bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — har härefter utarbetat ettförslag efter de riktlinjer som antagits.Enligt skatteutskottets mening har den nu föreslagna höjningen av fordons-skatten för bussar aviserats och innebär endast att den långvägabusstrafiken får bära sina kostnader efter samma principer som gäller förövrig trafik. Kommuner och landsting kompenseras fullt ut för den inverkansom den höjda skatten kan ha på kollektivtrafiken. har ingenerinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del.När det gäller utbetalningen av kompensationen till landsting ochkommuner ser skatteutskottet inte något skäl att invända mot den valdaordningen, utan förutsätter, liksom regeringen, att landsting och kommunerkommer att föra dessa medel vidare till trafikhuvudmännen så att den lokalaoch regionala kollektivtrafikens förutsättningar inte försämras. Därmedavstyrker skatteutskottet även motion avstyrker förslaget om att skjuta över en väsentlig del avansvaret på trafikförsäkringen för att därmed möjliggöra en sänkning avfordonsskatten.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslagom en höjning och viktdifferentiering av fordonsskatten för dieseldrivnatunga bussar (yrkande 29 delvis) och avstyrker motionerna Sk317 (s),Sk321 (m) och Sk325 (kd) yrkande 23.3.6.8 Lättnad i beskattningen av miljövänliga bilarBudgetpropositionenRegeringen bedömer (avsnitt 8.6.4) att en skattelättnad efter hand kaninföras i fordonsbeskattningen för alla bilar i miljöklass 1 och föreslår ianslutning härtill att den planerade skattelättnaden får ersätta den nugällande femåriga befrielsen från fordonsskatt för bilar i den tidigaremiljöklass 1 fr.o.m. . De bilar som fått ensådan skattebefrielse är dock befriade från fordonsskatt till dess attbefrielsen upphör efter fem år.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har i sitt yttrande (SkU1y) inte funnit någon anledning tillerinran mot regeringens förslag och tillstyrker propositionen i denna del.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker i likhet med skatteutskottet regeringens förslagom att den femåriga befrielsen från fordonsskatt för bilar i den tidigaremiljöklass 1 upphör (yrkande 29 delvis) för att senareersättas med en ny skattelättnad för alla bilar i miljöklass 1.3.6.9 Miljöskatt på inrikesflygBakgrundSverige tillämpade tidigare ett system med avgasskatt inom inrikesluftfart. Systemet avvecklades sedan EU funnit att det inte var förenligtmed det s.k. mineraloljedirektivet.Avgasrelaterade landningsavgifter infördes den l . Systemettillämpas för flygplan över maximal startvikt samt vid flygplatser medfler än 300 000 passagerare eller frakt . Systemetbygger på en klassificering av flygplanens avgasutsläpp under landning ochstart. Uppgifter om avgasutsläpp hämtas från en särskild databank som ICAOupprättat. Utifrån därifrån erhållna värden för kolväte och kväveoxiderindelas flygplansmotorerna i sju klasser (0-6) där de mest miljövänligaflygplanen hänförs till klass 6. I övriga klasser belastas landningsavgiftenmed ett procentuellt tillägg, från för klass för klass 0. Underår 1998 har systemet med avgasrelaterade landningsavgifter tillämpats vidnio flygplatser.MotionernaI motion Sk324 yrkande 24 av m.fl. (c) förelås enmiljöskatt på inrikes flyg som utgår med ett belopp per passagerare ochresa.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet är i sitt yttrande (SkU1y) inte berett att tillstyrka att enskatt ånyo införs på den inrikes luftfarten. avstyrkermotionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motion Sk324 (c)yrkande 24.3.7 Inkomster av statens verksamhetBelopp i tusental kronorInkomsttitelRegeringen(m)(kd)(c)(fp)2119Extra inleveranser+2 200 000Inleverans från ochTerracom+2 200 0002555Kartavgifter för jordbruketsblockdatabas28 000-28 000Slopad avgift till blockdatabas-28 0002556Djurregisteravgifter18 500-18 500Slopad avgift till djurdatabas-18 5002711Dröjsmålsavgifter512 000Ändrade dröjsmålsavgifter tull-20 