bet · GN01NU4 · 1999-09-21 00:00:00 — t.o.m. den 31 december2000 skall således stöd kunna utgå till elproduktionfrån småskaliga anläggningar med en effekt om högst1 500 kW. Regeringen beräknar 250 miljoner kronorför stödet under ett nytt anslag, Stöd tillsmåskalig elproduktion (B 9).Under övergångsperioden bör ett förslag till enlångsiktig lösning för den småskaliga elproduktionentas fram, sägs det i budgetpropositionen. I avvaktanpå en sådan mer långsiktig lösning föreslårregeringen att en tillfällig avgift skall införasunder för att finansiera stödet tillsmåskalig elproduktion. En ny lag om tillfälligavgift för stöd till småskalig elproduktion föreslåssålunda. Avgiften, som skall tas ut av innehavare avnätkoncession vars ledningar är anslutna tillstamnätet, föreslås uppgå till per kWh ochskall gälla under år 2000.Utskottet kommer att behandla dessa båda förslag ibudgetpropositionen ianslagsbetänkandet 1999/2000:NU3.Utskottets ställningstagandeInledningRiksdagen beslöt på utskottets initiativ hösten1998, som tidigare redovisats, att anmoda regeringenatt lägga fram ett förslag om slopat krav påelmätare för små elkonsumenter. Motivet förutskottets ställningstagande var att möjliggöra ävenför små elkonsumenter att dra nytta av elmarknadensomreglering genom sänkta elpriser. Regeringenanmodades att återkomma med enproposition i frågan, så att de nya bestämmelsernakan träda i kraft senast den 1 november 1999.Vid beslutet om en ny ellagstiftning hösten 1995anförde utskottet att de effektivitetsvinster som enökad konkurrens kan väntas medföra måste komma deenskilda konsumenterna till del (bet. 1995/96:NU1).Utskottet anser att det är mycket viktigt att ävende små elkonsumenterna kan dra nytta av elmarknadensomreglering genom sänkta priser. En effektivkonkurrens är inget självändamål utan har sittberättigande genom de konkreta förbättringar som denkan innebära för enskilda konsumenter. Regeringensnu framlagda förslag om införande avschablonberäkning på elmarknaden den 1 november 1999innebär att alla elkonsumenter - både små och stora- skall kunna få del av de sänkta elpriserna.Utskottet tillstyrker sålunda i princip förslaget.I det följande behandlar utskottet vissa delfrågorsom tagits upp i olika motioner och vid uppvaktningav utskottet av branschorganisationerna SverigesElleverantörer och Svenska Kraftverksföreningen.Utvärdering av schablonberäkningssystemetUtskottet förordade i sitt betänkande 1998/99:NU4hösten 1998 att undantag från grundprincipen omtimvis mätning skall göras för kunder med ettsäkringsabonnemang om högst 25 A. Utskottet framhöllsamtidigt att detta borde ses som ett första stegoch att borde timmätarkravet kunna slopasäven för övriga mindre förbrukare med ettsäkringsabonnemang om högst 63 A.Regeringen föreslår, som redovisats, attschablonberäkningen skall ske enligt den s.k.områdesmodellen. Förbrukningsgränsen förschablonberäkning skall för kunder medsäkringsabonnemang vara 200 A och förlågspänningskunder med effektabonnemang 135 kW. Imotion 1998/99:N23 (kd) berörs, som tidigare nämnts,frågan om nackdelarna med för högt fastställdagränser för schablonavräkning. Motionärerna befararatt detta kan resultera i en orättviskostnadsfördelning mellan kundkategorierna, på såsätt att småförbrukare får betala för mycket för denmängd el de använder om de bor i ett nätområde därdet finns storförbrukare. Därför behövs det enlöpande utvärdering av effekterna av det nyaschablonavräkningssystemet och en beredskap för attom behov finns snabbt justera mot lägresäkringsnivåer för att uppnå bättre överensstämmelsemellan förbrukning och kostnad för den enskildekonsumenten, sägs det.Utskottet delar regeringens bedömning attområdesmodellen bäst tillgodoser de krav som börställas på det nya systemet, nämligen att det skallvara kostnadseffektivt, konkurrensneutralt ochanpassat för den svenska elmarknaden.Områdesmodellen kräver enligt regeringens bedömningen relativt hög schablongräns för att bli