bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Så gott somsamtliga familjerådslagsbarn placerades hossläktingar medan detta nästan inte alls förekombland dem som utretts på traditionellt sätt.Utskottets bedömningI samband med att utskottet föreslog attdet skulle införas ett nytt fjärde stycke i 22 §socialtjänstlagen (bet. 1996/97:SoU18) uttaladeutskottet att barnets bästa skall vara en ledstjärnai arbetet med barn. Utskottet påpekade att svenskoch utländsk forskning visar att placeringar av barnhos släktingar kan vara att föredra om man serplaceringen ur ett livsperspektiv. Risken för att enplacering skall misslyckas är vidare nästan dubbeltså stor i ett "främmande" familjehem som närplaceringen sker hos släktingar (Socialstyrelsensrapport 1995:9). Utskottet ansåg det angeläget attsocialtjänsten i varje enskilt fall prövarmöjligheterna att placera barnet i "det naturliganätverket" (s. 84).Utskottet vidhåller denna inställning. För attytterligare betona vikten av att iförsta hand överväger huruvida placeringen kan skehos släktingar eller andra närstående, anserutskottet att 22 § fjärde stycket socialtjänstlagenbör ändras på det sätt som anges i motion So308 (mp)yrkandena 1 och 2. Vid placering av barn skall iförsta hand övervägas om barnet kan tas emot avnågon anhörig eller annan närstående. Utskotteterinrar om vad som stadgas i samma lagrum om attbarnets bästa alltid skall beaktas vid placering avbarn. En sedvanlig utredning av det tilltänktafamiljehemmet skall alltid göras. Utskottetvidhåller att om personerna i barnets nätverk intekan tillförsäkra barnet en god vård skallplaceringen givetvis inte ske där utan i ett annatfamiljehem.Utskottet föreslår att , med anledning avmotion So308 (mp) yrkandena 1 och 2, antar det avutskottet utarbetade förslaget till ändring i 22 §fjärde stycket socialtjänstlagen i bilaga 6.När det gäller syskonplacering, släktkontakt ochstöd till vårdnadshavarna efter ett omhändertagande,vidhåller utskottet sin inställning såsom denredovisats i betänkande 1997/98:SoU13 och avstyrkerdärmed motion So308 yrkandena 8, 10 och 11.Vid placeringar av barn utanför familjen skallsträvan vara att barnet om möjligt skall återförenasmed sina biologiska föräldrar. Utskottet kan dockinte ställa sig bakom kravet att det skall varaobligatoriskt för att vidfamiljehemsplaceringar upprätta en sådan vårdplansom avses i motion So308 yrkande 9 och avstyrkerdärför yrkandet.Enligt 14 § LVU har socialnämnden ett ansvar föratt den unges behov av umgänge med föräldrar ellerandra som har vårdnaden om honom så långt möjligttillgodoses. Om det är nödvändigt med hänsyn tilländamålet med vården får dock nämnden besluta hurumgänget mellan vårdnadshavarna och barnet skallutövas eller besluta att den unges vistelseort inteskall röjas för vårdnadshavarna. skallminst överväga om en sådaninskränkning i umgängesrätten fortfarande behövs.Utskottet anser det angeläget att socialnämndenbeaktar barnets behov av umgänge med sina föräldrarmen anser inte att lagstiftningen bör ändras på detsätt som föreslås i yrkande 14 i nämnda motion.Yrkandet avstyrks.Regeringen har för avsikt att tillsätta enutredning som skall göra en översyn av LVU i syfteatt stärka barnperspektivet i lagen. Yrkandena 5 och15 i motion So308 är därmed i huvudsak tillgodoseddaoch avstyrks.Utskottet har inte ändrat inställning i frågan ominförande av en motsvarighet till den numeraupphävda 26 § barnavårdslagen i LVU. Utskottetavstyrker därför motion So228 (m) yrkande 5.Utskottet vidhåller också att familjehemsföräldrarnamåste få utbildning och handledning, såväl före somunder pågående uppdrag, samt att det är angelägetatt arbetet med att utveckla och stärkafamiljehemsvården fortsätter. Vilken metod som börtillämpas i utbildningen av familjehemsföräldrar ärinte uppgift att bedöma. Motionerna So367(s) och So430 (s) bör avslås.Projektet med familjerådslag har utvärderats.Enligt rapporten från utvärderingen av projektet börfamiljerådslag betraktas som en metod bland andrainom socialt