bet · GM01SfU9 · 1999-05-20 00:00:00 — Beräkning av återbetalningsskyldighet förunderhållsstöd till barn med särlevande föräldrar I detta betänkande behandlas regeringens proposition1998/99:78 Beräkning av återbetalningsskyldighet förunderhållsstöd till barn med särlevande föräldrarm.m. jämte motioner som väckts med anledning avpropositionen.I propositionen föreslås ändrade regler för hur denbidragsskyldiges återbetalningsskyldighet inomunderhållsstödssystemet skall beräknas. Förslagetinnebär att grundavdraget i systemet höjs till72 som de procentsatser sombestämmer återbetalningsskyldighetens storlek höjs.Vidare föreslås bl.a. att hänsyn skall tas tillrealisationsförluster och avdrag enligt lagen(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad vidberäkningen av inkomstunderlaget för bestämmande avåterbetalningsskyldighet.Förslagen föreslås träda i kraft den 1 november1999 och tillämpas i fråga omåterbetalningsskyldighet för tid efter den31 januari 2000.Utskottet tillstyrker propositionens förslag ochavstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats åtta reservationer. I proposition 1998/99:78 Beräkning avåterbetalningsskyldighet för underhållsstöd tillbarn med särlevande föräldrar m.m. har regeringen() föreslagit att antarregeringens förslag till lag om ändring i lagen(1996:1030) om underhållsstöd.Lagförslaget återfinns som bilaga till betänkandet. 1998/99:Sf10 av m.fl. (fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att uttalar sigför ett nytt system för underhållsstöd enligt deprinciper som skisserats ovan.1998/99:Sf11 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omåterbetalningsbeloppen i normala inkomstlägen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i obligatoriskasamarbetssamtal även reglera underhållsstödet.1998/99:Sf12 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar avslå proposition1998/99:78 i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att hos regeringen begär förslag omett reformerat underhållsstöd i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:Sf13 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rådgivning i sambandmed separationer,2. att beslutar att återbetalningsärendenöverlämnas till kronofogden först efter fyramånader,3. att hos regeringen begär förslag tillunderhållsstöd där grund-avdraget är ochprocentnivåerna anpassats nedåt på ett sådant sättatt de ekonomiska effekterna för statskassan blirdesamma,4. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring som beaktar vårdnadshavarens ekonomi ide fall där statligt stöd utbetalas. Gällande reglerSyftet med det nya systemet med underhållsstöd, somgäller fr.o.m. , var dels att genomförabesparingar för det allmänna, dels att frånprincipiell synpunkt tydliggöra föräldrarnasekonomiska ansvar och garantera barnet en rimligförsörjning. Det nya systemet ersatte systemet medbidragsförskott (inkl. det förlängdabidragsförskottet) och det särskilda bidraget tillvissa adoptivbarn.Underhållsstöd lämnas med högst per månadoch barn.För det underhållsstöd som lämnas till barnet skallden förälder som inte bor tillsammans med barnetvara återbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten, som är begränsad till per barn och månad, är utformad som en vissprocent av den återbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett avdrag på 24 000 kr.Procentsatsen för fastställande avåterbetalningsbelopp är för ett barn , för tvåbarn för varje barn och för tre barn perbarn. Den totala procentsatsen ökar med enprocentenhet för varje ytterligare barn utöver tre.