bet · GM01SkU13 · 1999-02-16 00:00:00 — Vidare kommer liksom bioetanolför ren etanoldrift, bioetanol för inblandning ibensin och dieselolja samt bioetanoldelen i ETBE förinblandning i bensin vara befriat från energiskatt.Enligt uttalande i den transportpolitiskapropositionen bör vidare, inom ramen för vadtillämpningen av pilotprojektdispenser medger,inblandning av rapsmetylester ()och/eller etanol i dieselolja inte påverkabeskattningen av dieseloljan. Detta innebär attdieseloljan i dessa bränsleblandningar med stöd avpilotprojektbestämmelsen skall kunna beskattasenligt miljöklass 1 trots att miljökriteriernahärför i energiskattelagen inte är uppfyllda.Enligt uppgift från avserregeringen att hos kommissionen ansöka om ettundantag enligt mineraloljedirektivet så att Sverigeskall ges rätt att generellt ge skattebefrielseeller nedsättning av skatt för biodrivmedel.Mot denna bakgrund anser utskottet att det saknasanledning för att göra någottillkännagivande med anledning av motionerna.Regional differentieringI motion Sk698 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omglesbygdsbefolkningens problem med långapendlingsavstånd och höga drivmedelskostnader.Motionärerna förordar en differentiering avdrivmedelsskatten mellan glesbygdslänen och övrigalandet. En sänkning av bensinskatten med 2 kronorper liter är enligt motionärerna inte orimligt.Även i motion Sk724 av och . (v) tas frågan om differentierad skatt påfordonsbränsle upp. Motionärerna anser att enparlamentarisk utredning bör tillsättas med uppgiftatt utarbeta förslag till differentierad skatt påfordonsbränsle som gynnar resande i glesbygd.Utredningen bör också lämna förslag till endifferentierad beskattning av bilismen utifrånregionala skillnader.Utredningar m.m.Frågan om en regional drivmedelsbeskattning harbl.a. behandlats i (K 1994:03)slutbetänkande Finansieringslösningar för Göteborgs-och Dennisöverenskommelserna (SOU 1995:82).Utredningen konstaterar att energiskatten i huvudsaktas ut när bränslet lämnar de stora oljebolagensdepåer och att man måste skapa regler som gör detmöjligt att vid beskattningen ta hänsyn till ochkontrollera var drivmedlet skall användas. Skattenmåste omfatta samtliga drivmedel som levereras inomregionen, även drivmedel som säljs på ochtill industrin och jordbruket. Vidare måsteuppbördsrutinerna ändras och detta ger enligtutredningen ett väsentligt merarbete. För att kommatill rätta med skatteundandraganden och fusk och föratt motverka att systemet utnyttjas på ett inteavsett sätt krävs att det införs olika former avförbud och sanktioner. Det är enligt vad utredningenredovisar inte omöjligt att kontrollera och övervakasystemet på ett tillfredsställande sätt, men dettaförutsätter att berörda myndigheter ges resursför-stärkningar. Det är dock enligt utredningenoundvikligt att gränshandel uppkommer och attkonkurrensen snedvrids. Utredningen konstateradesammanfattningsvis att det är enklare att hantera enregional fordonsskatt än en regional bensinskatt ochatt varken en regional fordonsskatt eller enregional drivmedelsskatt kan generera de medel somkrävs för att finansiera konstaterar i sittslutbetänkande att behovet av en variation iskatteuttaget mellan tätort och landsbygd bör lösasgenom att drivmedelsskatterna inom vägtrafikenbestäms med hänsyn till effekterna förlandsbygdstrafiken och att sedan särskilda styrmedelav lokal karaktär läggs ovanpå den nationella nivånför att klara tätortsproblemen.