bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Lantbrukarnaskall ges ersättning för dessa uppgifter.Ansträngningarna för att inom EU få genomslag fördenna politik måste öka. EU:s jordbrukspolitik måstepåverkas i en mer miljövänlig riktning. Vi skall iförsta hand verka för att avgifter som av miljöskälinförts i vårt land, men som försvårarkonkurrenssituationen, införs även i vår omvärld.Hit hör dieselskatten och skatten på konstgödsel.Andra avgifter, som gör det svårt att nå lönsamhetinom näringen, såsom elpriser och skatt påeldningsolja måste omprövas.Enligt vår mening måste det vara möjligt att uppnåhögt ställda miljömål och åstadkommaförbättrad lönsamhet i jordbruket. ärdet långt till måluppfyllelse. Jordbruket har storalönsamhetsproblem och miljömålen uppnås inte.Exempel på misslyckanden är målen om att utsläppenav kväve skulle halveras mellan åren 1985 och 1995samt att användningen av bekämpningsmedel skullehalveras till senare delen av . Basen för sysselsättning och boende pålandsbygden är konkurrenskraftiga småföretag, inteminst jordbruks- och livsmedelsföretag. Åtgärdersom stimulerar småföretagande och åtgärder somstärker lantbrukarnas internationellakonkurrenskraft och som skapar med andra näringarlikvärdiga villkor måste nu vidtas. Regeringensaviserade förslag om åtgärder måste presenterasomgående.5. Ramen för EG-finansierade stöd, m.m.Dan (), (), (), (), (),() och () anför:Ramen för EG-finansierade stödVi beklagar att regeringen fört en jordbrukspolitiksom inte möjliggjort att EG-finansierade stöd somexempelvis det gällande miljöersättningsprogrammetkunnat nyttjas fullt ut. Det borde vara ensjälvklarhet att skall ta hem de möjlighetersom den gemensamma jordbrukspolitiken bjuder.Regionala stöd, m.m.Vad gäller frågan om de regionala stöden och dets.k. intransportstödet konstaterar vi att det finnsbrister som måste rättas till, inte minst förNorrlandsjordbruket och de mindre gynnade områdena isödra . Vi avvaktar dock den översynregeringen nu gör av det regionala stödsystemen.Enklare reglerÄven frågan om förenklingar av jordbruketsadministration är föremål för utredning. Vårt kravär att byråkratin inom jordbrukssektorn måsteminska. Lantbrukarens administrativa arbete måsteminimeras. Vi avvaktar utredningens förslag på dettaområde.6. Ekologisk djurhållningGudrun () anför:I finns ett delmål för den ekologiskaodlingen, nämligen att av arealen skall varaomställd . är omställt ochförhoppningsvis kan målet nås. Något delmål fördjurhållningen finns dock inte. Det kan tyckasförvånande, men tanken är väl att djurhållningenskall följa med. Så har emellertid inte skett.Följande visar att för animalieproduktionen ärsiffrorna mycket låga trots att konsumenternasefterfrågan av produkter ökar och ofta ärstörre än tillgången.· Mjölkkor: Ca 12 000 kor producerar ekomjölk avlandets totalt ca 460 000 mjölkkor. Det är 2,5 %.Här tycks en ökning vara på gång. Efterfrågan påprodukter är större än tillgången.·· Ungnöt: Ca 30 000 ungdjur är registerade i Kravoch kan bli Kravkött, alltså av allaköttdjur. Här är efterfrågan betydligt större äntillgången.·· Grisar: Endast 8 000 slaktsvin av över 2 miljonerkan ge Kravfläsk. Det är avslaktsvinen. Efterfrågan på Kravfläsk ärbetydligt större.·· Får och lamm: 9 000 tackor och ungefär dubbelt såmånga lamm finns i Kravs register, ca 6 %.·· Höns: Ca 100 000 höns i äggproduktion av ca 5,5miljoner producerar ekologiska ägg. Knappt 2 %producerar alltså ekologiska ägg.