bet · GM01FiU25 · 1999-05-20 00:00:00 — Den lyder ungefär så här: Hur påverkas dentotala tillväxten i landet om de strukturellaskillnaderna och kommunalskatterna ytterligare ökarmellan kommunerna? Hur påverkar det den totalatillväxten i landet?Den tredje frågan skulle jag vilja ställa tillTingvall och utredningen. Har ni funderat på ochfinns det något system som i sig har en utjämningsom skulle ge mer än den genomsnittliga tillväxten ilandet till respektive kommuner, dvs. att de skullefå av den tillväxt de åstadkommer?Lars : Jag har egentligen svarat på denfrågeställning jag fick. Rent allmänt tror jag attvarje kommunpolitiker och landstingspolitiker idetta land arbetar för att ha sin kommun och regioni en utvecklande fas och inte funderar över dettautjämningssystem i det dagliga arbetet. Men jag kanockså säga till att det är därför vi ocksålägger fram ett antal förslag i vårt yttrande. Manfår naturligtvis inte tillskapa ett system som ändåinnebär att man tar bort initiativkraften lokalt ochregionalt.Trots att jag säger att det inte är något som mangår och stundligen och tänker på tror jagatt det är ett viktigt signalsystem att det ändåfinns en viss form av incitament för egenkreativitet, och det gör det. Det skulle förstärkaslite med det förslag som vi har lagt fram i vårtyttrande.Margot : Nej, det är inte tillväxthämmande.Än så länge har vi inte sett de tecknen. Det ärklart att om det finns något slags håglöshet, somsades här tidigare, att det är så krångligt ochinvecklat att man struntar i det, finns naturligtvisden risken med.Ralph : Jag tycker att det finns en risk föratt det skulle vara tillväxthämmande. Jag tycker nogatt och har beskrivitdetta på ett tydligare sätt än övriga ekonomer harlyckats beskriva motsatsen. Den risken finnsnaturligtvis.Gradvis finns risken för att intresset förkommunalpolitik och regionalpolitik försvinner omman ser att man har en mindre sfär att fatta beslutom eftersom staten i alla fall fattar de flestabesluten.Ordföranden: Det var också en fråga till ErnstJonsson och : Jag fick tydligen en fråga när jag vartillfälligt borta från kammaren om skatteskillnaderoch kostnadsskillnader mellan kommuner skulle ökatillväxten. Det är en debatt i sig om skatterpåverkar tillväxten. Det är mycket storatveksamheter inom forskningsvärlden om en stor delav de effekterna över huvud taget finns.Man kan säga om kostnadsskillnader ochskatteskillnader att det är vad utjämningssystemetskall jämna ut för att skapa en mer balanseradutveckling och förhindra oönskadebefolkningsomflyttningar som skulle bli resultatetom man hade alltför stora kostnads- ochskatteskillnader i riket.Ernst : Jag tog i min första rapport upp enannan viktig punkt. Man har räknat fram de sexspecifika ersättningar som man ger: kallortstillägg,kompensation till små kommuner m.m. Det rör sigtotalt om 2 ½ miljard. Det är sex ersättningar. Itvå fall finns inga sakliga motiv för att det ärfråga om opåverkbara kostnader.Man säger t.ex. att i små kommuner blir det högrekostnader för administration och ledning. Samtidigthar jag visat från en tabell från Kommunförbundetatt jämför man olika kommungrupper har integlesbygdskommunerna högre kostnader för ledning ochadministration än andra kommungrupper. Sedan är detockså kompensation till kommuner med svagtbefolkningsunderlag. Det sägs att de fårmerkostnader. Vilka de är framgår inte. Här saknasdet motiveringar.Totalbeloppet när man skattar är 2 ½ miljard. 1 ½miljard av det beloppet bygger på subjektivabedömningar. Det finns inga fakta. Bidragen gårfrämst till glesbygdskommunerna. Utredningens egenmisstanke om att det finns risk för överkompensationfinner jag belagd. Min slutsats är attglesbygdskommunerna överkompenseras i dettaföreslagna system.Vidare till min rapport som kommer . Vi harvisat att de kommuner som har haft lägstkostnadstillväxt drabbas av försämringar. Om vijämför har förortskommunerna de lägsta kostnadernaper invånare av alla kommuner i snitt.Glesbygdskommuner har störst kostnad. drabbasförortskommuner av försämringar. Om de inte höjerskatten utan i stället skär ned kommer de att fåännu lägre