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka den imotionerna föreslagna differentieringen avfordonsbränsle. är fordonsskatten förpersonbilar nedsatt för bilägare i vissaglesbygdskommuner. Nedsättningen uppgår till 384kr/år. Enligt utskottet bör denna nedsättningbibehållas och uppgå till samma belopp som nugäller. Detta är också regeringens uppfattningMed det anförda avstyrker utskottet de aktuellamotionsyrkandena.Fordonsskatt på dieseldrivna personbilarI motion Sk638 av () begärs etttillkännagivande om sänkt fordonsskatt pådieseldrivna bilar (yrkande delvis). Motionärenanser att den höga skatten på nya dieselbilar iförhållande till äldre dieseldrivna fordon ärnegativ ur miljösynpunkt.I motion Sk643 av m.fl. (v) föreslåsett tillkännagivande om att en enhetlig fordonsskattinförs för dieseldrivna personbilar (yrkande 1).Motionärerna framhåller att nytillverkadedieselbilar är miljövänligare än äldre dieselfordon.Genom att införa en enhetlig skatt kanmiljötänkandet öka. Enligt motionärerna finns detvarken miljöskäl eller ekonomiska skäl att beskattapersonbilar på olika sätt. Dieseldrivna personbilarbör därför beskattas på samma sätt som debensindrivna personbilarna (yrkande 2).I motion Sk703 av () anförs attvägtrafikbeskattningen av nya dieselbilar ochbensindrivna bilar bör vara likvärdig. Motionärenpekar på att vägtrafikskatten för en normalstor nydieseldriven personbil är drygt så högsom motsvarande bensindrivna bil. Detta motverkarenligt motionären en önskvärd utveckling mot ett mermiljövänligt trafiksystem.I motion T230 av m.fl. (c) framhållsvikten av att fordonsskatten på dieseldrivnapersonbilar förändras så att större vikt läggs vidbilens miljöegenskaper. Fordonsskatten för äldredieseldrivna personbilar bör därför höjas ochskatten för nyare fordon sänkas (yrkande 11).Motionärerna anser dock att fördelningspolitiskaskäl måste vägas in vid en omfördelning avfordonsskatten för dessa personbilar.BakgrundNär kilometerskatten ersattes med dieselskattmedförde hänsynen till den tunga trafikenskonkurrensförutsättningar att beskattningen avdiesel sattes till en lägre nivå än den som gällerför bensin. För att få en balans när det gällerpersonbilar genomfördes en femdubbling avfordonsskatten för dieseldrivna personbilar.Eftersom det rörde sig om en kraftig ökningbegränsades denna till kommande års modeller. För1993 och tidigare års modell stannade höjningen viden fördubbling (prop. 1992/93:124, bet.1992/93:SkU13). beslut attslopa försäljningsskatten för personbilar istimulanssyfte finansierades med en höjning avfordonsskatten . Dennahöjning begränsades dock till för dieselfordonav årsmodell och senare (prop. 1995/96:222,bet. 1995/96:FiU15). Genom beslutet har en vissutjämning av fordonsskatten på nya och gamladieseldrivna personbilar skett.Fordonsskatten på en ny dieseldriven personbiluppgår till (). För endieseldriven personbil med en årsmodellsbeteckningsom är 1993 eller äldre är fordonsskatten dock 1 172kr. Fordonsskatten för en motsvarande bensindrivenbil är 585 kr.Utskottets ställningstagandeI sitt yttrande till trafikutskottet över dentrafikpolitiska propositionen 1997/98:56 ansågutskottet i likhet med regeringen att det saknasskäl att tillämpa en efter tjänsteviktdifferentierad fordonsskatt på personbilar.Skillnaden mellan olika personbilsmodeller när detgäller vägslitage är obetydlig, och skatten är inteheller utformad med hänsyn till miljö- eller trafik-säkerhet. Utskottet delade också uppfattningen attdet då saknades tillräckligt underlag för attförändra fordonsskatterna så att de i första handtar sikte på att åstadkomma ett system som främjarett säkert och ekologiskt hållbart transportsystem.Med hänsyn härtill, och till att fordonsskatternaockså till viss del har koppling till deenergiskatter som är föremål för översyn, ansågutskottet i likhet med regeringen att det pågåendeutredningsarbetet skulle avvaktas innan någraförändringar i fordonsskattesystemets grundläggandeuppbyggnad gjordes. Även frågan om en utjämning avbeskattningen mellan äldre och nyare dieselper-sonbilar borde anstå i avvaktan på att utrednings-arbetet inom delade skatteutskottets bedömningvilket godkändes av (bet. 1997/98:TU10).Utskottet vidhåller sin tidigare inställning ochavstyrker därmed motionerna.ElbilarI motion Sk668 av och () yrkas att skall besluta omen sådan ändring av fordonsskattelagen att elbilar imiljöklass 1 E befrias från