bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — att beslutar att under anslaget B 54Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor anvisa för ,28. att beslutar att under nytt anslag B58 Medel att fördela för forskning ochforskarutbildning anvisa för ,29. att beslutar att under nytt anslag B59 Medel att fördela för grundutbildning ochinternationell utveckling m.m. anvisa 242 100 000 krför ,30. att beslutar att under anslaget D 3Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet:Forskning anvisa för ,31. att beslutar att under anslaget D 5Medicinska forskningsrådet: Forskning anvisa för ,32. att beslutar att under anslaget D 7Naturvetenskapliga forskningsrådet: Forskning anvisa797 för ,33. att beslutar att under anslaget D 9Teknikvetenskapliga forskningsrådet: Forskninganvisa för ,34. att beslutar att under anslaget D 17Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning anvisa för ,35. att beslutar att under nytt anslag D18 Europeisk forskningssamverkan anvisa 50 000 000kr för ,36. att beslutar att under anslaget E 2Utvecklingsarbete inom Utbildningsdepartementetsområde m.m. anvisa för år 2000.1999/2000:Ub813 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utökade resursertill ,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökade möjlighetertill lokala överenskommelser om ökadlärlingsutbildning i län.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om universitetskurserpå sommaren,9. att begär att regeringen utformar ettsystem som gör att antalet studieplatser på olikautbildningar geografiskt relateras till antaletsökande till olika orter,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om mer resursertill forskningsråden,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att överföra 70miljoner kronor för samt 200 miljoner kronorför från de medel regeringen avsatt förutbyggnaden av högskolan tillforskning och fler doktorandtjänster,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en sänktexpeditionsavgift för återbetalning av studielån,23. att avslår regeringens förslag tillriksdagsbeslut att godkänna vad regeringen förordarom utbyggnad av forskning och forskarutbildning viduniversitet och högskolor,24. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd samt 16Utbildning och universitetsforskning med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning(delvis).1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) variyrkas16. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd ochutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning med de ändringar i förhållandetill regeringens förslag som framgår av i motionenredovisad uppställning (delvis).1999/2000:Sk692 av m.fl. (m) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om examination avfler civilingenjörer,35. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utbyggnad avden kvalificerade eftergymnasiala yrkesutbildningen.1999/2000:Sf302 av m.fl. (kd) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om föräldrars ochbarns rätt till valfrihet och mångfald när detgäller barnomsorg,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att avvisaregeringens förslag om införandet av maxtaxa inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att varjekommun skall erbjuda öppen förskola,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att föräldrarnaskall ha rätt att välja i vilken form denavgiftsfria verksamheten för fyra- och femåringarskall ske,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rätten tillgaranterad barnomsorgsplats för barn till aktivtarbetssökande föräldrar.1999/2000:Sf305 av m.fl. (fp) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nej till statligtreglerad maxtaxa för barnomsorg,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barnomsorgspeng.