bet · GN01KrU3 · 1999-11-04 00:00:00 — En sådan inställninghindrar inte att det bör göras insatser som syftartill att främja samarbetet mellan medlemsstaternaför att stärka en samlad syn på den organiseradeidrotten inom EU.Med hänvisning till det anförda och till attregeringen har för avsikt att tillsätta enarbetsgrupp för att stärka och bevara denorganiserade idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse för medborgarna anserutskottet att motionerna Kr23 (m) yrkande 17 ochKr519 (m) yrkande 5 bör avslås av riksdagen.Idrottens framtidsfrågor (avsnitt 11)Idrottens trovärdighet (11.1)Regeringens bedömningUnder senare år har ett antal frågor av storbetydelse för idrottens trovärdighet aktualiserats.För att inte riskera att idrottens folkligaförankring och stora bredd skadas bör staten ochidrottsrörelsen enligt regeringens bedömning i näradialog ägna följande frågor ökad uppmärksamhet:- Breddidrott - elitverksamhet-- Ideellt engagemang - kommersiellaintressen-- Rent spel - insatser mot dopning ochannat fusk inom idrotten-- Etik och moral - idrotten skaparförebilder också i övriga samhället-- Jämställdhet, jämlikhet och integration -"idrott åt alla" i praktiken.-Enligt regeringen bör bl.a. ett antalframtidsseminarier genomföras med såväl nationelltsom internationellt innehåll.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeMotionärerna bakom motion Kr520 (fp) yrkande 8framhåller elitklubbarnas ansvar när det gälleridrottens etik- och moralfrågor.I motion Kr518 (kd) yrkande 1 framhålls vikten avatt idrottsrörelsen tydligt tar ställning för rentspel och mot fusk, våld, mobbning, rasism ochdroger.Utskottet anser i likhet med motionärerna attidrottsrörelsen har en viktig fostrande roll när detgäller frågor om rent spel, etik och moral ochnoterar med tillfredsställelse regeringens bedömningatt staten och idrottsrörelsen i nära dialog börägna dessa frågor ökad uppmärksamhet.En speciell satsning för att föra ut frågor om etikoch moral har inletts inom idrottsrörelsen undersamlingsnamnet Starta Vågen. Satsningen har skett isamarbete mellan RF och . Syftet med StartaVågen är i första hand att få till stånd lokalaaktiviteter i föreningarna samt att diskuteraidrottens etikfrågor och att göra detta arbete integrerad del av verksamheten. Satsningen vändersig till aktiva, främst barn och ungdomar och derasföräldrar, samt till ledare, förtroendevalda,anställda och funktionärer.När det gäller supportervåld i samband medidrottsevenemang redovisade enarbetsgrupp inom övervägandenoch förslag om gemensamma insatser från samhälletoch idrottsrörelsen mot idrottsanknutet våld (Ds1998:38). Detta arbete ledde fram till att ensamverkansgrupp bildades, med RF som huvudman, somskall följa och ge rekommendationer till ettgemensamt säkerhetsarbete. I denna grupp finnsrepresentanter för bl.a. , ochRegeringskansliet.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attmotionerna Kr518 (kd) yrkande 1 och Kr520 (fp)yrkande 8 bör avstyrkas.Motionärerna bakom motion Kr518 (kd) betonar viktenav breddidrotten, av att alla människor som villskall ha möjlighet att delta i idrott. Deunderstryker vidare att det fordras satsningar påatt få många människor att utöva idrott för att denäven skall kunna fostra idrottsutövarepå toppnivå (yrkande 3). För att stimulerabreddidrotten är det enligt motionärerna nödvändigtatt elitidrotten får rimliga verksamhetsvillkor(yrkande 4).Utskottet har i ett tidigare avsnitt av betänkandettillstyrkt regeringens förslag om att ett av deövergripande syftena med statsbidraget skall varaatt stödja verksamhet som gör det möjligt för allamänniskor att utöva idrott och motion.I likhet med motionärerna anser utskottet attbredd- och elitverksamhet lever i ettberoendeförhållande till varandra. Genom en brabreddverksamhet uppmuntras utvecklingen av en godelitverksamhet, och genom en god elit främjasbreddverksamheten. Utskottet anser att det ärvärdefullt att frågor om bredd- och elitverksamhetskall