barnavårdsarbete. De kommuner som ärintresserade av att använda familjerådslag kan fåhjälp med att komma i gång med att tillämpamodellen. Utskottet ser positivt på att det berördabarnets nätverk genom användningen av familjerådslagfår ökad betydelse i det sociala arbetet. Utskottetanser dock inte att bör ta något initiativi frågan på det sätt som begärs i motion So308 (mp)yrkandena 3, 4 och 7. Yrkandena avstyrks därför.Hälso- och sjukvårdsfrågorMotionernaI motion So209 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts omavskaffande av gratis sjukvård för barn och ungdomarupp till . Enligt motionären harbeslutet om gratis sjukvård lett till attbesöksfrekvensen på läkarmottagningarna ökat med igenomsnitt . Konsultationer för småkrämpor göratt väntetiderna blir allt längre, vilket drabbarallvarligt sjuka, ofta äldre, personer. Motionärenanser att patientavgifterna inom barnsjukvården böråterinföras.I motion So238 av och ()begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om barnsjukvården. Enligt motionärerna harinförandet av gratis sjukvård för barn snarareförsämrat än förbättrat svårt sjuka barnstillgänglighet till barnsjukvården. Barnen drabbasav långa väntetider och bristande tillgänglighettill vården. minskar barnspecialisternasmedverkan i primärvården. "Gratisreformen" harinneburit att barnfamiljer går till fel instans medsina sjuka barn, anförs det i motionen.I motion A291 av m.fl. (v) yrkas etttillkännagivande till regeringen omungdomsmottagningarnas betydelse (yrkande 15).Motionärerna är kritiska till att mångaungdomsmottagningar har lagts ner på grund avnedskärningar och kräver en heltäckande verksamhetsom ger ungdomar i alla kommuner tillgång till enungdomsmottagning.I motion So314 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om folkhälsoarbete för barn(yrkande 6 delvis). Motionärerna anför attungdomsmottagningarnas arbete med sex- ochsamlevnadsfrågor är betydelsefullt och att dessaverksamheter bör ha tvärvetenskaplig ochmångkulturell kompetens.I motion So464 av m.fl. (fp) yrkasatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om (yrkande 12delvis). Motionärerna anför att köerna ökar tillbarn- och ungdomspsykiatrin och kräver att det skallinföras en vårdgaranti. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om smärtlindring av barn (yrkande14). Enligt motionärerna behöverbehandlingsprinciperna på området förbättras, bl.a.genom ökad utbildning, regelbundet användande avsmärtanalys och smärtintensitetsmätning samtregelbunda kontakter med smärtbehandlingsteam.Motionärerna anser även att det behövs ökadinformation till barn och föräldrar om smärta ochsmärtbehandling.Två motioner rör fetalt alkoholsyndrom, FAS.I motion So339 av Skånberg och HolgerGustafsson (kd) begärs tillkännagivanden av vad imotionen anförts om åtgärder mot fetaltalkoholsyndrom (FAS), om behovet av kraftfullainsatser för att stödja familjer med alkoholproblemoch om behovet av insatser för att minska flickorsalkoholbruk (yrkandena 1-3). Enligt motionärerna börsatsningar göras på vård och rehabilitering avkvinnliga missbrukare och på upplysning till kvinnorom alkoholens risker. Motionärerna påpekar attflickor nu har en högrestarkspritkonsumtion är pojkar. Kvinnor har anammatmännens dryckesvanor och allt fler bliralkoholister, sägs det i motionen.I motion So345 av och () begärs tillkännagivanden om vad i motionenanförts om FAS (yrkandena 1-3). Enligt motionärernabehövs mycket tydligare information till kvinnorfrån skolan, MVC m.m. om alkoholens skadeverkningarpå . Det är viktigt att de som dagligenkonfronteras med gravida kvinnor på BVC ochvårdcentraler samt inom ochmissbrukarvården får möjlighet till god utbildningangående FAS. För att det förebyggande arbetet skalllyckas krävs att samarbetet mellan olika instanserintensifieras, anför motionärerna.PropositionenSvenska barn är bland de friskaste i världen, anförsdet i propositionen. Bilden av svenska barns hälsaförmörkas dock av ett antal oroandeutvecklingstendenser. Skillnaderna i hälsolägetmellan