bet · GM01LU10 · 1999-02-02 00:00:00 — I frågesvaret sägs vidareatt regeringen noga följer utvecklingen på områdetoch kommer att ta initiativ till ytterligareåtgärder om det visar sig nödvändigt.Av direktiven till utredningen omkonsumentpolitiken inför ett nytt sekel framgår attkommittén skall analysera om man bör stärkamarknadsrätten och ge Konsumentombudsmannenmöjligheten att förordna om näringsförbud vid grovaåsidosättanden på det marknadsrättsliga området.Mot bakgrund av vad som sålunda redovisats anserutskottet att motion L903 inte påkallar någonriksdagens åtgärd.MärkningYvonne Ruwaida m.fl. (mp) anför i motion L705 att enfungerande mark-nadsekonomi kräver välinformeradekonsumenter som kan träffa medvetna val. börverka för fullständiga innehållsdeklarationer pålivsmedel, ursprungsmärkning och information om enprodukt är bestrålad eller genmanipulerad. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighet meddet anförda (yrkande 1). Motionärerna begär vidareett tillkännagivande om behovet av att stödja enprocess för en rättvis handel, där företagens moraloch etik spelar en avgörande roll, varvid s.k.rättvisemärkning, enligt motionärernas mening, utgörett användbart verktyg (yrkande 14). Därutöverbegärs ett tillkännagivande om att information omKRAV-märkningen skall få statligt stöd (yrkande 9).I motion So371 av och () betonas vikten av information om innehållet ilivsmedel och dess biverkningar. Motionärerna pekarsärskilt på de problem livsmedelsallergiker kanmöta, och i motionen begärs ett tillkännagivande ombehovet av att en s.k. kommer tillstånd (yrkande 4).Med anledning av de nu aktuella motionsspörsmålenvill utskottet erinra om att regeringen i december1997 uppdragit åt en särskild utredare att analyseraexisterande problem och omfattningen av dessa närdet gäller märkning och annan konsumentinformationpå dagligvaruområdet (dir. 1997:151). I uppdragetligger bl.a. att ge förslag till övergripandeprinciper för det vidare arbetet medkonsumentinformation på dagligvaruområdet.Principerna skall, enligt direktiven, utformas såatt de kan ligga till grund för den nationellakonsumentpolitiken och svenska ställningstagandenoch initiativ inom ramen för det nordiska,europeiska och internationella samarbetet påkonsumentområdet. Enligt direktiven skall utredarenanalysera hur märkningen skall utformas för att gekonsumenterna bästa möjliga information. Uppdragetär, enligt regeringens mening, angeläget eftersomman kan se att konkurrensen om konsumenternasintresse hårdnar på dagligvaruområdet, attproducenternas egen information hotar att tränga utobligatorisk och ibland livsviktig information ochatt av symbolmärkningssystem växer.Sammantaget finns det, enligt regeringen, en riskför att konsumenterna vilseleds eller inte längretar till sig de budskap som finns i de olika typernaav märkning. Utredaren fick genomtilläggsdirektiv i uppdrag att särskilt analyserasitutationen på dagligvarumarknaden för personer medsvårare synnedsättning (dir. 1998:94). Arbetet skalli sin helhet redovisas senast den 28 februari 1999.Utskottet anser för sin del att resultatet av detnu pågående utredningsarbetet bör avvaktas ochavstyrker därför bifall till motion L705 yrkande 1,9 och 14.Också när det gäller de spörsmål som tas upp imotion So371 yrkande 4 anser utskottet att man börinvänta de förslag som pågående utredningsarbete kanföranleda, och utskottet avstyrker bifall även tilldetta motionsyrkande.Därmed övergår utskottet till att behandla ettantal motionsyrkanden som gäller den s.k.svanmärkningen och EG:s miljömärkning. Som en allmänbakgrund till motionsspörsmålen bör upplysasföljande.