bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — En konsekvens av detta äratt med-borgarna fått en sämre service på de viktigaste kommunalaserviceområdena.Genom avregleringar och konkurrensutsättning i förening med tydlig prio-ritering av kärnuppgifterna finns goda möjligheter för medborgarna att fåut mer av varje skattekrona. Det krävs långsiktiga reformer för att åtgärdasystemfelen i den offentliga sektorn.Det inomkommunala utjämningssystem som finns har direkt skadligaeffekter för samhällsekonomin. Moderata samlingspartiet har i olika motio-ner till beskrivit hur tillväxtfientligt dagensutjämnings-system är. Det inomkommunala utjämningssystemet bör avskaffasper , och en utredning bör tillsättas med uppdrag attpresentera ett nytt bidragssystem för kommunsektorn.Den moderata budgetpolitikenDe överordnade målen för Moderata samlingspartiets budgetalternativ ärföljande:· Att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagenatt massarbetslösheten elimineras. Det förutsätter och leder till högretill-växt och därmed bättre välståndsutveckling.·· Att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidrag och sub-ventioner så att det blir möjligt att försörja sig på sina egna arbetsin-komster och bygga upp ett eget sparande.·· Att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sina grundläg-gande åtaganden genom en prioritering av kärnuppgifterna inom ramen för deomfattande resurser som tas i anspråk av den offentliga sektorn.·Ett mål för finanspolitiken bör enligt motionärerna vara att uppnå balans ide offentliga finanserna över konjunkturcykeln. Till skillnad från om målensätts till ett permanent offentligt överskott kan därmed tillväxten blihögre, som den offentliga skulden som andel av ekonomin krymper.Det statsfinansiella målet bör därför formuleras som en minskning avstatsskul-den till en viss nivå.Besparingar presenteras som uppgår till 2000, 55miljarder kronor 2001 och 2002. Detta ger ettutrymme för skattesänkningar som uppgår till 2000, 2001 och 2002. Deutgiftsminskningar motionärerna föreslår för de kommande tre budget-årenleder till ett lägre statligt utgiftstak. Moderata samlingspartiet avvisardessutom budgeteringsmarginalen eftersom den påverkar budgetdisciplinennegativt. Om de föreslagna taken för statens utgifter behöver överskridas,får regeringen återkomma till med redovisning av varför det ökaderesursbehovet uppstått samt förslag till åtgärder för att uppfylla det ur-sprungligen fastställda taket för de statliga utgifterna.Moderata samlingspartiet står bakom finansieringsprincipen. Det innebär attkommunernas ekonomiska ställning inte skall förändras genom statliga beslut. Kommunerna kompenseras fullt ut för minskat skatteunderlag och ökadekostnader som följer av motionärernas förslag.Kristdemokraternas partimotionI motion Fi15 (kd) konstateras att vårpropositionen är ytterligare en iraden av ekonomisk-politiska propositioner som saknar konkreta förslag somskulle kunna öka tillväxten i den svenska ekonomin och därmed antalet nyajobb. Regeringens strategi är att om bara statsfinanserna är i balans ochkon-junkturen fortsätter att vara god, leder detta automatiskt till ökadsysselsätt-ning. Priset är att massarbetslösheten består, liksomgrundproblemet bakom arbetslösheten: de långsiktiga strukturella problemeni svensk ekonomi.Kristdemokraternas budgetalternativ tar sikta på att öka sysselsättningenså kraftfullt att välfärden kan tryggas för alla. Sex områden, som ärsärskilt prioriterade i den ekonomiska politiken, pekas ut i motionen. Detgäller långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättreföretagarklimat, skattepolitiken för låg- och medelinkomsttagare,valfriheten för barnfamiljer, pensionärernas ekonomiska situation, vården,omsorgen och skolan samt vikten av ett återupprättat rättssamhälle. Pådessa områden är den socialde-mokratiska regeringens politik utpräglatbristfällig eller direkt felaktig.Tillväxtpolitik för nya jobbGrunden i kristdemokratisk ekonomisk politik är att ge stabila och godavillkor för fler och växande företag och därigenom öka sysselsättningen,minska arbetslösheten och trygga välfärden. Detta uppnås genom en balanse-rad finans- och penningpolitik i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt och avlägsnar de seglivade bromsmeka-nismer som underminerat den svenska ekonomins utvecklingskraft.Förslagen är bl.a. följande:· Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter genom skattereduktion på förde privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet.