bet · GM01TU8 · 1999-04-13 00:00:00 — Viktiga punkter är t.ex. att minskakoldioxidutsläppen från trafiken, minskatrafikbuller och energiförbrukning. Transportbehovenskall minska och transporter bör så mycket sommöjlighet ske med förnyelsebara och långsiktigthållbara energislag. En större del av resandet börske med kollektiva färdmedel. Mot denna bakgrundföreslås att en utredning tillsätts för att ta framett nytt transportpolitiskt beslut medutgångspunkten i en samhällsekonomisk helhetssynkring en miljövänlig trafikpolitik.1.2.3 KristdemokraternaJohnny m.fl. (kd) framhåller i motion T223att den positiva välfärdsutvecklingen under detsenaste århundradet i stor utsträckning är direktförknippad med ökad handel och därmed ökadetransporter och ökad kommunikation. Välfärden ochden ekonomiska utvecklingen på lång sikt bestämsockså av den allmänna produktivitetsutvecklingen iekonomin, inte minst i transport- ochkommunikationssystemet. En förbättrad produktivitetmedger ökad produktion med oförändrad resursinsatseller oförändrad produktionsnivå med minskatresursutnyttjande. För enskilda människors välfärdär goda kommunikationer avgörande. Rörlighet är ettväsentligt inslag för god livskvalitet ochen grundförutsättning för ett fungerande vardagsliv.Goda kommunikationer underlättar arbetspendling ochökar möjligheterna att kombinera en god boendemiljömed en stor och bred arbetsmarknad. Det allmännasinsatser för att underlättakommunikationsmöjligheterna för grupper medsärskilda behov, som exempelvis funktionshindradeoch äldre, är också nödvändiga i ettvälfärdssamhälle. Med utvecklad teknik påinformationsteknologiområdet kan nyakommunikationsmöjligheter erbjudas dessa människorför att öka kontaktmöjligheterna med bland annatsläkt och vänner.Motionärerna framhåller mot denna bakgrund attstatens roll är tvådelad. För det första är detoffentliga myndigheters uppgift att se till attSverige har en väl utbyggd och väl underhålleninfrastruktur. Huvudsakligen sker detta medoffentliga medel. I syfte att höja effektivitetenoch produktiviteten på detta område bör privatainitiativ uppmuntras. För det andra skall staten setill att transport- och kommunikationsmarknadernafungerar allt effektivare. Det sker bäst genom attkonkurrenstrycket successivt ökar genom fortsattavreglering inom denna sektor (yrkande 1).Enligt motionen måste högt ställda krav på godmiljö och varaktig hushållning med resurser påverkautformningen av transport- ochkommunikationssystemen. Tydliga mål bör därförfastställas för att utvecklingen skall kunna drivasi rätt riktning och för att öka aktörernas möjlighetatt arbeta med god framförhållning (yrkande 2).Vidare framhålls att behovet av godakommunikationer ökar. De åtgärder som vidtas för attminska trafikens miljöproblem måste därför utformasså att transporternas positiva effekter inteäventyras. De mest energieffektiva och mestmiljövänliga transportsätten som järnväg, sjöfartoch tele- och datakommunikationer skall prioriteras(yrkande 11).Det är enligt motionärerna viktigt att skatter ochandra pålagor inte hindrar utvecklingen avalternativa bränslen. Staten måste medverka till attstimulera marknaden på detta område. Tydliga mål bördärför fastställas för att utvecklingen skall drivasi rätt riktning och för att öka aktörernas möjlighetatt arbeta med god framförhållning. Ett sådant målbör vara att minst hälften av alla bilar år 2010drivs med annat än fossila bränslen (yrkande 15).Motionärerna efterlyser vidare kraftfullasatsningar på kollektivtrafik, främjande avcykeltrafik samt ekonomiska styrmedel ochintroduktion av transportinformatik för att minskabilberoendet i städerna (yrkande 18).IT-utvecklingen bedöms påtagligt komma att förändrasituationen inom hela vägtrafikområdet under denärmaste åren. Mycket tyder nämligen på att desamhällsekonomiska vinsterna är stora vidinvesteringar i olika typer av transportinformatik.Mot denna bakgrund är det enligt motionärernaangeläget att regeringen tar ett samlat grepp