·På grund av bristen på ekologiskaprodukter förhindras konsumentensfria val. Man tvingas köpa det somfinns - det konventionellt odlade -trots en vilja att betala ettmerpris för ekologiskt produceradelivsmedel. de grönaanser att det är hög tid attfastställa ett mål även för denekologiska djurhållningen. Det kanvara ett sätt att stimulera denekologiska livsmedelsproduktionenoch visa att det finns en politiskvilja till omställning även pådjursidan. Delmålen måstenaturligtvis tas fram för varjedjurslag för sig. För vissadjurslag kan det gå snabbare att nådelmålet än för andra. Vårmotion avslås med motivering attdet nu sker en översyn av detekologiska målet. Om den översynenockså kommer att resultera iförslag för djurhållningen framgårinte, men uppdraget är intebegränsat till åkerarealen. Viavvaktar utredningen och hoppas attregeringen, som säger sig viljaskapa ett ekologiskt hållbartsamhälle, liksom degröna på alla sätt vill verka föratt det svenska lantbruket blirekologiskt långsiktigt hållbart. Vianser att ett mål för produktionenav ekologiska animalieprodukter kangynna en sådan utveckling.Miljö- och jordbruksutskottetsoffentliga utfrågning den 26januari 1999 om jordbrukspolitikenoch trädgårdsnäringenOrdföranden: Jag vill hälsa alla välkomna till denhär offentliga utfrågningen. Framför allt hälsar jagalla dem som inbjudits för att svara på frågorvälkomna. Också alla åhörare på läktaren är välkomnahit. Det görs en TV-överföring tillandrakammarsalen av utfrågningen för åhörare someventuellt inte får plats här.Jag som skall leda den här utfrågningen heter DanEricsson och är ordförande i miljö- ochjordbruksutskottet. Utfrågningen skall handla om denaktuella situationen i jordbruksnäringen,livsmedelsindustrin och trädgårdsnäringen. Det ärmiljö- och jordbruksutskottets ambition att ställasådana frågor att vi kan få en bred men ändå samladbild av dagsläget i näringarna men också av demöjligheter som man kan se för framtiden. Utskottetskall arbeta fram ettbetänkande om jordbruks- och trädgårdsnäringen.Preliminärt skall detta behandlas i riksdagenskammare den 24 mars.Jag vill betona att den här utfrågningen blir ettviktigt underlag för utskottets kommande diskussionoch beslut. Uppläggningen är den att det först skallgöras några relativt korta inledningsanföranden avföreträdare för , och ochatt utskottets ledamöter sedan får möjligheter attställa frågor till samtliga inbjudna. Jag har utgåttfrån att strukturera diskussionen i tre block pågrundval av innehållet i de förhandsanmäldafrågorna. Jag inser att frågorna och svaren kommeratt glida in i varandra, men jag har tänkt mig· ett block om näringens konkurrenssituation, därvi kan ta upp frågor om skatter, avgifter,regelsystem och deras påverkan påsysselsättningen·· ett block om livsmedelsindustrin,vidareförädling, småskalighet, forskning ochexportfrågor·· ett block om miljö- och djurskyddsfrågor samtekologisk odling.·Jag inser att det här i flera avseenden hänger ihop,men vi har en ambition att få frågeställningarnanågorlunda samlade inom de här sjoken. Givetviskommer också Agenda 2000-frågorna upp under resansgång. Det är också en ambition att alla de inbjudnaskall få yttra sig och ha möjlighet att görakommentarer. Utskottsledamöterna får ordet när debegär det, någorlunda efter partiernasstorleksordning.Det är viktigt att de som ställer frågor talar omvem man är och till vem man riktar frågan, så attdet blir tydligt vem som skall svara. Ni som ärinbjudna får svara på direkta frågor. Om någon av ervill tillägga något är det bara att begära ordet.Det skall dock inte bli något slags allmän debatt,utan det är fakta som utskottet vill ha från deolika inbjudna, och givetvis helst korta svar.Vi tänker ta en kort rast ungefär vid 11.30-tidenoch räknar med att avsluta diskussionen ungefär kl.13.30.Först ut blir generaldirektörIngbritt Irhammar, som får inleda med ett anförandeom ca 15 minuter.Ingbritt Irhammar: Ordförande, ledamöter och övrigaåhörare! Jag kommer i mitt inlägg att säga något omsituationen i svensk jordbruks- och trädgårdssektor,och jag kommer då också att beröraskördesituationen, driftsöverskottet och Agenda2000. Min informationssekreterare kommer att hjälpa mig med att visabilder.Den första bilden belyser den strukturförändringsom pågått inom lantbruket . Den visarden årsvisa procentuella förändringen av antaletjordbruksföretag . varantalet sådana företag 108 700, och de uppgick år1997 till 88 400, alltså ca 20 000 färre. Vi harockså belägg för att sedan