År 1989 beslutade att införaett nordiskt system för positiv miljömärkning, dens.k. Utarbetandet av kriterier skeri samnordiska arbetsgrupper och kriteriernafastställs av Nordiska miljömärkningsnämnden.Hittills har kriterier för omkring 50 produktgrupperfastställts och det finns mer än 2 500 svanmärktaprodukter på den nordiska marknaden. I varje landfinns ett nationellt miljömärkningsorgan sommedverkar i det nordiska samarbetet och förvaltarsystemet på nationell nivå. Regeringen utsåg ijanuari 1998 till förvaltare iSverige av svanensystemet. Aktiebolaget är icke-vinstdrivande och ägs gemensamt av staten och SISStandardiseringen i Sverige.Hösten 1998 påbörjades inom ramen för en omfattande översyn avsvanensystemet. Översynen omfattar bl.a. frågor sommiljömärkningens miljöeffekter, konsumenternaskunskap om olika typer av miljöinformation ochmiljömärkningens organisation på nordisk ochnationell nivå. Arbetet skall redovisas under år2000.Inom EU inrättades ettmiljömärkningssystem, det s.k. blommansystemet, varsuppbyggnad i stort återspeglar de principer somgäller för den nordiska miljömärkningen. Symbolenför EU:s miljömärkning är en stiliserad blomma.Verksamheten regleras i rådets förordning (EEG) nr880/92 av om ett gemenskapsprogramför tilldelning av miljömärke. Bestämmelser sombehövs för att tillämpa miljömärkningsförordningen iSverige finns i lagen (1994:1772) om tillämpningenav det europeiska miljömärkningssystemet. Enligtförordningen åligger det varje medlemsland att utseorgan för att utföra de uppgifter som anges iförordningen. är sedan januari1998 svenskt behörigt organ inom blommansystemet.Kriterieutvecklingen sker av de nationella organenpå kommissionens uppdrag och kriterierna fastställsav kommissionen. Kommissionen biträds av ett rådsammansatt av representanter för olikaintressegrupper. Utvecklingen av kriterier i EU:smiljömärkningssystem har gått långsammare änförväntat.Sedan hösten 1996 pågår inom kommissionen enrevidering av miljömärkningsförordningen. Syftet medrevisionen är bl.a. att effektiviseramiljömärkningsarbetet inom EU. Kommissionenpresenterade ett förslag till nyförordning. Förslaget innebär bl.a. att nationellamiljömärkningssystem under vissa förutsättningarskall dra tillbaka kriterierna för de produktgrupperför vilka EU:s miljömärkningssystem fastställtkriterier.Sverige har under revideringsarbetet tillsammansmed flera andra länder riktat kritik mot förslaget idenna del och betonat vikten av att finna former förhur samarbete och erfarenhetsutbyte mellanmiljömärkningssystem på olika nivåer kan organiserasså att systemen kan dra nytta av varandra.I motion L705 av m.fl. (mp) framförskritik mot det nordiska miljömärkningssystemet i enmängd avseenden. Motionärerna hävdar att systemet ärbehäftat med en rad olika brister och i motionenbegärs ett tillkännagivande om att det nordiskamiljömärkningssystemet skall reformeras (yrkande10). Motionärerna pekar särskilt på brister vadgäller kriterieutvecklingen och begär etttillkännagivande om att denna verksamhet skallförbättras i en rad närmare angivna avseenden(yrkande 12). Även förhållandet mellan å ena sidanblommansystemet och å andra sidan andra nationellaoch regionala miljömärkningssystem tas upp imotionen. Motionärerna begär ett tillkännagivande omvikten av att inom EU verkar för attnationella miljömärkningssystem kan bevaras (yrkande13).Som framgår av redovisningen ovan är den nordiskamiljömärkningen föremål för engrundläggande översyn. Utskottet anser attresultatet av det pågående arbetet bör avvaktas.När det gäller förhållandet mellan blommansystemetoch andra nationella och regionalamiljömärkningssystem kan utskottet inte se att detföreligger någon motsättning mellan motionärernasönskemål och regeringens inriktning på sitt arbete idenna fråga.