fordonsskatt.Utskottets ställningstagandeSedan den 1 januari 1995 gäller enligt 14 a §fordonsskattelagen att personbilar och andra lättafordon i miljöklass 1 är befriade från fordonsskattunder från det att fordonet blirskattepliktigt första gången (prop. 1994/95:55, bet.1994/95:SkU5). Skälet till att dessa fordonbefriades från fordonsskatt var att kompenserafordonen för att försäljningsskatt skulle tas ut somför motsvarande fordon i miljöklass 2, dvs.skattelättnaden som fanns för fordon tillhörigtmiljöklass 1 togs bort för att överensstämma medEG:s regler på området.Fr.o.m. har försäljningsskattenför personbilar slopats (prop. 1996/97:14, bet.SkU8). undantogs personbilari miljöklasserna 1 och 2 från försäljningsskatt(prop. 1995/96:222, bet. FiU15, SkU13y).Personbilar som drivs med elektricitet (miljöklass1E) är befriade från försäljningsskatt sedan den 1januari 1995.Försäljningsskattebefrielse gäller även förlastbilar och bussar som är inrättade för drift medelektricitet från batterier i fordonet fram till ochmed (prop. 1997/98:140,bet. SkU25).Personbilar som drivs med el är således befriadefrån försäljningsskatt men inte från fordonsskatt.Bensindrivna personbilar hänförliga till miljöklass1 är befriade från försäljningsskatt samtfordonsskatt under de fem första åren.Utskottet kan således konstatera att elbilar harkommit att få en oförmånligare behandling ibeskattningshänseende än bensindrivna bilar. Dettakan inte anses förenligt med statsmakternasintentioner att underlätta elbilarnas introduktionpå marknaden. Utskottet anser därför, i likhet medmotionärerna, att personbilar och andra lätta fordonsom drivs med elektricitet bör beskattas på sammasätt som motsvarande fordon i miljöklass 1.Regeringen bör skyndsamt återkomma till riksdagenmed ett förslag härom. Det anförda bör medanledning av motion Sk668 som sin mening geregeringen till känna.Åkerinäringen, m.m.I motion Sk699 av () begärs etttillkännagivande om behovet av att utreda desamhällsekonomiska konsekvenserna av en sänktmiljödieselskatt till internationell nivå.Motionären anför att svensk miljödiesel har enmycket hög kvalitet i förhållande till våragrannländer inom EU. Att utländska åkare inteanvänder den svenska dieseln under transporter iSverige beror på den höga beskattningen. Det ärenligt motionären angeläget ur såväl miljö- somkonkurrenssynpunkt att frågan om en sänkning av densvenska dieselskatten utreds.I motion Sk702 av () begärstillkännagivanden om vad i motionen anförts omskatterna på miljödiesel och harmonisering avfordonsskatten (yrkandena 1 och 2). Motionärenframhåller att kostnadsläget för svensk åkerinäringär högt i jämförelse med flertalet andra europeiskaländer. För att förbättra den svenska åkerinäringenskonkurrensvillkor bör skatten på svensk miljödieselsänkas. En sådan åtgärd skulle även bidra till enförbättrad miljö eftersom utländska åkare skullekunna tanka renare diesel i i stället föratt fylla tankarna med en sämre produkt från ettannat land. Ett annat viktigt steg för att förbättrasituationen för den svenska åkerinäringen är attharmonisera fordonsskatten så att samma reglergäller för samtliga åkare som trafikerar motion Sk708 av och (båda s) anförs att utländska bussföretag som körturister i har generösare villkor än svenskabussföretag på motsvarande uppdrag i eftersomSverige varken tar ut vägskatter, vägtrafikavgifteller vägmoms. Motionärerna anser att bördriva frågan om att införa en form motsvarande dentunga vägtrafikens vinjettsystem för trafik på destörre vägarna även för busstrafiken (yrkande 2).Bakgrund och tidigare behandlingSverige deltar i detgemensamma vägavgiftssystem som , ,, och tidigareinfört, det s.k. Eurovinjettsystemet (prop.1997/98:12, bet. 1997/98:SkU7).Beträffande fordonsskatten på tunga fordonföreslår i sittdelbetänkande att denna inte förändras på annat sättän som följer av det infördaEurovinjettsystemet (prop. 1997/98:12, bet.1997/98:SkU7). förslag omen