Återbetalningsskyldigheten skall omprövas årligenoch fastställas utifrån senast tillgängliga taxeringefter det nämnda avdraget på 24 000 kr.En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betalafastställt återbetalningsbelopp kan ansöka omanstånd med betalningen.För obetalda återbetalningsbelopp skall denbidragsskyldige erlägga ränta, som fastställsårligen av regeringen. Räntesatsen har för år 1999fastställts till . Räntan är inte avdragsgillvid taxeringen. Om det finns synnerliga skäl medhänsyn till den bidragsskyldiges personliga ellerekonomiska förhållanden, får helteller delvis efterge statens fordran avseendeåterbetalningsskyldighet jämte ränta.Om den bidragsskyldige inte betalar fastställtåterbetalningsbelopp och inte heller får anstånd medbetalningen, överlämnas fordran tillkronofogdemyndigheten. Enligt 4 §indrivningsförordningen (1993:1229) skall en sådanfordran överlämnas till kronofogdemyndigheten förindrivning senast efter det att denskulle ha betalats. Fr.o.m. hartiden för överlämnande till kronofogdemyndighetenförlängts , om den bidragsskyldigekan antas komma att slutbetala förfallnaåterbetalningsbelopp.Grundavdrag och procentsatser m.m.PropositionenI propositionen föreslås dels att det grundavdragsom får göras vid beräkning av en bidragsskyldigförälders återbetalningsbelopp skall höjas från till , dels att de procentsatser sombestämmer återbetalningsbeloppens storlek skallhöjas. Procentsatsen för ett barn skall därvid vara14 %, för två barn per barn och för tre barn10 % per barn. Den totala procentsatsen ökardärefter med en procentenhet för varje ytterligarebarn utöver tre.Det främsta syftet med de förslagna ändringarna ärenligt propositionen att underhållsstödssystemetskall få en bättre fördelningspolitisk profil.Vidare anges att gällande bestämmelser ibland kanuppfattas som orimliga. Som exempel nämns att enförälder med i bruttolön och ettbarn får betala iåterbetalningsbelopp. skall en föräldermed fem barn betala fullt återbetalningsbelopp förstvid en månadsinkomst på ca . Vid enbruttoinkomst på ca lämnarstaten ett bidrag med nära för vartoch ett av de fem barnen. Exemplet visar enligtpropositionen att underhållsstödssystemet utifrånfördelningspolitiska överväganden har varit mergynnsamt för höginkomsttagare än förlåginkomsttagare.De föreslagna förändringarna får till följd attåterbetalningsbeloppet minskar för dem med de lägstainkomsterna, som det ökar för dem medhögre inkomster. De innebär också attbidragsskyldiga som har mer än ett barn medunderhållsstöd kommer att återbetala detta i desshelhet vid lägre inkomster än i dagens system.Utgångspunkten vid valet av procentsats är enligtpropositionen att bidragsskyldiga som endast har ettbarn inte i något fall skall få höjdaåterbetalningsbelopp.Såvitt gäller grundavdragets storlek har dettaenligt propositionen valts så att så få föräldrarsom möjligt genom fullgörande av sinbidragsskyldighet skall hamna undersocialbidragsnormen. För att den enskilde skall harimlig möjlighet att fullgöra sinåterbetalningsskyldighet och ha en skäliglevnadsnivå är det enligt regeringen lämpligt attavdraget fastställs till om året.De ändrade reglerna föreslås träda i kraft den 1november 1999 och tillämpas första gången i fråga omåterbetalningsskyldighet som avser tid efter den 31januari 2000.Förslagen bedöms leda till en statsfinansiellbesparing på ca per år.MotionernaModeraternaI motion Sf12 av m.fl. (m) begärs iyrkandena 1 och 2 dels avslag på propositionen, delsförslag om ett reformerat underhållsstöd som innebäratt särlevande föräldrar alltid skall ha detekonomiska ansvaret för barnen och att de gemensamtskall vara skyldiga att sörja för dessa. Enligtmotionärerna skall statens ansvar begränsas till attgälla barn vars föräldrar saknar egna medel ellerfall där fadern är okänd. Kan föräldern inteuppfylla sitt ansvar skulle en modell kunna vara attstaten ger lån till försörjning av barnen. Vidareskall underhållsstöd betalas direkt tillvårdnadshavaren och inte som viaförsäkringskassan.KristdemokraternaFanny m.fl. (kd) begär i motion Sf13 yrkande3 förslag till underhållsstöd där grundavdraget är48 och procentnivåerna anpassats nedåt på ettsådant sätt att de ekonomiska effekterna förstatskassan blir desamma.I samma motion yrkande 4 begärs förslag till sådanändring som beaktar vårdnadshavarens ekonomi i defall där statligt stöd utbetalas. Om denunderhållsskyldige inte är återbetalningsskyldig förhela