bet · GN01TU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Utskottet hänvisartill sitt ovan redovisade ställningstagande ochavstyrker följaktligen motionerna T210 (kd) yrkande24, T608 (m) och T616 (m) yrkande 7.Kostnadsansvaret för isbrytningI motionerna T601 (m) och T616 (m) uttalas attSjöfartsverket bör befrias från kostnadsansvaret förisbrytning. Motionärerna anser att isbrytningen iförsta hand är en regionalpolitisk fråga och attkostnaderna därför bör bestridas över statsbudgeten.När motsvarande yrkanden senast behandlades (bet.1998/99:TU6) hänvisade utskottet bl.a. till detarbete som har inletts inom i syfteatt bedöma konsekvenserna av de nyakonkurrensförutsättningarna för sjöfarten som 1998års transportpolitiska beslut innebär. Mot denbakgrunden fann utskottet att någon åtgärd avriksdagen med anledning av yrkandena inte varerforderlig. Utskottet gör samma bedömning nu ochavstyrker följaktligen motionerna T601 (m) och T616(m) yrkande 4.Ekonomiska mål och resurser för m.m.Utskottet har för sin del ingen erinran mot vadregeringen förordar rörande ekonomiska mål ochinvesteringsplan för . Utskottet harinte heller någon invändning mot de föreslagnabemyndigandena om utdelning och skattemotsvarighetför eller mot de föreslagnafinansiella befogenheterna för Sjöfartsverket.Regeringens förslag i dessa delar tillstyrksföljaktligen.11.2 Handelsflottans kultur- och fritidsrådHandelsflottans kultur- och fritidsråd (HKF) har iuppgift att tillhandahålla sjöfolk ett attraktivtfritids- och kulturliv. Verksamheten finansierasgenom avräkning på farledsavgiftersamt genom egna avgiftsintäkter. För innevarande åruppgår avräkningen på farledsavgifterna till 18,5miljoner kronor. Av budgetpropositionen framgår attHKF:s verksamhets- inriktning, organisation ochfinansiering är föremål för utredning. Utredningen,som har samband med en översyn av Sjöfartsverketsmål och roller, har resulterat i en rapport,-Huvudmannaskap, inriktning och finansiering () som är föremål förremissbehandling. I avvaktan på den fortsattaberedningen föreslår regeringen att samma andel avrådets totala kostnader som ,alltså , skall finansieras genomavräkning på farledsavgifterna år 2000.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.11.3 Sjöfartens konkurrensförutsättningarm.m.MotionsförslagI motion T209 uttalar och (båda fp) att svensk sjöfart möterkonkurrens från två håll, dels från europeiskarederier med stora statliga subventioner, dels frånasiatiska stater och andra öststater med lågabemanningskostnader. Motionärerna menar dock attbreda industristöd är ekonomiskt omöjliga ochinnebär en otjänst mot branschen ochnäringspolitiken. Regeringen bör övervägaandra åtgärder för att förhindra fortsattutflaggning. Ett mer företagsvänligt klimat skulleockså hjälpa sjöfarten, anser motionärerna (yrkande13 delvis). Yrkandet i den del som avser enminskning av anslag B3 Bidrag till sjöfarten , behandlas i avsnitt 8 i dettabetänkande.Johnny m.fl. (kd) anför i motion T210 attalla EU-länder vidtar åtgärder för att minskabemanningskostnaderna. Enligt motionärerna har tioländer fonderingsmöjligheter. Sju länder lämnarinvesteringsstöd. 12 länder har någon form avregister. Vidare sägs att flera länder under år 1999har ändrat inställning till sjöfarten. Tysklandstöder färjetrafiken som en följd av atttaxfreeförsäljningen har upphört. haraviserat tonnageskatt och enbart signalerna om ensådan skatt har lett till att inflaggningen harökat. Mot den bakgrunden kan inte ensidigtavveckla sjöfartsstödet, menar motionärerna.Regeringen bör emellertid också överväga de förslagsom presenterades i utredningsbetänkandet Svensksjöfartsnäring - hot och möjligheter (SOU 1998:129),bl.a. om fartygsfonder och ett nationelltforskningsprogram. Också frågan om införande avtonnageskatt bör aktualiseras (yrkande 28). Enligtvad som anförs i ett särskilt yrkande bör ocksåförslaget om utbildningsstöd, framlagt i sammautredningsbetänkande, aktualiseras (yrkande 30).Enligt vad som uttalas i motion T602 av StenAndersson (m) omfattar den svenska handelsflottan nuca 250 fartyg. Beträffande ca 50 av dessa harrederierna begärt utflaggning. Att stödja svensksjöfart med subventioner är inte långsiktigthållbart. kan inte bedriva ensjöfartspolitik som markant skiljer sig frånomvärldens. Därför går det inte längre att säga nejtill någon form av internationellt register, hävdarmotionären.Per-Richard Molén m.fl. (m) begär i motion T616 attdet nuvarande sjöfartsstödet avvecklas. Vidare bören ny utredning tillsättas för att belysa sjöfartenskonkurrenssituation (yrkande 6). Enligt motionärernabetraktas sjöfarten inom EU som en prioriteradverksamhet. I en grönbok har sjöfartenskonkurrensförutsättningar lyfts fram som enangelägen fråga.I samma motion framförs uppfattningen att det s.k.TAP-avtalet, dvs. avtalet om tillfälligt anställdpersonal, skall förändras till ett nettoavtal. Densvenska lösningen är unik, hävdar motionärerna. TAP-anställda betalar sålunda svenska skatter ochavgifter varefter skatterna återbetalas tillredaren. Sy-stemet är krångligt men också juridiskttvivelaktigt, eftersom de med skattskyldighetenföljande förmånerna inte utgår till den anställde.Därför borde, menar motionärerna, avtalet förändrastill ett avtal utan svensk beskattningsrätt, dvs.ett nettoavtal (yrkande 8).I motionen anförs vidare att regeringen hargivit ett Londonbaserat rederi ett stöd på 24miljoner kronor för att med finskt tonnage bedrivafärjetrafik . Helt följdenligt har ettannat rederi begärt stöd för sin godstrafik.Konsekvenserna blir oöverblickbara om skallbörja subventionera utländska företag som bedriverinternationell verksamhet, anser motionärerna(yrkande 13).Utskottets ställningstagandeSjöfartens konkurrensförutsättningarFrågan om utformningen av det statliga stödet tillsvensk sjöfart behandlades senast av riksdagenhösten 1998 (prop. 1998/99:1 utg.omr. 22, bet.1998/99:TU1, rskr. 1998/99:79). Då redovisadeutskottet att regeringen, ,de gröna, ochfackförbundet hade enatsom utformningen av det statliga stödet tillsjöfarten. Regler motsvarande uppgörelsen har tagitsin i förordningen om statligt bidrag till svensksjöfart (1996:1559, senast ändrad 1999:12). Enligtförordningen utgår bidrag till skatt på sjöinkomstmed ett belopp som motsvarar det skatteavdrag somarbetsgivaren skall göra på sjöinkomster och som harbetalats in, dock ej för den del av skatteavdragetsom avser den allmänna pensionsavgiften (den s.k.bruttomodellen). Vidare lämnas bidrag till kostnaderför sociala avgifter med per kalenderåroch årsarbetskraft. Bidrag lämnas endast för svenskahandelsfartyg som huvudsakligen används iutrikestrafik av betydelse för den svenskautrikeshandeln eller den svenska tjänsteexporten.För handelsfartyg som även får föra passagerarelämnas bidrag endast för den del av besättningen somingår i säkerhetsbesättningen. Bidrag lämnas inteför fartyg som transporterar även andra passagerareän chaufförer till lastbilar som transporteras medfartyget. Inte heller för personal påoljeplattformar utgår bidrag.Utskottet var mycket positivt till den träffadeuppgörelsen och delade regeringens uppfattning attuppgörelsen skulle skapa förutsättningar för en godutveckling av svensk sjöfartsnäring. mening borde därför ställa sigbakom avtalet.Senare har sjöarbetsmarknadens parter träffat enöverenskommelse om löner och anställningsvillkor förvissa grupper av tillfälligt anställt sjöfolk, dets.k. Detta avtal reglerar rätten försvenska redare att per årersätta högst hälften av en fartygsbesättning medutländsk personal. För anställda enligt detta avtaldrar arbetsgivaren skatter och avgifter, vilka sedanåtergår till arbetsgivaren enligt den ovan nämndaförordningen (1996:1559) om statligt bidrag tillsvensk sjöfart.I budgetpropositionen för konstaterarregeringen att den svenska handelsflottan under år1998 minskade med sex fartyg. Regeringen bedömeremellertid att beslut om enhöjning av stödet till sjöfarten jämte avtalet omtillfällig anställning av utländsk personal innebäratt den negativa utvecklingen nu kan