bet · GM01FiU28 · 1999-05-04 00:00:00 — Delivförsäkringar som är skattegynnade på detta sättkallas i inkomstskattereglerna förpensionsförsäkringar.Möjligheten att få en pensionsförsäkring återköptbehandlas i punkt 1 av anvisningarna till 31 §kommunalskattelagen. Återköpsbegränsningarna förpensionsförsäkringar innehåller inget uttryckligtundantag för försäkringstagare som med stöd avavtalsvillkoren eller försäkringsgivarens samtyckeenbart vill flytta sitt avtal till andraförsäkringsgivare och som inte har någonting emotatt där binda sparandet den tid som krävs för atterhålla skatteförmånen.I propositionen anförs att den fråga som förstmåste besvaras är om FRL bör innehålla regler somger försäkringstagarna en generell rätt att fååterköpa eller, efter mönster från det individuellapensionssparandet, flytta livförsäkringssparandettill andra bolag. Regeringen anser att en sådanbestämmelse skulle innebära ett långtgående ingreppi avtalsfriheten. En sådan bestämmelse bör inteinföras annat än om tunga skäl talar för detta medhänsyn till försäkringstagarnas intressen.Inledningsvis kan konstateras att det, som nämntsovan, finns fondlivförsäkringar med enrätt att flytta mellan olika värdepappersfonder.Dessutom finns det möjligheter att flytta mellanolika institut inom ramen för det individuellapensionssparandet. Båda fallen kan ses somalternativ till traditionell livförsäkring vilka ärsärskilt utformade för att tillgodose intresset avvalfrihet för det långssiktiga sparandet. Det böräven poängteras att förslagen i detta sammanhang,bl.a. att upphäva nuvarande skälighetsprincip, gernya och förbättrade förutsättningar att utforma nyalivförsäkringsprodukter efter försäkringstagarnasbehov. Ändringarna möjliggör också konventionellalivförsäkringsprodukter i ny form där enflyttningsrätt kan föreligga och där kostnaderna fören flyttning och konsekvenserna förkapitalförvaltningen kan beaktas och regleras redanvid avtalets ingående.Regeringen anser att konkurrensen och valfrihetenpå livförsäkringsområdet väl kan tillgodoses utanatt man måste gå så långt som att införa en generellrätt till flyttning av allt livförsäkringssparande.Det bör därför inte införas en lagfäst rätt attåterköpa eller flytta tillgodohavandet i enkonventionell livförsäkring, vare sig för nya ellergamla avtal. Det finns skäl att understryka attfrågan om en sådan reglering kan väckas på nytt omoacceptabla hinder för spararnas rörlighet mellanförsäkringsgivarna ställs upp.För att inte förhindra möjligheterna att flytta ettlivförsäkringssparande i de fall parterna träffatett avtal med en sådan flyttningsrätt anserregeringen att i vart fall reglerna om återköp av enpensionsförsäkring bör förtydligas. Regeringenföreslår därför att det bör införas ett uttryckligtundantag från reglerna i kommunalskattelagen omåterköp av pensionsförsäkringar för flyttning avlivförsäkringssparande. Som en förutsättning skallgälla att hela värdet överförs direkt till en nypensionsförsäkring. Det innebär att försäkringenskall uppfylla kraven för den erhållnaskatteförmånen, såväl före som efter flyttningen,samt, om flyttningen skall ske till en försäkringhos annan försäkringsgivare, att försäkringensbehållning överförs direkt till den nyaförsäkringsgivaren. Från skattesynpunkt torde deolika försäkringarna vid flyttning därmed kunnabetraktas som samma avtal. Regeringen anser inte attdet finns skäl att undantatjänstepensionsförsäkringar från den föreslagnalagbestämmelsen.I propositionen anförs vidare att det kanifrågasättas om inte fler steg bör tas för att ökakonkurrensen mellan olika finansiella företag somhandhar det skattegynnade pensionssparandet. Detframstår som angeläget att också införa en möjlighetatt på ett skatteneutralt sätt flytta en försäkringfrån ett försäkringsbolag till ett individuelltpensionssparande och tvärtom. Denna fråga kräverdock ytterligare överväganden kring olika juridisk-tekniska problem. Ett sådant problem är skildaregler om utmätningsfrihet och återkrav i konkurs.Den sistnämnda flyttningsfrågan kräver ytterligareberedning och förslag kan därför inte lämnas nu.MotionenI motion Fi9 av m.fl. (m) yrkande 6instämmer motionärerna i det resonemang som förs ipropositionen angående svårigheten att tillåtaflyttningar av livförsäkringssparande mellan olikabolag. Motionärerna anser dock att ett framtidaregelverk bör tillåta att livförsäkringsprodukterutvecklas där flyttningar möjliggörs utanskattekonsekvenser.