·· Arbetsgivaravgifterna sänks på lönesummor upp till900 och för egenföretagare på lönesummor upp till 250 000 krper år.·· En kraftfull satsning görs för att skapa rimliga och rättvisa konkurrens-villkor för jordbruksnäringen samt åkeri- och transportsektorn.·· Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den med 1procentenhet och avvecklas den helt.·· Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaf-fas.·· Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomst av kapital.·· Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas.·Till de strukturella åtgärder som kraftigt kommer att förbättralönebildningen hör förslaget om en allmän och obligatorisk a-kassa med en33-procentig egenfinansiering. Förslaget kommer att skapa ett rakare rörmellan en bra lönebildning, låg arbetslöshet och låga avgifter för denenskilde.En skattepolitik där alla får behålla mer av sin egen lönI motion föreslås en rad åtgärder som gör att inkomstta-gare får behålla en större del av sin egen lön och därmed får möjlighet attpåverka och få kontroll över sin egen ekonomiska situation.· Grund-avdraget i den kommunala beskattningen höjs i två steg, nästa årmed och med ytterligare . Förslaget ger förut-sättningar för en bättre fungerande lönebildning och förbättringar försommar- eller extraarbetande ungdomar.·· Avdragsrätten för pensionssparande höjs och en avdragsrätt för sparandepå individuella utbildningskonton införs.·· Gränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000till 6 000 kr.·· Fastighetsskatten på bostadshus sänks i ett första steg till . Dess-utom skall den endast beräknas på en tredjedel av markvärdet översti-gande150 000 kr.·· Regeringens nya värnskatt avvisas.·En reformerad familjepolitikFamiljefrågorna har alltid haft en central ställning i Kristdemokraternaspolitiska arbete och följande förändringar på familjeområdet föreslås:· Garantinivån i föräldraförsäkringen höjs från dagens per dag till120 kr per dag och kontaktdagarna återinförs.·· Ett förbättrat vårdnadsbidrag på av basbeloppet () per månadoch barn mellan ett och införs. De i för-äldraförsäkringen kan därmed slopas.·· Avdragsrätt på maximalt av basbeloppet för styrktabarnomsorgskostnader för alla barn mellan ett och införs.·· Barnbidraget behovsprövas genom att det generella barnbidraget sätts till700 kr per barn och månad som det särskilda bidraget i bo-stadsbidraget höjs med och barn. De individuella in-komstgränserna i bostadsbidraget avskaffas och ytnormen för den bo-stadsbidragsgrundande ytan utökas med i respektive kategori.·· Den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI) beräknas som genomsnittet av desenaste två årens inkomster.·· Regeringens planer på en maxtaxa inom den kommunala barnomsorgen avvisasfrämst med anledning av att fördelningspolitiska missförhållan-denförstärks ytterligare.·Bättre pensionerRegeringens okänsliga budgetsanering har drabbat många pensionärer hårt,och i motionen föreslås bl.a. att hela inkomstprövningen av änkepensionenslopas. Pensionstillskottet bör också höjas med /månad från den1 januari och med ytterligare fr.o.m. år 2001.Vidare skall inkomstprövningen av bostadstillägget inte innehållafritidsfas-tighet och omställningspensionen återställas till tolv månader.Grund-avdrags-höjningen som föreslås omfattar även de flesta pensionärer.Förslaget om höjd kompensationsgrad i bostadstillägget kan därmed avvisas.Vården, omsorgen och skolanKristdemokraternas