kostnad per invånare.Det innebär att förslaget bidrar till att utvidgakostnadsskillnaderna snarare än att utjämna dem.Margot : Får jag påpeka en sak. Det sade jagheller inte i min inledning. Från Kommunförbundetssida säger vi att regionalpolitiken är en statliguppgift och att den inte skall förekomma utöver vadsom ingår i systemet. Jag vill understryka det. Frånbörjan sade man att man skulle ha en delregionalpolitik eller glesbygdsfaktorer i systemet.Det är liksom spikat. Det tycker jag faktiskt inteatt utredningen skall stå till svars för. Detta ärgrunderna för systemet som sådant.Karin (): Jag skulle vilja gå tillbakatill frågan om invandrar- ochflyktingkompensationen. i sitt remissvar att det inte barahandlar om faktiska kostnader utan att det riskeraratt skapa stora spänningar mellan människor inomkommunen. Trots allt har vi den störstakostnads- och inkomstutjämningen inom vissa kommuneroch inte mellan kommuner. På grund av dessaspänningar och problemen människa och människaemellan kan det ändå finnas ett starkt behov av attgå vidare.Jag skulle vilja fråga hur ser påatt genomföra en förändring inom ramen förkostnadsutjämningen, som är ett ganska passivtkompenserande för att kostnaderna i dagenssegregerade samhälle blir högre, i förhållande tillatt använda resurser, pengar och eventuellt ändraregelverk utanför det kommunala utjämningsystemet.Nu är ju utjämningssystemet dagens tema. Men om nifick välja, var är det viktigast att sätta instötarna? Är det här, eller är det inom andrasektorer på samma område?Margot : Jag hoppas att det jag sade ibörjan gick fram. Vi kräver egentligen ett nyttsystem för flyktingar och invandrare. får vi intedet. Men det som har föreslagits och somsannolikt kommer att finnas också i fortsättningenär en förstärkning av denna integrationsfaktor isystemet. Där menar vi att staten måste satsapengar. Annars är det bara en omfördelning mellankommunerna från de kommuner som inte har så storandel flyktingar till dem som har det. Det är enomfördelning i storleksordningen 600 miljoner inomsystemet utan tillskott.Får jag sedan säga att vi är väldigt bekymrade översegregationen som sådan. Det yttrar sig när detgäller fördelning inom kommuner. Man får släppatill, som man upplever det, från vissa icke-segregerade stadsdelar till de segregerade. Det får också sin följd i attdet kommer krav på kommundelningar där de bättreställda stadsdelarna vill dra sig undan och bliegna. I förlängningen är detta ett svårtdemokratiskt problem som vi måste klara av atthantera.Lennart (): Eftersom Morins beräkningarhar diskuterats en del och kanske väckt liteförvirring här skulle jag vilja ställa en fråga tillhonom. Han kan egentligen svara ja eller nej på den.Om vi tänker oss en situation där ökarsin skattekraft och riketsmedelskattekraft ökar fungerardet här systemet så, utan att jag har räknat exaktpå decimalen, att kommunsektorn får som genomsnitt iolika kommuner en ökning . , som har ökat ,kommer att få öka sina intäkter med ungefär 2,7procentenheter. Är detta korrekt?Mats Morin: Du verkar ha förstått mina beräkningar.Det verkar rimligt.Lennart (): Men detta är självfallet enmycket tydlig pomperipossaeffekt. Den kommun sombidrar till en hög grad av tillväxt får mindretillväxt än landet i övrigt.Mats Morin: diskuterar vi fördelningssystemetsvara eller icke vara. Tanken är att de som tjänarmest skall bidra mer till dem som tjänar minst. Mendet var inte det som var meningen med det här mötet,antar jag. Pomperipossaeffekten brukar man benämnaden effekten där kommunerna går back för att de pånågot sätt ökar sin sysselsättning. Det är intefallet som du har beskrivit det här.Ordföranden: Då ber jag att få tacka för att vi fåttdetta tillfälle att ställa frågor om det kommunalautjämningssystemet. Jag har känt att det har variten värdefull genomgång för finansutskottet som ettled i våra förberedelser inför det regeringsförslagsom kommer och som efterbehandling i finansutskottet sedan skall taställning till den 14 juni.Jag vill tacka er som har kommit hit och medverkatmed information och synpunkter. Jag förklarar härmedutfrågningen avslutad.