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L705 yrkandena 10, 12 och 13.IT-frågorI tillkallade regeringen en särskilddelegation för att behandla frågor rörandeomställningen av datorer och system vars funktionermåste ses över inför 2000-talet (dir. 1998:10).Delegationen består av företrädare för viktigasamhällsintressen och är ett samverkansorgan mellanprivat och offentlig sektor. Delegationen skall nogafölja arbetet med anpassningen genomatt löpande värdera hur arbetet fortskrider isamhällets olika sektorer. Delegationen skalluppmärksamma verksamhetsledningarna på behovet avinsatser framför allt när det gäller samordning översamhällssektorer. Delegationen skall ge ensammanfattande lägesbeskrivning till regeringen den1 samt lämna en slutredovisning avuppdraget senast den 31 mars 2000.I motion L708 anför () att enskildakonsumenter måste få information om vilka risker somkan uppstå och vad de kankontrollera och förebygga. Därutöver behövs, enligtmotionärens mening, information om vilka rättigheterkonsumenten har vid eventuella fel som uppstår. Imotionen begärs ett tillkännagivande om att 2000-delegationen i tilläggsdirektiv bör ges i uppdragatt följa och värdera konsekvenserna förkonsumenterna av millennieskiftet.I likhet med motionären anser utskottet att det ärangeläget att sådana problem som tas upp i motionenuppmärksammas. Utskottet kan också konstatera att enrad åtgärder har kommit till stånd. Sålunda harregeringen i en skrivelse tillriksdagen redovisat vidtagna och planerade åtgärderbeträffande IT-omställningen (skr. 1998/99:40). Iskrivelsen tas bl.a. upp aspekter som kan ha sambandmed 2000-omställningen ur ett brukar- ochkonsumentperspektiv. Regeringen bedömer därvid somsärskilt angeläget att varje producent ochleverantör av t.ex. datorer, el, finansiellatjänster, post- och telekommunikationer bör upplysabrukare om hur produkter kommer att fungera ochtjänster tillhandahållas även efter skiftet. Därvidbör de informera om hur man skall försöka bemästrade svårigheter som kan uppstå. Informationen kanockså, påpekas det vidare i skrivelsen, avse vilkarättigheter konsumenterna har enligtkonsumentköplagen om en dator fallerar eller hurderas TV- och videoapparater eller hushållsapparaterkan påverkas av IT-omställningen. I det sammanhangetförtjänar det, enligt regeringen, att uppmärksammashur skyddet i olika försäkringar är utformat för attmöta de eventuella krav på ersättning för direktaeller indirekta skador som kan bli en följd avövergången till år 2000.Enligt vad utskottet erfarit planerar 2000-delegationen en omfattande informationskampanj tillallmänheten. Kampanjen kommer att omfatta också merspecifika konsumentfrågor, exempelvis vad som gällernär en konsument köpt en kapitalvara som intefungerar när skiftet sker.Även är engagerat i frågor som rörproblematiken . Av ettskriftligt frågesvar avstatsrådet framgår attKonsumentverket kommer att lägga utinformation på Internet och göra särskildainformationsinsatser riktade till kommunernaskonsumentvägledare. Enligt frågesvaret förKonsumentverket även förhandlingar medförsäkringsbranschen som syftar till att säkerställaatt försäkringsbolagen tydligt informerar omeventuella undantag för skador som har samband medIT-omställningen.Mot bakgrund av vad sålunda redovisats anserutskottet att några åtgärder från sidamed anledning av motion L708 inte är påkallade, ochutskottet avstyrker därför bifall tillmotionsyrkandet.Helena m.fl. (fp) anför i motion K231 attdet finns behov av en servicemyndighet förkonsumenter i IT-frågor. En sådan myndighet börenligt motionärernas mening inrättas för att ge ensammanhållen och servicebetonad roll gentemot bl.a.IT-konsumenter. I motionen yrkas etttillkännagivande därom (yrkande 10).Utskottet erinrar om att utredningen omkonsumentpolitiken inför ett nytt sekel har iuppdrag att analysera den övergripande fråganbeträffande det offentliga åtagandet inomkonsumentpolitiken och att avväga vilka medel sombör utnyttjas för att bäst uppnå dekonsumentpolitiska målen. Myndigheters och andraaktörers framtida roller inom konsumentpolitiken ärdärvid en aspekt som skall beaktas. En fråga somsärskilt skall analyseras av kommittén är målen ochmedlen för konsumentaspekterna på områdetinformationsteknik. Enligt direktiven skallkommittén se över problem som användarvänlighet,information och service till konsumenter av IT ochlämna förslag till hur dessa frågor