budgetalternativ innebär att kommuner och landstingkommer att få i ytterligare resurser jämfört med regeringens förslag. Motionärerna vill också förbättraassistent-ersättningen och tandvårdsförsäkringen och avvisar regeringensföreslagna försämring av högkostnadsskyddet för läkemedel.Ett återupprättat rättsväsendeKristdemokraterna har motsatt sig de nedskärningar som skett inom rättsvä-sendet . I motionen föreslås att rättsväsendet tillförsytterliga-re medel . Bl.a. skall polisväsendet, den nationellainsatsstyrkan samt åklagar- och domstolsväsendet förstärkas. Ävenkriminalvården, skattemyn-digheterna, tullen och är i behovav förstärkningar.Kristdemokraterna anser att det i ett medelfristigt perspektiv är angelägetmed ett överskott i de offentliga finanserna, och då särskilt i statensfinanser. Behovet av en snabb avbetalning av statsskulden och av en godsäkerhets-marginal för att klara en kommande konjunkturnedgång är stort.Kristdemo-kraterna anser dess-utom att statsskulden bör betalas av isnabbare takt än den som regeringen föreslår. Hela det belopp som över-skottsmålen väntas in-bringa skall inte användas för att amortera påstatsskulden utan en del bör användas för att sänka inkomstskatterna år2000 . Amorteringar på statsskulden kan mer än väl meden något ökad utförsäljning av statligt hel- eller delägda bolag.Kristdemokraterna föreslår att överskotts-målet fastställs till avBNP för och därmed för hela den kom-mande treårsperioden. I ettmedelfristigt perspektiv bör överskottsmålet vara över enkonjunkturcykel.Centerpartiets partimotionI motion Fi16 (c) betonas att medverkat till att den svenskaekonomin nu är stark. Krisen i och en svagare internationell konjunk-tur har påverkat ekonomin och den svenska exportennegativt. Det är en förklaring till att regeringen inte lyckas nå sitt målom en halvering av den öppna arbetslösheten. En annan är att regeringeninte har presenterat några konkreta förslag för att öka den svenskasysselsättningen.Centerpartiet anser att det nu är dags att gå vidare med bl.a. skattesänk-ningar och reformer av arbetsmarknaden för att öka sysselsättningen ochstärka den svenska välfärden. Företagande och kreativitet måste ges godamöjligheter att blomstra. Dagens hinder för ett ökat företagande måsterivas genom enklare regler och flexibilitet. Dessutom måste det skapas enbättre regional balans. Företagande och sysselsättning måste frodas i helalandet. Jämställdheten och jämlikheten bör ökas inom alla områden isamhället.Centerpartiets långsiktiga mål för den ekonomiska politiken är en miljö-mässigt hållbar ekonomi. Statens finanser skall vara stabila och ge ettöver-skott över en konjunkturcykel. Genom de senaste årens sanering avstatsfi-nanserna har nu börjat amortera av på statsskulden. Detökar succes-sivt trovärdighet och bidrar till att stabiliserakronan och hålla rän-torna nere på dagens låga nivåer. Låg ränta är enmycket viktig förutsättning för att enskilda och företag skall våga satsapå framtiden.Den 1 januari 1999 infördes euron i elva av EU:s medlemsländer. Center-partiet har medverkat till beslutet att står utanför EMU. Enligt mo-tionärerna kommer att noga följa utvecklingen av valutaunio-nen. långsiktiga relationer till EMU får sedan värderas utifrånvun-na erfarenheter. Svenska styrränta har under våren tidvisvarit lägre än Europeiska (ECB:s) motsvarande styrränta. Detvisar att farhågorna om att räntor skulle bli högre än i omvärldennär fattade beslut om att stå utanför EMU var felaktiga.Enligt motionen är det nu mycket viktigt att kraftfullare än vadregeringen visat i vårpropositionen tar tag i de strukturella problem sombehöver lösas för att sysselsättningen och tillväxten i den svenskaekonomin skall öka. Nedan presenteras några av de viktigaste åtgärderna sommåste vidtas.Skattepolitik för rättvisa och tillväxtSkattetrycket i den svenska ekonomin måste successivt sänkas under inneva-rande mandatperiod. De prioriterade områdena i skatteförändringsarbetet börvara tillväxt, miljö