underhållsstödet bör enligt motionärerna eninkomstprövning av den mottagande föräldern görasinnan statligt stöd utbetalas.CenterpartietI motion Sf11 av m.fl. (c) begärsi yrkande 1 ett tillkännagivande omåterbetalningsbeloppen i normala inkomstlägen.Motionärerna framhåller att underhållsskyldigaföräldrar i normala inkomstlägen och med flera barnkommer att få stora problem att återbetalaunderhållsstödet. De anser därför att regeringen böråterkomma med justerade återbetalningsbelopp somomfördelar från föräldrar med färre barn tillföräldrar med flera barn.FolkpartietI motion Sf10 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om ett nytt system förunderhållsstöd. Motionärerna förordar ett selektivtstöd efter behov enligt en s.k.nettokvotdelningsmodell. Metoden innebär attunderhållsbidraget bestäms genom att kostnaderna förbarnet fördelas mellan föräldrarna i relation tillderas nettoinkomster. Därefter kontrolleras attvarje förälder kan försörja sig själv. Om denunderhållsskyldige inte får kvar tillräckligt försin försörjning minskas underhållsbidraget. Omboföräldern inte får tillräckligt kvar, får denbidragsskyldige, om han eller hon kan, betala mer.Utfyllnadsbidrag från det allmänna bör utges endastom föräldrarna inte själva kan sörja för sina barn.Utskottets bedömningUtskottet välkomnar regeringens förslag om enhöjning av grundavdraget från till 72 000kr. Enligt vad som anges i propositionen haravdragets storlek valts så att så få föräldrar sommöjligt skall behöva hamna under socialbidragsnormengenom att fullgöra sin bidragsskyldighet. Den valdanivån på grundavdraget synes enligt utskottetsmening uppfylla detta krav. Det torde dock varaofrånkomligt att kostnaden för det höjdagrundavdraget finansieras inom ramen förunderhållsstödssystemet. Den av regeringenföreslagna uppjusteringen av procentsatserna är ettlämpligt sätt att finansiera kostnaden för det höjdagrundavdraget. Förslagen sammantaget leder till enbättre fördelningspolitisk träffsäkerhet eftersomåterbetalningsbeloppen minskar för dem med de lägstainkomsterna och ökar för dem med högre inkomst.Detta är särskilt viktigt inte minst mot bakgrund avatt det nuvarande systemet till viss del har fåttorimliga konsekvenser, vilket också påpekas ipropositionen. Även med den föreslagna höjningen avprocentsatserna kommer subventionen att vara störreju fler barn den bidragsskyldige har. Om enutvärdering skulle visa att den eftersträvadeomfördelningen mellan de olika gruppernabidragsskyldiga inte till fullo uppnås, förutsätterutskottet att regeringen återkommer till riksdagen.Som nämnts finansieras höjningen av grundavdragetmed en justering av procentsatserna. Till följd aven mer realistisk beräkning av de bidragsskyldigasbetalningsförmåga bedöms förslagen ge en besparingpå ca . Utskottet villtillägga att det av ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) framgår att ensärskild utredare skall tillsättas för att utredautgiftsutvecklingen inom underhållsstödet och lämnaförslag till utgiftsbegränsande åtgärder. Ivårpropositionen aviseras en besparing påunderhållsstödet som - tillsammans med nämndabesparing - uppgår till per årför . Det framgår vidare attregeringen avser att föreslå ändrade regler förutfyllnadsbidrag vid växelvis boende.Med det anförda biträder utskottet propositionensförslag om höjt grund-avdrag och justering avprocentsatser och avstyrker motionerna Sf12 yrkande1, Sf13 yrkande 3 och Sf11 yrkande 1.Vad gäller och respektivekrav på ett nytt sy-stem för underhållsstödbehandlade utskottet redan i samband med reformensinförande liknande krav (se bet. 1996/97:SfU3 s.10). Utskottet, som förklarade att det nya systemetför underhållsstöd ur principiell synpunkt innebäratt föräldrarnas ekonomiska ansvar tydliggörs ochatt barnen garanteras en rimlig försörjning, hadeinte något att erinra mot den principiellautformningen av underhållsstödet och avstyrktedärmed motionsyrkandena i fråga. Även (se bet. 1998/99:SfU1 s. 84) avstyrktes liknandeyrkanden med motiveringen