EU-inträdethar minskningstakten varit något större i norraSverige, särskilt inom stödområde 1.Nästa bild visar att strukturförändringen varit istort sett likadan i övriga Europa.Trots att strukturförändringen i viss mån ledertill livskraftigare företag, är utvecklingenproblematisk, särskilt med tanke på önskemålen om enlevande landsbygd och ett öppet landskap.Jag går över till de EU-stöd som vi har och densvenska anslutningen till dessa. Den här bildenvisar utnyttjande av de produktionskvotersom finns inom EU:s jordbruk. Vi kan se att har utnyttjandet ökat på samtligaområden utom vad gäller oljeväxter.Nästa bild visar en prognos över utnyttjandet avmiljöstöden, som vi så mycket har fört diskussionom. Detta är siffror. Programmen ärfemåriga, och budgeten avser läget vidfemårsperiodens slut. De stöd som syftar till attbevara natur- och kulturvärden i odlingslandskapetsamt bidragen till ett öppet landskap iskogsbygderna har den största anslutningen.Utnyttjandet av de miljöstöd som syftar till attminska jordbrukets miljöbelastning är fortfarandelågt, även om anslutningen till stöden relativt setthar ökat betydligt under 1998.Det ekologiska stödet utvecklas i en takt sommycket väl överensstämmer med målsättningatt av landets åkerareal skall vara ekologisktodlad . Miljöstödet för att främjavallodlingen introducerades först . En orsaktill att vallstödet inte utnyttjats fullt ut trosvara det femåriga åtagande som krävs. Utbildning ochinformation har inte efterfrågats i den utsträckningsom resurserna medger.Jag går så över till skördesituationen 1998. Vifick i uppdrag av departementet att göra en särskildkartläggning av skördesituation, och viredovisade denna ochkompletterade den med en uppföljning . SCBhar sedan redovisat sin officiellaskördeuppskattning och även genomfört en speciellundersökning av obärgade arealer. Den bild somframkom innebar att avspannmålsarealen skulle förbli obärgad. Den senareundersökningen visade dock att bortfallet stannadevid . Detta innebär att den totalaskörden kvantitetsmässigt inte avvek särskilt mycketfrån vad som betraktas som normalt.Samtidigt kvarstår det faktum att bortfallet lokaltvarit betydligt större. För trädgårsnäringen antyderde enkäter som gjorts att vädersituationensammantaget haft en relativt liten effekt men attvissa enskilda odlare har drabbats hårt. Även omsåledes de skördade kvantiteterna på nationell nivåinte antyder någon katastrof, kan ändå de ekonomiskaeffekterna av förra årets besvärliga väder varabetydande, särskilt när man ser till enskildabrukare. I det sammanhanget får man titta på sådantsom bärgningskostnader, bärgningsförluster,lagringsförluster och torkningskostnader,kvalitetsavdrag för såld spannmål och de effekter påhöstsådden som den sena skörden orsakat.Som bekant har jordbruksministern tillsatt enarbetsgrupp för att se på dessa frågor, och denskall presentera sin redovisning i slutet avfebruari. Jag tänker inte föregripa resultatet avarbetsgruppens arbete.Jag vill inledningsvis också lämna en översiktligbild av den aktuella utvecklingen inom de storasektorerna. Denna bild visar åkermarkens utveckling1980-1998. Den totala åkermarken uppvisar småförändringar under de år som har varitmedlem av EU. Av bilden framgår attspannmålsodlingen efter EU-inträdet har ökat. Iövrigt kan nämnas att total träda infördes ochatt trädan uppnådde sin högsta nivå 1992-1994 föratt sedan successivt avta.Odlingen av oljeväxter har i stort sett halveratssedan början av 90-talet, medan odlingen avfoderärter har ökat brant. Den totala produktionen av spannmål samtnettoexporten har ökat i jämförelse med produktionenåren före EU-inträdet. Produktionen minskade något . Nettoexporten har legat på ungefär samma nivå1996-1998. Prisutvecklingen för spannmål 1989-1998sedan både stödpris och arealstöd beaktats visar attsumma stödpris och arealstöd ligger över den nivåsom gällde före EU-inträdet.På nästa bild visas utvecklingen av antaletnötkreatur 1991-1998. Vi kan se att antalet