differentiering av fordonsskatten med hänsyn tillanvändningsområde bör inte genomföras.Frågan om fordonsskatt och vägavgift för lastbilarbehandlades av senast i samband med dentrafikpolitiska propositionen (1997/98:56, bet.1997/98:TU10). Med anledning av propositionen ochmotionsyrkanden om harmonisering av regler, avgifteroch skatter och svensk åkerinäringskonkurrensvillkor gjorde trafikutskottet följandebedömning:Utskottet konstaterar att regeringen avser attprioritera det arbete som pågår med att ta fram ettnytt direktiv om fordonsskatt, vägtullar ochvägavgifter. Enligt skatteutskottets mening harövergången från fordonsskatt till vägavgifter förvissa tunga fordon genomförts för att eliminera ettallvarligt hinder för de svenska åkarnas möjlighetatt konkurrera inom . De flesta åkare somanvänder sitt fordon utanför slipper nuerlägga vägavgifter i , etc., ochdetta har uppnåtts utan någon egentlig ökning av detsvenska skatteuttaget. finner detangeläget att verkar för en utveckling avvägavgiftssystemet i önskvärd riktning. Detta ärockså regeringens uppfattning. - - -Vidare hänvisade trafikutskottet till följandeuttalande från skatteutskottet med anledning avmotionsyrkande om harmoniserade fordonsskatter ochmarknadspris på diesel.Skatteutskottet konstaterar attinternationaliseringen av transportmarknaden läggerhinder i vägen för en fullt genomfördmarginalkostnadsprissättning. Vidare kantransportnäringens internationellakonkurrenssituation medföra att avsteg måste görasfrån en i övrigt motiverad beskattning.Skatteutskottet betonar dock att vidutformningen av sina regler bör undvika att delta ien skattekonkurrens med andra länder och i ställetvälja att gå steget före. Som regeringen anför ärdet viktigt att hänsyn tas till destyreffekter som kan uppkomma om prissättningen inomSverige blir alltför ojämn. - - - Trafikutskottetfinner inte anledning till annan bedömning än denskatteutskottet redovisat i sitt yttrande.Riksdagen följde utskottet.Utskottets ställningstagandeNär det gäller drivmedelsbeskattningen har utskotteti det föregående anfört att pågåendeutredningsarbete bör avvaktas innan ställning tastill frågor om mer genomgripande förändringar avdrivmedelsbeskattningen. Även frågor om ändradfordonsbeskattning för åkerinäringen bör anstå iavvaktan på att arbetet inom slutförts. Såvitt utskottet erfaritkommer åkerinäringens situation också att tas upp ide pågående skattesamtalen mellan regeringen och depolitiska partierna. Utskottet avstyrker med detanförda motionsyrkandena.Traktorer och motorredskapI motion Sk642 av () begärs etttillkännagivande om att jordbruk, skogsbruk,industri och andra kommersiella verksamheter skalltillåtas använda lågbeskattad grön olja i sinamotorredskap och andra arbetsfordon. I motion Sk700av och () begärs etttillkännagivande om att jordbrukets dieselskatterbör anpassas till den nivå som gäller igrannländerna (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeBeslut om användning av högbeskattad, miljöklassaddieselolja i jordbrukstraktorer, terminaltraktorer,motorredskap och terrängfordon fattades av riksdagenvåren 1995 (prop. 1994/95:203, bet. SkU28).Enligt utskottets mening medför de ökademiljökraven på motordrivna fordon att det blir alltviktigare att inte vissa kategorier lämnas utanför.Arbetsfordonen hade tidigare av olika skäl intekommit att omfattas av kravet på användning avmiljöklassat drivmedel, och tillfälliga lösningarmåste tillgripas för att komma till rätta med dettaförhållande. Beslutet att ävenarbetsfordon skall omfattas av kravet på användningav högbeskattad miljöklassad dieselolja löste dessaproblem.Mot bakgrund av de pågående skatteöverläggningarnamellan regeringen och de politiska partierna anserutskottet att inte nu bör göra ettsärskilt undantag för denna fordonskategori.Motionerna avstyrks därför.MotorcyklarI motion T220 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om vad som anförts ombeskattningen av