0003.7.1 Förslag beträffande beräkningen av inkomster från statensverksamhetPropositionenFör beräkningen av inkomsterna Inkomster från statensverksamhet har regeringen beaktat effekterna av förslaget om ändradedröjsmålsavgifter för tull. Detta förslag (prop. 1999/2000:9) är remitterattill skatteutskottet.MotionernaKristdemokraterna har i sin motion Fi210 yrkande 3 av . (kd) delvis beaktat effekterna av motionsförslag om slopad avgifttill blockdatabas och djurdatabas. Dessa motionsyrkanden har remitteratstill miljö- och jordbruksutskottet.Folkpartiet liberalerna kritiserar i sin motion Fi212 yrkande 23 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) delvis nedläggningen av och eftersomstatens kostnader för en nedläggning inte redovisats i propositionens förslagtill inkomstberäkning för tillgodogör sig i sitt motförslaghögre inkomster genom ett krav på extra inleverans till staten från Vattenfall.Folkpartiet har i sitt förslag till inkomstberäkning också beaktat ett krav påökad inleverans från . Enligt mening bör Terracominte längre subventionera mottagarutrustning för marksänd digital-TV.Finansutskottets ställningstagandeVad gäller de förslag som remitterats till andra utskott bedömer intefinansutskottet att det finns skäl att, i avvaktan på riksdagsbehandlingen,föra upp någon annan beräkning av de aktuella inkomsttitlarna än vadregeringen har gjort i propositionen.Detsamma gäller förslag om extra inleveranser från Vattenfalloch Terracom. konstaterar att nedläggningen av Barsebäckfortskrider och att förändringen beträffande Terracom inte är aktuell.Motionerna Fi210 yrkande 3 delvis och Fi212 yrkande 23 delvis avstyrks.3.8 Beräkning av statsbudgetens inkomsterBudgetpropositionenRegeringen redovisar i propositionen sin beräkning av statsbudgetensinkomster och hemställer att inkomstberäkningen påstatsbudgeten godkänns (yrkande 5).I propositionens kapitel 6 redovisas skatternas utveckling enligt tre olika redovisningsprinciper. Den periodi-serade redovisningen visar de skatter som är hänförliga till ett visstinkomstår. För det andra redovisas skatterna enligt det nya nationalräken-skapssystemet. Dessutom redovisas statsbudgetens inkomster av skatter ochövriga inkomster. Inkomsterna på statsbudgeten är huvudsakligen kassamäs-siga.Skatternas utveckling enligt de olika redovisnings-principerna framgår av tabell 29. De periodiserade skatterna ökar med mellan26 och . Den svaga utveck-lingen förklaras till största delen av de skatteändringar regeringenföreslår. Den stora ökningen förklaras av bl.a. ökade intäkter frånfastighetsskatt, vilket beror på att omräkningsförfarandet återinförs. Prisut-vecklingen på fastigheter för får då fullt genomslag.Tabell 29. Offentliga sektorns skatter, periodiserad redovisning ochredovisning enligt nationalräkenskaperna, samt statsbudgetens inkomsterMiljarder kronor och procent19981999200020012002Offentlig sektor,periodiserade skatter1 0171 0601 0861 1271 166Årlig förändringprocent434,1262,4413,6393,3Offentlig sektor, enligtnationalräkenskapernaskatterövr. inkomstertotalt9981391 1371 0211341 1551 0561331 1891 0811311 2121 1241291 253Årlig förändring skatterprocent232,1353,3252,3433,8Statsbudgetensinkomsterskatterövr. inkomstertotalt64067706652547076171657826237169465671727Årlig förändring skatterprocent121,8-35-5,761,0335,0Anm: Beloppen summerar ej alltid p.g.a. avrundning.Källa: proposition 1999/2000:1 s. 129.Skatterna enligt nationalräkenskaperna (NR) visar en annan utvecklingmellan åren jämfört med de periodiserade skatterna. Den årsvisautvecklingen uppgår till . Ökningen år2000 beror bl.a. på stora slutregleringar till kommunerna samt att en delav de aviserade skatteändringarna får genomslag . Den storaökningen beror främst på att effekten av omräkningsförfarandetpåverkar NR-skatterna med eftersläpning.Statsbudgetens skatteinkomster minskar med år 2000.Nedgången beror främst på pensionsomläggningen och de föreslagna skatte-ändringarna. Pensionsomläggningen innebär att