effektiv.Utskottet kan mot denna bakgrund ställa sig bakom deav regeringen föreslagna gränserna förschablonberäkning. vill utskottet starktunderstryka vikten av att utvecklingen påelmarknaden löpande och noggrant följs ochutvärderas. Regeringen anger också i propositionen,som tidigare redovisats, att en noggrann uppföljningskall ske och att justeringar mot lägresäkringsnivåer skall göras om så bedömserforderligt. Med hänvisning härtill anser utskottetatt det inte nu behövs något riksdagsuttalande ifrågan. Utskottet utgår från att regeringen pålämpligt sätt håller informerad omutvecklingen. Med detta avstyrks motion 1998/99:N23(kd) i berörda delar.Tillsyn av nätverksamhetenI de två motionerna 1998/99:N21 (m) och 1998/99:N23(kd) krävs, som tidigare redovisats, en ökad ochbättre tillsyn av nätverksamheten. Motionärernabefarar att den icke konkurrensutsattanätverksamheten skall subventionera denkonkurrensutsatta delen av elmarknaden.Vägledande för utskottets ställningstaganden tillolika frågor beträffande den avreglerade elmarknadenär omsorgen om konsumentintresset. Detta låg bakomatt utskottet förordade att schablonberäkning skallinföras. Elhandelspriset utgör emellertid endast endel av det totala pris som en konsument betalar.Nivån på nätavgifterna och hur de utvecklas är ocksåav betydelse för det totala elpriset. Eftersomnätverksamheten inte är konkurrensutsatt är det,enligt utskottets mening, viktigt att tillsynen överdenna del av elmarknaden är effektiv.I den nya ellagen som trädde i kraft den 1 januari1998 har, som tidigare nämnts, införts bestämmelserför att skapa förutsättningar för en effektivaretillsyn. Inom Energimyndigheten bedrivs vidareprojekt som syftar till att utveckla nya verktyg ochmetoder för tillsynen. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet avser regeringen att senareunder - på basis av bl.a. detta arbete -ta initiativ till en översyn av gällande regleringoch tillsyn.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attdet inte nu är motiverat med något riksdagsinitiativi frågan om tillsyn. De båda motionerna 1998/99: N21(m) och 1998/99:N23 (kd) avstyrks därmed i berördadelar.Driftskostnad för timvis mätningI motion 1998/99:N22 (c) föreslås att elanvändaresom redan har installerade timmätare inte skallbelastas med någon driftskostnad för den timvisamätningen, oavsett avtalets löptid.Den elanvändare som har ett avtalmed en elleverantör som är baserat på timregistreradmätning skall, enligt förslag i propositionen, intebelastas med merkostnaden för denna mätning underdet pågående avtalets löptid.Utskottet konstaterar att kvaliteten ischablonberäkningen är beroende av korrektamätvärden och att hantering av ett stort antalmätserier ökar risken för kvalitetsbrister.Regeringens förslag får, enligt utskottets mening,ses som en avvägning mellan denna risk och vissakunders intresse av att även fortsättningsviserhålla de aktuella mätserierna. Med detta avstyrkerutskottet den nyssnämnda motionen i berörd del.Utredning om timmätareEn utredning om en mer generell installation avfjärravlästa och timregistrerande elmätare begärs imotion 1998/99:N24 (mp). har, somredovisats, haft i uppdrag att överväga ommätperiodens längd bör reg-leras och om elräkningenbör baseras på faktisk förbrukning. I det nyligenavlämnade slutbetänkandet har utredningen analyseratom preliminärdebiteringen bör avskaffas och omelräkningen i stället alltid bör baseras på faktiskförbrukning. Utredningen anser sig inte med säkerhetkunna avgöra om fördelarna med ett sådant systemöverstiger kostnaderna. Mot denna bakgrund finnerutredningen inte skäl att rekommendera statsmakternaatt vidta några särskilda åtgärderför att avskaffa preliminärdebiteringen.Utredningen föreslår dock att försök med fakturorbaserade på faktisk förbrukning skall genomföras iett avgränsat geografiskt område, i första handavseende hushåll med elvärme. böreffekterna av att på ett tydligt, grafiskt sättillustrera elförbrukningen på