överinformationsteknikens användning i det svenskatransportsystemet (yrkande 25).Enligt motionen är ett betydande problem attetablera nya trafikleder inom framför alltstorstadsområden. Nya trafikleder i tunnlar är mednuvarande teknik både dyra att bygga och attunderhålla. Motionärerna efterlyser mot dennabakgrund forskning för att finna alternativatekniker som kan begränsa produktionskostnaderna videtablering av nya trafikleder inom framför alltstorstadsområden (yrkande 46).Kristdemokraterna anser att det samarbete sompåbörjats mellan och övrigaÖstersjöländer måste öka för att möta näringslivetsbehov av förbättrade transporter. Det är rimligt attförbättra transportmöjligheterna i Östersjöregionenmed tanke på att flera av de forna Östeuropeiskaländerna sökt inträde i EU. pågår ocksåplaneringen av transeuropeiska motorvägar ochjärnvägar i våra södra grannländer medan Sverigeintagit en mycket passiv hållning i dessasammanhang. Motionärerna begär mot denna bakgrundatt regeringen ger sådana direktiv till trafikverkenatt en svensk anslutning till transeuropeiskanätverk för motorvägar och järnvägar påskyndas(yrkande 10).Motionärerna påtalar vidare att det finns ettväxande behov av transportkorridorer genomexempelvis . En satsning på tågfärjetrafik viasydöstra skulle därför möjliggöra en länkmellan central- och östeuropeiska transportstråk ochNorden som detta skulle avlasta denedtyngda transportlederna i (yrkande 30).I såväl motion T223 av m.fl. (kd) somi motion MJ605 av Skånberg m.fl. (kd) hänvisastill rapporter som befarar att den ökadeväxthuseffekten kommer att innebära stigande havsytaoch att havsströmmarnas banor ändras. Oväder somorkaner kan därmed bli vanligare och får dessutomökad styrka och över hela världen kan vädret bli merextremt med ökad torka, översvämningar ochvärmeböljor. Mot denna bakgrund föreslås att kring en lång rad extrema meteorologiska,hydrologiska och oceanografiska händelser sominträffat prioriteras.Enligt motion T615 yrkande 8 av m.fl.(kd) finns det exempel på atttrafikslagsövergripande projekt, som t.ex.hamninvesteringar med anslutande väg- ellerjärnvägsförbindelser, inte kommer till stånd ellerförsenas på grund av att trafikverken har olikauppfattningar. Regeringen bör därför ge tydligadirektiv om ökad samplanering mellan verken.Kenneth () påtalar i motion T7 att förnärvarande finansieras en rad storainfrastrukturprojekt i landet på annat sätt än medtraditionell anslagsfinansiering. Motionärenhänvisar vidare till utvecklingsarbete som pågårkring privatfinansiering genom s.k. partnerskap ochde möjligheter som har att få bidrag från EUför utbyggnader av de delar av det transeuropeiskanätverket som ligger inom landets gränser. Mot dennabakgrund efterlyses en samlad redovisning avpågående och planerade infrastrukturprojekt oavsetthur de finansieras.Göran m.fl. (kd) betonar i motion N274 attom turismen på landsbygden skall kunna utvecklaskrävs fungerande transporter. Mot denna bakgrundefterlyses en undersökning som beskrivertransporternas betydelse för landsbygdsturismen. Iutredningen bör klarläggas vilka samhällsinsatsersom är nödvändiga och hur behovet av bratrafikförbindelser i områden med begränsattrafikunderlag kan tillgodoses. Utgångspunkten förutredningsarbetet bör vara att ge landsbygdsområdensamma möjligheter att utvecklas som mer tätbefolkadeområden i vårt land.1.2.4 CenterpartietSven m.fl. (c) hänvisar i motion T230 tillatt presenterade en omfattandetransportpolitisk motion , varsprinciper alltjämt gäller.Motionärerna betonar därefter att ettkretsloppsanpassat samhälle förutsätter ett"grönare" transportsystem. svarar bil- ochlastbilstrafiken för det mesta av de miljöfarligautsläppen i form av koldioxid, kväveoxider,svaveloxider och kolväten. Användningen av fossilabränslen måste därför minska. ansermot denna bakgrund att det bör införas en nollvisionför fossila bränslen. Det bör därför läggas fast enplan för hur fossila bränslen successivt skall fasasut och ersättas med