserna i balans sett över en konjunkturcykel kommerden offentliga bruttoskulden att vara oförändrad mätt i nominella termer menminska jämfört med BNP i takt med att denna växer. I nuvarandekonjunkturläge bör vi enligt motionärerna ha överskott ibudgeten för att därefter kunna tillåta oss underskott i nästa lågkonjunktur.Det moderata budgetalternativet leder enligt motionärerna till ett högrefinansiellt sparande och en bättre ekonomisk tillväxt än regeringens politik.Medan regeringen räknar med att den konsoliderade bruttoskulden skallmotsvara av BNP vid utgången av 2002, bedömer motionärerna att denmed det moderata alternativet kommer att understiga detta år.Moderata samlingspartiet anser dessutom att utgiftstaket för staten börfastställas till nivåer som för de tre närmaste åren understiger regeringensförslag med 11, 22 respektive 34 miljarder kronor.Kristdemokraterna erinrar i motion Fi210 om att partiet tidigare föreslagitatt överskottet i den offentliga sektorn skall begränsas till . Något sådant yrkande framförs emellertid inte nu.Däremot påpekar motionärerna att regeringen nöjer sig med ett överskott påhögst även under goda år trots att man då kunde väntat sig attöverskottet skulle vara högre för att genomsnittet över en konjunkturcykelskall kunna bli . Dessutom, påpekar de, ligger framöver heladet offentliga sparandet i ålderspensionssystemet, och eftersom regeringeninte fritt kan använda dessa medel finns det inte någon extra marginal somkan användas för att möta en budgetförsvagning vid en konjunkturavmattning.Av detta följer att lånebehovet och statsskulden kommer att öka direkt omutvecklingen skulle bli sämre än den regeringen räknat med. Regeringen är -framhåller motionärerna - med andra ord tillbaka på ruta ett när det gällermöjligheten att undvika en finanspolitik som förstärkerkonjunktursvängningarna.