bet · GM01AU8 · 1999-03-25 00:00:00 — Samma förslag lämnas avHelena Höij och () i motion A716(delvis).Karin Falkmer och (båda m) förordar imotion A704 ett förbud mot blockad av småföretag.Carl () vill i motion A710 att detinförs ett förbud mot sympatistrejker och blockad(yrk. 1) samt att arbetsmarknadslagarna börförändras med syfte att så långt som möjligtförhindra öppna konflikter (yrk. 2).Centerpartiet anser i motion A214 att det behövsförändringar inom lönebildningen som bidrar till enlöneökningstakt som är förenlig med god ekonomiskutveckling. I motionen föreslås attmedlingsinstitutet förstärks genom att det gesmöjlighet att förbjuda varsel om stridsåtgärderunder medling. En proportionalitetsregel som innebäratt konfliktåtgärdens syfte skall stå i rimligproportion till den skada som kan uppstå för företagoch samhälle bör införas, menar partiet vidare (yrk.14 delv. ).Folkpartiet anser i motion A255 att även de reglersom kallas "" bör tas bort (yrk. 15delvis).Jan () anser i motion A707 attkonfliktåtgärder bara skall kunna vidtas inom detkollektivavtalsområde som konflikten gäller.Kent och (båda m) tar i motionA702 upp 45 § i medbestämmandelagen enligt vilkenvarsel om stridsåtgärd skall lämnas iförväg om inte giltigt hinder möter. Motionärernapekar på ett uttalande i förarbetena tillbestämmelsen med innebörd att undantag från regelnkan göras vid blockad mot lossning av fartyg medkort liggetid eller när arbetet är av så kortvaraktighet att tid inte finns för en veckas varsel.Motionärerna anser att det i lagen måste klargörasatt varselskyldigheten i princip skall gälla ävennär stridsåtgärden riktas mot ett fartyg och attundantagsregeln är tillämplig endast när detverkligen är fråga om ett giltigt hinder.Facklig vetorättOm en arbetsgivare vill lämna ut ett arbete påentreprenad eller lämna ut ett arbete till någon somskall utföra arbetet utan att vara anställd hosarbetsgivaren i stället för att utföra det i egenregi med hjälp av egna anställda måste arbetsgivarenenligt 38 § medbestämmandelagen anmäla det ochförhandla om frågan med lokal fackförening, iförhållande till vilken han är bunden avkollektivavtal för sådant arbete. Föreningen kanhänskjuta frågan till central förhandling, och dencentrala arbetstagarorganisationen har då undervissa förutsättningar möjlighet att inlägga sittveto mot den planerade åtgärden.Bestämmelserna om facklig vetorätt i 38-40 §§medbestämmandelagen upphävdes 1994 underfyrpartiregeringen, men återinfördes, med vissajusteringar, från sedanSocialdemokraterna återtagit regeringsmakten.Folkpartiet yrkar i motion A255 att den fackligavetorätten tas bort (yrk. 15 delvis).Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare behandlat yrkanden ominskränkning i rätten att vidta fackligastridsåtgärder, senast i betänkande 1997/98:AU6. Idet sammanhanget hänvisade utskottet till den dåpågående utredningen om ett förstärktförlikningsmannainstitut. I november 1998presenterade utredningen sitt slutbetänkande Medlingoch lönebildning, (SOU 1998:141). Betänkandetinnehåller förslag om att ett nytt och starkaremedlingsinstitut bildas vars uppgift skall vara attmedla och verka för en väl fungerande lönebildning.I betänkandet lämnas också förslag omkonfliktreglerna, bl.a. vad gäller sympatiåtgärder,stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag och ens.k. Dessa förslag beredsför närvarande inom . Utskottet seringen anledning att föregripa det arbetet genom attta ställning till de förslag som lämnats.Motionerna A214 yrkande 14 (c), A255 yrkande 15delvis (fp), A701 yrkandena 1 och 2 (m), A704 (m),A707 (m), A715 (m, kd, c, fp) och A716 delvis (kd)avstyrks därför.Vad gäller yrkandet om varseltid konstaterarutskottet att även den frågan har behandlats avutskottet i nämnda betänkande. Utskottet ansåg dåatt reglerna om varsel i medbestämmandelagen intekan anses vara i behov av förtydligande. Varsel omstridsåtgärd skall enligt 45 § medbestämmandelagenlämnas i