ägnas ökad uppmärksamhet framöver.Med hänvisning till vad utskottet redovisat börmotion Kr518 (kd) yrkandena 3 och 4 anses varatillgodosedda, varför de avstyrks.Forskning och utveckling (11.2)Regeringens bedömningDen kunskap som idrottsforskningen genererarefterfrågas och används såväl av den organiseradeidrottsrörelsen som av skolan,pensionärsorganisationer ochfrämjandeorganisationer.Regeringen återkommer i en forskningspolitiskproposition till frågan omidrottsforskningens organisation.MotionsförslagI motion Kr23 (m) anser motionärerna atthuvudansvaret för forskning och högre utbildning påidrottsområdet bör flyttas från Centrum föridrottsforskning till i (yrkande 18).För att forskningen i landet inom idrottens områdeskall kunna vara konkurrenskraftig ansermotionärerna bakom motion Kr26 (fp) att det börfinnas endast ett forskningsstödjande organ med entydlig och stark organisation som disponerarerforderliga medel (yrkande 8).Motionärerna bakom motion Kr28 (kd) poängterarvikten av att den kompetens som finns inomidrottsforskningen tas till vara och attidrottsforskningen inte marginaliseras (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att regeringens förslag i denkommande forskningspolitiska propositionen inte börföregripas och avstyrker därmed motionerna Kr23 (m)yrkande 18, Kr26 (fp) yrkande 8 och Kr28 (kd)yrkande 6.Att stärka som idrottsnation (11.3)Stora internationella mästerskap (11.3.1)Regeringens bedömningDet är enligt regeringens uppfattning ett nationelltintresse att får arrangera storainternationella idrottsmästerskap. Sådanaarrangemang ger, utöver ett ökat intresse föridrotten, ett ökat fokus på och kan dessutomtillfälligt skapa bör enligt regeringen få arrangerasendast utifrån garantier om att såväl kandidaturensom spelen sker hederligt och utan mutor eller andraekonomiska oegentligheter.MotionsförslagMotionärerna bakom motionerna Kr23 (m) yrkande 19och Kr519 (m) yrkande 9 föreslår att staten skallengagera sig mer i det skede där en ansökan om attfå anordna byggs upp.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen att det försvensk idrott är värdefullt om tilldelasvärdskapet för stora internationellaidrottsevenemang och delar därmed ocksåmotionärernas uppfattning att ett i Sverigeskulle kunna ge stora positiva effekter församhället i stort, inte minst ekonomiskt, och föridrotten.Utskottet behandlade ett liknandemotionsyrkande (bet. 1997/98:KrU6). Utskottetuttalade då bl.a. att SOK - som erhåller statsbidraggenom RF - i första hand har till uppgift attförbereda och genomföra ett svenskt deltagande . Statens särskilda anslagspost förbidrag under idrottsanslaget för deltagande avser i första hand omkostnader försjälva deltagandet. Med hänsyn härtill avstyrkteutskottet motionsyrkandet. Utskottet har ingen annanuppfattning varför motionerna Kr23 (m) yrkande19 och Kr519 (m) yrkande 9 avstyrks.En särskild talangsatsning (11.3.2)Regeringens bedömningRegeringen avser att inom ramen för anslaget Stödtill idrotten under ytterligare sex årt.o.m. betala ut som entalangsatsning inom svensk idrott.Medlen betalas ut under förutsättning attnäringslivet ställer upp med ett gemensamt bidrag avminst samma storlek.MotionsförslagI motion Kr28 (kd) anser motionärerna att även om entalangsatsning är lovvärd får den inte drabba detordinarie idrottsstödet (yrkande 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet instämmer i regeringens bedömning att detbehövs en satsning på unga idrottsutövare för attSverige skall kunna hävda sig iinternationell konkurrens och därmed också fåmöjligheter att arrangera stora internationellaidrottsevenemang. Med hänvisning härtill avstyrkerutskottet motion Kr28 (kd) yrkande 3.Möjligheter att kombinera studier och elitidrott(11.3.3)Regeringens bedömningUngdomar som satsar på elitidrott bör enligtregeringen ges möjligheter att kombinera utbildningoch idrott. De riksrekryterande idrottsgymnasiernafyller en viktig funktion i detta