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om barnomsorg ochskola,1999/2000:So263 av m.fl. (fp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av flerlogopeder och kompetensutveckling av berördapersonalgrupper när det gäller stamning.1999/2000:So325 av m.fl. (c) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avstå från attlägga förslag om maxtaxan,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utveckla denöppna förskolan.1999/2000:So482 av m.fl. (kd) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att flerutbildningsplatser måste skapas för vårdyrken.1999/2000:T717 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens roll atttillhandahålla bredbandstjänster till samtligasvenska grund- och gymnasieskolor,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om IT-satsning iskolan.1999/2000:N239 av Per () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om högre utbildningknuten till Studsvik och Askölaboratorierna.1999/2000:N240 av m.fl. (m) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av högreutbildning i Stockholmsregionen.1999/2000:N271 av m.fl. (fp) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om högre utbildning.1999/2000:A230 av m.fl. (fp) variyrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om pedagogiskförskola.1999/2000:A282 av m.fl. (m) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärlingsutbildningoch yrkesinriktad utbildning i företagen.1999/2000:A805 av m.fl. (m) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellskolpeng och mångfald i utbildningen.Motion med anledning av proposition1999/2000:5 Personskadeskydd för elever1999/2000:Ub3 av () vari yrkas1. att beslutar att personskadeskydd förstudenter skall omfatta samtliga studerande vidhögskola och universitet i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kostnaden föratt inkludera studerande vid högskola elleruniversitet med annan huvudman än staten inkluderasi regeringens befintliga kostnadsram,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att huvudmannenerbjuds möjlighet till samma administrativahantering som de statliga högskolorna/universiteten. InledningRiksdagen har beslutat bifallaregeringens förslag att utgiftsramen förutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning skall omfatta 32 572 588 000kr (bet. 1999/2000:FiU1, rskr. 28).Utskottet behandlar i det följande regeringensförslag till budget för för utgiftsområde 16och motionsyrkanden som berör detta. Utskottet tar itur och ordning upp de fem verksamhetsområden sombudgetförslaget omfattar (avsnitten 1-5). Ianslutning till verksamhetsområdet ochhögskolor m.m. behandlar utskottet ocksåpropositionen Personskadeskydd för studenter (prop.1999/2000:5). Sist sammanfattas utskottetsställningstagande till budgeten för helautgiftsområdet (avsnitt 6).1 Förskola, skola och vuxenutbildningInledningVerksamhetsområdet omfattar anslag till myndigheterför förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola,vuxenutbildning samt utveckling och forskning inomområdet, särskilda stödinsatser för elever medhandikapp, de statliga skolorna (sameskolorna,specialskolorna och statens skolor för vuxna) samtSvenska EU-programkontoret för utbildning ochkompetensutveckling. Vidare finns anslag för vissverksamhet inom det kommunala skolväsendet, driftenav kompletterande utbildningar m.m. samt till svenskundervisning i utlandet. I verksamhetsområdet ingårockså den särskilda vuxenutbildningssatsningen -- och försöksverksamheten medkvalificerad yrkesutbildning.Det är kommunerna och i vissa fall landstingen somhar verksamhetsansvaret inom den offentligaverksamheten för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg (barnomsorg), förskoleklass,grundskola, gymnasieskola, särskola, kommunalvuxenutbildning, vuxenutbildning förutvecklingsstörda (särvux) och svenskundervisningför invandrare (sfi). Det generella statsbidragettill kommunerna (utg.omr. 25 Allmänna bidrag tillkommunerna) bidrar till