bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — mening är etttillkännagivande till regeringen inte nu nödvändigtoch utskottet avstyrker därför motion U509 yrkande 1(kd).Utrikesutskottet delar konstitutionsutskottetsbedömningar. avstyrker därmedmotion U509 (kd) yrkande 1.5.3 Visst samarbete inom ramen förEuropeiska gemenskapenSkrivelsenEnergifrågorI skrivelsen konstateras att EG-fördraget inte harnågot speciellt avsnitt som handlar om energi. Degemensamma åtgärderna som finns på energiområdet harframför allt utvecklats inom ramen för reglerna omden inre marknaden och på basis avunionsfördragets artiklar om transeuropeiska nät.I skrivelsen nämner regeringen att det videnergirådsmötet hölls en öppen debatt omenergi och miljö, i vilken ministrarna betonadevikten av stöd till forskning och utveckling,betydelsen av gemensamma regler och anpassadlagstiftning för att främja förnybara energikällor.Flera ministrar nämnde möjligheten att skapareglerade marknader för förnybara energikällor medanandra varnade för att konkreta åtgärder kan verkakonkurrens- snedvridande på den inre marknaden.Vidare antogs en rådsresolution om engemenskapsstrategi för att främja förnybaraenergikällor. Denna strategi skall bidra till att derelativa kostnaderna för de förnybara energikällornaminskas så att de bättre kan konkurrera medtraditionella energibärare. I resolutionen uppmanasmedlemsländerna att fortsätta bidra tillgemenskapens indikativa mål om att andelen förnybaraenergikällor skall uppgå till år 2010.Vidare framhåller regeringen att videnergirådsmötet debatteradeministrarna om hur förnybara energikällor skallfrämjas på den inre marknaden för el. Kommissionenaviserade ett förslag till direktiv om harmoniseraderegler för främjande av förnybara energikällor påden inre marknaden för el. Vidare enades ministrarnavid energirådsmötet om ett ramprogram för energi ochdärmed sammanhörande åtgärder, inklusive sexdelprogram, inriktat på förnybara energikällor(Altener), energieffektivisering (Save), analys(Etap), samarbete med tredje land (Synergy),fastbränsle () och säkerhetsaspekter inomkärnenergisektorn (Sure).Forskningen på energiområdet tas upp i skrivelsen isamband med beskrivningen av det femte ramprogrammetför forskning och utveckling. Den 22 december 1998beslutade rådet om detta ramprogram, som löper tillår 2002, konstaterar regeringen. Medlemsländernabeslutade bl.a. om fem tematiska program, nämligenLivskvalitet och förvaltning av levande resurser,Ett användarvänligt informationssamhälle,Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, Energi samtMiljö och hållbar utveckling. För svensk del var detav särskilt stor vikt att det bildades delprogramför miljö och energi, betonar regeringen iskrivelsen. Ramprogrammet trädde i kraft den 1januari 1999.När det gäller statsstöd till bil- ellerflygindustrin nämns i skrivelsen den franska statensstöd på motsvarande till AirFrance. intervenerade och framfördeargument till förstainstansrätten. Enligt skrivelsenmeddelande rätten sin dom , där mandelvis gav rätt.EuratomfördragetI skrivelsen redovisas att EU:s medlemsländer ochkommissionen för Eur-atom med Internationellaatomenergiorganet () har förhandlat om textentill tre tilläggsprotokoll till de befintligaavtalen om förhindrande av spridning av kärnvapen.Tilläggsprotokollen är nu föremål för ratifikation.Regeringen noterar även att rådet den 24 november1998 beslutade att godkänna Euratoms anslutning tillkonventionen om kärnsäkerhet. Rådet antog den 7december 1998 slutsatser om kärnsäkerhet i sambandmed utvidgningen av EU. Regeringen konstaterar att islutsatserna anmodar rådet kommissionen bl.a. att setill att kärnsäkerhet ges hög prioritet i sambandmed partnerskap för anslutning och betonar attreaktorer som inte kan förbättras till en rimligkostnad, så att de når upp till internationelltgodkända säkerhetsnivåer, måste stängas.Sysselsättning, jämställdhetI skrivelsen konstaterar regeringen att extra toppmöte om sysselsättning i Luxemburgden