elräkningenanalyseras. Ansvaret för försöksverksamheten bör gestill , eventuellt i samarbete medKonsumentverket, säger utredningen. Betänkandetkommer att bli föremål för beredning inomNäringsdepartementet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionen i berörd del.Elleveranser inom fjärrvärme- och naturgasområdenNågra regler om skydd mot konkurrens från el inomområden där fjärrvärme eller naturgas distribueraseller avses att distribueras föreslås, somredovisats, inte förekomma i fortsättningen.Utskottet delar regeringens bedömning att det intelängre finns något behov av den övergångslösning somhar gällt för elleveranser inom fjärrvärme- ochnaturgasområden och tillstyrker propositionen idenna del.I motion 1998/99:N23 (kd) föreslås, som redogjortsför, att regeringen skall utse en myndighet förtillsyn och prisövervakning beträffande fjärrvärme.Regeringen har, som tidigare nämnts, gettEnergimyndigheten i uppdrag att göra en förstudie omförhållandena på värmemarknaden, inklusiveregelverk, lagstiftning m.m. Förstudien syftar tillatt ge underlag för ett eventuellt senare uppdragatt kontinuerligt följa värmemarknaden med avseendepå framför allt konkurrenssituation ochprisbildning. Det är, enligt uppgift, ännu förtidigt att uttala sig om hur en eventuell tillsynskall utformas eller om myndighetsstrukturen behöverses över.Med hänvisning till att den fråga som tas upp imotionen är föremål för beredning anser utskottetatt det inte nu är befogat med någon åtgärd frånriksdagens sida. Motionen avstyrks därmed i berörddel.Skydd för små elproducenterI samband med beslut om ny ellagstiftninghösten 1995 anförde utskottet (bet. 1995/96:NU1 s.32) att det är angeläget att de små elproducenternatillförsäkras rimliga villkor för sin avsättning påen reformerad elmarknad. Utskottet angav att det ärviktigt att utvärderingen avleveranskoncessionssystemet företas i sådan tid attställning kan tas till behovet av eventuellafortsatta åtgärder. De sex motioner som berör fråganom villkoren för den småskaliga elproduktionenpräglas alla av en önskan om att de småelproducenterna skall tillförsäkras rimliga villkor.Utskottets inställning är att den småskaligaelproduktionen efter avskaffandet avleveranskoncessionssystemet bör ha ungefär sammavillkor som under övergångsperiodenfram t.o.m. . Däremot är utskottet inteberett att nu ta ställning till de olika modellerför hur ett nytt system skall se ut som skisseras imotionerna. Det är svårt att uttalasig om på vilken nivå som ersättningen bör ligga.Enligt utskottets mening bör ersättningsnivån dockligga på en sådan nivå att de små elproducenternatillförsäkras möjligheter att uppnå rimliglönsamhet.Den av regeringen valda modellen med ettanbudsförfarande förefaller utskottet vara enlämplig temporär lösning. Förslag till finansieringhar lämnats i budgetpropositionen för år2000 (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 21). Utskottetkommer att behandla detta förslag senare underhösten 1999 i anslagsbetänkandet 1999/2000:NU3.När det gäller en mer långsiktig lösning har i sitt betänkande förordat atten översyn skall göras av den förnybaraelproduktionens förutsättningar. Betänkandet kommeratt bli föremål för beredning inomNäringsdepartementet, varför det inte finnsanledning för utskottet eller att nu taställning i frågan om en långsiktig lösning.Med det anförda ställer sig utskottet bakom vad somhar anförts i propositionen i här aktuell del ochavstyrker motionerna 1998/99:N19 (s), 1998/99: N21(m), 1998/99:N20 (v), 1998/99:N23 (kd), 1998/99:N22(c) och 1998/99: N24 (mp) i berörda delar.Införande av schablonberäkning på elmarknaden, m.m.Utskottet tillstyrker i princip, som tidigareredovisats, regeringens förslag om införande avschablonberäkning på elmarknaden den 1 november1999. Under utskottets beredningsarbete har vissasynpunkter på den lagtekniska utformningen avförslaget till ändringar i ellagen framförts avföreträdare för branschorganisationerna SverigesElleverantörer