mjölkkoroch även antalet kalvar har minskat under senare år.Antalet am- och dikor har ökat för att sedan planaut. Antalet ungnöt uppvisar en ökning.Jag går över till mjölkproduktionen. Invägningenav mjölk har varit relativt sedan EU-inträdet. Vi utnyttjar merparten, , av dentilldelade kvoten. Antalet mjölkleverantörer hardäremot minskat kraftigt och fram till ,som medelinvägningen per leverantör ökat.Detta beror på ökad produktion per ko.Vad gäller nötkött redovisas en nivå förproduktion men däremot en ökad konsumtion. Importenhar ökat och motsvarar nu avkonsumtionen.Både produktionen och konsumtionen av griskött harökat . Nästa bild visar något som hardiskuterats väldigt mycket, nämligen att lönsamheteni svinproduktionen har gått ned. Producentprisernaför såväl slaktsvin som smågrisar har sjunkitkraftigt både i och i EU iövrigt.Produktionen och konsumtionen av fjäderfäkött harökat , medanproduktion och konsumtion av ägg har legat på enrelativt stabil nivå sedan 1990.På trädgårdsområdet finns inte bara frilands- ochväxthusodling utan också plantskoleproduktion m.m.,och det kan vara svårt att fånga detta i en samladbild. Av en sammanställning av hur produktionsvärdethar utvecklats inom sektorn framgår att dettaminskade något 1995 och 1996 och att det 1997 harvisat en mindre ökning.Sammanfattningsvis kan man konstatera attgrunduppgifterna om utvecklingen intevisat på några större förändringar. Produktionen avspannmål, socker, stärkelse, mjöl, griskött,fågelkött och ägg har sedan EU-inträdet hävdat sigväl. Det finns dock oroande signaler, och en avdessa är, som jag nämnt, produktionen av griskött,som är ekonomiskt ansträngd inom hela EU. Vad gällernötkött återstår det att se om nedgången iproduktion till följd av EU:s kalvslaktsbidragkommer att återhämtas de närmaste åren.Också det förhållandet att livsmedelsexportenstagnerade kan verka oroande, även omorsakerna till stor del är den ryska marknadenskollaps, Asienkrisen och det faktum att storamängder spannmål gick till intervention i ställetför till export - alltså faktorer som inte direkthar att göra med den svenska konkurrenskraften.När det gäller konkurrenskraften har isin utredning pekat på en hel del förhållanden somkan påverka det svenska jordbruketskonkurrensförmåga negativt. Det är en mycketkomplicerad uppgift att göra en totalbedömning avkonkurrensförhållandena, men ärberett att bidra med analyser och faktaunderlag.Från vår sida är det en prioriterad uppgift att fåfram ett så komplett material som möjlighet för attkunna göra en rättvisande bedömning av lantbruketstotala ekonomiska situation.Jag går över till sektorskalkylen. Sedan lång tidtillbaka görs beräkningar av jordbrukssektornsintäkts- och kostnadsutveckling i form av ensektorskalkyl. Beräkningarna ingår bl.a. inationalräkenskaperna. Sedan EU-anslutning1995 görs liknande beräkningar även på begäran avEU, som gör sammanställningar för medlemsländerna.EU:s statistikkontor har utformat reglerför hur dessa beräkningar skall göras. Kalkylenbaserar sig till stor del på uppgifter som ärrelativt lätta att ta fram ur den officiellastatistiken men bygger i vissa fall också påuppskattningar och schabloner. Kalkylen gör därförinte anspråk på att ge en exakt bild av verklighetenutan måste tolkas med viss försiktighet. Det börockså påpekas att EU-stöden periodiseras på de årnär de faktiskt betalas ut, oavsett vilken period deavser. Detta är i enlighet med regler,vilka dock kommer att ändras i maj 1999.Driftsöverskotten framgår avdenna bild. Den kraftiga ökningen beroddedels på att skörden var stor, dels på tillfälligastödutbetalningar i samband med den påbörjadereformeringen av jordbrukspolitiken. 