förväg, om inte giltigt hindermöter. Denna varselskyldighet gäller även inomrederinäringen. Som nämnts i motion A702, kanundantagsregeln enligt lagens förarbeten varatillämplig exempelvis när det gäller blockad motlossning av fartyg med kort liggetid i hamn ellernär arbetet är av så kort varaktighet att tid intefinns för en veckas varsel. Undantaget bör ocksåenligt förarbetena kunna tillämpas i andrasituationer när varselskyldigheten framstår sommeningslös. Utskottet är fortfarande av denuppfattningen att någon lagändring är inte påkallad.Motion A702 avstyrks.När det gäller den fackliga vetorätten hänvisarutskottet till sitt ställningstagande dåvetoreglerna återinfördes. Vetorätten har en viktiguppgift att slå vakt om de seriösa företagen, vilketkan ske genom det fackliga inflytande vid anlitandeav icke anställd arbetskraft som reglerna möjliggör.Motion A255 yrkande 15 delvis (fp) avstyrks.Rätt till ledighetMotionerI motion Sf255 framför sinståndpunkt att en lagstadgad rätt till tre årstjänstledighet bör införas för den som blirförälder. Föräldern skall ha bibehållenrätt att återgå till arbetet. Föräldrarna till ettbarn bör kunna dela upp denna rätt till ledighetmellan sig, om båda föräldrarna förvärvsarbetareller studerar (yrk. 4).Inger Strömbom m.fl. (kd, m, fp) anser i motion A714att regeringen noggrant bör följa resultatet avinförandet av lagen (1997:1293) om rätt tillledighet för att bedriva näringsverksamhet ochåterkomma till med en redovisning avuppföljningen under år 1999.Bengt Silfverstrand (s) pekar i motion A709 på denmöjlighet som finns för personer med fackliga ellerpolitiska uppdrag att få ledigt från arbetet och attmotsvarande rätt inte finns för anställda medförtroendeuppdrag inom handikappförbund. En sådanrätt bör enligt motionären finnas.Per () och () anser imotion N326 att reglerna i semesterlagen börförenklas. En utredning bör därför tillsättas meduppdrag att lägga fram förslag till en reformeringav semesterlagen (yrk. 27).Utskottets ställningstagandeFöräldraledighetslagen (1995:584) innebär att enarbetstagare i egenskap av förälder har rätt tillledighet från sin anställning för vård av barn tilldess barnet har uppnått en ålder av ett och etthalvt år eller, under förutsättning att föräldrarnadå har hel föräldrapenning, för tid därefter.Kristdemokraterna vill att rätten tillföräldraledighet förlängs till . Förslaget harframställts tidigare och behandlats av utskottet ibetänkande 1997/98:AU4. Utskottet konstaterade dåatt det saknas en analys av vad en förlängning avföräldraledigheten skulle få för konsekvenser för demindre företagen, hur vikariatsfrågan skulle lösasvid upprepade långa ledigheter, vilken inverkan denskulle ha på lön m.m. I brist på sådan analys ansågsig utskottet inte kunna biträda ett förslag tillförlängning av föräldraledighet på det sätt somyrkats. Utskottet har inte ändrat uppfattning.Motion Sf255 yrkande 4 (kd) avstyrks.Från gäller en rätt förarbetstagare till ledighet för att bedrivanäringsverksamhet (prop. 1997/98:27, bet.1997/98:AU4). Rätten till ledighet gäller och under förutsättning att verksamheteninte konkurrerar med arbetsgivarens verksamhet.Utskottet uttalade då frågan om införandet av lagenbehandlades att den bl.a. motiverades av en viljaatt främja tillväxt och sysselsättning. Lagen syftartill att stimulera till försök till egetföretagande. Regeringen aviserade i nämndaproposition att den avsåg att följa effekterna avden nya lagstiftningen. Utskottet anser att det ärför tidigt att dra några slutsatser om effekternaoch ställer sig därför inte bakom att en sådanredovisning inhämtas redan under innevarande år.Motion A714 (m, kd, fp) avstyrks därför.Vad gäller rätt till ledighet från anställning förpersoner som har förtroendeuppdrag ihandikappförbund vill utskottet först betona att detinte ifrågasätter värdet av det arbete som bedrivsinom handikapprörelsen. Utskottet konstaterar dockatt möjligheterna för en anställd att vara