att några genomgripandeförändringar av det nya underhållsstödssystemet inteborde göras eftersom det varit i kraft endast enkort tid. Utskottet finner inte skäl att frångå sittställningstagande såvitt avser de grundläggandeprinciperna bakom underhållsstödssystemet.Utskottet vill återigen (se bet. 1997/98:SfU1 s.100) slå fast att en ordning där en boförälder, ifall där den underhållsskyldige inte kan eller villbetala eller är okänd, hänvisas till att sökasocialbidrag om han eller hon inte ensam kan sörjaför sina barn inte är acceptabel. Utskottet hardäremot ingen annan uppfattning än motionärerna vadgäller särlevande föräldrars ekonomiska ansvar försina barn. Syftet med det nya systemet var som redannämnts att tydliggöra att det i första hand ärföräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sinabarn. Utskottet anser emellertid att det är likaangeläget att barn garanteras en rimlig försörjning.I den situationen att den bidragsskyldige förälderninte kan fullgöra sin bidragsskyldighet är detnödvändigt att barnet kan erhålla ekonomiskt stödvia samhället. En ordning där underhållsstöd betalasvia är därvid lämpligast.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf10och Sf12 yrkande 2.Beträffande kravet att även vårdnadshavarensekonomi skall beaktas anser utskottet liksomtidigare (se bet. 1996/97:SfU1 s. 58) att ett systemdär en behovsprövning sker i förhållande tillboförälderns ekonomi har många nackdelar. Ett sådantsystem måste i så fall utformas så attmarginaleffekterna minimeras somadministrationskostnaderna inte nämnvärt ökar.Enligt utskottet skulle dock ett system där ävenvårdnadshavarens ekonomi beaktas leda till betydandesvårigheter och tillika komma att ställa stora kravpå administrationen med åtföljande kostnader.Utskottet gör vidare bedömningen att det är enmycket liten grupp av boföräldrar som har högainkomster och som därmed skulle beröras samt attstatens inkomster inte skulle minska annat änmarginellt om en behovsprövning infördes. Dessutomanser utskottet att fördelen med nuvarande regler,som är enkla och entydiga och ger föräldrar i engiven situation möjlighet att överblicka sinaekonomiska förpliktelser, i så fall skulle riskeraatt gå förlorad. Utskottet är därför inte berett attförorda en sådan ordning och avstyrker därmed motionSf13 yrkande 4.Beräkning av kapitalinkomster, m.m.Enligt 25 § lagen om underhållsstöd skall intäkt avkapital enligt 3 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, vari ingårrealisationsvinster, vara en del avberäkningsunderlaget. Någon bestämmelse om attrealisationsförluster skall räknas av finns inte.Enligt lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byteav bostad kan en skattskyldig fysisk person, somredovisar en skattepliktig realisationsvinst vidförsäljning av en bostad, under vissaförutsättningar medges ett uppskovsavdrag om haneller hon förvärvat eller avser att förvärva enersättningsbostad.Enligt vad som anges i propositionen harförsäkringskassan direkttillgång tillskatteregistret. I registret redovisas emellertidrealisationsvinsten netto, vilket medför attförsäkringskassan i varje ärende därrealisationsvinst förekommer måste begärakompletterande uppgifter från skattemyndigheten.Samma merarbete förekommer vid uppskovsavdrag vidbyte av bostad. För att undvika sådant merarbete förbåde och skattemyndighetenföreslås att vid beräkning av kapitalinkomsterhänsyn skall tas till kvittningsgillarealisationsförluster och uppskovsavdrag vid byte avbostad. Förslaget innebär att avdrag förrealisationsförluster och uppskovsavdrag vid byte avbostad skall beaktas vid beräkningen avåterbetalningsskyldighet. Förslaget föranleder enändring i 25 § lagen underhållsstöd.I syfte att minska det administrativa krångletföreslås vidare att den ränteskillnad som kan uppståpå grund av ändrat taxeringsbeslut skall återbetalastill den bidragsskyldige endast om räntan uppgårtill . Förslaget föranleder en ändring i30 § andra stycket lagen om underhållsstöd.För att klargöra