1998 årssiffror tyder enligt vår senaste beräkning, somsyns, på en marginell ökning av driftsöverskottetjämfört med . Den beräkning som gjordes inovember hos oss pekade däremot på enbetydande ökning. Den viktigaste orsaken till dettavar att det 1998 skulle ha gjorts tvåvallstödsutbetalningar. blev det som bekant inteså, eftersom den senaste utbetalningen genomregeringsbeslut sköts upp till 1999 i syfte attklara budgettaket 1998.Vi har också underlag för att räkna med lägrepriser inom grisköttssektorn än vid beräkningen ihöstas. Vi hade en diskussion med LRF om dessafrågor , och jag tror att de senasteberäkningarna är ett steg i den riktning som LRFanser vara mera korrekt, detta utan att vi därmedhar gjort avkall på gällande principer förberäkningarna. LRF har dessutom ytterligaresynpunkter angående beräkningarnas kostnadssida, somvi inte finner det lika lätt att tillmötesgå. Vi ärdock beredda att diskutera beräkningarna inom ramenför det utvecklingsarbete som skall påbörjas. Vihar också tagit över statistikansvaret inomlivsmedelsområdet, och det är vår avsikt att bjudain intressenter för att medverka i användarråd och iexpertgrupper.De beräkningar som vi gör av driftsöverskottet kansvänga en hel del från tid till annan. En orsak tilldetta är givetvis marknadsprisernas utveckling. Enannan är förändringarna i direktstöden, och dessahar ändrats på flera punkter ,vilket påverkat sektorns driftsöverskott. Ettbelysande exempel på detta var vallstödensutbetalning.Direktstödet i jordbruket har, som framgår avbilden, ökat kontinuerligt sedan EU-inträdet. Dehöga staplarna härrör sig frånreformeringen av jordbrukspolitiken.Nästa bild visar andelen direktstöd ochmarknadsprisstöd i förhållande till intäkterna1986-1997. Marknadsprisstöden handlar exempelvis omeffekterna av gränsskyddet, dvs. den del avjordbruksstödet som konsumenterna får betala. Dessasiffror går inte att beräkna exakt men måste pånågot sätt beaktas för att ge en mer fullständigbild av stödet till jordbruket. Direktstödets andelhar alltså ökat, medan den sammanlagda stödnivånvarit tämligen stabil eller kanske något minskande.Det siffermaterial som jag nu har redovisat kommeratt ligga framlagt utanför salen under pausen.Några få ord också om Agenda 2000. EU-kommissionenkonstaterade i den analys som avslutades attnuvarande politik leder till produktionsökningar ochatt stora lager byggts upp. För att komma till rättamed detta föreslås att stödpriserna sänks. Man hartänkt sig att detta skall ge förbättrade möjligheteratt konkurrera på världsmarknaden. Produktionenskall då inte bedrivas så intensivt som hitintills.Det är att notera att den förra reformen hade sammasyfte.Inom ramen för Agenda 2000 föreslås attstödpriserna för spannmål, mjölk och nötkött sänksmed . För att de sänkta stödpriserna inteskall påverka jordbrukarnas inkomster för starktföreslås att direktstöden höjs, dock inte upp tillfull kompensation. Det föreslås däremot inte attgränsskyddet skall sänkas, och detta kommer attinnebära att importkonkurrensen minskar, eftersomdet blir större skillnader mellan priset påprodukter framställda inom EU respektive utanför EU.Detta kan ge ökad obalans i handeln bl.a. medCentraleuropa.Beslut i ministerrådet planeras till mars i år.Parlamentet måste också besluta om budget.Kommissionen beslutar om tillämpningsförordningaroch svenska myndigheter om de nationella delarna.Detta medför att tidsschemat är mycket ansträngt ochatt förberedelsetiden för är kort,vilket kommer att ställa till problem både för ossoch för alla andra berörda.De områden där vi bedömer att EU har de bästaförutsättningarna för lönsam produktion omfattarprodukter som kräver stor insats av kunskap ochkapital, exempelvis mejerivaror och brödsäd. Nötköttoch fodersäd kan vara produkter därförutsättningarna är sämre.För del har gjorts beräkningar somindikerar att intäkterna i jordbruket förmodligenminskar med högst . Effekter av eventuelltändrade miljöförutsättningar och regionalstöd har dåinte beaktats.De beräkningar som gjorts tyder på att extensivadriftsformer gynnas jämfört med dagens politik genomatt produktpriserna sänks och direktstöden höjs. Eneffekt av detta kan i längden bli att fokuseringenpå effektiv livsmedelsproduktion minskar samtidigtsom insatserna för att förbättra miljön och hållalandskapet öppet ökas. En del av Agenda 2000 som vitycker har diskuterats för lite är förslaget tillden horisontella förordningen. Detta förslaginnehåller tre delar:· Modulering, som innebär att länderna får kopplastödutbetalningar till användningen avarbetskraft, alltså att små företag skall drabbasav en reducering av stödet.