ledigfrån arbetet för olika ändamål är ganska omfattande.Ledighetsreglerna kan innebära problem för bådearbetsgivare och arbetstagare. Rent principiellt bördet därför finnas vägande skäl för att införaytterligare lagregler om ledighet. Även omhandikappförbunden utför ett angeläget arbete anserutskottet inte att det förhållandet utgörtillräckliga skäl att införa ytterligare rätt tillledighet för uppdrag i sådant förbund. Motion A709(s) avstyrks därför.Utskottet är inte heller berett att ställa sigbakom kravet på en utredning om semesterlagen.Motion N326 yrkande 27 (m, kd) avstyrks.Arbetsdomstolens sammansättning idiskrimineringsmålMotionenVänsterpartiet föreslår i motion A710 attArbetsdomstolen i mål om diskriminering på grund avkön skall utökas med två ledamöter som är experterpå diskrimineringsjuridik och jämställdhetsfrågor.Arbetsmarknadens parter bör i gengäld inteföreträdas av mer än en arbetsgivar- respektivearbetstagarrepresentant. Dessutom bör det införasregler som garanterar en jämn könsfördelning ijämställdhetsmål (yrk. 12).Liknande tankegångar förs fram av (båda s) i motion A717. De juristersom dömer i diskrimineringsmål bör ha en särskildkompetens inom diskrimineringsjuridik och frågor ommänskliga rättigheter. En särskild domförhetsregelför denna typ av mål bör införas för att markera attdessa har en annorlunda karaktär än t.ex.kollektivavtalstolkningsmål, sägs det i motionen.Utskottets ställningstagandeUtskottet har tidigare uttalat att det är angelägetmed en jämn könsfördelning bland domarna iArbetsdomstolen. Detta gäller dock i alla typer avmål och i alla domstolar. kommerutnämningsförfarandet att leda till en jämnarefördelning bland ledamöterna i . Utskottet delar inte uppfattningen att det ärnödvändigt att föreskriva att jurister med särskildakunskaper i diskrimineringsfrågor skall varaledamöter i diskrimineringsmål. Motionerna A710yrkande 12 (v) och A717 (s) avstyrks.ILO-konvention nr 137ILO-konvention nr 137 om hamnarbete innehållerregler vilkas främsta syfte är att åstadkommasysselsättning, säkerhet, hälsa, välfärd ochyrkesutbildning för hamnarbetare. Sverigeratificerade konventionen 1974. Det har gjortsgällande att konventionen har åberopats som rättsliggrund för det s.k. stuverimonopolet i hamnarna.Innebörden av ett sådant monopol skulle vara attandra yrkeskategorier än hamnarbetare och medlemmari vissa arbetstagarorganisationer förvägras attutföra arbetsmoment med anknytning tillgodshantering.MotionerFolkpartiet vill enligt vad som sägs i tvåkommittémotioner, T222 (yrk. 14) och N333 (yrk. 8),att det s.k. stuverimonopolet avskaffas och attSverige säger upp om detta. ÄvenCamilla och (båda fp)förordar att stuverimonopolet avskaffas i motionT628 (yrk. 6) liksom () i motion A708.Utskottets ställningstagandeUtskottet har senast behandlat frågor om denna (bet. 1997/98:AU6). Yrkandenom att bryta det s.k. stuverimonopolet avstyrktesmed hänvisning till att saken behandlats av densvenska . För attkonventionen inte skulle fortsätta att gälla hadekrävts att den sagts upp av senast den 24juli 1996, vilket inte skedde. kommer attvara bunden av konventionen ytterligare tio år.Den svenska uttalade sig 1996 omtolkningen av konventionen. Enligt kommitténinnehåller den inte någon bestämmelse som kanåberopas som rättsligt stöd för ett stuverimonopol.Detta delgavs arbetsmarknadens parter. Det har intesedan dess framkommit några omständigheter som gerutskottet anledning att uttala sig som motionärernahar begärt. Motionerna A708 (m), T222 yrkande 14(fp), N333 yrkande 8 (fp) och T628 yrkande 6 (fp)avstyrks därför.