avseende.Idrottsutredningens förslag att införa ettortsföreträde för elitidrottare bör enligtregeringen inte genomföras.MotionsförslagI tre motioner tas frågan om ortsföreträde upp.Samtliga motionärer bakom motionerna Kr23 (m)yrkande 4, Kr24 (m) och Kr28 (kd) yrkande 7 anseratt ortsföreträde för elitidrottare bör genomföras.Härigenom skulle den som tagits in på enhögskoleutbildning ha rätt att få delta imotsvarande utbildning på annan ort omspecialidrottsförbundet rekommenderar eller självanordnar särskilt goda träningsmöjligheter på orteneller i dess närhet.I motion Kr23 (m) yrkande 4 anser motionärernavidare att anpassadstudiegång med bibehållna studiebidrag bör införasockså för elitidrottare.Utskottets ställningstagandeUtbildningsutskottet behandlade ett liknande yrkandeom ortsföreträde (bet. 1997/98:UbU12).Utskottet uttalade då bl.a. följande.Våren 1996 beslutade om nya regler förtillträde till högskolan. De nya reglernatillämpades inför höstterminen1997. tog vid beslutet ställning till ivilken utsträckning som behörighets- ochurvalsregler skulle vara gemensamma för hela detoffentliga högskoleväsendet. Regeringen beslutadedärefter om ändringar i högskoleförordningen, sombl.a. innebar att skulle meddelanärmare föreskrifter på ett flertal punkter, bl.a.om särskild behörighet för vissa utbildningar, omanvändningen av urvalsgrunden särskilda skäl, ommeritvärdering av betyg och om fördelning av platsermellan kvotgrupper. Så har också skett. Medanledning av uppgifter i massmedierna gjordeHögskoleverket en genomgång avvilka regler som tillämpades inom tre universitetoch tre högskolor som uppgavs utlova förtur förelitidrottare till utbildningar hos sig. Det visadesig att "förturen" vid tre av lärosätena betecknadessom "rätt till studieortsbyte" för elitidrottare somkommit in på önskad utbildning vid annat lärosäte,medan det i tre fall beskrevs som "antagning pågrund av särskilda skäl". kom framtill att båda förfaringssätten står i strid medgällande bestämmelser.Mot bakgrund av det anförda ansågutbildningsutskottet att inte skulle tanågot initiativ i frågan om ortsföreträde.Oaktat kulturutskottet finner det viktigt attstödja elitidrottares möjligheter till utbildninganser utskottet att någon särbehandling inte börgöras av högskolestuderande elitidrottare.Kulturutskottet delar därmed utbildningsutskottetsuppfattning och anser att det inte heller istudiestödshänseende bör ske någon sådansärbehandling. Motionerna Kr23 (m) yrkande 4, Kr24(m) och Kr28 (kd) yrkande 7 avstyrks härmed.Övriga idrottsfrågorNationell fotbollsakademi i DegerforsMotionsförslagMotionären bakom motion Kr506 (v) yrkande 2 anseratt det i bör skapas en nationellfotbollsakademi, innefattande ett nationelltfotbollsmuseum, ett fotbollsgymnasium medriksintagning och en akademisk utbildning inomhögskolan.Utskottets ställningstagandeUtskottet noterar att det är högskolorna som - inomvissa av statsmakterna beslutade mycket vida ramar -själva bestämmer innehållet i utbildningarna ochvilka program de vill ha. När det gällerriksrekryterande idrottsgymnasier är det som efter samråd med RF och efter ansökanav en kommun beslutar var ett sådant gymnasium skallfå anordnas. Beträffande ett nationelltfotbollsmuseum i har utskottet bl.a. våren1999 gjort ett principuttalande att det "förnärvarande" inte bör inrättas fler centrala, dvs.statliga, museer eller med dem jämställda museer.Utskottet har vidare uttalat att det bör ankomma påinitiativtagarna att ansvara för att investeringaroch drift kan finansieras i den mån initiativ tastill inrättande av nya museer. Motionsyrkandet börsåledes inte föranleda något uttalande av riksdagen.Motion Kr506 (v) yrkande 2 avstyrks härmed.Professionell boxningMotionsförslagI motion Kr511 (v, s, kd) begär motionärerna enallsidig utredning om professionell boxning iSverige. Utredningen bör enligt motionärernabedrivas skyndsamt och innefatta förslag tillställningstagande om och varför professionellboxning även i