ytterligare 29 miljarderkronor förs över till pensionssystemet. påverkas både avstora slutregleringar av kommunalskatter samt av de föreslagna skatteänd-ringarna. Den stora ökningen av övriga inkomster beror på planeradeförsäljningar av statligt aktieinnehav.En specificering av statsbudgetens inkomster på huvudtitlar förprognosperioden redovisas i tabell 30.Tabell 30. Statsbudgetens inkomsterMiljarder kronorUtfall1998Prognos19992000200120021000Skatter m.m.639,7652,4617,1622,7655,82000Inkomster av statensverksamhet37,534,448,934,634,43000Inkomster av försåldverksamhet11,20,895,015,015,04000Återbetalning av lån2,93,22,72,62,65000Kalkylmässiga inkomster5,25,39,09,09,06000Bidrag m.m. från EU9,610,79,69,710,17000Extraordinära medel frånEU0,30,00,00,00,0Statsbudgetens totalainkomster706,3706,9782,3693,5726,9Källa: propositon 1999/2000:1I propositionen beräknas inkomsterna att uppgå till 782,3miljarder kronor. I beräkningarna har hänsyn tagits till budgeteffekter avföreslagna åtgärder på skatteområdet. Dessa effekter redovisas i tabell31.MotionernaModerata samlingspartiet, , ochFolkpartiet liberalerna begär i sina motioner Fi209 yrkande 7 av BoLundgren m.fl. (m), Fi210 yrkande 3 delvis och Sk325 yrkandena 1 och22 av m.fl. (kd), Fi211 yrkande 3 av m.fl.(c) och Fi212 yrkande 3 av m.fl. (fp) godkännande av deegna inkomstberäkningarna.Skatteutskottets och socialförsäkringsutskottets yttrandenSkatteutskottet har i sitt yttrande (SkU1y) inte funnit någon anledning tillerinran mot den inkomstberäkning som regeringen redovisar ochtillstyrker att den godkänns såvitt avser skatter.Socialförsäkringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (SfU1y) på motsvaradesätt propositionens inkomstberäkning på de områden som berör socialförsäk-ringsutskottets beredningsområde.Tabell 31. Budgeteffekter av åtgärder på skatteområdet i och i anslutningtill BP 2000. Bruttoeffekter, kassamässiga effekter för staten ochoffentliga sektorn år 2000-2002 samt varaktiga effekter för offentligsektorMiljarder kronor i ikraftträdandeårets priser och volymerStatenOffentlig sektorBruttoeffekt200020012002200020012002Varaktigeffektoff sekt1. Förslag i budget-propositionenKompensation för egenavgift-9,5-8,3-9,5-9,5-8,3-9,5-9,5-9,5varav skattereduktion-15,9-14,6-15,9-15,9-14,6-15,9-15,9-15,9varav ökad kommunalskatt5,05,05,05,05,05,05,05,0varav ökad statlig skatt1,41,31,41,41,31,41,41,4Uppjustering av skiktgränser-2,3-2,1-2,3-2,3-2,1-2,3-2,3-2,3Förlängd tillfälligskattereduktion-3,20-2,9-3,20-2,9-3,2-3,2Omvandling av 200-krona0,0-1,250,00,0-1,250,00,0Förlängd periodperiodiseringsfond-2,5-2,5-4,31,0-2,5-4,31,0-0,14Höjt tak periodiseringsfond-2,700-2,700-2,7-0,7Ej kupongskattnäringsbetingade aktier-0,23-0,23-0,23-0,23-0,23-0,23-0,23-0,23Höjd allmän pensionsavgift0,43-0,03-0,03-0,030,240,260,260,26Sänkt allmän löneavgift-1,2-0,96-0,94-0,87-0,62-0,59-0,52-0,59Höjd energiskatt el0,750,80,750,730,690,580,560,57Höjd skatt kärnkraftsel0,340,310,240,150,310,240,150,24Höjd energiskatt diesel0,70,70,630,590,640,580,540,55Sänkta energiskatterjordbruket-0,33-0,14-0,28-0,26-0,14-0,27-0,25-0,26Ram reducerad skattkompetensåtgärder-1,35-1,35-1,15-1,15-1,35-1,15-1,15-1,15Förändrad fordonsskattbussar0,190,180,160,140,180,160,140,15Nedsatt fordonsskatt miljö-vänliga fordon-0,03-0,08-0,11-0,03-0,08-0,11-0,02Fastighetsskatt hyreshus år2000 1,2 procent0-0,37-0,50-0,32-0,55-0,01Sänkt fastighetsskatt förhyreshus med vissa värdeår0-0,2300-0,230-0,01Delsumma-20,90-13,65-21,78-18,24-13,21-21,30-17,86-16,34StatenOffentlig sektorBrutto-effekt200020012002200020012002Varaktigeffektoff sektII. Förslag i andrapropositionerFörändrade stoppreglerfåmansföretag-0,040-0,04-0,040-0,04-0,04-0,04Sänkt skatt utländskaexperter-0,04-0,04-0,04-0,04-0,04-0,04-0,04-0,04Företags förvärv avegna aktier-0,72-0,50-0,55-0,72-0,50-0,55-0,47Förmånsbeskattningmiljöbilar-0,010-0,01-0,010-0,01-0,01-0,01MomsavgifterÖresundsbron0,080,050,070,080,050,070,080,09Ändrade dröjsmåls-avgifter