ÖvrigtMotionerVänsterpartiet pekar i motion K239 på den kraftigtväxande datoranvändningen på arbetsplatser och deintegritetsproblem som är förknippade med det. Imotionen beskrivs det som ett allvarligt problem attarbetstagarens personliga integritet inte är skyddadvad gäller t.ex. e-post, dvs. brev som skickas viadatorer. En arbetsgivare kan kontrollera och läsaden anställdes e-post, elektroniska dokument, närdatorn används, vilka program som används osv. Dettaär särskilt allvarligt för personer som arbetar inomoffentlig sektor och som vill utnyttja sinmeddelarfrihet till att påtala misshälligheter påarbetsplatser, sägs det i motionen.Margit () tar i motion A711 uppkollektivavtal om pensionsförmåner. Motionären pekarpå att kvalifikationstiden för pensionsrättigheterofta är för varje ny anställning. Dessaavtalsvillkor leder till att personer som harprojektanställningar kortare än gårmiste om pensionsförmåner trots att pensionsavgiftbetalas för dessa. Ett rättvisekrav vore, menarmotionären, att projektanställda skall kunna avtalabort anslutningen till kollektivavtalsregleradepensionsförmåner och använda motsvarande löneutrymmeför att själva ordna sin pensionsfråga.Bengt Silfverstrand och (båda s) anseri motion A718 att regeringen bör ges i uppdrag attsom ett led i strävandena att förstärka demokratintillsätta en parlamentarisk kommitté med uppgift attskyndsamt utreda möjligheterna till politiskinformation och opinionsbildning på arbetsplatsen.Yvonne Ruwaida (mp) påtalar i motion A719 attkunskapen om vad de olika partierna står för ärmycket låg liksom kännedomen om hur styrsoch hur lagar stiftas. Motionären menar att detbehövs en folkbildningsinsats och föreslår att detpå varje arbetsplats en gång skallgenomföras en utbildningsdag i demokrati (yrk. 1).Utskottets ställningstagandeVänsterpartiet har en väckt en fråga som gällerarbetstagarens integritet gentemot arbetsgivaren ochsom gäller datoranvändning. Utskottet konstateraratt användningen av modern informationsteknik harfått en allt större betydelse på arbetsplatserna.Olika former av distansarbete blir vanligare, ochanställda utrustas med bärbara datorer med vilkashjälp de kan koppla upp sig mot arbetsgivarensnätverk. Det är nog inte ovanligt att datorprogramoch e-postsystem används också för privat bruk avden anställde, ofta med arbetsgivarens tillåtelse.Utskottet delar motionärernas uppfattning att frågorom arbetstagarens integritet på arbetsplatsen ärangelägna. Utskottet kan nämna att Statskontoret ien rapport - E-post i förvaltningen (1999:3) - hartagit upp saken ur ett annat perspektiv, nämligenfrågan om ett e-postmeddelande är en offentlighandling. I rapporten sägs beträffande privatameddelanden att de inte skall förekomma i systemenoch att den anställde bör ta bort dem.Vid underhandskontakter med harutskottet erfarit att det skall tillsättas enarbetsgrupp som skall se över frågor om medicinskakontroller i arbetslivet. Nämnda departementöverväger om denna arbetsgrupp också bör ta uppintegritetsfrågor i ett vidare perspektiv t.ex. vadgäller användning av e-post eller Internet iarbetet. Utskottet delar motionärernas synpunkt attdetta är viktiga frågor som måste uppmärksammas ochförutsätter att regeringen behandlarintegritetsfrågan och återkommer till riksdagen.Eftersom de är aktualiserade i Regeringskanslietavstår utskottet från ett tillkännagivande om detta.Motion K239 (v) avstyrks.De pensionsförmåner som motion A711 avser grundaspå kollektivavtal. I första hand får det anses varaparternas sak att ta ställning till hur sådanaförmåner skall vara konstruerade. Utskottet haringen anledning att göra ett tillkännagivande idenna fråga. Motion A711 (m) avstyrks.I två motioner har det väckts frågor som gällerinformation och utbildning om demokrati och politikpå arbetsplatserna. Utskottet delar fullt utmotionärernas synpunkter om vikten av att människorkänner sig delaktiga i och har kunskaper i politiskafrågor. tillsattes enparlamentariskt sammansatt kommitté för att belysade nya förutsättningar, problem och möjligheter somdet svenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir.1997:101), . Utredningen harsenare enligt tilläggsdirektiv (dir. 1998:100) fåtti uppdrag att också utreda orsakerna till detsjunkande valdeltagandet och att föreslå åtgärderför att öka medborgarnas