uppdrog åt kommissionen attvart tredje år presentera en rapport omsysselsättningsutvecklingen i EU. I oktober 1998presenterade kommissionen en första rapport, vilkenanalyserar faktorer på utbuds- och efterfrågesidan iekonomin. Regeringen noterar att i rapporten lyftessärskilt tillväxtpotentialen i tjänstesektorn fram.Sverige välkomnade kommissionens rapport motbakgrund av att en hög sysselsättning bidrar tillhögre tillväxt, ökad välfärd, en jämnare fördelningav inkomsterna och ett mer jämställt samhälle.Vidare framgår av skrivelsen att det beslutade om nya riktlinjerför sysselsättningspolitiken för . Regeringennoterar att i förhållande till riktlinjerna år 1998stärks rekommendationerna vad gäller reformer avskatte- och bidragssystem, tillgång till livslångtlärande, diskriminering av svaga grupper,undanröjande av hinder för sysselsättning itjänstesektorn samt åtgärder för ökad jämställdhet.Regeringen anför att har verkat för attriktlinjerna konsolideras och förankras imedlemsstaterna och hos arbetsmarknadens parter.Kommissionens förslag till riktlinjer och deslutligt antagna rekommendationerna ligger väl ilinje med denna ståndpunkt, menar regeringen.Regeringen anser att riktlinjerna försysselsättningspolitiken bör ges samma vikt sommotsvarande instrument på det ekonomiska ochmonetära området.Vidare framhåller regeringen i skrivelsen attjämställdhet mellan kvinnor och män är en av fyraprioriterade frågor som framför allt skalldriva aktivt inom EU. Regeringen menar att ,med sina erfarenheter, skall försöka sättajämställdheten högt på den europeiska dagordningen.I skrivelsen lämnas en översiktlig redogörelse förvad som förevarit på jämställdhetsområdet i EU.Bland annat framhålls det att vidtoppmötet i uttalade attjämställdhetsperspektivet skall integreras i allapolitiska riktlinjer för sysselsättningen (s.k.mainstreaming). I slutsatserna från toppmötet i uttalade bl.a. attmedlemsstaterna, när de ser över sina nationellahandlingsplaner, bör ägna särskild uppmärksamhet åtatt göra påtagliga framsteg med att främja likamöjligheter för kvinnor och män, i synnerhet genomatt sätta höga mål och en strategi för att integrerajämställdhetsaspekterna i alla samhällspolitiskaområden. Enligt regeringen har bidragitaktivt till utvecklingen av jämställdhetsfrågornainom EU-samarbetet.Strukturfonder och regionalpolitikI skrivelsen framhåller regeringen att dengemensamma regional- och strukturpolitiken är detviktigaste instrumentet för att minska obalansernaoch skillnaderna i ekonomisk utveckling mellanregionerna och på så sätt skapa en högre grad avsocial och ekonomisk sammanhållning inom unionen.Regeringen konstaterar att under perioden 1995-1999kommer att sammanlagt ta emot ca 1,4miljarder ecu från strukturfonderna, vilketmotsvarar ca . Det framhålls iskrivelsen att ett villkor för att medel frånfonderna skall betalas ut är att de kompletteras medsvenska offentliga medel samt i vissa fall privatamedel. Insatserna sker inom ramen för särskildaprogram, s.k. samlade programdokument elleroperationella program, som utarbetats av regionalaeller nationella myndigheter och som fastställts iförhandlingar mellan kommissionen och den svenskaregeringen.I skrivelsen redovisas under rubriken ochstrukturpolitik uppgifter om den hittillsvarandestrukturpolitiken.Mål 2- Syftet är att omvandla regioner som påverkats avindustriell tillbakagång.-- Bergslagen, , delar av , norraNorrlandskusten och Ångermanlandskusten omfattas.-- Områdena får ca frånstrukturfonderna .-- Till detta kommer ca som svenskoffentlig medfinansiering samt privata medel.-I oktober 1998 hade beslutsgrupperna godkänt projektför av EU-medlen och var utbetalt tillprojektägarna.Mål 5b Syftet är att utveckla landsbygdsområden. Sydöstra , , Skärgården(bebodda öar utan fast landförbindelse), Gotlandsamt //omfattas. Efter omfördelning av 5a-medel m.m. uppgårbeloppet till under perioden1995-1999. Till detta kommer som svenskoffentlig medfinansiering samt privata medel. hade beslutsgrupperna godkäntprojekt för av EU-medlen och varutbetalt till projektägarna.Mål 6- Syftet är att utveckla glest befolkade områden.