kan lösas på etttillfredsställande sätt. Arbetet i den delen skallredovisas senast . I sammanhanget böräven nämnas att utredningen om konsumenträttigheteri IT-samhället också har i uppgift att kartläggavilka problem av främst marknadsrättslig art somkonsumenten kan ställas inför iinformationssamhället samt att analysera i vilkenomfattning det finns ett behov av att stärkakonsumentskyddet på området och på vilket sätt dettabör ske. Utredningens utgångspunkt skall, enligtdirektiven, vara att stärka konsumenternasrättigheter i informationssamhället. I denna delskall kommitténs arbete redovisas senast i mars2000.Enligt utskottets mening bör ett ställningstagandefrån sida beträffande det nu aktuellamotionsspörsmålet anstå, och utskottet avstyrkerbifall till motion K231 yrkande 10.Övriga frågorProduktsäkerhetslagen (1988:1604), som trädde ikraft , syftar till att motverkaatt farliga varor och tjänster orsakar person- ochegendomsskada. Med farliga varor eller tjänsteravses framför allt sådana som är förenade med olikarisker. Ursprungligen omfattade lagenstillämpningsområde endast varor och tjänstertillhandahållna i näringsverksamhet. År 1996utvidgades tillämpningsområdet dock till att avseäven varor som tillhandahålls i offentligverksamhet. För att motverka att varor och tjänsterorsakar skador på person eller egendom får ennäringsidkare åläggas att lämna säkerhets- ochvarningsinformation eller förbjudas atttillhandahålla varor eller tjänster. Ennäringsidkare kan även åläggas export- ochsäljförbud. I 3 § produktsäkerhetslagen föreskrivsatt ålägganden eller förbud inte får meddelas om deti en annan författning eller i beslut av enmyndighet har meddelats särskilda bestämmelser omvaran eller tjänsten med samma ändamål som ettåläggande eller ett förbud enligt lagen skullefylla.I motion L709 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att produktsäkerhetslagen börändras så att den även omfattar tjänster somtillhandahålls i offentlig verksamhet. Motionärernapekar bl.a. på att de tjänster som tillhandahålls ioffentlig verksamhet innebär samma risker oavsett omhuvudmannen för verksamheten är enskild elleroffentlig. Därtill kommer, enligt motionärerna, attnuvarande lagstiftning inte är konkurrensneutral ochatt olika krav kan gälla för samma typ av tjänster.Ett motsvarande yrkande finns i motion L705 avYvonne Ruwaida m.fl. (mp) (yrkande 18).Utskottet erinrar om att , på utskottetshemställan, haravslagit motionsyrkanden med samma inriktning som denu aktuella (se bet. 1995/96:LU21, 1996/97:LU13 och1997/98:LU21). Som skäl för sina ställningstagandenhar utskottet anfört att offentliga tjänster i höggrad är föremål för specialreglering och att detinte framkommit något behov av att låta lagen blitillämplig på tjänster som tillhandahålls inom denoffentliga sektorn.Enligt utskottets mening finns inga skäl att nuändra inställning i förevarande fråga, och utskottetavstyrker bifall till motionerna L709 och L705yrkande 18.Konsumentskyddet vid köp av tjänster tas upp imotion L707 av och ().Motionärerna anser att det finns skäl att se överhur konsumentlagstiftningen fungerar vid tjänsteköp,bl.a. när det gäller uppgiftsskyldighet beträffandepris och vilka rättigheter konsumenten har. Imotionen begärs ett tillkännagivande i enlighet meddet anförda.Bestämmelser med syfte att skydda konsumenter vidköp av tjänster finns bl.a. i konsumenttjänstlagen(1985:716), som i allt väsentligt motsvarar vad somgäller vid köp av varor enligt konsumentköplagen(1990:932). Allmänna bestämmelser om näringsidkaresupplysnings- och informationsskyldighet vid köp avvaror och tjänster finns i 4 § marknadsföringslagen(1995:450). Enligt stadgandet skall näringsidkarelämna sådan information som är av särskild betydelsefrån konsumentsynpunkt. Därmed avses enligtMarknadsdomstolens praxis bl.a. information om prisoch andra avtalsvillkor. Specifika regler ominformationsskyldighet finns i hemförsäljningslagen(1981: 