att den omprövning som avses i30 § första stycket samma lag endast röråterbetalningsbeloppets storlek och inte frågan omhuruvida den bidragsskyldige över huvud taget äråterbetalningsskyldig, föreslås att ordet"återbetalningsskyldighet" byts mot"återbetalningsbelopp". Därmed tydliggörs samtidigtatt ett sådant omprövningsbeslut inte behöver delgesden bidragsskyldige enligt 14 § andra stycket lagenom underhållsstöd.De föreslagna ändringarna, som avses träda i kraftden och tillämpas i fråga omåterbetalningsskyldighet som avser tid efter den 31januari 2000, har inte föranlett någramotionsyrkanden.Utskottet tillstyrker propositionens förslag idessa delar. Emellertid anser utskottet attförslaget om ändring i 25 § lagen om underhållsstödbör kom-pletteras med en övergångsbestämmelse. Ensådan bestämmelse är nödvändig för att undvika atten bidragsskyldig, som före ikraftträdande har såltsin bostad och fått uppskov med beskattningen enligtlagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad, vid ensenare försäljning av ersättningsbostaden får denåterbetalningsgrundande inkomsten enligt paragrafensnya lydelse ökad med den beskattningsbara vinstenfrån försäljningen av ursprungsbostaden. Eftersomvid inkomstberäkningen avdrag under inkomstslagetkapital inte beaktas enligt paragrafen i dess nugällande lydelse skulle, utan en sådanövergångsbestämmelse, vinsten från försäljningen avursprungsbostaden komma att påverka inkomsten tvågånger. Detsamma gäller den situationen att denbidragsskyldige före ikraftträdandet sålt sin bostadoch fått uppskov med beskattningen men sedan inteköper någon ersättningsbostad eller inte bosättersig där inom föreskriven tid. Utskottet föreslår attförslaget kompletteras med en övergångsbestämmelsemed nu nämnda innebörd och att den utformas så attinkomst av kapital får minskas med ett beloppmotsvarande tidigare medgivet uppskovsavdrag. Någonminskning härutöver är inte avsedd.Lagförslaget i övrigtI propositionens förslag till ändring av 25 § lagenom underhållsstöd finns i första stycket punkten 2en hänvisning till 3 § 1 mom. lagen (1947:576) omstatlig inkomstskatt. Utskottet anser atthänvisningen rätteligen bör avse 14 mom. ochföreslår därför att punkten 2 ändras i enlighethärmed.Till följd av propositionens förslag om ett nyttandra stycke i 25 § lagen om underhållsstöd bör deni första stycket punkten 3 angivna hänvisningenrätteligen avse tredje stycket. Utskottet föreslåren justering i enlighet härmed.Övriga frågorÖverlämnande av fordran till kronofogdemyndighetMotionenI motion Sf13 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 2 beslut att återbetalningsärendenöverlämnas till kronofogdemyndigheten först . Motionärerna anser att omförsäkringskassan hade mer tid på sig skulle kassangenom bl.a. information kunna förhindra att så mångaärenden går till indrivning.Utskottets bedömningSom redovisats ovan har genom en ändring iindrivningsförordningen tiden för överlämnande av enfordran till kronofogdemyndigheten i vissa fallförlängts från fr.o.m. den 1april 1999. Med hänsyn härtill finner utskottet inteskäl att nu förorda någon generell förlängning avtiden och avstyrker därför motion Sf13 yrkande 2.Utskottet vill tillägga att m.m. - förslag om ändringari lagen (RFV anser 1998:9) har föreslagit bl.a. attdet för varje bidragsskyldig skall inrättas ettåterbetalningskonto hos och attreglerna om preskription skall anpassas till detta.Vidare föreslås att utbetalning av underhållsstödskall göras under den månad som stödet avser. förväntas de föreslagnaåtgärderna leda till att bidragsskyldiga i störreutsträckning kan fullgöra betalning utan attärendena överlämnas för indrivning. Rapporten är förnärvarande föremål för remissbehandling till den 30juni 1999.SamarbetssamtalGällande ordningEnligt 12 a § socialtjänstlagen (1980:620) skallkommunerna sörja för att föräldrar kan erbjudassamtal under sakkunnig ledning i syfte att nåenighet i frågor om vårdnad, boende och umgänge(samarbetssamtal).Enligt 6 kap. 18 § får