och Svenska Kraftverksföreningen.Utskottet föreslår i det följande vissa ändringar iregeringens lagförslag, vilka främst rörpreciseringar och förtydliganden.Den första ändringen som utskottet föreslår rör 3kap. I regeringens förslag till denna paragrafanges det i andra stycket att nätkoncessionshavaren,om en elanvändare har ett säkringsabonnemang omhögst 200 A eller tar ut en effekt om högst 135 kWvid lågspänning, i stället dels preliminärt skallberäkna mängden överförd el och dess fördelning övertiden (preliminär schablonberäkning), dels slutligtmäta mängden överförd el och beräkna dess fördelningöver tiden (slutlig schablonberäkning). Enligtregeringens förslag till 3 kap. 11 § skall deelanvändare som har ett säkringsabonnemang under dennyssnämnda gränsen eller som tar ut en effekt underden angivna gränsen och som vill ha timmätning ochavräkning efter sådana mätvärden ha rätt till dettaom de betalar för det. För att detta skall blitydligt bör, enligt utskottets mening, enprecisering göras i 3 kap. 10 §, genom att en meningav följande lydelse läggs till det nuvarande andrastycket: Detta gäller inte en elanvändare som begärtatt mängden överförd el och dess fördelning övertiden skall mätas. Med anledning av denna ändringföreslår utskottet vissa följdändringar i denresterande delen av paragrafen. Utskottetsändringsförslag framgår av bilaga 2.Beträffande 3 kap. 10 § vill utskottet vidarepåpeka att t.o.m. utgångenav gäller, enligt övergångsbestämmelsernapunkt 4, bl.a. att elproduktion t.ex. vidreservaggregat och hos små produktionsanläggningar,skall kunna undantas från kravet på timmätning.Enligt vad utskottet erfarit övervägs inomNäringsdepartementet hur denna fråga skall lösasefter övergångsperiodens slut.Utskottet anser att också bör göra tvåändringar i övergångsbestämmelserna. Den ena gälleren ändring av språklig karaktär i punkt 4, där delsordet bestämmelserna bör ändras till bestämmelsen,dels de två sista orden nämnda bestämmelser börändras till den nämnda bestämmelsen. Den andraändringen rör en precisering avanmälningsskyldigheten i punkt 5. Följande meningbör läggas i denna punkt: En elleverantörsom har ett sådant leveransavtal med en elanvändareskall anmäla detta till innehavaren avnätkoncession. I anmälan skall uppgift omleveransavtalets giltighetstid lämnas. Utskottetsförslag till ändring i övergångsbestämmelsernaframgår av bilaga 2.Utskottet vill slutligen något kommentera 8 kap. 8§, som rör frågan om vad som skall gälla i det fallatt en elanvändare tar ut el utan att ha något avtalmed en elleverantör. Enligt den föreslagnabestämmelsen skall den elanvändare som saknarelleverantör av berörd innehavare av nätkoncessionanvisas en elleverantör, som gentemotnätkoncessionshavaren har åtagit sig att leverera eltill sådana elanvändare. Den anvisade elleverantörenskall underrätta elanvändaren om devillkor för leveransen som han avser att tillämpaoch om den dag då han avser att påbörja leveransen.Det har av branschorganisationerna ifrågasatts hurman skall betrakta den elförbrukning som har skettfr.o.m. en inflyttning tills den berördeelanvändaren blir bunden antingen avanvisningsleverantörens erbjudna avtal eller avavtalet med en leverantör som elanvändaren själv harvalt. Med den utformning regeringens lagförslag harär denna fråga oreglerad. Företrädarna förbranschorganisationerna har föreslagit attanvisningsleverantörens erbjudna avtal skalltillämpas redan från inflyttningsdagen. mening skulle ett sådant förfaringssättkunna innebära civilrättsliga problem. En praktiskansats som, enligt utskottets mening, bör kunnagälla är att konstatera att en eventuell otillåtenelförbrukning kommer att märkas som en marginellökning av nätförlusterna på det lokalnät till vilketelanvändaren är ansluten. Eftersom elanvändarengenom sitt otillåtna agerande har orsakatnätinnehavaren en viss kostnad torde denne kunnakräva ersättning av elanvändaren för detta.Lämpligen sker debiteringen i samband med densedvanliga