·· Takbelopp, som innebär att producenter som ärberättigade till mer än i stödet fåren reducering i den del som överstiger 100 000euro. I är det bara avstödmottagarna som får så stora generelladirektstöd.·· Miljökopplingen, en metod som innebär att maninför regler om olika miljökopplingar för att nåmiljömålet, s.k. cross compliance.·Jordbruksverket har i en skrivelse tilldepartementet framfört sina synpunkter angåendeförslagets tre delar. Av skrivelsen framgår bl.a.att vi anser att modulering inte bör tillämpas. Ettviktigt skäl till detta är att det är svårt attberäkna användningen av arbetskraft, men framförallt motverkar det produktivitetsutvecklingen. Vianser vidare att miljökopplingen är en metod som harflera nackdelar, t.ex. att den kan fokusera förstarkt på sådana miljöregler som utgör krav för stödoch då bara drabbar dem som ansöker om direktstöd.Vi anser att en kombination av lagstiftning, tillsynoch ekonomiska styrmedel vore bättre.Vad gäller ett nytt miljöprogram för har enutredare fått i uppdrag att utarbeta ett förslagföre sommaren. Vi hoppas där från vår sida påförändringar. Arbete pågår också inomJordbruksdepartementet och på attformulera förslag till regionala stöd fr.o.m. år2000. En viktig skillnad för regionalstöden blir attde måste relateras till arealen och inte som nuhuvudsakligen till djur.Detta var en snabb genomgång av dagsläget inom detsvenska jordbruket och inom trädgårdssektorn. Vi fåråterkomma med svar på frågor under den kommandediskussionen. Jag vill avslutningsvis dock säganågot om policy på jordbrukets ochträdgårdsnäringens område.Vi menar, och det är också departementets syn, attvåra viktigaste arbetsuppgifter är att värna densvenska livsmedelsproduktionen och att arbeta förett konkurrenskraftigt jordbruk som är miljö- ochdjurskyddsanpassat och dessutom till nytta förkonsumenterna. Vår ambition är att på bästa sätthjälpa och stödja landets lantbrukare för att kunnafå hem så mycket pengar som möjligt från EU och attfå ut dem så snabbt som möjligt. Vad gäller dereglementen som vi har att följa arbetar vårajurister intensivt för att tolka dessa så positivtsom möjligt, till gagn för alla berörda. Mensjälvklart måste vi hålla oss inom regelverkets ram,annars riskerar vi sanktioner.Kontrollen av de funktioner och detillvägagångssätt som vi tillämpar för utbetalningav EU-stöden är mycket noggranna. För en tidtillsatte vi också ett utredningsråd påJordbruksverket. Rådets uppgift är dels attkvalitetsgranska rapporter, utredningar och annatmaterial som tas fram inom verket, dels att självtlyfta fram frågor. En av de viktigaste uppgifternaför rådet är att göra jämförelser med övriga EU-länder för att se om vi kan förenkla och förbättraadministrationen och om vi kan öka effektivitetenoch stödet och hjälpen till brukarna.Hans Jonsson: Ärade jordbruksutskott, kärayrkeskolleger! Det är synd att man inte får klappahänder åt en generaldirektör - annars hade jag gärnagjort det. Låt mig först få tacka miljö- ochjordbruksutskottet för att det har tagit initiativettill den här hearingen. Det är såvitt jag vet denförsta som man har gjort med denna inriktning. Detvisar med all önskvärd tydlighet att man inser detsvenska jordbrukets mycket allvarliga läge.Den första bilden gav en bekräftelse på vår näringsoerhörda betydelse för vårt land. I treregeringsdeklarationer har denna uttryckts myckettydligt. Jag skall inte trötta utskottets ledamötermed de rader av uttalanden som har gjorts avalltifrån statsministern till ministrar,partiledamöter och enskilda riksdagsledamöter ombehovet av kraftfulla åtgärder för att stärka detsvenska lantbrukets konkurrenskraft.