och socialt ansvar. mål är att nå enbred parlamentarisk uppgörelse om en långsiktig skattereform. De pågåendeskatteöverläggningarna mellan partierna måste så snabbt som möjligt ledafram till konkreta resultat och en tidsplan för reformens genomförande. All-mänhet och beslutsfattare måste snabbt få besked. Nedan redovisas deskatte-förändringar som enligt motionärerna bör genomföras år 2000:· Inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare bör sänkas genom etthöjt grundavdrag. Höjningen av grundavdraget bör konstrueras så att dentrappas upp till en viss nivå och därefter trappas ned så att just låg- ochmedelinkomsttagare omfattas av reformen. ställer sig bakomden tillfälliga sänkning av inkomstskatterna för låg- och medel-inkomsttagare och den förlängning till 2000 som regeringen fö-reslår i vårpropositionen. Motionärerna avvisar dock regeringens förslag omatt den s.k. 200-kronan vid beskattning av förvärvsinkomster tillförskommunerna. Kommunerna bör i stället tillföras ytterligare medel ge-nomökat allmänt bidrag.·· har bland världens högsta skatter på arbetskraft genom de högaarbetsgivaravgifterna. har aktivtmedverkat till att sänka arbetsgivaravgifterna, främst till de mindre fö-retagen. Arbetsgivaravgifterna bör fortsätta att successivt sänkas undermandatperioden. Gränsen för lönesumman bör höjas till 2 miljoner kro-noroch för egenföretagare till . Därefter börsänkningen av procentsatsen fortsätta så att den totala sänkningen uppgårtill . Reduktionen bör även omfatta egen-företagarnasegenavgifter. har inte sänkningen av arbetsgivarav-gifterna fulltut kommit de företag till del som har betydande säsongsva-riationer. Detberor på att skattelättnaden utgår på månadsbasis. Detta problem måstelösas. Vidare är det angeläget att företagen i inland även ifortsättningen ges rätt till reducerade arbetsgivaravgifter.·· De särskatter som drabbar jordbruket måste tas bort . Dessaskatter missgynnar kraftigt tillväxten, företagandet och sysselsätt-ningenpå landsbygden. Elskatten för jordbruksföretag bör slopas och skatten påeldningsolja för jordbruksföretag bör sänkas till den nivå som gäller förtillverkningsindustrin. Jordbruksföretagare bör kompenseras för den högredieselskatt de betalar i förhållande till kollegerna i konkur-rentländerna.CO2-skatten på olja för växthusuppvärmning bör minskas. Dessutom bör ensatsning på forskning och utveckling inom området göras somexportbefrämjande åtgärder bör vidtas.·· En skatteväxling bör genomföras så att skatten på arbete sänks och så attskatterna höjs på sådant som är skadligt för miljön. Bl.a. bör produk-tionsskatten på el från kärnkraftverk höjas med per kWh från år 2000.Därefter bör den höjas . Skattebefrielsen på biodrivmedel måstegälla enligt tidigare utfästelser, dvs. Fastighetsskatten på äldrevattenkraftverk återinförs och en miljöskatt på flyg införs med ett beloppper passagerare och resa.·· Förmögenhetsskatten bör i tre steg fasas ut ur det svenska skattesystem-et. Förslag bör snabbt läggas fram för hur lättnader i fastighetsskattenkan införas för dem som drabbats extra hårt av höjda taxeringsvärden, t.ex.fastboende i attraktiva skärgårds- och andra fritidshustäta områden. Dettillfälliga s.k. ROT-avdraget bör permanentas kopplat till en scha-blonintäkt.·· Dubbelbeskattningen och den särskilda löneskatten på avsättning tillanställdas vinstandelsstiftelser för avskaffas. Beskattningen av fåmans-företagen och kommanditbolag bör lindras. Ett skatteavdrag för licensie-rade yrkesfiskare bör införas. Dessutom bör regeringen tillsätta en ut-redning för att lägga fram förslag på hur reavinstbeskattningen skall ut-formas fr.o.m. 2001.·· Inom tjänstesektorn finns möjlighet att skapa fler jobb och företag. En50-procentig skattesubvention på hushållstjänster som utförs i hemmet, etts.k. RUT-avdrag, bör införas.