-- 43 kommuner i , ,, , , Dalarnasoch berörs.-- Efter omfördelning av 5a-medel m.m. uppgårbeloppet till under perioden1995-1999.-- offentliga medfinansiering är ca 2,4miljarder kronor. Den totala ramen för programmetär ca .-- hade beslutsgrupperna godkäntprojekt för av EU-medlen och var utbetalttill projektägarna.-Vidare redovisas i skrivelsen att förslagen inom EUtill nya förordningar för strukturfonderna inriktas på att effektivisera ochförenkla de regional- och strukturpolitiskainsatserna. Exempelvis eftersträvas en geografiskkoncentration av insatserna. Förslagen syftar ocksåtill ett ökat ansvar för medlemsländerna i enlighetmed närhetsprincipen samt till effektivare kontrolloch uppföljning.Folkhälsa, alkohol och tobakRegeringen framhåller angående folkhälsa att det år1994 blev ett formellt samarbetsområde i EG, i ochmed antagandet av Unionsfördraget. I den s.k.folkhälsoartikeln, artikel 129, sägs inledningsvisatt gemenskapen skall bidra till att säkerställa enhög hälsoskyddsnivå för människorna genom att främjasamarbetet mellan medlemsstaterna och vid behovstödja deras åtgärder. antogs även ettfemårigt ramprogram för folkhälsoområdet där åttaprioriterade områden definierades. För fem avområdena har aktiviteter satts i gång. Det nuvaranderamprogrammet för folkhälsoarbetet varar fram tillår 2000. Av skrivelsen framgår att beredningen avdet framtida ramprogrammet pågår.Regeringen anför vidare i skrivelsen att detövergripande målet för åtgärdsprogrammet förhälsofrämjande utbildning och information är attbidra till en hög hälsoskyddsnivå i medlemsstaterna.Det gör man bl.a. genom att stödja insatser som rörstrategier och strukturer för hälsofrämjande ochuppbyggande av nätverk, riktad prevention tillsärskilt utsatta grupper i relation till speciellariskfaktorer, metoder för hälsoinformation ochhälsoutbildning samt yrkesmässig utbildning ifolkhälsoarbetet.Regeringen konstaterar att tillsammans medFinland har erhållit medel - totalt 6,7 miljonerkronor - av kommissionen för att genomföra enländerjämförande undersökning om alkoholproblemensomfattning och alkoholpolitiken i samtliga EU-länder. Studien, som inleddes , skall varaklar . Tanken är att dennaundersökning skall tjäna som underlag fördiskussioner om behovet av en samlad alkoholpolitikinom EU.Vidare framhåller regeringen i skrivelsen atthälsoministerrådet antog engemensam ståndpunkt om ett direktiv för att förbjudadirekt och indirekt tobaksreklam (98/43/EG). Dettaär ett exempel på att integrationen av hälsofrågornabeaktas inom gemenskapens övriga politik-områden,menar regeringen. Kommissionens förslag tilldirektiv har diskuterats utan attkvalificerad majoritet i rådet kunnat uppnås. Pågrund av röstförhållandena inom hälsoministerrådethar en medlemsstats förändrade inställning till engemensam reglering av tobaksreklamen öppnat för attett beslut kunde tas i frågan. Kommissionenmeddelade vid hälsoministerrådet den 12 november1998 att man avser att lägga fram ett förslag tilländringar i direktiv /622/EEG, avseende märkningav tobaksvaror, bl.a. innehållsförteckningar ochvarningstexter inför rådet och Europaparlamentetunder , framhåller regeringen.HandelsfrågorI skrivelsen anger regeringen att WTO nu harexisterat och att medlemsantalet har ökattill 134. WTO:s andra ministerkonferens ägde rum18-20 maj 1998 i . Målsättningen medkonferensen, dvs. att ge en startsignal tillförberedelsearbetet inför nya förhandlingar, kundeuppnås i och med att ministerdeklarationen uppdrogåt WTO:s allmänna råd att inleda detta arbete. EG:smål är att en bred förhandlingsrunda skall kunnainledas vid sekelskiftet.Regeringen framhåller i skrivelsen att EG i WTO harpresenterat sin syn vad gäller behovet av en bredsamlad förhandling och att förhandlingen skall varakort (). EG förespråkar genom kommissionen enöppen attityd till andra länders intressen och attinga frågor bör