en del till kostnaderna förverksamheten. Därtill kommer särskilda riktadestatsbidrag för främst . Resterandekostnader täcks till övervägande del av kommunalaskattemedel.Utskottet ger först i detta avsnitt en redovisningav resultat inom verksamhetsomområdet grundad påregeringens redovisning och bedömning av resultaten.Därefter behandlas förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg m.m., förslag om ändring i skollagenbeträffande interkommunal ersättning samt anslageninom verksamhetsområdet. Sist behandlas motionsledesframförda förslag om lärlingsutbildning och vissaresursfrågor, bl.a. nationell skolpeng.ResultatbedömningRegeringen ägnar ett stort utrymme i propositionenåt redovisning och bedömning av resultat, vilketutskottet anser vara värdefullt. Utskottet ger idetta avsnitt en kort redovisning av regeringensresultatbedömning såvitt avser barnomsorg, skola ochvuxenutbildning. Utskottet återkommer till frågor omresultatredovisning under respektive anslag inomverksamhetsområdet.I kommunerna råder i enlighet med gällandelagstiftning i princip balans mellan tillgång ochefterfrågan på förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg. Enstaka kommuner kan dock ha mereller mindre tillfälliga problem att tillhandahållabarnomsorg utan oskäligt dröjsmål. Kommunerna harolika regler för tillgång till förskoleverksamhetvid arbetslöshet. I av kommunerna behållerförskolebarn sin plats om någon av föräldrarna blirarbetslös. I resterande kommuner mister barnetplatsen direkt eller efter kort tid.Personalens utbildningsnivå har höjts inombarnomsorgen. Andelen högskoleutbildade -förskollärare och fritidspedagoger - är nära 60 %.Antalet barn har ökat kraftigt inom barnomsorgenunder . Trots detta har antaletårsarbetare minskat inom förskoleverksamheten. Ifritidshemmen har antalet årsarbetare stigit, dockinte lika snabbt som antalet inskrivna barn.Barngruppernas storlek har därmed ökat. De totalakostnaderna i fasta priser för förskoleverksamhetenoch skolbarnsomsorgen var i det närmaste lika storaår 1997 som trots att drygt 180 000 flerbarn fick plats . Den andel avkommunernas kostnader för förskoleverksamhet ochskolbarnsomsorg som finansieras genomföräldraavgifter var . varandelen 10 /99 gick knappt 114 000 barn iförskoleklass. Förutom de som varinskrivna i skolan var så gott som samtligasexåringar inskrivna i förskoleklass. Antaletsexåringar som är inskrivna i årskurs 1har minskat . av barnengår i förskoleklass som är lokalmässigt förlagd tillskolans lokaler.Regeringen pekar på att den svenska skolansresultat står sig väl i ett internationelltperspektiv. Liksom i andra länder varierar dockstudieresultaten i hög grad mellan olika skolor.Enligt regeringen finns både i och igymnasieskolan för många elever som inte når målen,trots de ansträngningar som görs lokalt i kommuneroch på skolor. Utbildningssystemet måste därförfortsätta att utvecklas. Stat och kommun har därvidett gemensamt ansvar. Regeringens insatser måstefortsätta att fokuseras på åtgärder som förbättrarresultaten och måluppfyllelsen och som ökarkvaliteten.Våren 1998 uppnådde av eleverna igrundskolan behörighet till nationella program igymnasieskolan. Lärartätheten i harminskat . uppgicklärartätheten till 9,1 lärare per 100 elever vilketkan jämföras med 7,6 lärare per 100 elever år 1998.Detta har bl.a. medfört en utveckling mot störregrupper och klasser.Skolverket har presenterat den första storaundersökningen om sambandet mellan resurser ochresultat på skolnivå - en studie av landetsgrundskolor med elever i årskurs 9 (Skolverketsrapport nr 170). konstaterar bl.a. attresurser betyder olika mycket för skolor med olikaförutsättningar. Resursernas storlek kan förbättraelevernas förutsättningar i skolan men inte fullt utge kompensation för de brister som finns.