1361), prisinformationslagen (1991:601),konsumentförsäkringslagen (1992: 830) och lagen(1992:1672) om paketresor. På vissa områden harinformationsskyldigheten vidare preciserats genomöverenskommelser mellan ochbranschorganisationer.Utskottet har inte någon annan uppfattning änmotionärerna om vikten av ett starkt konsumentskyddvid köp av tjänster. Såvitt utskottet kan finna ärgällande lagstiftning inte behäftad med brister somkan motivera en sådan generell översyn som begärs imotionen. I sammanhanget vill utskottet också erinraom att utredningen om konsumentpolitiken inför ettnytt sekel har i uppdrag att analysera om detkonsumenträttsliga skyddet vid utnyttjande avfinansiella tjänster, exempelvis betaltjänster ochkreditgivning, är tillräckligt. Om så inte är falletskall kommittén föreslå förbättringar. En aspekt somsärskilt betonas i direktiven är därvid kravet påinformation till konsumenterna. Därutöver bör nämnasatt det inom EU pågår arbete med attutforma ett förslag till direktiv om konsumentskyddvid distansförsäljning av finansiella tjänster.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L707.Avslutningsvis behandlar utskottet ettmotionsspörsmål som gäller nätverksförsäljning. Medsådan försäljning avses en typ avförsäljningsverksamhet där varor och tjänsterförmedlas direkt från fabrik utan traditionellmarknadsföring eller mellanhänder.Försäljningssättet har fått ökad betydelse undersenare år som en konsekvens av utvecklingen avinformationsteknologin.I motion L706 anför () attnätverksförsäljning är en bra möjlighet förarbetslösa att starta eget företag. Detta kräverdock, enligt motionären, att verksamheten regleras.I motionen begärs ett tillkännagivande i enlighetmed det anförda (yrkande 1). Motionärerna menarvidare att ett sådant regelverk bör innehållabestämmelser om bl.a. varors marknadsvärde,provision och returrätt, vilket bör ges regeringentill känna (yrkande 2).Utskottet har för sin del inga erinringar mot deförslag som läggs fram i motionen. I sammanhangetbör dock erinras om att nätverksförsäljning förnärvarande utreds inom ramen för . I uppdraget, som skall redovisashösten 1999, ligger bl.a. att belysa olikakonsumentproblem som är förknippade mednätverksförsäljning och att, om behov föreligger,föreslå gemensam nordisk lagstiftning på området.Utskottet anser att det pågående utredningsarbetetbör avvaktas och avstyrker bifall till motion L706. beträffande privatisering avKonsumentverketatt avslår motion 1998/99:L710 yrkandena 1 och 2,2. beträffande konsumentfrågor i EUatt avslår motion 1998/99:L705 yrkandena 5, 6 och7,3. beträffande lokal konsumentverksamhetatt avslår motion 1998/99:N277 yrkande 11,4. beträffande forskningatt avslår motion 1998/99:L705 yrkande 17,5. beträffande utbildningatt avslår motion 1998/99:L710yrkande 3,6. beträffande miljömåletatt avslår motion 1998/99:L705 yrkandena 3 och 4,7. beträffande substitutionsprincipenatt avslår motion 1998/99:L705 yrkande 2,8. beträffande miljöinformation i TVatt avslår motion 1998/99:L705 yrkande 8,9. beträffande marknadsföringslagenatt avslår motion 1998/99:L705 yrkande 19,10. beträffande könsdiskriminerandereklamatt avslår motionerna 1998/99:L705 yrkande 15 och1998/99:A291 yrkande 14,11. beträffande marknadsföring ochfolkhälsofrågoratt avslår motionerna 1998/99:L704 och1998/99:So321 yrkande 11,res. 1 (kd)12. beträffande tobaks- ochalkoholreklamatt avslår motion 1998/99:L705 yrkande 16,13. beträffande vilseledandeförpackningsstorlekaratt avslår motion 1998/99:L701,14. beträffande e-postreklamatt avslår motionerna 1998/99:L703 och1998/99:L711,15. beträffande auktorisation m.m.att med anledning av motion 1998/99:L702 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,16. beträffande s.k. fakturaskojeriatt avslår motion 1998/99:L903,17. beträffande innehållsdeklarationerm.m.att avslår motion 1998/99:L705 yrkandena 1, 9 och14,18. beträffande en s.k. Livsmedels-FASSatt avslår motion 1998/99:So371 yrkande 