·För är också skola, utbildning och kompetensutveckling intimtsammanknippade med tillväxt. Skolan måste utvecklas. I samband med attstatsbidragen till kommunerna ökar bör regeringen tillsätta en utredning omhur skolans resurser används. Vidare bör vidareutvecklasgenom att en generell utbildningsgaranti byggd på a-kassan införs, där allai arbetslivet får rätt att komplettera tidigare utbildning upp tillgymnasiekom-petens. Det behövs ett centralt budgetgrepp kring fortbildningoch kompe-tensutveckling. En ny indelning av utgiftsområdena 14, 15 och 16bör över-vägas. Resurserna till forskning och forskarutbildning bör höjasoch ett nytt studiemedelssystem införas som bl.a. bygger på principen omlika delar bidrag och lån. Dessutom bör särskilda s.k. kompetenskontonskapas för att komplettera studiefinansieringssystemet.Arbetsmarknadspolitiken måste, enligt motionärerna, förändras i grunden ochtrenden mot en decentralisering måste förstärkas. T.ex. måste regelverketluckras upp och länsarbetsnämnderna få större befogenheter att utforma denregionala arbetsmarknadspolitiken.För att öka tillväxten och förbereda för steget in i 2000-taletskun-skapssamhälle bör staten medverka till att skapa en digitalallemansrätt - dvs. se till att den nya informationstekniken blirtillgänglig för alla. Det bör bl.a. ske genom att staten ser till att detkommer till stånd ett kunskapslyft inom IT och att det görs en översyn avlagar och regler så att en ökad an-vändning av IT främjas i stället för attförhindras. Staten bör också ta ett ansvar för att bygga ett finmaskigtoptiskt fibernät, där alla hushåll och före-tag i landet ansluts tillknutpunkter.Enligt motionen bör ett nytt välfärdssystem införas som utgår från grund-trygghetstanken och där systemen för arbetslöshet och sjukdom samordnas.Centerpartiet avvisar regeringens höjning av högkostnadsskyddet. Pen-sionstillskottet bör höjas och ett system av checkar för hemservice för pen-sionärer bör införas.Folkpartiet liberalernas partimotionI motion Fi17 (fp) anförs att den ekonomiska politikens avgörande problem,arbetslösheten, är något som går långt utöver det ekonomiska. Eget jobbbetyder egen inkomst och det ger egen makt. Att vara beroende av bidraginnebär att man i sin egen vardag är beroende av andras regler. Den som ärarbetslös är inte fri. Att knäcka massarbetslösheten är därför en av devikti-gaste frihetsreformerna. För att lyckas med det krävs en radsystemföränd-ringar. De välståndsbildande krafterna måste vårdas. Fler jobboch ökad tillväxt ger större välstånd. Tillväxt ger bättreförutsättningar för att genomföra angelägna satsningar. Det som skallfördelas måste först skapas. Motionärerna anser att det visar vägen till envärdigare vård, och hur vi får mer valuta för skattepengarna i kommuner ochlandsting.Det krävs en väsentligt annorlunda politik än den som majoriteten nu stårför för att få fart på ekonomin. Huvuddelen av den nödvändiga expansionenmåste ske i näringslivet. Det är villkoren för tillväxt i näringslivet somär nyckeln till en högre ekonomisk tillväxt och en lägre arbetslöshet.Motionä-rerna föreslår därför en rad reformer inom skatte-,socialförsäkrings- och arbetsmarknadsområdet. Dessutom föreslås bl.a.förbättringar och förenk-lingar för företagandet, avregleringar av produkt-och konsumentmarknader-na, åtgärder för att öka och förbättra denlivsviktiga utbildningen och kom-petensutvecklingen i samhället samt enrationell energipolitik. Vidare måste så snabbt som möjligt införaeuron. Priset för att stå utanför EMU är högt i form av bl.a. företagsflykt, valutaoro, högre priser, högre räntor, högre transaktionskostnader ochfärre nya jobb. En folkomröstning bör genomföras innan tillträdersom ordförande i , dvs. Politiken bör inriktas påett svenskt medlemskap senast den 1 januari 2002.De strukturåtgärder som föreslås gör att kan ta sig upp på en högretillväxtbana. Det behövs en BNP-tillväxt på 3,för attvälståndet skall öka och skall kunna återhämta de senaste 30 årenskraftiga fall i statistik över ländernas BNP per capita rensat förskillnader i lev-nadsomkostnader. låg högre än något EU-land. är det enbart , och som ligger på enklart