Ämnesproven i svenska, matematik och engelska förårskurs 9, som är obligatoriska och ingår i detnationella provsystemet, genomfördes första . Preliminära siffror frånSkolverket för visar att av elevernanått målen i ämnesproven i svenska och engelska. Iämnesproven i matematik uppnådde målen.Detta är något sämre än , vilket även gällerengelska. Elever födda i vars föräldrar ärfödda utomlands klarade sig bättre än elever föddautomlands, men sämre än elever med svensk bakgrund.Det är stora skillnader i graden av måluppfyllelsemellan skolorna. Elever i fristående skolor harhögre provbetyg än elever i kommunala skolor. Juhögre utbildning elevernas föräldrar har desto högreprovbetyg presterar eleverna.Andelen elever i behov av särskilt stöd ispecialskolan är stort och av flera av skolornasårsredovisningar framgår att aveleverna har omfattande svårigheter att uppnå målenför utbildningen. Regeringen bedömer de lämnadeuppgifterna som allvarliga.Antalet elever i särskolan har ökat successivtunder . Ökningen bedöms ha fleraorsaker. Målen i läroplanen har tydliggjortssamtidigt som skolformen har blivit mer tillgängligsedan kommunerna övertog huvudmannaskapet.Regeringen anser att förändringarna av antaletelever noga bör följas och utvärderas.Gymnasieskolan har genomgått en kvalitetshöjning påså sätt att alla elever nu får en treårig utbildningsom bl.a. inkluderar en gemensam kärna av kurser iallmänna ämnen. Av de elever på nationellt programsom började gymnasieskolan erhöll 75 %slutbetyg . Spridningen är stor inomolika program. Av de elever som fick slutbetyg våren1998 uppfyllde kraven på grundläggandebehörighet för högskolestudier. Övergången frångymnasieskolan till högskolan efterslutförd gymnasieutbildning har ökat påtagligt under1990-talet. Variationen i övergångsfrekvens är stormellan enskilda kommuner.Den gymnasiala vuxenutbildningen omfattar dels denkommunalt finansierade vuxenutbildningen, dels denstatliga satsningen . uppföljningar var det totala antaletstuderande inom vuxenutbildning 316 698under /98. Under första halvåret 1999har kommunerna genomfört verksamhet motsvarande 147000 heltidsplatser inom vuxenutbildninginklusive . Den gymnasialavuxenutbildningen har ökat kraftigt under senare årsom en följd av . Den grundläggandevuxenutbildningens andel av den totala kommunalavuxenutbildningen har minskat mendet finns stora variationer mellan kommunerna.Hösten 1998 hade andelen studerande på grundläggandenivå sjunkit till (var det ),vilket tyder på att ökningen av vuxenutbildningenpraktiskt taget uteslutande skett på gymnasial nivå.Sedan särvux övergick till kommunalt /93 har antalet studerande stadigt ökat.Under år 1998 deltog totalt 4 137 elever. De allraflesta, , studerade på grundsärskolenivå. 36 %studerade på träningsskolenivå och pågymnasiesärskolenivå.Andelen elever i svenskundervisning för invandrare(sfi) kulminerade under /95. Från dettaläsår till /98 har elevantalet minskatmed och uppgick /98 till 35746. Av de deltagare som påbörjade /98 hade uppnått sfi-nivån redanunder samma läsår och fortsatte sina /98 deltog 8 381 studerande ipåbyggnadsutbildningar. fanns 537registrerade påbyggnadsutbildningar.Fristående skolor på gymnasial eller eftergymnasialnivå kan ställas under statlig tillsyn somkompletterande skolor. hade 125 skolorställts under statlig tillsyn. Av dessa erhöll 42skolor statsbidrag och berättigade till studiestödför eleverna medan ytterligare 22 skolor enbartberättigade till studiestöd.Försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning (KY) omfattar 12 000 platser fr.o.m.