förväntasupphöra och att en viss inflaggning är möjlig.I motion T209 (fp) föreslås att det nuvarandekontantstödet till den svenska sjöfarten avvecklasoch att regeringen i stället överväger andrastödåtgärder (yrkande 13 delvis). Också i motionT616 (m) begärs en avveckling av sjöfartsstödet.Vidare krävs en ny utredning om den svenskasjöfartens konkurrensförutsättningar (yrkande 6).Motionärernas motivering är att sjöfarten ägnadesbegränsat intresse och utrymme inom ramen förKommunikationskommittén arbete. Dessutom föreslås imotionen att det s.k. förändras till ettnettoavtal, utan svensk beskattningsrätt (yrkande8). Som skäl anförs att det nuvarande avtalet ärdels administrativt krångligt, dels juridiskttvivelaktigt eftersom de med skatt- ochavgiftsskyldigheten följande förmånerna inte utgårtill de tillfälligt anställda.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandenaanföra följande. De nya stödregler som gällerfr.o.m. , i kombination med det s.k. som ingåtts mellan sjöarbetsmarknadensparter, innebär att svenska redare som bedriverutrikes godssjöfart fårersättning för innehållen inkomstskatt och dessutombidrag till täckande av sociala kostnader med 58 000kr, räknat per kalenderår och årsarbetskraft. Stödetutgår inte bara för tillsvidareanställd personalutan också för tillfälligt anställda. Som regeringenanför kan detta stöd väntas skapa betydligt bättrekonkurrensförutsättningar för svensk sjöfart. Enligtvad utskottet erfarit har inte bara den negativatrenden kunnat hejdas; hardessutom en viss inflaggning kunnat registreras.Det finns således, enligt utskottets mening, skälatt nu se optimistiskt på svensk sjöfarts framtid.Dessutom vill utskottet peka på att det nya stödetgäller och därefter kanomprövas, om utvecklingen så skulle kräva. Utskottetär mot den angivna bakgrunden inte berett attmedverka till en avveckling av det statliga stödet,vilket begärs i de nu behandlade motionerna.Med anledning av förslaget i motion T616 (m) om enny sjöfartspolitisk utredning konstaterar utskottetatt den svenska sjöfartens konkurrensproblem, efterdet att avslutade sittarbete , har blivit föremål för ettomfattande utredningsarbete. Utredningen omsjöfartens struktur- och kapitalsituation (dir.1997:37) har sålunda avgivit tre betänkanden, Densvenskflaggade handelsflottans konkurrenskraft (SOU1997:171), Konsekvenser av att taxfreeförsäljningenavvecklas inom EU (SOU 1998:49) och Svensksjöfartsnäring - hot och möjligheter (SOU 1998:129).Utskottet är med hänsyn härtill inte berett attförorda någon ny utredning om svensk sjöfart.Beträffande kravet i motion T616 (m) om enförändring av det s.k. konstaterarutskottet att avtalet är ingånget mellansjöarbetsmarknadens parter. Med hänvisning till detanförda föreslår utskottet att avslårmotionerna T209 (fp) yrkande 13 i nu behandlad deloch T616 (m) yrkandena 6 och 8.Fartygsförlagd utbildningI budgetpropositionen redovisar regeringen att detförslag om fartygsförlagd utbildning som lagts frami utredningsbetänkandet Svensk sjöfartsnäring - hotoch möjligheter (SOU 1998:129) beredsi och att regeringen avser attåterkomma till frågan i nästa års vårproposition.Därmed torde syftet med yrkande 30 i motion T210(kd) komma att tillgodoses. Något initiativ avriksdagen med anledning av yrkandet synes inteerforderligt, varför det avstyrks.Andra åtgärder till stöd för svensk sjöfartI motion T210 (kd) föreslås att regeringenaktualiserar de andra åtgärder till stöd för svensksjöfart som föreslås i betänkandet Svensksjöfartsnäring - hot och möjligheter (SOU 1998:129),bl.a. förslaget om fartygsfonder och ett nationelltforskningsprogram (yrkande 28). Utskottet anser atterfarenheterna av det kraftigt förstärkta stödettill sjöfarten som införts bör avvaktas ochär mot den bakgrunden inte nu berett att diskuteraytterligare stödinsatser. Utskottet avstyrkerföljaktligen motion T210 (kd) yrkande 28.Inrättande av ett internationellt fartygsregisterUtskottet anser att förslaget i motion T602 (m) ominrättande av ett internationellt