barn från olika sociala grupper tenderar attöka i vissa avseenden. Regeringen nämner även attdet framgår av Folkhälsorapport1997 att psykiska och psykosomatiska sjukdomar hosbarn och ungdomar har ökat under senare år.Regeringen anför att barnavårdscentralerna når näranog alla barn och föräldrar i ett avgörande skede ilivet och att BVC spelar en viktig roll i attförebygga och upptäcka olika problem. Tyngdpunkten iarbetet har förskjutits från en somatisk inriktningtill att även omfatta psykosociala faktorer.Regeringen anser det angeläget att bibehålla en högbarnkompetens inom barnhälsovården och särskilt idet förebyggande arbetet som bedrivs inombarnavårdscentralerna. BVC måste tillförsäkras enhög barnkompetens och god erfarenhet avbarnhälsovård. Vårdgivaren bör se till attpersonalen får nödvändig fortbildning och organiseraarbetet så att de som arbetar inom BVC har möjlighetatt skaffa sig tillräckligt god erfarenhet avbarnhälsovård, sägs det vidare i propositionen.När det gäller barn som vistas på sjukhus är det ärenligt regeringen viktigt att sjukvården tar hänsyntill barnens behov och inte åstadkommer onödigtlidande eller psykiska påfrestningar. för sjuka barns behov (NOBAB) har utarbetaten standard, Nordisk standard för omsorg om barn ochunga på sjukhus, med utgångspunkt frånbarnkonventionen. Den är avsedd att användas som ettredskap för att värna om barnets rättigheter och engod utvecklingsmiljö när barnet vårdas på sjukhus.Enligt regeringen bör de kvalitetskrav somformulerats i standarden vara vägledande inomsjukvården för att tillgodose barnets behov.Landstingen bör sträva efter att så långt möjligtlåta barn vårdas på barnklinik med särskildbarnutbildad personal, anförs det.Enligt propositionen finns det ca 200ungdomsmottagningar i . Mottagningarna vändersig till ungdomar mellan 13 och 20 eller och har som mål att förebygga fysisk ochpsykisk ohälsa. Till dessa mottagningar kan ungdomarvända sig med frågor som rör sex och samlevnad samtmed varierande hälsofrågor av mer psykisk ellersocial karaktär. Enligt propositionen uppgerpersonal på ungdomsmottagningarna att ungdomar medpsykiska och sociala problem har ökat markant underde . Allt fler ungdomsmottagningar harfått psykosocial kompetens och kan erbjuda råd, stödoch i vissa fall psykoterapi.Bakgrund och tidigare behandlingSenast i betänkande 1997/98:SoU13 behandladeutskottet ett motionsyrkande om fetaltalkoholsyndrom, FAS. Utskottet hänvisade till denbakgrundsredovisning som ges i betänkande1997/98:SoU2 samt anförde följande:Utskottet vidhåller att det är ytterst angeläget attinformera om riskerna med att använda alkohol ochdroger under graviditeten. Viktiga insatser görsredan i dag inom mödravårdscentralen och genomFolkhälsoinstitutets försorg. harvidare i rapporten före, under och eftergraviditet (1996:7) visat hur arbetetmed att förmå kvinnor att ändra ett hälsofarligtbeteende kan bedrivas.Utskottet ansåg motionen i huvudsak tillgodosedd ochavstyrkte den därför. följde utskottet.I betänkande 1998/99:SoU3 Stärkt patientinflytandem.m. behandlade utskottet bl.a. regeringensproposition /98:189 Patientens ställning samtmotioner om att införa en vårdgaranti (s. 11 f.).Utskottet delade inställningen i propositionen atttidsfrister inom vården inte bör lagfästas utan attdet i stället är lämpligare att bygga vidare påsystemet med överenskommelser mellan staten ochlandstingen. Utskottet påpekade att regeringen haruppdragit åt att beskriva ochanalysera förutsättningarna för och konsekvensernaav införandet av en behandlingsgaranti inom svenskhälso- och sjukvård. Utgångspunkten är att fråganskall få en allsidig belysning som bl.a. innefattarett ekonomiskt, organisatoriskt, praktiskt ochmedicinskt perspektiv. Uppdraget skall redovisastill regeringen före utgången av februari månad1999. Utskottet ansåg att resultatet av det pågåendeutrednings-arbetet borde avvaktas och att riksdageninte borde ta något initiativ på området.Motionsyrkandena avstyrktes. Företrädare förModeraterna, ochFolkpartiet avgav reservationer i fråga omvårdgarantin.