fortsättningen skall vara förbjudenenligt lag. Skulle utredningen komma fram till attproffsboxningsförbudet skall upphävas ochproffsboxning tillåtas även i bör övervägasom den svenska boxningen skall regleras i lag ochhur en sådan lag bör utformas.Utskottets ställningstagandeLagen (1969:612) om förbud mot professionell boxningträdde i kraft (prop. 1969:118,bet. LU 1969:51, rskr. Förbudet motprofessionell boxning infördes bl.a. mot bakgrund avatt den professionella boxningen ansågs farligare änamatörboxning. I lagstiftningsärendet anfördedepartementschefen att det utredningsarbete som hadeföregått propositionen sammantaget medremissyttrandena visade att de medicinskaskadeverkningarna av boxningen var allvarligare änman tidigare haft anledning att räkna med. De varenligt departementschefen av sådan art attproffsboxningen från medicinsk synpunkt inte längrekunde godtas i sin dåvarande form.Utskottet har behandlatmotionsyrkanden av liknande innebörd som den nuaktuella motionen, (bet.1997/98:KrU6). Utskottets ställningstaganden harinneburit att den bedömning av riskerna medprofessionell boxning som gjordes ilagstiftningsärendet alltjämt var gällandeoch att någon omprövning av förbudet inte kundetillstyrkas. Motionsyrkandena har avslagits avriksdagen.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning omförbudet mot professionell boxning och avstyrkermotion Kr511 (v, s, kd).Utskottet kan upplysningsvis nämna att, enligt ettinterpellationssvar , RF har fåttregeringens uppdrag att göra en kartläggning avförekomsten av nya kampsporter samt en värdering avi vilken utsträckning dessa riskerar att skada deorganiserade kampsportsförbundens anseende.Underlaget skall vara klart (seprot. 1999/2000:19).Den s.k. TV-listanBakgrundRiksdagen beslutade att i radio- och TV-lagen införa en bestämmelse som möjliggör att ensvensk lista kan upprättas över evenemang som är avsärskild vikt för det svenska samhället. Den somsänder TV-program inom svensk jurisdiktion - och sominnehar den exklusiva rätten till en TV-sändningfrån ett svenskt eller utländskt evenemang som är avsärskild vikt för det svenska samhället - skallgenom att en lista upprättas inte kunna utnyttjarättigheten på ett sådant sätt att en väsentlig delav allmänheten i utestängs från möjlighetenatt i fri TV se evenemanget i direktsändning ellermed en mindre tidsförskjutning. I propositionenangavs att de evenemang som kan komma i fråga ärsådana som inträffar högst en gång och somintresserar en bred allmänhet i . Vidarebeslöts att det skulle ankomma på regeringen attbesluta om en svensk lista skall upprättas och attfastställa dess innehåll (prop. 1997/98:184, yttr.1998/99:KrU2y, bet. 1998/99:KU23, rskr.1998/99:177).Riksdagen ansåg vidare att idrottsevenemang iSverige, där rättigheter upplåts av inhemskaarrangörer, skall lämnas utanför en eventuell listamed hänsyn till svensk idrotts ekonomi ochkonkurrenskraft. förutsatte att regeringeninhämtar godkännande om någon annanbedömning aktualiseras.MotionsförslagMotionärerna bakom motion Kr23 (m) anser attriksdagen skall upphäva beslutet om den s.k. TV-listan (yrkande 13).Utskottets ställningstagandeUtskottet anser inte att det föreligger några skälatt ändra det av fattadebeslutet om att i radio- och TV-lagen införa enbestämmelse som möjliggör att en svensk lista kanupprättas över evenemang som är av särskild vikt fördet svenska samhället.Utskottet avstyrker därmed motion Kr23 (m) yrkande13.