tull-0,02-0,02-0,02-0,02-0,02-0,02-0,02-0,02Delsumma-0,03-0,73-0,54-0,58-0,73-0,54-0,58-0,49Summa totalt-20,93-14,38-22,32-18,82-13,94-21,84-18,44-16,83Källa: proposition 1999/2000:1Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har i det föregående tagit ställning till de olika skatteförslagen.Det finns mot denna bakgrund också anledning att ta ställning tillförslagens samlade effekter på statsbudgetens inkomster.I tabell 32 redovisas partiernas inkomstberäkningar i deras respektive budget-alternativ. Utskottet vill inledningsvis göra några kommentarer med anledningav den.Tabell 32. Inkomstberäkningar enligt respektive partis budgetförslagBelopp kronorOppositionspartiernas inkomstförslagInkomsttypRegeringensförslagmkdcfp1000Skatter m.m.617 097 070-3 480 000-12 175 000±0-14 710 0002000Inkomster av statens verksamhet48 868 900-46 500+2 200 0003000Inkomster av försåld egendom95 031 0004000Återbetalning av lån2 653 5005000Kalkylmässiga inkomster9 017 0006000Bidrag m.m från EU9 645 500Summa inkomster782 312 970-3 480 000-12 221 500±0-12 510 000Moderata samlingspartiet föreslår mycket omfattande skattesänkningarvarav ungefär två tredjedelar direkt påverkar kommunernas inkomster. Idet moderata budgetalternativet kompenseras kommunerna för dettabortfall genom höjda statsbidrag. I motionen beräknasskattesänkningarna leda till ett inkomstbortfall utöverregeringens på ca för den konsoliderade offentligasektorn. Mot periodens slut får skattesänkningarna fullt genomslag ochuppgår då till . Utgiftsminskningarna begränsasemellertid detta år till , och således tarModerata samlingspartiet i anspråk en del av det befintliga överskottet påstatsbudgeten för att finansiera sina skattesänkningar.Med sina långtgående förslag skiljer sig Moderata samlingspartietsbudgetalternativ markant från övriga partiers förslag. Partiet förespråkar endrastisk skattesänkningspolitik som ger upphov till starkt negativa fördel-ningspolitiska effekter.De medborgare som är i störst behov av samhällets stöd är de som i förstahand tvingas bidra till finansieringen genom uteblivna eller försämradeförmåner. får de själva förhållandevis begränsat utbyte av desänkta skatterna på grund av låga inkomster. Med hjälp av skatter och bidragsker en inkomstutjämning mellan individer till förmån för de sämst ställda isamhället. Skatter och bidrag har för den enskilde också en inkomst-utjämnande effekt över tiden.Den offentliga sektorns omslutning föreslås också minska genom att bidragersätts med skatteavdrag. Så t.ex. motsätter sig Moderata samlings- partietregeringens förslag till barnbidragshöjning i två steg och föreslår att mani stället inför ett kommunalt grundavdrag på per barn och år vidinkomstbeskattningen. När bidrag ersätts med skatteavdrag leder dettaformellt till att såväl skatte- som utgiftskvot minskar, men i realitetenligger kostnaden fortfarande kvar på samhället, och åtgärden ger inteupphov till någon samhällsekonomisk vinst. Ett sådant avdrag vid denkommunala beskattningen skulle dessutom ge olika utfall beroende på hur högden kommunala utdebiteringen är. Avsikten med barnbidraget är dock att geett i kronor lika stort bidrag per barn till alla barnfamiljer.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Moderatasamlingspartiets förslag till beräkning av statsinkomsterna, varför motionFi209 (m) yrkande 7 avstyrks.Det beloppsmässigt mest betydande skatteförslaget i Kristdemokraternasbudgetalternativ är en i det närmaste fördubbling av det kommunalagrundavdraget, vilket väntas minska kommunernasskatteinkomster med . För detta bortfall skallkommunerna kompenseras fullt ut genom att ett lika stort belopptillgodoräknas dem från ,och i praktiken blir det således staten som svarar för finansieringen avdetta avdrag vid den kommunala beskattningen. Avräkningsförfarandemed en nettoredovisning mot en inkomsttitel ger emellertid enskev bild av budgetalternativ. Med en kompensationtill kommunerna redovisad enligt budgetlagens principer ombruttoredovisning hade