år 1999. Försöksverksamheten pågår t.o.m. år 2001.Antalet anordnare av KY-utbildning har tredubblatssedan starten 1998 uppgå till närmare140. Intresset från såväl arbetslivet som de sökandeär mycket stort. finns drygt 200 olikaKY-utbildningar fördelade på 14 branschområden.Regeringens utgångspunkt är att försöksverksamhetenefter skall övergå i reguljär verksamhet ochavser att återkomma till i frågan undersenare delen av år 2000.Målet för Statens skolor för vuxna i ochHärnösand är att öka tillgängligheten avvuxenutbildning genom att erbjuda och utvecklamotsvarande vuxenutbildning i form avdistansutbildning. Antalet kursdeltagare var underår 1998 närmare 30 000, vilket är en ökning med ca50 %. Ökningen kan huvudsakligen förklaras med denstora tillströmningen till Kunskapslyftet.Regeringen har i utvecklingsplanen för förskola,skola och vuxenutbildning (skr. 1998/99:121)redovisat sin syn på internationaliseringen iförskolan, skolan och vuxenutbildningen. Regeringeninformerar utförligt om deltagande påskolområdet i internationellt samarbete bl.a. inomEU, , , ochOECD.Regeringen framhåller att jämställdhet betonas ialla läroplaner. Regeringen pekar på att det i olikastudier framhålls att det finns skillnader mellanflickor och pojkar i fråga om studieresultat,inflytande, tid och uppmärksamhet från lärare, valav gymnasieprogram etc. har iregleringsbrev för fått i uppdrag attredovisa sina erfarenheter av hur det övergripandekunskapsområdet jämställdhet implementeras iundervisningen samt vilka åtgärder som vidtas föratt undervisningen skall tillgodose bådeflickors/kvinnors och pojkars/mäns likvärdigamöjligheter till utveckling och lärande. Skolverkethar också fått i uppdrag att utarbeta ettreferensmaterial om hur man lokalt, i kommuner ochskolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, t.ex.mobbning och trakasserier på grund av kön.Materialet kommer att presenteras i slutet avnovember 1999.Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgRegeringen anser det angeläget att barn inteutestängs från förskolan. Regeringen prioriterardärför att stegvis införa en allmänförskola och en maxtaxa inom förskoleverksamhetenoch skolbarnsomsorgen. ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) har skapats ettekonomiskt utrymme för detta ändamål. För år 2001har avsatts 1,7 miljarder och för 3,4miljarder.Storstadsdelegationen inom hartill uppgift att förbereda utvecklingsavtal mellanstaten och sju storstadskommuner om åtgärder isocialt utsatta bostadsområden. I avtalen, som avsesatt börja löpa , kommer medel attfördelas bl.a. till en utbyggd förskoleverksamhet.Under en treårsperiod (den 1 juli 1999-den 1 juli2002) har avsatts fördetta ändamål. Regeringen beräknar nu ytterligare 75miljoner kronor för verksamheten . Föratt kommunerna skall få del av dessa medel börambitionen enligt regeringen vara atttre-femåringarna i de berörda bostadsområdenaerbjuds avgiftsfri förskola under minst tre timmarom dagen med en särskild inriktning på barnsspråkutveckling.I flera motionsyrkanden tas frågor upp medanknytning till rätten att delta iförskoleverksamhet m.m. anser attbarn till aktivt arbetssökande föräldrar bör få rätttill en garanterad barnomsorgsplats omfattande (mot. 1999/2000:Sf302 yrk. 15).Motionärerna anser vidare att fyra-femåringarna börges rätt till en viss avgiftsfri verksamhet(omfattande ), men vill ge föräldrarnamöjlighet att utifrån deras behov kunna välja ivilken form det skall ske (yrk. EnligtFolkpartiet bör alla barn från åldererbjudas plats inom barnomsorg med tydlig pedagogiskinriktning (mot. 1999/2000:Ub294 yrk. I motion1999/2000:A230 (fp) yrkande 21 framhålls atterbjudande om pedagogisk förskola till alla barn börinordnas i den kommunala planeringen och intefortsätta att ligga vid sidan av, uppmuntrat avprojektbidragstänkandet. Enligt motion1999/2000:Ub263 (s) bör skollagen anpassas så attalla barn får rätt till förskola. Detta är enligtmotionärerna en viktig åtgärd för att bidra till attminska den utslagning av barn och ungdomar som kanskönjas redan i förskoleåldern.Maxtaxa inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorgavvisas i flera motioner. anser(mot. 1999/2000:Sf302 yrk. 12) att staten med dennareform pekar ut vad som är bäst för den enskildafamiljen och det enskilda barnet, eftersom ekonominstyr de flesta människors val. Dessutom gynnarförslaget allra mest de familjer som har relativthög inkomst, vilket är uppseendeväckande i sig,heter det i motionen. Enligt motion 1999/2000:Ub245 (kd) yrkande 1 är införande av maxtaxaförkastligt från åtminstone tre perspektiv -ideologiskt, ekonomiskt och fördelningspolitiskt.