uteslutas. Regeringenpåpekar att det slutliga beslutet om förhandlingarförväntas tas vid nästa ministerkonferens i ibörjan av december 1999.MotionernaI motion U506 (v) yrkande 13 framhållerVänsterpartiet att det är viktigt att underlättahandel och utbyte över nationsgränserna. I motionenanförs att det är betydelsefullt att handelshinderavlägsnas, att det blir lättare att arbeta i olikaländer och att onödiga hinder på tjänsteområdetavlägsnas. Men den fria rörligheten får inte varaöverordnad hänsyn till miljö, social utveckling ochregional hänsyn. Därför, menar motionärerna, bör deninre marknaden reformeras i grunden och ett antalförslag i den riktningen framförs i motionen.Även utrycker i motion U508 (mp)tveksamhet inför den inre marknadens funktionssätt.Man vill i yrkande 9 att skall motverkadetaljreglering av varor och i yrkande 10 attSverige inom EU skall verka för att den inremarknadens mål om fri rörlighet för varor ochekonomisk tillväxt skall ersättas med sociala ochmiljömässiga mål.I motion U509 (kd) yrkande 2 anför motionärerna attregeringen visat ovilja att följa europeiskarekommendationer i kampen för sysselsättningen,framför allt då det gäller att ändra strukturerna påden svenska arbetsmarknaden. De är särskilt kritiskanär det gäller regeringens syn på sänktaarbetsgivaravgifter och en differentieradtjänstemoms.Även tar upp sysselsättningen i sinmotion U506 (v) yrkande 8. Det behövs ettinternationellt samarbete för att verksamt kunnabekämpa arbetslösheten, men det krävs i så fall enekonomisk politik med en helt annan ekonomiskinriktning, menar motionärerna. Det anförs imotionen att om de enligt motionärerna dogmatiskareglerna för EMU och stabilitetspakten bryts upp,skulle det finnas utrymme för mellanstatligalösningar som skulle kunna ge betydande tillväxt-och sysselsättningseffekter. I motionen begärs ettriksdagens tillkännagivande av vad som i motionenanförs om sysselsättning.I samma motion yrkande 11 noteras att villkoren påarbetsmarknaden för kvinnor skiljer sig markantmellan olika medlemsländer inom EU. Vänsterpartietvill därför att inom EU skall verka för attEU:s beslutsorgan ger rekommendationer tillmedlemsländerna om alla kvinnors rätt till arbetesamt verka för en nedbrytning av arbetsmarknadenskönsstruktur där flertalet kvinnor är hänvisade tillarbeten inom den offentliga sektorn. I yrkande 12 isamma motion anförs att bör verka för enjämn fördelning mellan könen i institutionerna ochde beslutande organen inom EU.Vänsterpartiet anför i motion N335 (v) yrkande 9 attdet finns en risk att kommunerna medfinansierarprojekt genom att undandra medel från "ordinarie"verksamhet. Motionärerna föreslår en utredning ommöjligheten att släppa in privata intressen förmedfinansiering i samband med näringslivssatsningar.Vidare framhålls det att det är orimligt att EUskall kunna styra vilka områden i som kanbeviljas nationellt regionalpolitiskt stöd.Centerpartiet hävdar i motion U505 (c) yrkande 4 attSverige genom krångliga regler och dåligt ledarskaphar försvårat möjligheterna att dra nytta av demöjligheter som det svenska EU-medlemskapet ger.Regeringen har snålat med den nödvändiga nationellamedfinansieringen och skapat de mest kompliceradereglerna i hela EU, anförs det.I motion N284 (s) framhålls det att tillgång tillEU:s strukturfonder har varit positivt förskogslänen, men att krångel och byråkrati frånsvenska myndigheters sida har utgjort hinder.Beslutsfattandet måste förenklas, ansermotionärerna.Motionärerna bakom motion N326 (m, kd) yrkande 29kritiserar att de övervakningskommittéer sominrättats har haft få inslag av småföretagare ochatt merparten av strukturfondspengarna går tilloffentliga aktörer och inte till dem som har debästa projekten. Enligt motionärerna bör informationom strukturfonderna vara anpassad till förhållandenahos småföretagen. Nya former för att stimulerasmåföretag att delta i strukturfondsprogrammen ochnya medfinansieringsmodeller bör prövas. och privatpersoner bör kunnakomplettera offentliga