motorcyklar (yrkande 17). Enligtmotionärerna bör nuvarande accis (försäljningsskatt)på motorcyklar slopas. Vidare framhålls attTrafikbeskattningsutredningens förslag om enfemdubblad fordonsskatt är orealistisk.Utredning, m.m.Trafikbeskattningsutredningen (TBU) har i sittdelbetänkande Bilen, miljön och säkerheten(SOU1997:126) föreslagit att den sedan lång tidgällande beskattningen efter tjänstevikt slopas förlätta fordon och i stället ersätts med enenhetsskatt. Utredningen föreslår attenhetsskattebeloppet för bensindrivna personbilaroch motorcyklar bestäms till per år.Förslaget innebär en kraftig höjning för motorcyklareftersom fordonsskatten för dessa för närvarandeuppgår till högst . Utredningen menaratt trafiksäkerhetsskäl gör att det är mycket svårtatt motivera lägre fordonsskatt på motorcyklar än påpersonbilar. I den trafikpolitiska propositionenanförde regeringen att den delade utredningensbedömning att det saknas skäl att tillämpa en eftertjänstevikt differentierad fordonsskatt på person-bilar. Regeringen var dock inte beredd att föreslånågon ändring i fordonsskattesystemets grundläggandeuppbyggnad utan ansåg att ytterligare underlagbehövdes för att utforma fordonsskatterna så att dei första hand tar sikte på att åstadkomma ett systemsom främjar ett säkert och ekologiskt hållbarttransportsystem. Vidare anfördes attfordonsskatterna till viss del har koppling till deenergiskatter som är föremål för översyn inomRegeringskansliet och att denna översyn bordeavvaktas.Skatteutskottet och trafikutskottet delade dennainställning (bet. 1997/98:TU10, SkU2y). Detta blevockså beslut.Utskottets ställningstagandeUtskottet är inte berett att tillstyrka förslaget imotionen om att accisen på motorcyklar skall slopas.När det gäller fordonsskatten vidhåller utskottetsin tidigare inställning om att utredningsarbetetinom TBU bör avvaktas. Motionen avstyrks.KundförlusterI motion Sk692 av () begärs etttillkännagivande om att bensinstationerna skallbefrias från skatt för bensin som tankats men som"kunden" inte betalat för.Före behövde energiskatt,bensinskatt, koldioxidskatt eller dieselskatt interedovisas på leveranser som skett med förlust pågrund av bristande betalning. Kravet var att detskulle röra sig om en konstaterad förlust, ochredovisningsskyldigheten skulle fullgöras ombetalning senare skulle inflyta. Frågan om avdragför kundförluster behandlades av utskottet i sambandmed behandlingen av proposition 1994/95:54 Ny lag omskatt på energi (bet. 1994/95:SkU4). I propositionenföreslogs bl.a. att reglerna om kundförluster skulleslopas eftersom på området inte gavutrymme för denna typ av skattebefrielse förbränslen. Utskottet delade denna bedömning ochanförde även att man inte bör ha en ordning därredovisningsskyldigheten bortfaller vid bristandebetalning, eftersom detta innebär en stimulans tillett högre risktagande än annars när det gällerkreditförsäljning. Vidare ansåg utskottet attbränsleskatten kan ses som en avgift för denmiljöbelastning som uppkommer vid användning och attdenna kostnad inte bortfaller vid en uteblivenbetalning. Utskottet tillstyrkte propositionen idenna del.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan ochavstyrker följaktligen motionsyrkandet.Alkohol och tobakAlkohol- och tobaksbeskattningenMotionernaI motion Sk729 av () begärs etttillkännagivande om punktskatter på alkohol ochtobak och den organiserade brottsligheten. Motionä-ren anser att de svenska punktskatterna påcigaretter och alkoholdrycker måste harmoniserasmed omvärldens för att man skall få bukt med denomfattande och organiserade illegala handeln meddessa produkter.I motion Sk624 av () begärs etttillkännagivande om behovet av att sänka den svenskaölskatten. För att svenska bryggerier skall kunnaöverleva och konkurrera på lika villkor med övrigaEU-länder, framför allt , krävs enligtmotionären en sänkning av ölskatten med 50 %.I motion Sk625 av () begärs etttillkännagivande om