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1998/99:54).Regeringen beslutade att geSocialstyrelsen i uppdrag att ta fram underlag sombeskriver vilken barnkompetens som bör säkerställasbland den hälso- och sjukvårdspersonal som arbetarmed barn och ungdomar. Uppdraget skall utföras isamråd med . Socialstyrelsenskall även undersöka möjligheterna att utarbetariktlinjer för de kvalitetskrav som Nordisk standardför omsorg om barn och unga (NOBAB) formulerat föratt tillgodose barns behov vid vistelse på sjukhus.Uppdraget innefattar även att göra en översyn avungdomsmottagningarnas förebyggande verksamhet,särskilt stödet till unga män, samt att belysa detmedicinska omhändertagandet för asylsökande barn.Uppdraget skall slutredovisas senast den 31 december2000.Patientavgifterna för barn och ungdomar upp t.o.m.19 år har avskaffats i samtliga landsting fr.o.m.den 1 januari 1998 i syfte att kunna erbjuda allabarn i landet en god vård utan hänsyn till familjensprivata ekonomi. Bakgrunden till beslutet var attdet hade framkommit uppgifterom att barnfamiljer i vissa fall avstått frånläkarkontakt av ekonomiska skäl (budgetprop.1997/98:1, utg.omr. 9, avsnitt 4.2.4).Barnpsykiatrikommittén anför i sitt slutbetänkandeatt ungdomsmottagningarna har en viktig roll attfylla i att tidigt fånga upp och ge stöd åt ungdomarmed psykiska och psykosociala problem. Det är enligtkommittén av största vikt att ungdomsmottagningarnafår fortsatta möjligheter att verka och utvecklasitt arbete och då även finna former för att bättretillgodose pojkars behov.Regeringen inrättade en nationellledningsgrupp för alkohol- och narkotikaförebyggandeinsatser under socialministerns ledning.Ledningsgruppens uppgift är att bygga upp ettlångsiktigt förebyggande arbete som kan kompenserade förändringar som EU-medlemskapet medfört för densvenska alkoholpolitiken. Det handlar bl.a. ominsatser som direkt kan påverka människorsförhållningssätt och vanor och som också ökar detindividuella ansvarstagandet.Regeringen har också tillsatt kommittén OberoendeAlkoholsamarbetet (OAS). Kommittén har till uppgiftatt utveckla samarbetet mellan berörda myndigheter,försäkringsbolag och olika branschorganisationer påalkohol-området samt uppmuntra till engagemang iarbetet mot missbruk och alkoholskador. Bl.a. harinitiativ tagits för att åstadkomma en alkoholfriuppväxt och alkoholfria graviditetsperioder.Enligt budgetpropositionen för harinrättandet av den nationella ledningsgruppen ochbranschsamarbetet i OAS tillsammans medFolkhälsoinstitutets och Alkoholinspektionensinsatser lett till en ökad aktivitet påalkoholområdet. Regeringen bedömer att de insatsersom genomförts har fungerat och varit nödvändiga föratt få i gång en aktiv process.Utskottets bedömningI motionerna So209 (m) och So238 (m) anförs attavskaffandet av patientavgifterna inombarnsjukvården har medfört sämre tillgänglighet tillvården. Enligt 26 § hälso- och sjukvårdslagen fårvårdavgifter tas ut enligt grunder som landstingeteller kommunen bestämmer i den mån inte annat ärföreskrivet. Huruvida patientavgifterna inombarnsjukvården skall återinföras eller ej är såledesinte en fråga för . Utskottet vill dock isammanhanget erinra om att har antagitriktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården (prop. 1996/97:60, bet. 1996/97:SoU14,rskr. 1996/97:186). har betonatungdomsmottagningarnas viktiga roll när det gälleratt tidigt fånga upp och ge stöd åt ungdomar medolika problem. Vidare har fått iuppdrag att göra en översyn avungdomsmottagningarnas förebyggande verksamhet. Motbakgrund härav anser utskottet att intebör ta något initiativ i anledning av motionernaSo314 (c) yrkande 6 delvis och A291 (v) yrkande 15.Dessa avstyrks.När det gäller frågan om en vårdgaranti bör införasvidhåller utskottet att resultatet av det pågåendeutredningsarbetet kring en behandlingsgaranti inomSocialstyrelsen bör avvaktas. Utskottet avstyrkerdärmed motion So464 (fp) yrkande 12 delvis.Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärviktigt att sjukvården, vid barns vistelse påsjukhus, tar hänsyn till barnens behov och inteåstadkommer onödigt lidande eller psykiskapåfrestningar. har regeringensuppdrag att undersöka möjligheterna att utarbetariktlinjer för de kvalitetskrav som Nordisk standardför omsorg om barn och unga formulerat för atttillgodose barns behov vid vistelse på sjukhus. Iavvaktan på resultatet av detta arbete bör motionSo464 (fp) yrkande 14 avslås.Utskottet vidhåller att det är ytterst angeläget attinformera om riskerna med att använda alkohol ochdroger under graviditeten. Viktiga insatser görsredan, bl.a. inom mödrahälsovården och genomFolkhälsoinstitutets försorg. Den nationellaledningsgruppen för alkohol- ochnarkotikaförebyggande insatser arbetar bl.a. med attpåverka människors vanor och förhållningssätt tillalkohol. Oberoende Alkoholsamarbetet (OAS) har ocksåtagit initiativ när det gäller att förmå kvinnor attavstå från alkohol under graviditeten. MotionernaSo339 (kd) och So345 (kd) är i huvudsaktillgodosedda och avstyrks därför.Folkhälsofrågor m.m.MotionernaI motion So8 av m.fl. (c) begärsett tillkännagivande om barnens innemiljö (yrkande10). Enligt motionärerna tillbringar många barn del av sin tid i en från hälsosynpunkt dåliginnemiljö. Många föräldrar röker hemma, sjuka husger upphov till allergier och radon i hemmet orsakarcancer. Motionärerna anför att det är nödvändigt attansträngningarna för att säkerställa en hälsosaminnemiljö för alla barn intensifieras. I motionenbegärs vidare ett tillkännagivande omskadeförebyggande program bland barn och ungdom(yrkande 11). Hälso- och sjukvården måste enligtmotionärerna aktivt bidra till att, i samarbete medkommuner och frivilliga organisationer, minskaolycksfallsskadorna, speciellt bland de barn som löper störst risk att skadas och dödas i olikatyper av olyckor. Generella miljöinriktade insatsersom obligatorisk cykelhjälm, simundervisning tillalla barn, systematiskt skadeförebyggande insatser iskolan och i fritidsanläggningar är därvid av storbetydelse, sägs det i motionen. Motionärerna anserdet angeläget att systematiska skadeförebyggandeprogram bland barn och ungdom finns i alla landstingföre . Motionärerna yrkar vidare etttillkännagivande till regeringen om att ett tydligtbarnperspektiv bör inkluderas i den nationellaforskningsplanen kring ojämlikhet i hälsa (yrkande12). Motionärerna anför att det krävs speciellainsatser för att stimulera och stödja entvärvetenskaplig forskning kring orsakerna till deobserverade skillnaderna i ohälsa bland barn medolika social bakgrund. I motionen begärs slutligenett tillkännagivande om vikten av ett tydligtbarnperspektiv i övergripande mål och riktlinjer förhälso- och sjukvårdens medverkan i folkhälsoarbetet(yrkande 13). Enligt motionärerna är det nödvändigtatt skapa ett generellt heltäckande system förförebyggande vård som omfattar individ-, familje-och samhällsinriktade insatser och som bedrivs isamverkan med bl.a. föräldrar, skolan,och frivilliga organisationer.I motion So464 av m.fl. (fp)hemställs om ett tillkännagivande om behovet avbarnhälsovetenskap (yrkande 13). Motionärerna anseratt satsningar behöver göras på ett nytt område inomforskning och utbildning, nämligenbarnhälsovetenskap. Internationella hälsostrategieroch folkhälsovetenskapens arbetssätt skulle därkombineras med barnens särskilda behov av skydd.Utbildningen skulle enligt motionärerna varauppbyggd på inslag från olika slagsvetenskapsområden och inriktas på barn och barnsbehov.I motion So309 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande av vad i motionenanförts om att synliggöra barns behov och miljöer(yrkande 3 delvis). Motionärerna anser att allaskall kunna välja dagis eller skola efter en tydliginnehållsdeklaration vad gäller miljön. harvar tredje sjuåring någon form av allergi.Kommunerna har ett viktigt arbete framför sig medatt se över barnens arbetsmiljöer och användatilldelade resurser för att åtgärda brister, anförmotionärerna.I motion So263 av () begärstillkännagivanden