organ som medfinansiärer.Byråkratin måste minskas, anförs det.I motion N274 (kd) yrkandena 5 och 6 betonas att densvenska regeringen med all kraft måste värna svenskaintressen i förhandlingarna. Det är angeläget attSverige utnyttjar strukturfondsmedlen fullt ut.Kommuner i samverkan med länsstyrelser och andraregionala organ m.fl. måste finna bättre former förett effektivt samarbete kring regionalautvecklingsprojekt. Organisation och administrationbör förbättras, framhåller motionärerna.I fyrpartimotionen N256 (kd, m, c, fp) yrkandena 1-4sägs att det behövs en ökad samordning mellanSveriges och EG:s regionalpolitik. Den nuvarandeuppsplittringen på ett nationellt system och ett EG-system är både svåröverskådlig och tungrodd, enligtmotionärerna. Systemet måste på ett bättre sätt anpassas efter företagsamhetens villkor, och nyaformer bör prövas för att stimulera näringslivet attta aktiv del i arbetet med strukturfonderna. Blandannat bör en ny finansieringsmodell prövas sommöjliggör för enskilda företag och grupper avföretag att upp till en viss gräns bidra till dennationella medfinansieringen. Ett skäl till dagenssvårigheter är att företagens projektidéer blirutkonkurrerade av offentliga projekt. En annansvårighet är att bidragen utbetalas i efterskott.Enligt motion T325 (c) yrkande 1 måste det blienklare att söka och administrera stödpengar frånEU. Det lokala och regionala inflytandet överstrukturfondernas fördelning bör öka.I finns det en stor tröghet i utbetalandetav strukturfondsmedel, sägs det i motion N207 (c).Skälet är att de projektansvariga måste redovisakostnaderna innan medel kan erhållas. Mångaprojektägare har gett upp eller avstår frånstrukturfondsmedel. En viss andel av beviljade medelbör ges vid projektstarten, föreslås det.I motion N237 (fp) yrkande 9 framhålls att denbyråkrati som utvecklats i administrationen avmålområdena, framför allt inom Närings- ochteknikutvecklingsverket (), med all kraft måstemotverkas. Regelverket måste förenklas. Bland annatbör det bli möjligt för projektägare att få förskottpå beviljade medel.I motion MJ224 (kd) yrkande 38erinras om att EG-stödet på fiskets område ihuvudsak ges inom ramen för det strukturstöd som kanhänföras till mål 5a. Enligt motionärerna är detangeläget att undersöka möjligheterna att bättreutnyttja EG:s stöd för landsbygdsutveckling, dets.k. 5b-stödet, för fiskeberoende områden.Öarna nämns vid sidan av regionerna i ett tilläggtill Amsterdamfördraget, framhålls det i motion N258(s). Inom EU har framarbetats och antagits ettbetänkande om problemen för unionens öregioner.Frågor som lyfts fram är en strukturfondsreform,statliga stöd, avgiftsbefrielser m.m. Motionärenframhåller att en nationell strategi bör utarbetasför att integrera i den inre marknadenenligt Amsterdamfördragets tillägg om öar.Lika väl och lika aktivt som försöktförbättra förutsättningarna för de nordligaregionerna bör säkra de svenska öarnasframtida utvecklingsmöjligheter, sägs det i motionN227 (m). EU:s medlemsstater har iAmsterdamfördraget, regeringskonferensen ochparlamentet uttalat vikten av särskilda åtgärder föröar.I motion N275 (c) yrkandena 1, 2 och 4 anförs attdet är oacceptabelt om reformeringen av EU:sstrukturfonder utgår från länsnivån med hänvisningtill situationen i sydöstra . Förhållandenaär mer likartade inom denna region än inomrespektive län, som ingår i regionen.Vidare framhåller motionärerna attstrukturomvandlingen påskyndas genom en alltmeraintegrerad marknad inom EU och en ökad öppenhet.Tillväxten riskerar dock att bli mycket ojämntfördelad. Det är därför viktigt att såväl densvenska regionalpolitiken som gemenskapensstrukturpolitik förstärks i stället för raseras, ärbudskapet i motionen. Regeringen bör införordförandeskapet inom arbeta framett sammanhållet policydokument i fråga om enreformerad strukturpolitik inom EU och presenteradetta för . bör inom EUhävda att områden med en befolkningstäthet påexempelvis 50 personer per km² - och inte 100 somhar diskuterats - skall