Övergångssummor mellan föreningar i olika länderBakgrundDen s.k. avser ett mål i EG-domstolendär parterna i målet, 415/93, var Union royale belgedes de football association ASBL m.fly. ochJean-Marc Bosman.Bosmandomen berör spelare som inte längre omfattasav ett spelarkontrakt och som efter den 15 december1995 övergår från en klubb i en av EU:smedlemsstater eller EES-området till en klubb i ettannat av dessa länder. I dessa fall får enövergångssumma inte betalas till moderbolaget,såvida förpliktelsen inte ingåtts före den 15december 1995.MotionsförslagI motion Kr521 (v) begär motionärerna en utredningom konsekvenserna av den s.k. för svenskidrott (yrkande 13). Motionärerna anser att domenkan slå hårt mot framför allt de mindreföreningarna.Utskottets ställningstagandeEn arbetsgrupp inom fick år1996 i uppdrag att göra en juridisk kartläggning ochanalys av EG-fördragets inverkan på svensk idrott.Uppdraget var slutfört . En av de frågorsom behandlades var just Bosmanavgörandet och dessbetydelse för spelövergångar. Arbetsgruppenkonstaterade bl.a. att domen på det konkreta, merakortsiktiga planet innebar att harkompetens att pröva - och underkänna - också deinterna rättsregler som idrotten själv har ställtupp och att det därvid inte spelar någon roll hurreglerna har kommit till: i demokratisk ordningeller på annan sätt. Domens innehåll överraskadeinte enligt arbetsgruppen, men vad som däremot varen nyhet var dess prövning - och delvisaunderkännande - av systemet medövergångsersättningar.Med hänsyn till den utredning som tidigare gjortsavstyrker utskottet motion Kr521 (v) yrkande 13.SkatterIdeella idrottsföreningars skatteförhållanden m.m.MotionsförslagI motion Kr21 (m) föreslås ett tillkännagivande omolika förbättringar i de ideellaidrottsföreningarnas skatteförhållanden.Motionärerna begär bl.a. kompensation förmomskostnaden för idrottsföreningars eller privataentreprenörers drift av idrottsanläggningar ochjämför med kommunerna. De vänder sig också mot attmoms tas ut av svenska idrottsklubbar vidspelarövergångar om den andra parten är bolag ellerutländsk klubb.I motion Kr23 (m) efterlyses ett förtydligande ilagtexten så att idrottsföreningars verksamhet intebehandlas som näringsverksamhet, något som enligtmotionärerna är särskilt viktigt när det gällermomsen. Dessutom vill motionärerna slopareklamskatten (yrkande 10).Även i motion Kr28 (kd) begärs förslag om ettförtydligande i lagen i fråga om gränsdragningenmellan å ena sidan idrottsföreningarnasinkomstskattepliktiga och momspliktiga verksamhetoch å andra sidan deras skattefria verksamhet(yrkande 4).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrande 1998/99:SkU7y(bilaga 3) utförligt redogjort för gällande ordning,aktuella utredningar m.m. vad gäller ideellaidrottsföreningars skatteförhållanden m.m.Skatteutskottet anför beträffande sittställningstagande bl.a. följande.Inom beskattningen har idrottsrörelsen ochidrottslig verksamhet på olika sätt gynnats, bl.a.genom de förmånliga inkomstskatte- och momsreglernaför de allmännyttiga ideella föreningarna, som deflesta idrottsklubbar torde tillhöra.Vad gäller motionerna i nu behandlade delar villskatteutskottet framhålla att regeringen redanuppmärksammat behovet av ändringar ochförtydliganden av reglerna för inkomstskatt ochmervärdesskatt för de ideella föreningarna, liksomönskemålet att så snart som statsfinanserna tillåterdet avskaffa reklamskatten. Med hänvisning härtilloch till att det på olika håll, inom utredningar ochinom , pågår arbeten med att seöver och förbättra skattelagstiftningen på detaktuella området anser utskottet att det inte finnsnågot behov av något sådant uttalande av riksdagensom begärs i motionerna.Skatteutskottet vill dock särskilt uppmärksamma endelfråga i sammanhanget, den om momsen påövergångssummor som betalas då en svensk klubbförvärvar rätten till en fotbollsspelare eller annanidrottsutövare från en utländsk klubb. Utskottetanser att det finns många skäl som talar mot attideella idrottsföreningar beskattas för denna typ avtransaktioner. är denna fråga dockföremål för prövning i domstol. Domstolen kommerdärvid att avgöra om beskattning enligt gällandesvensk rätt skall ske. bör därförutskottet inte ytterligare ta ställning i denaktuella rättsfrågan. Utskottet vill dock markeraatt problematiken bör penetreras och EG-perspektivetbeaktas i utredningsarbetet. Eftersom direktiventill den tidigare nämnda översynen av reglerna omskattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m. redantar