domstolen imål om vårdnad, boende eller umgänge uppdra åtsocialnämnden eller något annat organ att i barnetsintresse anordna sådana samtal i syfte att nåenighet mellan föräldrarna. Enligt vad som anges iproposition 1997/98:7 Vårdnad, boende och umgänge(s. 45) syftar samtalen till att föräldrarna skallkomma överens i frågor som gäller barnet och att detbehov föräldrarna kan ha av att tala om sinaekonomiska mellanhavanden primärt får tillgodoses pånågot annat sätt.MotionernaI motion Sf13 av m.fl. (kd) begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om rådgivning isamband med separationer. En ändrad ekonomisksituation kan enligt motionärerna skapa behov avsamtal och rådgivning, och det offentliga bör stödjaen utveckling som gör familjerådgivning tillgängligför alla.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf11yrkande 2 ett tillkännagivande om att iobligatoriska samarbetssamtal även regleraunderhållsstödet. Motionärerna anser attsamarbetssamtal via bör varaobligatoriska och föregå en eventuelldomstolsprövning. Avsikten med samtalen är attföräldrarna skall komma överens i ett avtal där dengemensamma vårdnaden och de ekonomiskaförhållandena, inkl. underhållsstödet, mellanparterna regleras. Staten bör inte reglera detekonomiska förhållandet mellan föräldrarna, utan detbör enligt motionärerna behandlas i ett sammanhangtillsammans med umgängesrätt och vårdnad.Utskottets bedömningI samband med behandling av proposition1997/98:7 framhöll socialförsäkringsutskottet iyttrande till lagutskottet (1997/98:SfU2y s. 6) attutskottet såg det som positivt med samarbetssamtaldär det bör eftersträvas helhetslösningar medbeaktande av samtliga omständigheter av såvälekonomisk som annan natur. Enligt utskottet måstesådana lösningar där föräldrar kommer överens ochkan träffa avtal om många både känslomässigt och påannat sätt svåra frågor också anses vara till gagnför barnen. Ett ytterligare skäl var enligtutskottet att man därigenom undviker att slitatvisterna i domstol. Utskottet ansåg dock att sådanasamtal inte bör vara obligatoriska.I sitt av godkända betänkande1997/98:LU12 (s. 21) avstyrkte därefter lagutskottetkrav på att samarbetssamtal skall varaobligatoriska. uttalade dock (s. 56)bl.a. att ett system där man eftersträvarsamförstånd mellan föräldrarna även när det gällerföräldrarnas gemensamma underhållsskyldighetgentemot barnet och inte enbart i frågor som rörvårdnad, boende och umgänge är tilltalande och börinom en inte alltför avlägsen framtid övervägasnärmare tillsammans med frågor rörande vilkainsatser från samhällets sida som kan vara lämpligaför att hjälpa föräldrar att nå sådanaöverenskommelser. Detta gav som sin meningregeringen till känna.Socialförsäkringsutskottet anser liksom tidigareatt samarbetssamtal måste ses som något i grundenpositivt och att det finns all anledning för bl.a.domstolar att verka för att sådana kommer tillstånd. Utskottet anser vidare att hållbarahelhetslösningar, som inte enbart bör röra frågor omvårdnad, boende och umgänge, därvid böreftersträvas. Samtalen bör dock inte görasobligatoriska, främst med hänsyn till att ett tvångatt delta i sådana samtal knappast kan leda till attfler tvister löses. Eftersom regeringen genom nyssnämnda tillkännagivande redan uppmärksammats på deni motion Sf11 yrkande 2 angivna frågan anserutskottet att yrkandet i huvudsak får ansestillgodosett. Även motion Sf13 yrkande 1 får ansestillgodosett med det anförda. beträffande avslag på propositionenatt avslår motion 1998/99:Sf12 yrkande 1,res. 1 (m) - delvis2. beträffande grundavdrag ochprocentsatseratt med avslag på motionerna 1998/99:Sf11 yrkande1 och 1998/99:Sf13 yrkande 3 antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1996:1030)om underhållsstöd såvitt avser 24 och 26 §§,res. 2 (kd)res. 3 (c)3. beträffande reformerat underhållsstödatt avslår motionerna 1998/99:Sf10 och1998/99:Sf12 yrkande 2,res. 1 (m) - delvisres. 4 (fp)4. beträffande vårdnadshavarens ekonomiatt avslår motion 1998/99:Sf13 yrkande 4,res.