förnybara bränslen.För att investeringar i infrastruktur skallvidmakthållas och utvecklas och bidra till tillväxtoch utveckling i hela landet krävs enligt motionenen helhetssyn på kommunikationsområdet. Godakommunikationer är en absolut förutsättning för atthela skall kunna utvecklas.Transportpolitiken måste därför syfta till attminska avståndsnackdelar och utöka möjligheterna förett decentraliserat samhälle. Näringslivetskonkurrenskraft hänger nära samman med frågor omtrafikförsörjning, krav på god standard och högtillförlitlighet vid transporter.Motionärerna framhåller vidare att inriktningenmåste vara att skapa en infrastruktur som gerförutsättningar att tillvaratautvecklingsmöjligheterna i hela Sverige.Infrastrukturplaneringen måste därför syfta till attminska de avståndsnackdelar som de ytvida regionernahar. Ett väl utbyggt väg- och järnvägsnät och enutbyggnad av kollektivtrafiken ökar möjligheternaför ett decentraliserat samhälle. Vidare framhållsatt investeringar i infrastrukturen lätt kan gåförlorade om de inte följs av insatser för drift ochunderhåll. Väg- och järnvägskapitalet måsteförvaltas på sådant sätt att värdet av gjordainvesteringar inte urholkas. För att kunnaupprätthålla en sådan princip krävs en långsiktigstrategi för drift- och underhållsåtgärder.Motionärerna bedömer att kommunikationsforskning ärsärskilt angelägen i då transporter ochkommunikationer förändras hastigt. Centerpartietstöder därför den satsning på en internationellhögskola för transport och kommunikation somföreslagits vid högskolan i i samarbete medUppsala universitet och Kungliga tekniska högskolan.Satsningen föreslås finansieras med medel frånsektorsforskningen inom utgiftsområde 22Kommunikationer (yrkande 12).Enligt motion T214 yrkande 7 av () bören plan läggas fast för hur fossila bränslensuccessivt skall fasas ut och ersättas med förnybarabränslen. På samma sätt som det nu talas om ennollvision i trafiksäkerhetsarbetet bör ennollvision vara målet när det gäller användning avfossila miljöskadliga bränslen.Lennart m.fl. (c) framhåller i motion N337yrkande 12 att ur miljösynpunkt är det rimligt attden långväga godstrafiken går på järnväg. Om dettaskall möjliggöras krävs att kombitrafiken gesförbättrade konkurrensmöjligheter. Genom desatsningar som genomförs, bland annat för atthöja bannätets axeltryck, förbättras järnvägensmöjligheter. Det tar dock innan dessainvesteringar ger resultat. bör därförtillsammans med SJ och näringen tydligt prioriteraoch hitta lösningar för att underlätta förkombitrafiken.1.2.5 liberalernaKenth Skårvik och () framhåller imotion T222 att transport och kommunikation ärnödvändiga ingredienser i all ekonomisk aktivitet.Att under det senaste århundradet haft enpositiv välfärdsutveckling kan till stor del kopplastill ökad handel och därmed ökade transporter ochökad kommunikation. Handel över gränsernaförutsätter att det finns bra tillgång tilltransporter. Konkurrenskraften inom landet sommöjliggör ökad och tryggad sysselsättning och hänsyntill miljön förutsätter ökande och miljöanpassadetransporter. Högt ställda krav på miljöhänsyn ochvaraktig hushållning med resurser måste påverkautformningen av transportsystemen. För enskildamänniskors välfärd är goda kommunikationeravgörande. Människans möjlighet till rörlighet ärett väsentligt inslag i god livskvalitet och engrundförutsättning för att vardagslivet skall kunnafungera. Tillgång till bra kommunikationerunderlättar arbetspendling och ökar därmedmöjligheterna att bo där man vill och arbeta där detfinns gott om sysselsättningstillfällen. En välutformad trafikpolitik är därmed av allra störstaregionalpolitiska betydelse (yrkande 4).För liberalerna är den friakonkurrensen grundbulten i trafikpolitiken ochmotionärerna menar att med fri konkurrenstillgodoses den enskildes val av transportslag bäst.Detta gäller även för den som skall skicka gods. Medfri konkurrens inom alla transportslag kan samhälletpå bästa sätt uppnå en hållbar utveckling och