lägre nivå än . Med den beskrivna omläggningen av denekonomiska politiken kan även sysselsättningsmålet om ensysselsättningsgrad på nås. Motionens förslag på olika områdeninnebär också att statsfinanserna blir mindre konjunkturkänsliga. Det göratt samhället blir bättre rustat för sämre tider och tryggheten ochfriheten för medborgarna ökar. Enligt motionärerna innebär derasbudgetalternativ att utgifts- och skattekvoten i den offentliga sektorn år2000 ligger drygt en procentenhet lägre än vad regeringen räknar med.Kvoterna fortsätter sedan att sjunka i en snabbare takt än vad regering-enkalkylerar med i vårpropositionen. För att hålla de offentliga finansernastabila bör det offentliga sparandet uppgå till av BNP i genomsnittöver en konjunkturcykel.De reformer och strukturförändringar som föreslås för att öka tillväxtenoch sysselsättningen i ekonomin är bl.a. följande:· Skattereformen - det måste löna sig att arbeta. En reform med in-riktning på sänkt skatt på arbete och risksparande bör genomföras. Re-formen bör vid god tillväxt genomföras och är fi-nansierad genom besparingar och ekonomisk tillväxt. De delar som be-tydermest för tillväxten bör genomföras först och finansieras genom be-sparingar. Takten i genomförandet av övriga delar blir beroende av statsfinansernasutveckling. Principerna /skattereform om "hälften kvar" ochatt de flesta enbart skall betala kommunalskatt bör återupprättas. Ettförvärvsavdrag på kommunalskatten bör införas som successivt ökar i värdede närmaste åren. Håller regeringens prognoser över den ekonomiskautvecklingen, kommer avdraget att fullt ut motsvara avgiftentill pensionssystemet. Introduktionen av detta avdrag löser frågan omavgiftsväxling i det nya pensionssystemet och anvisar en metod förfortsatta inkomstskattesänkningar. Utrymmet be-räknas uppgå till sammanlagt14 miljarder kronor , . Det motsvarar avinkomsten mot kommunalskatten. Om kalkylerna för den offentliga sektornsöverskott slår in skulle avdraget vara . Vidare bör den s.k.extra värnskatten avskaffas och dubbelskatten på aktier och aktieandelartas bort. Dessutom bör när ut-rymme finns ytterligare sänkningar avkapitalskatterna genomföras, framför allt genom minskad reavinstbeskattning. För att underlätta framväxten av nya jobb främst i den växandetjänstesektorn bör arbets-givaravgifterna i privat tjänstesektor sänkas . Dessutom bör en kraftig skattereduktion på s.k.hushållsnära tjänster in-föras. Reduktionen bör motsvara av den totalaarbetskostnaden och uppgå till maximalt per hushåll.Avdragsrätten till pen-sionsparande bör breddas kraftigt genom attpersonliga s.k. kompetens-konton införs. Vidare bör en avtrappning avförmögenhetsskatten ske för att helt avskaffas mot slutet av mandatperioden. En viktig del av skattereformen är att minska barnfamiljernasmarginaleffekter. Det bör göras genom att bostadsbidragen minskas samtidigtsom barnbidragen höjs.·· Socialförsäkringsreform. Det måste införas raka rör mellan avgifter,och förmåner. De nuvarande socialförsäkringarna bör göras till tresjälvständiga försäkringar - en för sjukdom, en för arbetslöshet och en förålderspension (det nya pensionssystemet). Arbetslöshetsförsäk-ringen görsobligatorisk och förslagsvis en fjärdedel av premien betalas av denförsäkrade som skatten sänks i motsvarande omfatt-ning. Statensutgifter för försäkringarna efter reformen bör endast vara defördelningspolitiska inslagen i försäkringarna plus tre fjärdedelar avkostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen.·· Förenklat företagande. För att uppmuntra företagande bör bl.a. enförenklad och enhetlig företagsregistrering införas. Alla som vill bör få F-skattsedel. Systemet med en i förväg uträknad F-skatt bör slopas. Fö-retagardeklarationen och reglerna för skattekontot bör förenklas. Skatte-tillägget vid periodiseringsfel i momsredovisningen bör slopas och ettsystem med servicecheckar bör införas.·· Arbetsmarknaden och lönebildningen. Arbetsmarknadens funktions-sätt måsteförbättras.