fartygsregisterinte bör föranleda någon åtgärd från riksdagenssida. Motionen avstyrks följaktligen.KvarkentrafikenI motion T616 (m) riktas kritik mot den svenskaregeringens beslut att stödja Kvarkentrafiken.Enligt motionärerna får vi en oöverblickbarsituation om börjar subventionera utländskaföretag som bedriver internationell verksamhet(yrkande 13).I budgetpropositionen för redovisas attfärjetrafiken mellan och skulle ha lagtsner som en följd av att taxfree-försäljningen upphörde den 1 juli.Taxfreeförsäljningen har svarat för ca65 % av intäkterna. Kvarkentrafiken har drabbatshårt i jämförelse med övriga linjer mellan Sverigeoch som kan utnyttja särställningeller anlöpa hamn i tredje land. Regeringen har motbl.a. den bakgrunden beslutat att tillsammans medden finländska regeringen upphandla färjetrafik påsträckan i enlighet med EU:s riktlinjerför allmän trafikplikt, för att under enomställningsperiod tryggapersontrafikförsörjningen på sträckan. Därefterskall trafiken kunna drivas kommersiellt. Det årligastödet uppgår till som fördelaslika mellan och Finland.Västerbottenregionen bidrar med 3 miljoner kronorper år och svenska staten med perår . har svarat förupphandlingen och slutit avtal med Vasabåtarna AB.Utskottet delar regeringens bedömning attKvarkentrafiken har drabbats jämförelsevis hårt avbeslutet om att avskaffa taxfreeförsäljningen ochatt det därför är nödvändigt att särskildastödåtgärder sätts in. Med anledning av det nubehandlade motionsyrkandet vill utskottet betona attstödet enligt regeringsbeslutet skall utgå under enövergångsperiod och att syftet är att tryggapersontrafikförsörjningen. Med hänvisning härtillavstyrks motion T616 (m) yrkande 13.11.4 Vänersjöfart och annan inre sjöfartMotionsförslagI motion T616 uttalas att den godstrafik som gårvia hamn i flyttas över på järnväg.Kostnaderna för investeringarna på Västra stambanankommer enligt m.fl. (m) att medgod marginal överstiga statens kostnader förtrafiken på . äventyrassjöfartens framtid på . Härutöver förändrasförutsättningarna för industriell verksamhet iMellansverige. Dessa frågor måste belysas avutredningen om Vänersjöfarten (yrkande 5).Enligt vad och (båda s)uttalar i motion T625 bör ges sammabredd som kanalerna på kontinenten. Vidare bör denpågående utredningen om Vänersjöfarten kompletterasmed en samhällsekonomisk analys, där miljöaspekteroch energieffektivitet räknas in.Helena och (båda fp) anserdet viktigt att sjöfartens andel av transporternafrämjas. Mot den bakgrunden föreslår de i motionT614 att regeringen låter utreda konsekvenserna avatt bygga en kanal mellan , ochVänern.I motion T627 erinrar () om attSjöfartsverket har gjort en förstudie om kanal.Enligt motionären bör studien gå vidare, bl.a. föratt man skall få fram ett ekonomiskt underlag.Utskottets ställningstagandeVänersjöfartSom framgår av budgetpropositionen för harNäringsdepartementet uppdragit åt enutredare att lägga fram förslag som långsiktigt gerförutsättningar för en kommersiellt bärkraftigutveckling av Vänersjöfarten. Uppdraget, som baseraspå ett tidigare utredningsarbete inomSjöfartsverket, skall redovisas senast den 1 mars2000. Utskottet, som förutsätter att den nyautredningen kommer att belysa alla viktiga aspekterpå frågan om Vänersjöfartenskonkurrensförutsättningar, anser att resultatet avutredningen bör avvaktas. Följaktligen avstyrksmotionerna T616 (m) yrkande 5 och T625 (s).Dala kanalVåren 1999 tog ställning till ettmotionsförslag om ytterligare utredning av . I sitt av godkändabetänkande /99:TU6 redovisade utskottet attSjöfartsverket i en förstudie hade kommit fram tillatt projektet skulle kräva investeringar på istorleksordningen . Vidareredovisades att området utmed nedre är ettriksintresse enligt lagen (1987:12) om hushållningmed naturresurser m.m. samt att i maj 1998beslutat att avsätta området som nationalpark. Motden bakgrunden hade regeringen uttalat att den inteskulle komma att aktualisera frågan om inrättande aven farled mellan Siljan och . Utskottetanslöt sig till regeringens