ökadtillväxt (yrkande 1).Enligt motionen bör regeringen aktivt inom EU drivapå och medverka till en minskning avmiljökonsekvenserna. Regeringen bör vidare medverkatill skärpt gemensam lagstiftning med inriktning påekonomiska styrinstrumet och stimulanser förforskning och andra insatser för lägre emissioner.Folkpartiet anser att ett ökat inslag avkretsloppstänkande vid arbetet med infrastrukturenär nödvändigt. Miljökonsekvensbeskrivningar måstebli ett viktigt inslag vid planeringen avinvesteringar i trafikens infrastruktur (yrkande 7).Beträffande transportpolitikens grundläggandeprinciper påpekas att principen om valfrihet låterbra men att sådant tänkande måste kombineras med enavreglering och fri konkurrens för att principenskall kunna genomföras (yrkande 8).1.2.6 de grönaEnligt motion T217 av m.fl. (mp)grundas den nya transportpolitiken påmiljömål som är helt otillräckliga för att vi skallkunna nå ett långsiktigt hållbart samhälle.Styrmedlen för att nå miljömålen är vidare heltundermåliga. Det finns föresatser om ensamhällsekonomiskt grundad prissättning, dvs.ambitioner om att ekonomiska styrmedel skall styramot de miljömål man satt upp. Men när det kommertill kritan så saknas konkreta åtgärder för attuppnå detta. politik innehållerdäremot ett väl avvägt styrmedelspaket som, inomramen för en skatteväxling, leder till en successivhöjning av energi- och miljörelaterade skatter ochavgifter det närmaste decenniet.För att uppnå målen om ett långsiktigt hållbarttransportsystem är det enligt Miljöpartietnödvändigt att så mycket trafik som möjligt försöver till det transportslag som är minstmiljöbelastande, nämligen järnvägen. För detta krävsatt järnvägens konkurrenskraft stärks i förhållandetill övriga trafikslag. Det kan ske dels genom attjärnvägens ekonomiska konkurrenskraft förstärks iförhållande till andra trafikslag, dels genom ensnabbare utbyggnad av en konkurrenskraftiginfrastruktur för järnvägen (yrkande 1).Motionärerna förordar vidare att regeringenreglerar andra myndigheters skyldighet att vidtalaJämställdhetsrådet. Det finns annars en överhänganderisk att rådet blir verkningslöst. Regeringen böräven precisera hur rådet skall delta i självabeslutsprocessen. Regeringen bör återkomma i dessafrågor till (yrkande 11).Enligt motionen bör vidare ett barnperspektivtillämpas i fråga om infrastruktursatsningar,telefrågor, kollektivtrafikanläggningar,trafiksäkerhet, hälsa m.m. Ett barnperspektiv böringå i samtliga myndigheters sektorsansvar (yrkande12).Marianne m.fl. (mp) uppmärksammar imotion MJ778 att EU betalar utmiljardbelopp i industristöd till flygbolag ochbilindustrin. EU har dessutom gravt försvårat enverklig omläggning av infrastrukturen. Regeringenbör därför arbeta för att EU:s infrastruktursatsningstegvis riktas mot trafikslag som kan bidra till attminska växthuseffekterna och att subventioner tillbil- och flygindustrin skyndsamt avvecklas.Per m.fl. (mp) anger i motion T312, yrkande 3,att SJ gjorde ett försök att lansera en"rullande landsväg" för lastbilstransporter mellanStrömstad och . Försöket var dock dåligtförberett och genomförandet fick ingen riktig chans.Med hänsyn till att utvecklingen har gåttsnabbt anges att det nu är dags att initiera ochgenomföra försök med ett gemensamt containersystemför sjöfarts-, järnvägs- och landsvägstransporter.Mot denna bakgrund föreslås att gerregeringen i uppdrag att på olika sätt, bl.a. i sinaägardirektiv till SJ, påskynda en sådan utveckling.1.2.7 Övriga motionsförslagBerit Andnor m.fl. (s) anför i motion T231 atterfarenheterna av de senaste årens utveckling, medavreglering och bolagisering av vårainfrastrukturverk, visar att marknaden inte förmårta regionalpolitiska hänsyn. Den politiskastyrningen av uppbyggnaden av landets infrastrukturbör därför återupprättas. Det kan t.ex. ske genomatt alla aktörer på t.ex. distributionsmarknaden,elmarknaden, telemarknaden ochkollektivtrafikmarknaden får betala avgifter somanvänds för regionalpolitiskt motiverade