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att det finns fondlivförsäkringar med en rätt att flyttamellan olika värdepappersfonder. Dessutom finns detmöjligheter att flytta mellan olika institut inomramen för det individuella pensionssparandet. Ipropositionen föreslår regeringen att reglerna omåterköp av en pensionsförsäkring bör förtydligas påså sätt att det bör införas ett uttryckligt undantagfrån reglerna i kommunalskattelagen om återköp avpensionsförsäkringar för flyttning avlivförsäkringssparande. Mot denna bakgrund delarutskottet regeringens bedömning att konkurrensen ochvalfriheten på livförsäkringsområdet väl kantillgodoses utan att man måste gå så långt som attinföra en generell rätt till flyttning av alltlivförsäkringssparande. I motsats till motionärernaanser utskottet således att det inte bör införas enlagfäst rätt att återköpa eller flyttatillgodohavandet i en konventionell livförsäkring,vare sig för nya eller gamla avtal. I propositionenbetonar regeringen att frågan om en sådan regleringkan väckas på nytt om oacceptabla hinder förspararnas rörlighet mellan försäkringsgivarna ställsupp.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag. Motion Fi9 (m) yrkande 6 avstyrks.Förslaget i övrigtPropositionenVinstutdelning tillåts även i försäkringsbolag sombedriver konventionell livförsäkringsrörelse.Särskilda begränsningar för att säkerställaförsäkrings- tagarnas avtalade rätt till överskottställs upp. Livbolag som bedrivit verksamhet med ettvinstutdelningsförbud får ta in villkor ibolagsordningen om vinstutdelning endast om bestämdavillkor till skydd för försäkringstagarna äruppfyllda.Bestämmelserna om försäkringstekniska avsättningarändras i flera avseenden. Avsättningar skall görasför återbäring som försäkringstagaren står enfinansiell eller försäkringsteknisk risk för(villkorad återbäring).Nuvarande s.k. försäkringstekniska grunder slopasoch ersätts av en ordning där samtliga rättigheteroch skyldigheter mellan bolaget ochförsäkringstagaren skall framgå avförsäkringsavtalet. Bolagen skall fortsättningsvisupprätta försäkringstekniska riktlinjer förplanerings- och kontrolländamål.Kravet på minsta driftskapital (solvensmarginalen)i livbolag skärps. Bestämmelser införs omförsäkringsbolagens upplåning som i huvudsakansluter till dagens restriktiva praxis.Reglerna för ömsesidiga försäkringsbolag därförsäkringstagarna är delägare närmar sigförsäkringsaktiebolagens regler. Den särskildamöjligheten för dessa bolag att göra uttaxeringarhos försäkringstagarna slopas förkonsumentförsäkringar. Anställda som omfattas avförsäkringar som en arbetsgivare tecknat och somgrundas på ett kollektivavtal skall kunna göras tilldelägare i bolaget.Det föreslås vidare att fondförsäkringar ochkonventionella livförsäkringar får meddelas i sammajuridiska person.I propositionen föreslås även vissa ändringar ireglerna om revision och aktuariell kontroll iförsäkringsbolag. Det föreslås också en radföljdändringar av i huvudsak teknisk natur iredovisningsreglerna. Följdändringar föreslås även ibestämmelserna om utländska försäkringsgivaresverksamhet i Sverige.Lagen (1984:292) om avtalsvillkor mellannäringsidkare föreslås bli utvidgad så att den äventäcker de finansiella företagens avtalsvillkor.Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari2000 med ett utrymme för att tillämpa äldrebestämmelser om bl.a. försäkringstekniska grunderunder en tvåårig övergångsperiod.Skälighetsprincipen skall gälla även ifortsättningen för sådana liv- och skadeförsäkringarsom meddelats före (äldreförsäkringar), om inget annat har avtalats mellanförsäkringsbolaget och försäkringstagaren.Finansinspektionens arbetsuppgifter påverkas i inteobetydlig grad av de nya näringsrättsliga reglerna.Inte minst viktigt är arbetet med att utveckla nyamodeller för tillsyn. Detsamma gäller omarbetningenav allmänna råd och föreskrifter. I flera fall krävsomfattande samråd med bransch och berördamyndigheter, främst . De ändringarsom föreslås beträffande de utländskaförsäkringsgivarna torde endast marginellt påverkaFinansinspektionens arbetsbelastning.En engångsvis förstärkning av inspektionensresurser har beslutats för mot bakgrund avbl.a. Förstärkningenbeslutades med reservation för riksdagensgodkännande av ett förslag i ämnet(budgetpropositionen 1998/99:1, utg.omr. 2).Finansieringen av de ökade kostnaderna för år 2000och framåt kommer att beaktas i den långsiktigaöversyn av uppgifter ochkostnader som pågår. Regeringen räknar med att deökade arbetsuppgifter som de nya näringsrättsligareglerna innebär kommer att uppvägas avomprioriteringar i arbetsuppgifter i samband meddenna översyn.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag. beträffande reformbehovetatt avslår motion 1998/99:Fi703,2. beträffande utgångspunkter förförsäkringsrörelseregleratt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel godkänner vad utskottet anfört,3. beträffande skälighets- ochsundhetskravetatt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel och med avslag på motion 1998/99:Fi9 yrkande5 godkänner vad utskottet anfört,res. 1 (m)4. beträffande avsättning tillkonsolideringsfondatt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi9yrkande 1 och 1998/99:Fi10 godkänner vadutskottet anfört,res. 2 (m, kd)res. 3 (fp)5. beträffande placeringskrav förtillgångar som svarar mot återbäringatt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel och med avslag på motion 1998/99:Fi9yrkandena 2 och 3 godkänner vad utskottetanfört,res. 4 (m, kd, fp)6. beträffande femprocentsregelnatt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel och med avslag på motionerna 1998/99:Fi9yrkande 4 och 1998/99:N326 yrkande 61 godkännervad utskottet anfört,res. 5 (m, kd, c, fp)7. beträffande gruppförsäkringaratt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Fi701och 1998/99:Fi702 godkänner vad utskottetanfört,res. 6 (m, kd, fp)8. beträffande flyttning avlivförsäkringssparandeatt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel och med avslag på motion 1998/99:Fi9 yrkande6 godkänner vad utskottet anfört,res. 7 (m, kd)9. beträffande förslaget i övrigtatt med bifall till proposition 1998/99:87 i dennadel godkänner vad utskottet anfört,10. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan anfört ochhemställt och med bifall till proposition1998/99:87 antar de av regeringen framlagdaförslagen tilldels lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),dels lag om ändring i lagen (1995:779) omändring i försäkringsrörelselagen (1982:713),dels lag om ändring i lagen (1998:293) omutländska försäkringsgivares verksamhet iSverige,dels lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag,dels lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),dels lag om ändring i förmånsrättslagen(1970:979),dels lag om ändring i konsumentförsäkringslagen(1980:38),dels lag om ändring i lagen (1984:292) omavtalsvillkor mellan näringsidkare,dels lag om ändring i lagen (1992:160) omutländska filialer m.m.Stockholm den 4 maj 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (),(), (), Sven-ErikÖsterberg (s), (), Per (),(), (), (), (), () och LarsBäckström (v). Skälighets- och