4,res. 2 (c)19. beträffande miljömärkningatt avslår motion 1998/99:L705 yrkandena 10, 12och 13,20. beträffande tilläggsdirektiv till2000-delegationenatt avslår motion 1998/99:L708,21. beträffande IT-myndighetatt avslår motion 1998/99:K231 yrkande 10,22. beträffande produktsäkerhetslagenatt avslår motionerna 1998/99:L705 yrkande 18 och1998/99:L709,res. 3 (m)23. beträffande konsumentskydd vidtjänsteratt avslår motion 1998/99:L707,24. beträffande nätverksförsäljningatt avslår motion 1998/99:L706.Stockholm den 2 februari 1999På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), StigRindborg (m), (),(), (m), (),(), ChristinaNenes (s), (),(), (), (), RaimoPärssinen (s) och (). Marknadsföring och folkhälsofrågor(mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Inte heller" och slutar med "yrkande 11"bort ha följande lydelse:När det sedan gäller motionerna L704 och So321yrkande 11 anser utskottet i likhet med motionärernaatt reklam som främjar ett hälsofarligt beteende hosunga människor måste kunna beivras med stöd av lagoch att lagstiftningsåtgärder därför är påkallade.En sådan lagstiftning skulle kunna utformas på såsätt att marknadsföring som påverkar folkhälsannegativt skall anses vara otillbörlig enligtmarknadsföringslagen.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L704 och med anledning av motionSo321 yrkande 11, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande marknadsföring ochfolkhälsofrågoratt med bifall till motion 1998/99:L704 och medanledning av motion 1998/99:So321 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.2. En s.k. (mom. 18)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Också när" och slutar med "dettamotionsyrkande" bort ha följande lydelse:När det gäller motion So371 delar utskottetmotionärernas uppfattning att det inte minst medhänsyn till livsmedelsallergiker behövs informationom livsmedels beståndsdelar och dess biverkningar påsamma sätt som det behövs information om mediciner.Spörsmålet som tas upp i motionen berörs visserligentill viss del av det pågående utredningsarbetetrörande märkning av livsmedel men har dock, enligtutskottets mening, inte givits tillräckliguppmärksamhet i direktiven. Mot denna bakgrund anserutskottet att regeringen i särskild ordningbör se till att en kommer tillstånd.Vad som sålunda anförts bör , med bifalltill motion So371 yrkande 4, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande en s.k. Livsmedels-FASSatt med bifall till motion 1998/99:So371 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.3. Produktsäkerhetslagen (mom. 22), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet erinrar" och slutar med"yrkande 18" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör konsumenter inte inågot avseende utsättas för farliga varor ellertjänster. Därvid är produktsäkerhetslagen av storbetydelse. Den nuvarande lagstiftningen är dock,enligt utskottets uppfattning, förenad med påtagliganackdelar. De tjänster som tillhandahållskonsumenterna är nämligen förenade med samma riskeroavsett om huvudmannen för verksamheten är enskildeller offentlig. Med den nuvarande ordningen ärrisken stor för att vissa tjänser helt fallerutanför skyddslagstiftningen. En annan aspekt sombör beaktas är att den nuvarandeproduktsäkerhetslagen inte är konkurrensneutral.Från såväl konsument- som konkurrenssynpunkt är detsåledes, enligt utskottets mening, hög tid attutvidga produktsäkerhetslagen till att omfatta äventjänster som tillhandahålls i offentlig verksamhet.Regeringen bör därför i tilläggsdirektiv geutredningen om konsumentpolitiken inför i uppdrag att utreda frågan och återkomma medett erforderligt lagförslag.Vad som anförts bör , med bifall tillmotionerna L705 yrkande 18 och L709, som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande produktsäkerhetslagenatt med bifall till motionerna 1998/99:L705 yrkande18 och 1998/99:L709 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1.