räkningen från nätinnehavaren. Utskottetförutsätter att regeringen följer denna fråga ochåterkommer till om så bedöms erforderligt.Sammanfattningsvis föreslår utskottet sålundaändringar i regeringens lagförslag avseende 3 kap.10 § samt övergångsbestämmelsernas punkter 4 och 5;ändringarna framgår av bilaga 2. beträffande utvärdering avschablonberäkningssystemetatt avslår motion 1998/99:N23 yrkandena 1 och 2,2. beträffande tillsyn av nätverksamhetenatt avslår motionerna 1998/99:N21 yrkande 2 och1998/99: N23 yrkandena 4 och 5,res. 1 (m, kd, c, fp)3. beträffande driftskostnad för timvismätningatt avslår motion 1998/99:N22 yrkande 5,res. 2 (c)4. beträffande utredning om timmätareatt avslår motion 1998/99:N24 yrkande 1,res. 3 (mp)5. beträffande elleveranser inomfjärrvärme- och naturgasområdenatt med bifall till proposition 1998/99:137 idenna del och med avslag på motion 1998/99:N23yrkande 3 godkänner vad som anges ipropositionen om elleveranser inom fjärrvärme-och naturgasområden,res. 4 (m, kd, fp)6. beträffande skydd för småelproducenteratt avslår motionerna 1998/99:N19, 1998/99:N20,1998/99: N21 yrkande 1, 1998/99:N22 yrkandena1-4, 1998/99:N23 yrkandena 6 och 7 och1998/99:N24 yrkande 2,res. 5 (m, fp)res. 6 (kd)res. 7 (c)7. beträffande införande avschablonberäkning på elmarknaden, m.m.att antar det i proposition 1998/99:137 framlagdaförslaget till lag om ändring i ellagen(1997:857), dock med ändring att 3 kap. 10 §samt punkterna 4 och 5 i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller lydelse enligtUtskottets förslag i bilaga 2.Stockholm den 21 september 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), (), (),(), (), Nils-GöranHolmqvist (s), (), (), (), (), ÅkeSandström (c), (), ()och (). Tillsyn av nätverksamheten (mom. 2)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omtillsyn av nätverksamheten bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotionerna 1998/99:N21 (m) och 1998/99:N23 (kd) -att det krävs en ökad och bättre tillsyn avnätverksamheten.Vägledande för utskottets ställningstaganden tillolika frågor beträffande den avreglerade elmarknadenär omsorgen om konsumentintresset. Detta låg bakomatt utskottet förordade att schablonberäkning skallinföras. Elhandelspriset utgör emellertid endast endel av det totala pris som en konsument betalar.Nivån på nätavgifterna och hur de utvecklas är ocksåav stor betydelse för det totala elpriset.Eftersom nätverksamheten inte är konkurrensutsattär det, enligt utskottets mening, mycket viktigt atttillsynen över denna del av elmarknaden är effektiv.Så är inte fallet . Trots gällanderegler om korssubventionering är det en uppenbarrisk för att energiföretagen söker kompensera sänktaelpriser med ökade nätavgifter. Enligt utskottetsmening borde vidare s.k. benchmarking utnyttjas istörre utsträckning, så att jämförelser avprisnivåer möjliggörs.Utskottet noterar att regeringen har för avsikt attsenare ta initiativ till en översyn av gällandereglering och tillsyn. För att understryka vikten aven ökad tillsyn och för att driva på regeringensarbete bör göra ett uttalande i saken.Därmed tillstyrks de båda motionerna 1998/99:N21 (m)och 1998/99:N23 (kd) i berörda delar.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande tillsyn av nätverksamhetenatt med bifall till motionerna 1998/99:N21 yrkande2 och 1998/99:N23 yrkandena 4 och 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Driftskostnad för timvis mätning (mom.3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omdriftskostnad för timvis mätning bort ha följandelydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotion 1998/99:N22 (c) - att elanvändare som redanhar installerade timmätare inte skall belastas mednågon driftskostnad för den timvisa mätningen,oavsett avtalets löptid.Den årliga driftskostnaden för en timmätare kanuppgå till för en elanvändare pålandsbygden. Ett rörligt elpris till slutanvändaren,baserat på priset på spotmarknaden timme för timme,stimulerar