sundhetskravet (mom. 3)(m), , (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken och sundhetskravet bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det förhållandet attförsäkringsinnehavet är obligatoriskt inte kanläggas till grund för att behålla enkostnadsdrivande reglering. Utskottet motsätter sigdärför regeringens förslag att skälighetsprincipentills vidare skall kvarstå beträffande denobligatoriska trafikförsäkringen. Utskottet anser istället, med bifall till motion Fi9 (m) yrkande 5,att skälighetsprincipen bör avskaffas även för denobligatoriska trafikförsäkringen.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande skälighets- och sundhetskravetatt med bifall till motion 1998/99:Fi9 yrkande 5 ochmed avslag på proposition 1998/99:87 i denna delsom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Avsättning till konsolideringsfond(mom. 4) (m, kd)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), ()och () anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken till konsolideringsfond bort haföljande lydelse:Utskottet anser att regeringens förslag skapar enkonkurrensfördel för icke vinstutdelande ömsesidigabolag. Några remissinstanser, bl.a.Försäkringsförbundet, har hävdat attkonkurrensnackdelen för vinstutdelande bolag är såstor att den produktutveckling som lagen avser attuppmuntra i praktiken går förlorad till följd avdenna åtskillnad.Enligt utskottets uppfattning måste regelverketgarantera den enskilde försäkringstagaren bästa ochbilligaste utbud av försäkringsprodukter. Den avregeringen föreslagna gränsdragningen framstår dåsom väl skarp. Om även vinstutdelande bolag skullefå göra avsättningar till en konsolideringsfondskulle det emellertid kunna innebära attförsäkringatagarnas pengar slussas över tillförsäkringsbolagens ägare på ett olämpligt sätt.Utskottet förordar därför i stället att lagen börstadga att ett vinstutdelande livförsäkringsbolagäger rätt att avsätta premiemedel till enkonsolideringsfond som får användas som buffertefter det att de fonder som aktieägarna skapattagits i anspråk. Förslaget förutsätter också attdet vinstutdelande försäkringsbolaget på ettutförligt sätt informerat sina kunder om förekomstenav en konsolideringsfond i verksamheten och hur denkan komma att användas. På detta sätt utjämnaskonkurrensförhållandena. Utskottet anser attriksdagen med bifall till motion Fi9 (m) yrkande 1som sin mening bör ge regeringen till känna vadutskottet anfört. Motion Fi10 (fp) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande avsättning tillkonsolideringsfondatt med bifall till motion 1998/99:Fi9 yrkande 1 ochmed avslag på proposition 1998/99:87 i denna deloch motion 1998/99:Fi10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Avsättning till konsolideringsfond(mom. 4) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken till konsolideringsfond bort haföljande lydelse:Utskottet anser att livförsäkringstjänster med långavtalstid kräver ett ansenligt riskkapital. Denkollektiva riskutjämningen kräver ettbuffertkapital. De icke-utdelande bolagen kommer attfå en sådan möjlighet genom att de kan bygga upp enbuffert, en s.k. konsolideringsfond. uppfattning krävs sådanaavsättningsmöjligheter också i utdelande bolag somvill tillhandahålla livförsäkringar. Det är interealistiskt att tro att enbart aktieägarna skallkunna ställa upp med det kapital som erfordras.Utskottet anser att det därför är rimligt att ävenutdelande bolag skall kunna få bygga uppkonsolideringsfonder. I annat fall kommer knappastnågra utdelande bolag att bildas och den förbättringav konkurrenssituationen som det slopadeutdelningsförbudet syftar till åstadkoms inte.Utskottet anser att med bifall till motionFi10 (fp) hos regeringen bör begära ett nytt förslagi enlighet med vad utskottet anfört. Motion Fi9 (m)yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande avsättning tillkonsolideringsfondatt med bifall till motion 1998/99:Fi10 och medavslag på proposition 1998/99:87 i denna del ochmotion 1998/99:Fi9 yrkande 1 godkänner vadutskottet anfört och hos regeringen begär ettnytt förslag i enlighet med vad utskottetanfört,4. Placeringskrav för tillgångar som svararmot återbäring (mom. 5) (m, kd, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken för tillgångar som svararmot återbäring bort ha följande lydelse:Utskottet anser att gällande placeringsregler ärföråldrade. Det bör inte ankomma på lagstiftaren attstipulera exakta procentgränser förförsäkringsbranschens interna riskspridning.Livförsäkringarna är långsiktiga till sin karaktäroch konkurrerar dessutom med sparalternativför vilka några placeringsbegränsningar inte gäller.Det följer dessutom av matchningsprincipen attförsäkringsbolagen inte kan tillåta sig storriskexponering i sin placeringsprofil. Godkonkurrens och den utökade upplysningsplikten räckerför att skydda försäkringstagarna. Nuvarandeprocentbegänsningar till innehav av såvälaktier i publika bolag som fastigheter är ingengaranti för en fullgod riskspridning. Regeringenöppnar i propositionen för vidare utredning avfrågan men väljer att behålla nuvarande reglering.Utskottet anser att en förändring i stället borde haföreslagits i propositionen.Utskottet anser att nu gällandeplaceringsbegränsningar i livförsäkringsbolag vadavser innehav i publika bolag och fastigheter böravskaffas. Utskottet anser vidare attderivatinstrument bör få användas för hantering avlivförsäkringsbolagens skuldsida i balansräkningen.Moderna derivatinstrument sänker kostnaderna ochbidrar till en bättre riskspridning, vilket är tillfördel för försäkringskonsumenterna. Vad utskottetanfört med anledning av motion Fi9 (m) yrkandena 2och 3 bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande placeringskrav för tillgångarsom svarar mot återbäringatt med anledning av motion 1998/99:Fi9 yrkandena 2och 3 och med avslag på proposition 1998/99:87 idenna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,5. Femprocentsregeln (mom. 6) (m, kd, c,fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), (), () och GunnarAxén (m) anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken bort ha följande lydelse:Enligt utskottet så är nuvarande reglering orimligi det avseendet att utländska försäkringsbolag äroförhindrade att placera av värdet isvenska aktiebolag medan svenska försäkringsbolag -utan medgivande - inte får ägamer än av rösterna i samma bolag.Ägarbegränsningen försämrar också tillgången påriskkapital för de minsta allmänna aktiebolagen.Enligt motionärerna talar detta för att enförändring bör göras. Därtill kommer att i en dom av bl.a.konstaterade att befintliga direktiv på områdetinnebär att medlemsstaterna inte får utfärda någrasom helst regler beträffande valet av de tillgångarsom utgör försäkringsföretagens fria medel. Densvenska femprocentsregeln strider således motbefintliga direktiv på försäkringsområdet.Utskottet anser emellertid att det inte ärokomplicerat för livförsäkringsbolag att ta ett meromfattande ägaransvar i enskilda bolag. Det blir ipraktiken försäkringstagarnas pengar som satsas iföretag, där i värsta fall betydande resurser kanbehöva sättas in för att uppfylla ägaransvaret. Ettförsäkringsbolag bör kunna lämna ettinvesteringsobjekt som börjar gå dåligt för attkunna uppfylla rimliga förväntningar om ett suntriskbeteende. Ett betydande ägaransvar försvårar dentypen av riskhantering. Försäkringsbolagen hamnar imålkonflikter och ställs inför strategiska beslut aven typ som är artfrämmande förförsäkringspecialister.Det ökade institutionella ägandet av bolagen som ärregistrerade på den svenska börsen har diskuteratstill och från. Det har då påpekats att såväl detinstitutionella som det utländska ägandet ärskattemässigt gynnat framför svenska medborgaresmöjligheter att äga andelar i svenska aktiebolag.Detta har lett till en obalans i ägarprofilen på densvenska börsen. Långsiktigt ägaransvar är missgynnatpå bekostnad av mer kortsiktigt institutionelltinvesteringskapital. Utskottet anser att denskattediskriminering som svenska direktägandesmåsparare och investerare drabbas av då de sökerett mer direkt inflytande över börsbolag måsteupphöra. Enligt utskottet bör en förändring avfemprocentsregeln sammanfalla med andra förändringarsom uppmuntrar långsiktigt individuellt sparande iaktier.Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi9(m) yrkande 4 bör som sin mening geregeringen till känna. Motion N326 (m, kd) yrkande61 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande femprocentsregelnatt med anledning av motion 1998/99:Fi9 yrkande 4och proposition 1998/99:87 i denna del samt medavslag på motion 1998/99:N326 yrkande 61 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Gruppförsäkringar (mom. 7) (m, kd, fp)(), (), FredrikReinfeldt (m), Per (), (), () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande underrubriken bort ha följande lydelse:Alltsedan 1982 har frågan om kollektivahemförsäkringar med obligatorisk anslutning varitföremål för stark kritik. Frågan har återigenaktualiserats genom det ramavtal som tecknats mellanLO och som ger de olika LO-förbundenmöjlighet att teckna kollektiva hemförsäkringar somomfattar samtliga medlemmar.Förhållandet att fackliga organisationer tecknarkollektiva sakförsäkringar för medlemskollektivetutan individuell anslutning innebär att enskildamedlemmar tvingas underkasta sig fackliga beslutinom områden som helt saknar anknytning tillanställningen. Utan samband med den anställdesintressen i egenskap av arbetstagare vidgar denfackliga organisationen sitt verksamhetsområde in imedlemmarnas privata sfär på ett sätt som försätterden enskilde fackmedlemmen i ett underläge.När en facklig organisation tecknar sakförsäkringför medlemmar kollektivt, utan intresseanmälan,binds den enskilde fackföreningsmedlemmen till ettvisst försäkringsbolag och till en vissförsäkringsprodukt, utan att medlemmen ges reellmöjlighet att själv välja det som passar honom ellerhenne bäst. Det finns också en uppenbar risk för attett hushåll dubbelförsäkras, eller t.o.m.trippelförsäkras.Det är inte rimligt att en enskild person, som ärmedlem i en facklig organisation som skalltillvarata hans eller hennes intressen somarbetstagare, därmed också måste acceptera ingrepp iden privata ekonomin för ändamål som inte har någonanknytning till arbetsförhållandena. Den enskildaorganisationsmedlemmen måste skyddas från kollektivaförsäkringslösningar som inskränker valfriheten,kränker den personliga integriteten och somförsätter individen i underläge. Kollektivsakförsäkring bör därför vara baserad på individuellanslutning.Kollektiva sakförsäkringar utan krav på individuellanslutning, som tecknas utan upphandlingsförfarande,med ensidigt gynnande av ett försäkringsbolag och påandra grunder än affärsmässiga, sätter den friakonkurrensen på försäkringsmarknaden ur spel.Kollektivets medlemmar mister sin valfrihet,som försäkringslösningar för dem som intetillhör kollektivet riskerar att bli dyrare. Bristenpå sund konkurrens på försäkringsområdet kanförsvåra för den som inte tillhör en organisationatt få försäkringsskydd till rimlig kostnad.Dessutom föreligger en uppenbar risk för att detuppkommer en monopolliknande situation påförsäkringsmarknaden, vilket måste undvikas. Blandannat av dessa skäl är det viktigt att kollektivsakförsäkring upphandlas i fri konkurrens på likavillkor.Även om det finns en reservationsrätt äranslutningsformen en form av negativ avtalsbindningsom inte är tillåten på marknaden i övrigt. Detsaknas klara regler för de enskildamedlemmarnas ställning i förhållande tillmedlemsorganisationerna.