klassificeras somlandsbygdsområden i strukturpolitiken, begärs det imotionen.I motion N296 (c) yrkande 2 framhålls att Dalslandbör vara ett område som kan påräkna stöd frånstrukturfonderna också för perioden 2000-2006.I motion U509 (kd) yrkande 17 varnar motionärernaför en omfattande smuggling av tobak och alkohol ochbegär därför ett slut på neddragningarna avtullpersonalen. Dessutom yrkas att medlemsländernasregeringar bör uppmanas att fullfölja upphörandet avden tullfria försäljningen av alkohol och tobakunder och att den böruppmanas av motionärerna att fullfölja sin del avavtalet.Folkpartiet menar i sin motion U507 (fp) yrkande 7att huvuddragen i den svenska alkoholpolitiken börligga fast och att alkoholanvändning inom EU skallbetraktas som en hälsofråga, inte som ettjordbruksproblem.I motion U508 (mp) menar i yrkande 20att reglerna för den inre marknaden i alltför högutsträckning begränsar möjligheterna för enskildamedlemsländer att införa hårdare miljökrav på varor.Motionären vill därför att reglerna skrivs om så atttillämpningen av miljögarantin inte inskränks avreglerna för den inre marknaden. Vidare anserMiljöpartiet i yrkande 22 att bör verka förinförandet av en koldioxidskatt på EU-nivå och attmiljöavgifter och miljöskatter inom EU skall varaminimiregler och att avgifterna skall hanteras avmedlemsländerna. vill i yrkande 23 ochi motion MJ778 (mp) yrkande 7 att EU:sforskningsprogram vad gäller energifrågor helt skallinriktas på forskning och utveckling kring förnybaraenergikällor, i stället för på forskning kringkärnkraft. I yrkande 10 i den senare motionen yrkasatt regeringen ges till känna vad i motionen anförtsom att EU:s subventioner till bil- och flygindustriskyndsamt bör avvecklas. Regeringen bör enligtmotionärerna arbeta för att unionensinfrastruktursatsningar riktas mot trafikslag somkan bidra till att minska växthuseffekterna och attsubventioner till bil- och flygindustri skyndsamtavvecklas.I motion MJ804 (v) yrkande 2 framhålls det atträtten att bestämma över kärnkraften bör vara ennationell fråga. Euratomfördraget är till storadelar föråldrat och kan ersättas av ettmellanstatligt samarbete om energisparande ochutveckling av energiteknik baserad på förnyelsebaraenergislag.I motion U509 (kd) yrkande 4 konstateras att om ettland vill förbjuda en viss vara med åberopande avmiljögarantin ligger bevisbördan på det landsom gör anmälan. I stället vill Kristdemokraternainföra en stärkt miljögaranti med omvändbevisföring. Det skulle innebära att det land som ärminst miljövänligt skall bevisa att miljögarantinenligt fördraget inte kan tillämpas.I yrkande 6 i samma motion anförs att en nygränsöverskridande energipolitik bör utarbetas.Energipolitiken skall enligt motionärerna främjaenergieffektivisering och förnybara energislag,skydda naturresurser samt målmedvetet minska dagensberoende av icke förnybara energislag.I motion U9 (mp) yrkande 5 med anledning avregeringens skrivelse konstaterar motionärerna attnya frihandelsförhandlingar kommer att ske inomramen för () under denärmaste åren och att regeringen påbörjatförberedelserna för detta. menar isammanhanget att bör driva följande krav:- frihandel måste kompletteras med såväl miljö- somsociala klausuler,-- varje land måste ges generell rätt att gå föregenom att ställa höga miljökrav på produkter vadgäller såväl innehåll som produktionsmetoder,-- varje land skall ges rätten att ställa krav på attimport av varor som producerats på ett miljövidrigtsätt eller med metoder som är oacceptabla frånsocial synpunkt skall kunna stoppas,-- offentlig upphandling skall kunna göras såvälutifrån miljö-, hälso- och transportkriterier somutifrån viljan att stödja ett lokalt näringsliv,-- offentlig upphandling skall också kunna görasutifrån krav på företag då det gällerdiskriminering.-I motion U902 (kd) noteras attdjurskyddsorganisationen for AnimalWelfare har erhållit ekonomiska bidrag frånkommissionen men /1998 harkommissionens stöd till djurskyddsorganisationernaupphört.