till att öka konsumtionen vidlågbelastning och minska konsumtionen underhögbelastning. En sådan lastutjämning bidrar tillbättre hushållning av el och därigenom mindremiljöpåverkan. Det vore därför felaktigt att införaen avgift som motverkar användningen av redaninstallerade timmätare. Det är olyckligt om deelanvändare som efter beslut ominförande av takpris på timmätare har installerattimmätare nu skulle bli de som missgynnas avriksdagens nya beslut.Riksdagen bör genom ett uttalande begära attregeringen skall lägga fram ett lagförslag sominnebär att elanvändare som redan har en timmätareinte skall belastas med någon driftskostnad, oavsettdet aktuella avtalets löptid. Den nyssnämndamotionen tillstyrks därmed i berörd del.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande driftskostnad för timvismätningatt med bifall till motion 1998/99:N22 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.3. Utredning om timmätare (mom. 4)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omutredning om timmätare bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotion 1998/99:N24 (mp) - att bör anmodaregeringen att tillsätta en utredning om en mergenerell installation av fjärravlästa ochtimregistrerande elmätare. Dessa elmätare som finnspå marknaden och som utnyttjats av detfåtal konsumenter som bytt elleverantör har mångafördelar, inte minst att de uppmuntrar tillenergibesparing.LEKO-utredningen har, som redovisats, haft iuppdrag att överväga om mätperiodens längd börregleras och om elräkningen bör baseras på faktiskförbrukning. I sitt avlämnade slutbetänkandefinner utredningen inte skäl att rekommenderastatsmakterna att vidta någrasärskilda åtgärder för att avskaffapreliminärdebiteringen. Utredningen föreslår istället att försök med fakturor baserade på faktiskförbrukning skall genomföras i ett avgränsatgeografiskt område, i första hand avseende hushållmed elvärme. Betänkandet kommer att bli föremålför beredning inom Näringsdepartementet.Enligt utskottets mening innebär den väg somutredningen förordar en alltför defensiv ansats. förslag först skall remissbehandlas ochregeringen därefter skall ta ställning i frågan -och där ställningstagandet kan bli det somutredningen föreslår, nämligen en försöksverksamhet,vars resultat i sin tur skall utvärderas - befararutskottet att en mer generell installation avelmätare kan bli verklighet först i en avlägsenframtid. bör därför anmoda regeringen atttillsätta en utredning med ett uttryckligt uppdragatt föreslå en sådan generell installation avelmätare. Därmed tillstyrker utskottet motion1998/99:N24 (mp) i berörd del.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande utredning om timmätareatt med bifall till motion 1998/99:N24 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Elleveranser inom fjärrvärme- ochnaturgasområden (mom. 5)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och () anserdels att den del av utskottets ställningstagande iavsnittet om elleveranser inom fjärrvärme- ochnaturgasområden som börjar med "I motion" och slutarmed "berörd del" bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med vad som anförs imotion 1998/99:N23 (kd) - att regeringen bör utse enmyndighet för tillsyn och prisövervakningbeträffande fjärrvärme. haruppmärksammat att en kraftproducent som producerarbåde fjärrvärme och el har erbjudit rabatter påfjärrvärme när konsumenten också köpt hela sittbehov av el från företaget. Energiföretag som säljerbåde fjärrvärme och el kan i sådana fall få enbetydande fördel i förhållande till ettkonkurrerande företag som bara säljer el. Förnärvarande finns det ingen myndighet som sköterprisövervakningen av fjärrvärme, vilket gör att detinte går att urskilja om kostnader för denkonkurrensutsatta elen vältras över påfjärrvärmekunderna i de bolag som producerar bådaenergislagen. Enligt utskottets mening bör enbefintlig myndighet utses med ansvar förprisövervakning, både för fasta installationer ochför energikostnaden.