Även avvisar en statligt regleradmaxtaxa (mot. 1999/2000:Sf305 yrk. Motionärernaframhåller att enhetliga omsorgstaxor ger småmarginaleffekter, vilket är önskvärt. Införande aven maxtaxa är ett enormt principgenombrott. Trotsdetta avvisas förslag om en statlig maxtaxa.Motionärerna anser nämligen att lokala frågor skallhanteras lokalt. vill (yrk. 9) ha ettkommunalt finansierat system, en barnomsorgspeng,för likvärdiga möjligheter till barnomsorg oavsettom man önskar kommunalt eller privat dagis ellernågon annan omsorgsform. anser (mot.1999/2000:So325 yrk. 6) att regeringen bör avståfrån att lämna förslag om införande av maxtaxa.Motionärerna pekar på att detta är en dyr reform.Det är bättre att använda resurserna så att dekommer alla barnfamiljer till del, heter det imotionen.Föräldrars och barns rätt till valfrihet ochmångfald inom barnomsorgen betonas iKristdemokraternas motion 1999/2000:Sf302 (yrk. 11).Föräldrarna måste ges en reell möjlighet att väljabarnomsorgsform. Alla former av barnomsorg måste sessom ett komplement till föräldrarnas omsorg och utgåfrån vad föräldrarna anser vara bäst för sitt barn.Motionärerna vill se en breddad barnomsorgspolitikmed förskola som drivs av olika huvudmän,familjedaghem, kooperativ samt en garanteradtillgång till öppen förskola.Varje kommun skall enligt erbjudaöppen förskola (mot. 1999/2000:Sf302 yrk. 13).Motionärerna pekar på att var fjärde öppen förskolahar försvunnit . Den öppnaförskolan bör ges möjlighet att utvecklas. ÄvenCenterpartiet understryker behovet av att utveckladen öppna förskolan (mot. 1999/2000:Sf637 yrk. 19och 1999/2000:So325 yrk. Motionärerna anser att den fyller ettstort behov i synnerhet för utsatta barn.I motion 1999/2000:Ub208 (m) föreslås enfolkomröstning om utformningen av barnomsorgen.Motionären pekar på att detta är en fråga som harstörre betydelse för en barnfamilj än nästan allaandra frågor. Innan långtgående beslut fattas avriksdagen borde den svenska allmänheten få en rejälchans att få säga sin mening i en folkomröstning somgäller en fråga som är angelägen för alla.U t s k o t t e t påminner om att reformarbetetinom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgenunder senare år i hög grad betonat det pedagogiskainnehållet i verksamheten. Barnomsorgen är enkommunal verksamhet med nationella mål som bl.a.uttrycks i läroplanen för förskolan (Lpfö 98).Läroplanen gäller för de förskolor som har kommunensom huvudman. Den skall även ligga till grund förbedömningen av kvalitetskravet vidtillståndsprövning av enskilda förskolor och varavägledande för familjedaghemmens verksamhet.Kommunernas ansvar för barnomsorgen skärptesfr.o.m. Enligt nu gällandebestämmelser är kommunerna skyldiga atttillhandahålla barnomsorg för barn i åldern 1-12 åri den omfattning som behövs med hänsyn tillföräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller tillbarnets eget behov. För barn vars föräldrar ärarbetslösa har kommunen ingen lagstadgad skyldighetatt erbjuda förskoleverksamhet. Detta innebär attbarn till arbetslösa i många kommuner ställs utanförbarnomsorgen. I av kommunerna får barnen intebehålla sin plats vid arbetslöshet i familjen.Endast 28 % av kommunerna ställer inget krav påförvärvsarbete eller studier för att barn skall fåplats i verksamheten. Totalt är det av barnen iåldern som inte har plats inomförskoleverksamheten. Av dem är barn tillföräldralediga, har föräldrar som arbetar ellerstuderar men som klarar sig utan barnomsorg och 6 %är barn till arbetslösa.