bedömning och avstyrktedärför motionen. Utskottet står fast vid sittställningstagande och avstyrker följaktligen motionT627 (kd).Svea kanalI motion T614 (fp) föreslås att regeringen låterutreda konsekvenserna av att bygga envattenförbindelse som motionärerna benämner Sveakanal, en kanal mellan , ochVänern. Enligt vad utskottet inhämtat gör regeringenför närvarande den bedömningen att några nyakanalprojekt inte bör komma till stånd, bl.a. medhänsyn till de höga kostnader som är förknippade medprojekten. Utskottet är av samma uppfattning. Därföravstyrks motion T614 (fp).11.5 Hamnpolitiska frågorMotionsförslagI motion T210 redovisar m.fl. (kd)att hamnarna har vissa möjligheter att konkurrerasinsemellan med hamnavgifter. Motionärerna vill attregeringen återkommer med förslag till hur statenskall kunna samverka bättre med kommunerna omhamnarna och omgivande infrastruktur (yrkande 34).I motion T616 konstaterar m.fl.(m) att de svenska hamnarna är kommunala monopol medåtföljande låg effektivitet. Hamnverksamheten böravregleras och privatiseras, anser motionärerna(yrkande 1).Enligt vad och ()anför i motion T629 bör i likhet med mångaEU-länder ta ett samlat grepp om hamnarna, inteminst av miljöskäl. Godstransportdelegationen bör fåi uppdrag att följa upp hamnverksamheten och finnavägar att öka sjöfartens andel av godstransporterna.Utskottets ställningstagandeMed anledning av hamnpolitiska motioner somriksdagen behandlade (bet.1998/99:TU6) erinrade utskottet om den grönbok omhamnar och sjötransportinfrastruktur som presenterade . uttalas att hamnarna är av vital betydelseför EU, när det gäller såväl handel som transporter.Dessutom är hamnarna viktiga centrum för regional,ekonomisk och social utveckling och fungerar somknutpunkter mellan sjö- respektive landbaseradetransporter. Kommissionen anser att hamnarna skallintegreras fullständigt i det transeuropeiskatransportnätet TEN-T. Utskottet erinrade vidare omatt regeringen i sitt yttrande övergrönboken sagt sig i allt väsentligt delakommissionens ståndpunkt. I harkonkurrensen från landtransporterna ökat. Dettakräver att transportpolitiken utformas på ettenhetligt sätt för hela transportsektorn. Samtidigthar regeringen betonat att marknadskrafterna böravgöra utvecklingen när det gäller hur många hamnarsom skall finnas och var de skall ligga.I sitt av godkända betänkande1997/98:TU10 med anledning av den transportpolitiskapropositionen (prop. 1997/98:56, rskr. 1997/98:266)sade sig utskottet dela regeringens uppfattning attmarknadskrafterna bör avgöra utvecklingen av antalethamnar och hamnarnas lokalisering. Liksom hittillsbör hamnverksamhet vara en angelägenhet. Påstaten bör ankomma att svara för den infrastruktur iform av farleder m.m. som krävs för att hamnarnaskall kunna användas på ett effektivt, säkert ochmiljövänligt sätt. Dessutom ligger på staten ettövergripande ansvar för att sjöfarten integreras medlandtransportsystemen. I sammanhanget betonades attden aviserade Godstransportdelegationen avsågsarbeta för en förbättrad samverkan mellan sjöfartenoch anslutande landtransportsystem.Enligt vad utskottet inhämtat pågår inomGodstransportdelegationen en översyn som rörintegration mellan hamnverksamhet och annantransportverksamhet. Uppdraget till delegationenlämnades och skall redovisas den 30juni år 2001.Utskottet vidhåller sin tidigare redovisadeuppfattning om hur staten bör förhålla sig tillhamnväsendet. I övrigt anser utskottet attresultatet av pågående översynsarbete inomGodstransportdelegationen bör avvaktas. Medhänvisning härtill avstyrks motionerna T210 (kd)yrkande 34, T616 (m) yrkande 1 och T629 (s).11.6 Statligt båtregister m.m.MotionsförslagI motion T609 anför Per m.fl. (mp) att detväxande antalet fritidsbåtar ökar risken förolyckor, brott och slitage på skärgårdarna. Denborgerliga regeringen avskaffade det obligatoriskabåtregistret. Men med en klar identitet på en båtkan, framhåller motionärerna, liv räddas och tjuvaroch miljöbovar lättare ställas till svars.Regeringen har lovat