satsningarinom respektive område. Konkurrenslagstiftningen börvidare ses över så att den inte förhindrar eneffektiv regionalpolitik (yrkande 1).Motionärerna framhåller att vid prioriteringenmellan olika infrastrukturprojekt är det viktigt atthänsyn inte bara tas till de samhällsekonomiskakalkylmodeller som används, utan också att såvälregionalpolitiska som sociala skäl beaktas (yrkande2).I motionen påtalas även att den växandeturistnäringen är beroende av bra vägar för attkunna fortsätta att utvecklas som en viktigbasnäring främst i skogslänen. Skogslänen har docklandets sämsta vägar delvis beroende på besvärligamarkförhållanden, men framför allt på brister i dethittillsvarande sättet att fördela väganslagen.Motionärerna anser därför att i högre gradän måste beakta skogslänens behov av ettväl fungerande vägnät då väganslagen fördelas överlandet (yrkande 6).Motionärerna framhåller slutligen att järnvägarna iskogslänen behöver rustas upp. Exempelvis skaparNorra stambanans bristande kapacitet stora problemför godstrafiken från norra . Med hänsyntill såväl näringslivets ökade behov av snabba ocheffektiva transporter som kravet på ett miljövänligttransportsystem är det ytterst angeläget att en såstor andel som möjligt av godstrafiken går påjärnväg och inte läggs på lastbil. Det innebär attvid fördelningen av anslag tilljärnvägsinvesteringar bör åtgärder för att förbättragodstrafikens förutsättningar ges betydligt högreprioritet än (yrkande 8).1.3 Utskottets ställningstagande1.3.1 Transportpolitiska riktlinjerUtskottet konstaterar att i modern tid har densvenska transportpolitiken reviderats ungefär varttionde år. fastställde en nytransportpolitik som ersatte 1988 årstrafikpolitiska beslut. Riksdagsbeslutet hadeföregåtts av en flerårig process som initierades avriksdagen. begärde sålunda i mars år 1994att en kommission skulle tillsättas för att utarbetaen nationell plan för kommunikationerna i Sverige.Enligt riksdagsbeslutet skulle utgångspunkten varaatt investeringarna skulle ges en sådan inriktningatt ett miljöanpassat transportsystem kan uppnås somsamtidigt bidrar till ökad välfärd och tillväxt(bet. 1993/94 TU16, rskr. 1993/94154). Mot dennabakgrund tillsattes den parlamentariskaKommunikationskommittén som arbetade medatt ta fram ett omfattande underlag till en nytransportpolitik. Kommissionen presenterade trebetänkanden som remissbehandlades av olika aktöreröver hela landet och trafikpolitikens mål ochutformning blev föremål för en omfattande debatt isamhället.Utgångspunkten för den nya transportpolitiken äratt den skall bidra till en socialt, kulturellt,ekonomiskt och ekologiskt hållbar utveckling. Det ären hög ambitionsnivå som ställer krav på utveckladetekniska lösningar, bättre regelsystem ocheffektivare ekonomiska styrmedel. måsteden svenska transportpolitiken formas med hänsyntill andra länder inom och utom . Genom dennya transportpolitiken har en angelägenvidareutveckling skett av de transportpolitiskamålen och de har kompletterats med delmål samt, påvissa områden, även etappmål. I det nyatransportpolitiska beslutet ingår vidaretransportpolitiska principer samt riktlinjer förolika sektorer, transportslag och politikområden.Utskottet anser att genom beslut så sentsom har fått enmodern och framtidsanpassad transportpolitik. Genombildandet därefter av ett nytt Näringsdepartementhar transportpolitiken integrerats närmare med denövriga tillväxtpolitiken. Utskottet vill vidarehänvisa till det pågående transportpolitiskautvecklingsarbetet. Det gäller bl.a. det arbete somför närvarande pågår med att vidareutveckla detransportpolitiska målen med etappmål och denfortsatta planeringen av transportinfrastrukturenför . Utskottet vill ocksåsärskilt betona betydelsen av att det i den nyatransportpolitiken ingår att styrningen av den ochuppföljningen av de transportpolitiska målen skallutvecklas. Regeringen skall redovisa förriksdagen hur de transportpolitiska målen haruppfyllts.Med hänvisning till det anförda är