partiets utgiftstak under dessa båda år i ställetöverstigit regeringens förslag med 9 respektive 4 miljarder kronor.Utmärkande för budgetalternativ är att finansieringenav nya budgetåtaganden ofta är svagt underbyggd. Regeländringar som syftartill att öka utgifter och minska skatter är sålunda tämligen väl specificerademedan regeländringar avsedda att minska utgifter eller öka inkomster är merotydliga. Partiet har dessutom en övertro på dynamiska effekter somförutsätts ge stora bidrag till finansieringen av de nya utgifterna.Sålunda tillgodoräknar sig i motion Sk325 yrkande 22 försitt förslag att avsätta för förstärkt skattekontrollen utdelning på statsbudgeten med . Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det är angeläget att komma tillrätta med skattefusk i alla dess former och på initiativ av regeringen harockså olika åtgärder vidtagits för att nå detta syfte. Utskottet anser dockatt det är orealistiskt att en ökad satsning på skattekontroll redan sammaår skall kunna ge en så betydande utdelning i form av ökade inkomster påstatsbudgeten. Eftersom allmänna rättssäkerhetsregler alltid måsteupprätthållas kan det dröja både ett och innan ett uppdagatskattefusk resulterar i en betal- ning till staten.Vidare föreslår t.ex. att kostnaderna förtrafikolycksfall inte längre skall finansieras över sjukförsäkringen utanvia den obligatoriska trafikförsäkringen vid sidan av statsbudgeten. Imotsats till Moderata samlingspartiet föreslår emellertid Kristdemokraternaatt bilisterna till en del skall kompenseras för premiehöjningen genom attfordonsskatten sänks med halva detta belopp. Uppenbarligen förutsättermotionärerna att förslaget skall kunna genomföras utan några mer omfattandeförberedelser , och de räknar också med att det sammaår skall minska belastningen på statsbudgeten med Även idetta fall ställs alltså en osäker besparing mot en distinkt formuleradskattesänkning.Utskottet kan mot bakgrund av vad som här redovisats inte ställa sigbakom förslag till beräkning av statsinkomsterna varförmotionerna Fi210 (kd) yrkande 3 delvis och Sk325 (kd) yrkandena 1 och 22avstyrks.Centerpartiet motsätter sig regeringens förslag att låta det fasta beloppetpå per skattskyldig vid den statliga beskattningen överföras tillkommunerna även . De föreslår i stället att kommunerna skallkompenseras på annat sätt. Hur denna kompensation är tänkt att utgå äremellertid oklart.Centerpartiet motsätter sig regeringens samtliga förslag tillinkomstskattesänkningar för och föreslår i stället att grundavdragethöjs för dem med små eller medelstora inkomster. Hur det nya grund-avdraget skall vara utformat mer i detalj redovisas inte. Av motionen framgårdock att höjningen skall motsvara en inkomstskattesänkning på totalt 10,5miljarder kronor för . Beroende på hur avtrappningen av grund-avdraget utformas kan marginalskatten för dem med årsinkomsterunderstigande ca 205 000 komma att öka till närmare 50 %.Marginalskattehöjningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare börenligt utskottets mening undvikas, i synnerhet om de uppgår till den angivnanivån.Av motionen framgår att kommuner och landsting skall kompenseras förde skattebortfall som den av motionärerna föreslagna grundavdragshöjningenger upphov till. Även i detta fall lämnas emellertid i motionen ingen uppgiftom hur kompensationen skall utgå, men under hand har företrädare förCenterpartiet uppgivit att avsikten är att detta skall ske genom att ett likastort belopp avräknas mot inkomsttiteln för fysiska personers inkomstskatt.Någon sådan avräkning har dock inte gjorts i förslag tillinkomstberäkning för . Görs en sådan avräkning får det till följd attstatens finansiella sparande försämras med iCenterpartiets budgetalternativ.Såsom nämnts motsätter sig regeringens inkomst-skatteförslag och därmed även förslaget att avdrag i fortsättningen bara skallfå göras för av den erlagda egenavgiften, ett förslag som leder till attkommunernas skatteinkomster ökar med . För attneutralisera denna ökning har regeringen i sitt budgetalternativ föreslagit attdet generella statsbidraget till kommunerna skall minskas med ett lika stortbelopp. noterar att inte återtagit dennabidragsminskning och inte heller på annat sätt kompenserar kommuner ochlandsting för denna indragning. Överföringarna till kommunsektornbegränsas därigenom i budgetalternativ med ytterligare 4,8miljarder kronor.