om vad i motionen anförts omprevention av brännskador, om att påbörja ettprojekt för att utvärdera hur insatser kangenomföras i för att minska antalet bränn-och skållningsolyckor samt om att primärvården böruppmanas att informera om barnbrännskador på etteffektivt och preventivt sätt (yrkandena 1-3).Enligt motionären skadas omkring 6 000svenska småbarn genom skållningsolyckor i hemmet. Idrygt 400 av fallen krävs sluten vård. Genom attbeskriva konkreta exempel på hur barn bränt sig kanman få i gång en diskussion om hur liknandesituationer kan undvikas. Detta bör enligtmotionären vara en lämplig uppgift fördistriktssköterskorna, som har en nära och naturligkontakt med barnfamiljerna.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1997/98:SoU13 behandladesmotionsyrkanden om ett barnperspektiv dels i dennationella forskningsplanen kring ojämlikhet ihälsa, dels i övergripande mål och riktlinjer förhälso- och sjukvårdens medverkan i folkhälsoarbetet.Utskottet anförde följande:I forskningspropositionen 1996/97:5 angav regeringenatt det finns indikationer på att klasskillnadermellan barn ökar och att hälsoutvecklingen hos barndärför bör ges särskild uppmärksamhet. Regeringenansåg det viktigt att få en klar bild bl.a. av vilkaorsakerna är till skillnader i hälsotillstånd mellanbarn med olika socioekonomisk bakgrund.Socialvetenskapliga forskningsrådet fick därefterregeringens uppdrag att i samråd med bl.a. berördaforskningsråd utarbeta ett nationelltforskningsprogram för forskning om ojämlikhet ihälsa. Utskottet förutsätter attforskningsprogrammet kommer att omfatta ävenskillnaderna i hälsa bland barn. - - -folkhälsomål har i uppdragatt bl.a. föreslå mål för hälsoutvecklingen samtstrategier för att nå dessa mål. Måldokumentet skallenligt direktiven vara en av utgångspunkterna i ettoffensivt och multisektoriellt folkhälsoarbete påalla nivåer. Utskottet förutsätter att kommittén tarupp barnrelaterade folkhälsoproblem, t.ex. allergieroch barnolycksfall, samt anger mål för barnens hälsaoch strategier för hur målen skall kunna uppnås.Utskottet avstyrkte motionerna. följdeutskottet.Ett motionsyrkande om skadeförebyggande program förbarn och ungdomar behandlades i betänkande1997/98:SoU11 Folkhälsofrågor. I sin bedömninganförde utskottet följande i denna del:Den totala dödligheten i olycksfallsskador harminskat under det senaste decenniet.Särskilt framgångsrikt har arbetet varit med attminska dödsolycksfall bland barn. WHO:s mål attminska antalet dödsfall, skador och handikapp tillföljd av olyckshändelser till år 2000kommer troligen att uppfyllas. Skadeförebyggandeverksamheter pågår på bred front i landet, bl.a.genom det nationella tvärsektoriellaskadeprogrammet. Det finns såväl kommunala somregionala program för skadeförebyggande åtgärder.- - - Utskottet förutsätter att skador såsomfolkhälsoproblem kommer att belysas både i detnationella handlingsprogrammet för att minska denmiljörelaterade ohälsan och av Kommittén förnationella folkhälsomål. Utskottet utgår vidare frånatt det skadeförebyggande arbetet kommer attfortsätta och utvecklas utan något tillkännagivandetill regeringen i frågan.Motionsyrkandet avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 1997/98:57).Kommittén för nationella folkhälsomål har tilluppgift att utarbeta nationella mål förhälsoutvecklingen. Målen skall vara vägledande församhällets insatser för att främja folkhälsan,förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindraförtida och undvikbar funktionsnedsättning,sjuklighet och död. Kommittén presenterade i mars1998 betänkandet Hur skall må bättre -första steget mot nationella folkhälsomål (SOU1998:43). I betänkandet lyfter kommittén fram 13områden som bedöms komma att spela en central roll iformuleringen av nationella folkhälsomål ochstrategier. Som exempel kan nämnas tobak ochalkohol, psykisk ohälsa, allergier, skador, boendeoch närmiljö samt folkhälsoinsatser för barn ochungdomar. Kommittén avser att belysafolkhälsostrategier ur ett barn- ochungdomsperspektiv.