att anpassa den svenskaölskatten till i första hand dansk nivå. Motionärenanför att en harmonisering av ölskatten behövs föratt stoppa den illegala hanteringen av starköl.I motion Sk644 av och () begärs ett tillkännagivande om att enstegvis fortsatt anpassning av den svenska ölskattenbör genomföras så att likvärdiga konkurrensvillkorgentemot omvärlden uppnås till år 2000.I motion Sk727 av och () begärs ett tillkännagivande omsänkt skatt på öl.I motion So306 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om vad som anförts ompunktskatten på alkoholdrycker (yrkande 10).Innebörden är att sjukvårdskostnader som orsakats avalkoholbruk skall betalas av alkoholkonsumenternaoch inte som av alla skattebetalare.Bakgrund m.m.I förhandlingarna om medlemskap i fick entreårig övergångsperiod (t.o.m. )under vilken en reducerad skattesats skulle fåtillämpas för öl med en alkoholhalt som inteöverstiger 3,5 volymprocent. I syfte att förstärkastimulansen för en övergång till alkoholsvagaredrycker och motverka den ökande gränshandelngenomfördes dock en omläggning till en enhetligskatt på öl . Samtidigthöjdes alkoholgränsen för nollbeskattat öl från 2,25volymprocent till den övre gränsen inom EU förtillämpning av reducerade skatter på öl, dvs. 2,8volymprocent. För att uppnå en oförändradkonsumtionsvolym av ren alkohol höjdes också skattenpå sprit (prop. 1996/97:1, bet. FiU1).Den 1 augusti 1998 sänktes styckeskatten påcigaretter från till . höjdesden del av skatten som är relaterad till detaljhan-delspriset från till . För skatten påcigaretter innebär det en sänkning med 14 %.Systemet för automatisk uppräkning av punktskatternapå alkohol och tobak har slopats (prop. 1997/98:150,bet. 1997/98:FiU20). Det skattebelopp som tas ut vidviss privatinförsel respektive import av cigaretterhar därefter justerats så att de överensstämmer medgällande cigarettskatt (prop. 1998/99:18, bet1998/99:SkU6).Riksdagen beslöt att antaregeringens förslag om förbättrad kontroll av vissapunktskattepliktiga varor (prop. 1997/98:100, bet.1997/98:SkU28). De nya reglerna innebär att tullenfått utökade befogenheter att kontrollerayrkesmässiga vägtransporter av alkoholvaror,tobaksvaror och mineraloljeprodukter. Tullen kanpåföra skatt och omhänderta varor medanpunktskatteplikten utreds och skatten är obetald.Enligt den nya lagen får en tullmyndighet ocksåundersöka om postförsändelser (kommersiella ochprivata) från ett annat EU-land innehåller alkohol-eller tobaksvaror. Alkoholdrycker och tobaksvarorsom förs in av resande för privat bruk kanomhändertas av tullen, om det finns en påtaglig riskatt den skattskyldige inte kommer att betalaskatten. Förblir skatten obetald, skall varornakunna förverkas efter beslut av domstol.Utskottets ställningstagandeSverige för en restriktivalkoholpolitik som syftar till att minska alkoholensskadeverkningar genom en minskad total konsumtion.Detta sker främst genom en kombination av högaskatter och restriktioner som på olika sättbegränsar tillgängligheten (t.ex.detaljhandelsmonopol, regler för servering,åldersgränser för inköp, begränsning avprivatinförsel etc.) samt olika alkoholförebyggandeinsatser. Som utskottet tidigare anfört finns detinte något skäl att minska ambitionerna med densvenska alkoholpolitiken därför att man inom EU haren annan syn än på dessa frågor.Sveriges medlemskap i och en ökad internationellrörlighet ställer nya krav på alkoholpolitiken.Bl.a. har förutsättningarna för att använda pris-instrumentet som alkoholpolitiskt medel försvagats ioch med EU-inträdet. De förebyggande insatserna harblivit allt viktigare och ambitionsnivån i detalkoholförebyggande arbetet har höjts såväl pånationell som på lokal och regional nivå. Tullensbefogenheter att kontrollera ändrades också radikalti och med medlemskapet. Gränskontrollerna i EU-trafik försvann. Någon utökning av skattekontrollenoch skattemyndighetens befogenheter genomfördes intei samband med EU-inträdet.