återkomma med förslag om ettbåtregister. Men verkar regeringen i stället varainne på en utökad ansvarsförsäkring. En sådan bordedock enligt motionärerna kunna kombineras med ettobligatoriskt register (yrkande 1).Också i motion T610 krävs att ett obligatorisktfritidsbåtsregister återinförs. Enligtmotionären, (), anfördes somskäl för avvecklingen av det tidigare statligabåtregistret att registret kunde underlättabåtstölder och bedrägerier samt att det inte barsina kostnader. Det sistnämnda var i och för sigkorrekt, men berodde på att antalet båtaröverskattades. Tunga remissinstanser motsatte sigavvecklingen. Ett båtregister är jämförbart medett bilregister. Det behövs spelregler även påsjön, betonar motionären (yrkande 1).Agneta m.fl. (s) uttrycker i motion T624sitt stöd för ett obligatoriskt båtregister.Motionärerna finner att registret bör lokaliserastill på Höga kusten.Karin () tar i motion T611 avstånd fråntanken på ett nytt obligatorisktfritidsbåtsregister. Ett sådant register är onödigt,eftersom det redan finns ett privat, frivilligtregister, hävdar hon.Enligt vad m.fl. (m) redovisar imotion T616 har skattat kostnadernaför fritidsbåtarna till . Men enutredning har konstaterat att fritidsbåtarnainte ger några merkostnader för staten, utan istället mervärden. Kostnaderna är alltså ingengrund för att införa ett obligatoriskt register,anser motionärerna. Det privata register som i fyller väl sin funktion och förhindrardessutom olaga förvärv. Tanken på ett obligatorisktregister avvisas, liksom tanken på en ny skatt påfritidsbåtar. Frågan om ansvarsförsäkring kan enligtmotionärerna lösas av försäkringsbolagen (yrkande15).I motion T607 uttalar Per m.fl. (mp) attskärgårdarna har blivit ett eldorado för snabbafritidsbåtar. Men framfarten skapar buller, svalloch andra olägenheter för människor och miljö.Enligt motionärerna saknas sjöreglermotsvarande de regler som gäller för vägtrafiken.Det behövs förarbevis för båtar med större motoreroch en lägsta åldersgräns för att få köra motorbåt.Vidare behövs hastighetsgränser inomskärs.Nykterhetsreglerna bör vara desamma som förvägtrafiken. Dessutom måste straffen för sjö-trafikbrott vara kännbara.Utskottets ställningstagandeEtt statligt båtregisterUtskottet behandlar först frågan om ett statligtbåtregister. I årets budgetproposition erinrarregeringen om sin tidigare redovisade avsikt attunder återkomma till med ettkonkret förslag till utformning av en allmänregistrering av fritidsbåtar. Av propositionenframgår att regeringen har fört en dialog medförsäkringsbranschen som är involverad i detfrivilliga båtregister som Stöldskyddsföreningenadministrerar. I det osäkra läge som frågan ominförande av ett statligt register befunnit sig ihar några ytterligare resurser inte avsatts för attutveckla och förbättra det frivilliga registret. Nuanför regeringen att ett allmänt register bör byggavidare på det frivilliga fritidsbåtsregistret. Enobligatorisk ansvarsförsäkring för ägare avfritidsbåtar kommer också att övervägas avregeringen. Därmed skulle också skapas en möjlighetför försäkringsgivarna att lämna kontrolluppgifterom fritidsbåtsinnehav till skattemyndigheterna.Utskottet förutsätter att regeringen återkommertill i dessa frågor. I avvaktan härpåavstyrker utskottet motionerna T609 (mp) yrkande 1,T610 (s) yrkande 1, T611 (m) yrkande 1, T616 yrkande15 och T624 (s).Skärpta regler för fritidsbåtarI motion T607 (mp) begärs skärpta regler förfritidsbåtar. Bl.a. krävs ett särskilt förarbevis,en lägsta åldersgräns för förande av vissamotorbåtar samt lika stränga nykterhetsregler somdem som gäller för vägtrafiken. Utskottet hadehösten 1998 att ta ställning till liknandemotionsyrkanden. I sitt av godkändabetänkande (bet. 1998/99:TU1), redovisade utskottetöversiktligt hur fritidsbåtstrafiken är reglerad.Bl.a. framgår av redovisningen att en fritidsbåt meden största längd av och en störstabredd av endast får föras av densom har skepparexamen. För förande av mindrefritidsbåtar finns inga bestämmelser omkompetenskrav.