utskottet inteberett att redan nu om-pröva gällandetransportpolitik. Utskottet bedömer vidare attsyftet med merparten av de motionsyrkanden somväckts om olika transportpolitiska frågortillgodoses väl inom ramen för den nyatransportpolitiken och förutsatt utvecklings- ochuppföljningsarbete. Utskottet vill här särskiltkommentera följande frågor.JämställdhetMed anledning av motionerna T217 (mp) yrkande 11 ochT229 (v) yrkande 4 vill utskottet klargöra atttransportpolitiken i stor utsträckning handlar omfördelningspolitik. Detta gäller naturligtvis isärskilt hög grad de transportpolitiska målen omtillgänglighet och regional balans. Även målen om engod miljö, en säker trafik och en högtransportkvalitet handlar emellertid ytterst omfördelningen av resurser mellan olikabefolkningsgrupper och generationer. Att utformatransportsystemet så att det svarar mot de behov sommänniskor har kräver kunskap om olika grupperserfarenheter, behov och värderingar.I den nya transportpolitiken ingår därför atttillskapa ett jämställt transportsystem. Regeringenkommer mot denna bakgrund att tillsätta Rådet förjämställdhetsfrågor inom kommunikationssektorn (K1998:08). Rådet skall enligt sina direktiv verkagenom att lämna underlag till regeringen samtbedriva opinionsbildande verksamhet i form av bl.a.seminarier och informationsaktiviteter (dir.1998:68). Vad gäller transporter skall områdenafysisk planering, trafikplanering, strategier förmiljö, säkerhet och användningen avtransportinformatik i första hand belysas. Vidareskall frågor om otrygghet och brott i samband medkollektivresande analyseras ur ettjämställdhetsperspektiv.När det gäller informationsteknik (IT),telekommunikation och postverksamhet skall frågor omtillgänglighet till teknik och tjänster samtutbildning behandlas. I övrigt skall frågor omkompetens och rekrytering belysas. Rådet skallvidare lämna förslag till åtgärder som syftar tillatt könsrolls- och jämställdhetsperspektivetsuccessivt skall kunna genomsyra hela detkommunikationspolitiska fältet. Rådet skall lämnaett slutbetänkande till regeringen senast den 1 maj2000.Beträffande de farhågor som framförs i motion T217(mp) om att riskerar att intetillräckligt komma in i beslutsprocessen påtransportområdet kan nämnas att enligt regeringensdirektiv skall rådet samråda med bl.a. Post- ochtelestyrelsen, , , ,, ,, , (K1998:04), Utredningen (K 1998:07) om behov avinformations- och kommunikationstekniskinfrastruktur, , och Svenska Lokaltrafikföreningen.Utskottet konstaterar vidare att regeringenårligen skall redovisa för hur detransportpolitiska målen har uppfyllts. Det innebäratt även utvecklingen mot ett mer jämställttransportsystem får förutsättas komma att belysas.Utskottet konstaterar därmed att syftet medmotionerna T217 (mp) yrkande 11 och T229 (v) yrkande4 blir tillgodosett.BarnperspektivUtskottet anser, som framhålls i motion T217 (mp)yrkande 12, att ett barnperspektiv är viktigt attanlägga när det gäller transporter. Ett exempel somvisar på detta behov är att barnens tillgång tilloch säkerhet i sin närmiljö kan påverkas starkt avolika trafikanläggningar. Utskottet vill vidareerinra om att har ratificerat FN:skonvention om barns rättigheter. Enligtkonventionen skall alla åtgärder som rör barn sättabarnens bästa i främsta rummet. Utskottet ser därförpositivt på att i den nya transportpolitiken ingårbl.a. att barns behov, framför allt med avseende påtillgänglighet, säker trafik och god miljö, bör varavägledande för transportsystemets utformning ochfunktion.Utskottet vill även hänvisa till att den26 behandlade regeringens proposition1997/98:182 Strategi för att förverkliga FN:skonvention om barnets rättigheter i (bet.1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). att skall vara ett aktivtinstrument och genomsyra allt beslutsfattande inomRegeringskansliet som berör barn och att ettbarnperspektiv skall finnas med iutredningsdirektiv. Barnkonsekvensanalyser skallvidare göras vid statliga beslut som berör barn.