delaktighet och engagemangi det demokratiska systemet. Utredningen skall varaklar . Då demokratifrågornaredan är föremål för utredning biträder utskottetinte motionärernas begäran. Motionerna A718 (s) ochA719 yrkande 1 (mp) avstyrks därför. beträffande utredning om arbetsrättenatt avslår motionerna 1998/99:A202, 1998/99:A203yrkande 2, 1998/99:A253 yrkande 4, 1998/99:A255yrkande 16, 1998/99:A710 yrkande 1 samt1998/99:A721 yrkandena 1-3,res. 1 (m, kd, c, fp)res. 2 (v)res. 3 (mp)2. beträffande decentralisering avarbetsrättenatt avslår motion 1998/99:A214 yrkande 11,res. 4 (m, kd, c, fp)3. beträffande regelförenklingar m.m.att avslår motionerna 1998/99:A203yrkande 1, 1998/99:A215 yrkande 1 och1998/99:N334 yrkande 6 i motsvarande del,res. 5 (m, kd, fp)4. beträffande tillsvidareanställning somhuvudprincipatt avslår motion 1998/99:A710yrkande 4,res. 6 (v)5. beträffande förlängd tid förvisstidsanställningatt avslår motion 1998/99:A716 i motsvarande del,res. 7 (m, kd)6. beträffande verksamhetsöverlåtelseatt avslår motion 1998/99:A712,res. 8 (v)7. beträffande undantag frånturordningenatt med anledning av motionerna 1998/99:A705,1998/99:A716 i motsvarande del, 1998/99:N328yrkande 2 och 1998/99:N334 yrkande 6 imotsvarande del samt med avslag på motionerna1998/99:A214 yrkande 12 och 1998/99:A255 yrkande15 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om attregeringen utan dröjsmål skall lägga framförslag om en undantagsregel i fråga omturordningen,res. 9 (s, v)8. beträffande driftsenhetsbegreppet viddistansarbeteatt avslår motion 1998/99:A214 yrkande 13,9. beträffande lokala avtal omturordningslistoratt avslår motion 1998/99:A710 yrkandena 7 och 8,res. 10 (v)10. beträffande återanställningsrättm.m.att avslår motion 1998/99:A710 yrkandena 5 och 6 imotsvarande del,res. 11 (v)11. beträffande lokala avtalatt avslår motion 1998/99:A710 yrkande 3,res. 12 (v)12. beträffande deltidsanställdaatt avslår motionerna 1998/99:A223, 1998/99:A229,1998/99:A258, 1998/99:A260 och 1998/99:A710yrkande 6 i motsvarande del,res. 13 (m, kd) - motiv.res. 14 (v)13. beträffande skadestånd vidföretagsnedläggelse m.m.att avslår motion 1998/99:A710 yrkandena 2 och 9,res. 15 (v)14. beträffande förbud mot blockad avenmansföretag m.m.att avslår motionerna 1998/99:A214 yrkande 14 imotsvarande del, 1998/99:A255 yrkande 15 imotsvarande del, 1998/99:A701 yrkandena 1 och 2,1998/99:A704, 1998/99:A707, 1998/99:A715 samt1998/99:A716 i motsvarande del,res. 16 (m, kd, c, fp)15. beträffande , vetoreglerm.m.att avslår motion 1998/99:A255 yrkande 15 imotsvarande del,res. 17 (m, fp)16. beträffande proportionalitetsregelm.m.att avslår motion 1998/99:A214 yrkande 14 imotsvarande del,res. 18 (m, kd, c, fp)17. beträffande varsel om stridsåtgärdatt avslår motion 1998/99:A702,res. 19 (m)18. beträffande förlängdföräldraledighetatt avslår motion 1998/99:Sf255 yrkande 4,res. 20 (kd)19. beträffande ledighet för att bedrivanäringsverksamhetatt avslår motion 1998/99:A714,res. 21 (m)20. beträffande ledighet förförtroendeuppdrag i handikappförbundatt avslår motion 1998/99:A709,21. beträffande utredning omsemesterlagenatt avslår motion 1998/99:N326 yrkande 27,res. 22 (m, kd)22. beträffande arbetsdomstolenssammansättning i könsdiskrimineringsmålatt avslår motionerna 1998/99:A710 yrkande 12 och1998/99:A717,res. 23 (v)23. beträffande nr 137att avslår motionerna 1998/99:A708, 1998/99:T222yrkande 14, 1998/99:T628 yrkande 6 och1998/99:N333 yrkande 8,res. 24 (m, fp)24. beträffande arbetstagares integritetatt avslår motion 1998/99:K239,25. beträffande pensionsförmåneratt avslår motion 1998/99:A711,res. 25 (m)26. beträffande utbildning i demokratiatt avslår motionerna 1998/99:A718 och1998/99:A719 yrkande 1.Stockholm den 25 mars 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), HansAndersson (v), (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), (), (),(), (), CinnikaBeiming (s) och (). Utredning om arbetsrätten (mom. 1)(), (), StefanAttefall (kd), (), (),(), () och HenrikWestman (m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetUtredningar m.m. under rubriken bort haföljande lydelse:Lagstiftningen på arbetsrättens område är utformadefter 1970-talets behov och arbetsmarknad.Arbetsrätten är komplicerad och svår att överblicka.På arbetsmarknaden råder helt andraförhållanden, såsom t.ex. en ökad användning avvisstidsanställningar och personal frånuthyrningsföretag. Det är därför nödvändigt attarbetsrätten moderniseras och reformeras. En nyarbetsrätt måste ge utrymme för ökad flexibilitetoch göra det möjligt att träffa lokalaöverenskommelser anpassade till företagensindividuella förutsättningar. Utskottet återkommertill möjligheten att träffa kollektivavtal på lokalnivå i reservation 4.Utskottet tar i följande avsnitt upp enskildaförslag till förändringar i anställningsskyddslagenoch medbestämmandelagen. Enligt utskottet bör docken mer genomgripande översyn av arbetsrätten göras,detta inte minst mot bakgrund av förekomsten av nyaanställningsformer.Utskottet tillstyrker med det anförda motion A255yrkande 16 (fp). Motionerna A202 (m), A203 yrkande 2(m) och A721 yrkandena 1-3 (fp) får anses varatillgodosedda med vad utskottet anfört. Utskottetkan däremot inte ställa sig bakom de utgångspunkterför en utredning om arbetsrätten som förordats imotionerna A253 yrkande 4 (mp) och A710 yrkande 1(v).dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utredning om arbetsrättenatt med anledning av motionerna 1998/99:A202,1998/99:A203 yrkande 2, 1998/99:A255 yrkande 16och 1998/99:A721 yrkandena 1-3 samt med avslagpå motionerna 1998/99:A253 yrkande 4 och1998/99:A710 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. Utredning om arbetsrätten (mom. 1)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetUtredningar m.m. under rubriken bort haföljande lydelse:Utskottet är ense med de motionärer som anser attdet bör tillsättas en parlamentarisk utredning omarbetsrätten. Utgångspunkterna för utredningsarbetetbör, som förordat, vara frågor omdemokrati, arbetstagarbegrepp, kompetensutvecklingoch yttrandefrihet.Utskottet anser att arbetsrätten är en viktig delav demokratin. När medbestämmandelagen kom vartanken att den som ramlag skulle fyllas ut medlokala utvecklingsavtal eller medbestämmandeavtalför att fördjupa löntagarnas inflytande. Dessvärrehar det inte blivit så på alla områden. En nyarbetsrätt bör införas som innebär att det skallföras en dialog mellan arbetstagare och arbetsgivarei en rad frågor som traditionellt har betraktats somarbetsledningsfrågor. Arbetsgivaren skall enligtutskottet vara skyldig att motivera sina beslut ochsamråda med arbetstagaren, och arbetstagaren skallalltid kunna begära fackligt stöd och förhandling.Individens behov av inflytande över sin egenarbetssituation, arbetsinnehåll och planering avarbetet bör sättas i fokus i en vad som kan kallasinflytandelag. En sådan lag bör tillgodosekollektivets behov av inflytande över budgetbeslutoch långsiktigt strategisk planering vad gällerinvesteringar, bemanning, kompetensutveckling,arbetsorganisation m.m. Det bör övervägas omarbetstagarna skall ges vetorätt på vissa områden.Olika villkor råder i arbetslivet för kvinnoroch män respektive för infödda svenskar ochinvandrare. Dessa olikheter kan inte enbart härledastill formella meriter och andra objektiva kriterier.Detta förhållande bör också uppmärksammas avutredningen.Dagens arbetstagarbegrepp utformades under en tiddå tillsvidareanställning var den helt dominerandeanställningsformen. utgörkorttidsanställningar, uthyrning av arbetskraft,entreprenörer samt konsulter som arbetar som inhyrdarbetskraft i företag och inom offentlig sektor enväxande del av svensk arbetsmarknad. De nyaanställningsformerna regleras inte på samma sätt somtillsvidareanställningar i de arbetsrättsligalagarna. Konsulter och uppdragstagare omfattasexempelvis inte av kollektivavtal och de betraktasinte som arbetstagare.