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakomCenterpartiets förslag till beräkning av statsinkomsterna . MotionFi211 (c) yrkande 3 avstyrks därmed av utskottet.Folkpartiet liberalerna vill genom skattesänkningar främja tillkomstenav nya arbeten. I motionen redovisas ett förslag till skattereform sominnebär att vissa av de principer som låg till grund årsskattereform återupprättas. I ett första steg föreslås för att uttagetav statlig skatt begränsas till , att brytpunkten höjs till en nivå sommotsvarar en kostnad av samt att en skattereduktionpå införs lika för alla. Den sammanlagda budgeteffekten avdessa förslag uppgår enligt motionärerna till underförsta året. Fullt genomförd beräknas skattereformen kosta 55 miljarderkronor.För att främja tillkomsten av nya arbeten föreslår dessutom attarbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn skall minskas med 5 procentenheter.Detta förslag väntas leda till att inkomsterna på statsbudgeten minskar med 6miljarder kronor.Sammantaget uppgår de av föreslagna skattesänkningarna tilldrygt år 2000.I likhet med övriga oppositionspartier avvisar regeringensförslag till skattereduktion utan att neutralisera den avräkningregeringen gör på kommunbidraget med anledning av detta förslag. På grundhärav ligger överföringar till kommunsektorn på en 4,8 miljarderkronor lägre nivå än vad som framgår av partiets budgetalternativ.I motionen har man inte heller beaktat att de förslag till skattesänkningarman själv för fram medför att kommunernas skatteinkomster minskar.Riksdagens budgetkontor har beräknat detta bortfall till 5,5 miljarder kronorår 2000. företrädare i utskottet har emellertid förklarat attavsikten är att kommunerna skall kompenseras för detta bortfall genom gör en lika stor avräkning mot inkomsttiteln för fysiska personersinkomstskatt. Detta innebär således att även väljer attnettoredovisa en överföring till kommunerna mot en inkomsttitel.Folkpartiet noterar att produktivitetsutvecklingen i hela beskattnings-,uppbörds- och indrivningskedjan har bromsats upp och föreslår att ytterligare100 skall anvisas till skattemyndigheterna förnästkommande budgetår. Anslaget ökar därmed från 4,4 till 4,5 miljarderkronor eller . Även denna satsning förutsätts ge god utdelning redansamma år, för skatteinkomsterna väntas då öka med tillföljd av minskat fusk m.m.Enligt utskottets mening visar dessa exempel att det finns anledning attifrågasätta trovärdigheten i finansieringen av förslag tillskattesänkningar. Flera av förslagen har inte den trovärdighet som krävs fören ansvarsfull budgetpolitik.Med budgetförslag skulle vi således snart vara tillbaka till detförhållande som rådde då ofullständigt finansieradeskattesänkningar bidrog till den snabba försvagningen av statsfinanserna.Med hänsyn härtill kan finansutskottet inte ställa sig bakom Folkpartietsförslag till beräkning av statsbudgetens inkomster och avstyrker motionFi212 (fp) yrkande 3.Finansutskottet har ovan behandlat skattepolitikens inriktning och olikaskatte- och avgiftsförslag och därvid tillstyrkt regeringens förslag. Ikonsekvens härmed tillstyrker utskottet budgetpropositionens förslag tillinkomstberäkning (yrkande 5).3.9 har inhämtat Lagrådets yttrande över förslaget till lag omunderlag för fastighetsskatt i vissa fall vid taxering (yrkande36), och Lagrådet har i sitt yttrande föreslagit en språklig justering avlagtexten. Utskottets förslag till lagtext har utformats i enlighet medLagrådets förslag.I proposition 1999/2000:2 Inkomstskattelag finns förslag om en serie lag-ändringar med formellt ikraftträdande .