upp denna fråga behövs dock inget särskiltuttalande av riksdagen.Mot bakgrund av det anförda avstyrkerskatteutskottet motionerna Kr21 (m), Kr23 (m)yrkande 10 och Kr28 (kd) yrkande 4.Kulturutskottets ställningstagandeSom skatteutskottet framhållit i sitt yttrandeplaneras en översyn inom avskattereglerna för ideella föreningar. Vidarebeslutades , som ovan nämnts, att enöversyn skall göras av reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen m.m. där utredaren bl.a skallse över de begrepp i mervärdesskattelagen somreglerar frågor om skattskyldighet och yrkesmässigverksamhet. Av direktiven framgår att utredaren ävenskall lämna förslag till lagändringar som ansesnödvändiga i syfte att förenkla och förbättrareglernas förutsebarhet.Med hänsyn bl.a. till det arbete som pågår inomflera utredningar och inom med attse över och förbättra skattelagstiftningen på detaktuella området delar kulturutskottetskatteutskottets uppfattning och anser därför attmotionerna Kr21 (m), Kr23 (m) yrkande 10 och Kr28(kd) yrkande 4 bör avstyrkas av riksdagen.Ideellt arbetande idrottsledares avdragsmöjligheterGällande ordning m.m.Rekommendationer har utfärdats av () beträffande beskattning av idrottsutövare förersättningar och tävlingspriser samt rätt tillavdrag för kostnader i samband med idrottsligverksamhet (RSV S 1997:22). Rekommendationernagäller sådana utövare av idrottslig verksamhet somskall redovisa dessa intäkter i inkomstslagettjänst. Med idrottslig verksamhet avses normaltsådan verksamhet som anordnas av organisation som äransluten till . Medutövare avses även tränare inbegripetgymnastikinstruktörer, domare, materialförvaltareeller därmed jämställda slag av funktionärer.MotionsförslagI motion Kr27 (c) föreslås ett införande av ettschablonavdrag för ersättningar till ideelltarbetande idrottsledare. En fördel härmed skulleenligt motionärerna vara att fattiga idrottsklubbarskulle slippa både byråkrati och att betala ut högreersättning än nödvändigt för att täcka kostnaden förskatten (yrkande 5).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet vill inledningsvis erinra om att detredan finns skattebestämmelser som är särskiltförmånliga för idrottsutövare och som har denkaraktär som motionärerna efterlyser, bl.a. i vissafall en rätt till schablonavdrag på förkostnaderna för den idrottsliga verksamheten (RSV S1997:22). Det finns också socialavgiftsbestämmelsersom innebär en positiv särbehandling av deidrottsutövare och funktionärer som motionärernavill värna om. Utskottet tänker bl.a. påbestämmelsen i 2 kap. 4 § första stycket 14 p. lagen(1981:691) om socialavgifter, som innebär attarbetsgivaravgifter inte skall utgå på ersättningarfrån en allmännyttig ideell idrottsförening till enoch samma idrottsutövare upp till ett halvtprisbasbelopp under året.En kategori funktionärer vilkas skatteförhållandenskatteutskottet behandlat är fotbollsdomare(se bet. 1998/99:SkU10 s. 17-18). Frågan som varuppe gällde fotbollsdomares rätt till avdrag förresor mellan bostaden och matcherna och om dessaresor är att anse som resor i tjänsten eller resortill och från arbetet. Utskottet är medvetet om attde resor som fotbollsdomare och liknandefunktionärer måste göra till och från olika arenorkan ge upphov till problem vid beskattningen menanser nu liksom tidigare att ett ställningstagandebör anstå till dess att resultatet av detutredningsarbete som bedrivs kring dessa frågor avUtredningen om ökade levnadskostnader m.m. (Fi1997:17) föreligger. Detta arbete skall avslutassenast den 1 september 1999.I övrigt vill utskottet hänvisa till derekommendationer som RSV utfärdat på detta områdeoch som bygger på grundläggande principer förinkomstbeskattningen. Även om skatteutskottet har eni grunden positiv inställning till ökat idrottandeoch motionerande finns det enligt utskottetsuppfattning ingen anledning att frångå dessagrundläggande principer och införa nyaschablonavdrag av den typ som motionärernaförespråkar.