bet · GM01FiU27 · 1999-05-25 00:00:00 — Finansieringsker genom att anslaget A 3Migrationspolitiska åtgärder, anslagsposten3 Återvandringsinsatser m.m., minskas medmotsvarande belopp.Socialförsäkringsutskottet, som har yttratsig i form av protokollsutdrag, tillstyrkerregeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medsocialförsäkringsutskottet, propositionensförslag (yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvårdoch social omsorgUpplösande av den ideellaföreningen föreslår att den bemyndigas attgemensamt med upplösaden ideella föreningen , Hälso- ochsjukvårdens utvecklingsinstitut.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet tillstyrker i sitt yttrande(SoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 11).Ersättning till vissa steriliserade (A 13)PropositionenRegeringen föreslår att ett nytt ramanslagA 13 Ersättning till vissa steriliseradeuppgående till anvisasför år 1999.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet tillstyrker i sitt yttrande(SoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitikenPropositionenRegeringen föreslår att den under ramanslagB 1 Stimulansbidrag och åtgärder inomäldrepolitiken bemyndigas att under år 1999få fatta beslut om projektbidrag tillförsöksverksamhet i kommuner och landstingsom, inklusive tidigare gjorda åtaganden,innebär utgifter på högst 180 miljonerkronor under åren 2000-2001.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet tillstyrker i sitt yttrande(SoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 12).Statsbidrag till vårdartjänst m.m.PropositionenRegeringen föreslår att den bemyndigas att,i fråga om ramanslag B 3 Statsbidrag tillvårdartjänst m.m. ingå avtalsom, inklusive tidigare gjorda åtaganden,innebär utgifter på högst 60 miljonerkronor under år 2000.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet tillstyrker i sitt yttrande(SoU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 13).Förslag om ny tilläggsbudget inomutgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård ochsocial omsorgMotionenI partimotion Fi16 av m.fl.(c) föreslås att åldersgränsen i 3 § lagen(1993:389) om assistansersättning tas bort.Förändringen bör träda i kraft den 1 juli1999 och beräknas kosta 50 miljoner kronor.Utgiftsökningen bör finansieras genom entidigareläggning av den nya och förändradeberäkningen av sjukpenninggrundande inkomst(SGI) som regeringen föreslår(utgiftsområde 10). Genom att införa dennaredan den 1 december 1999 i stället för den1 uppnås en besparing på 50miljoner kronor. I motionen yrkas på attregeringen skall återkomma med förslag omny tilläggsbudget i enlighet med detanförda.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet redovisar i sitt yttrande(SoU4y) att har gett regeringentill känna (bet. 1998/99:SoU1, rskr.1998/99:104) att regeringen bör överväga omrätten till personlig assistans kanutvidgas så att den som erhållit assistansföre får behålla den ävenefter 65-årsdagen. Regeringen har utrett deekonomiska konsekvenserna. Beroende på hurreglerna utformas och vilka antaganden somgörs om bl.a. hjälpbehov och antaletpersoner, skulle den ackumuleradekostnadsökningen för den statligaassistansersättningen till följd av enutvidgning av rätten till personligassistans komma att uppgå till 1,3-1,9miljarder kronor fullt genomförd. Enligtregeringens bedömning torde således deekonomiska konsekvenserna av en sådanutvidgning av reformen bli betydande. Medtanke på utvidgningens omfattning ochosäkerhet i kostnadsberäkningarna krävs,enligt regeringen, ytterligare beredninginnan något ställningstagande kan göras.Socialutskottet delar regeringensbedömning att det krävs ytterligareberedning av frågan innan någotställningstagande kan göras och anserdärför att motionen bör avstyrkas.Socialutskottet vill erinra omatt det vid ett flertal tillfällen uttalatatt kommunerna måste visa smidighet ochhänsyn vid övergången från personligassistans till annan stödform, och att detofta kan vara lämpligt att huvudmannenfortsätter att ge insatser som liknarpersonlig assistans.Centerpartiets företrädare tillstyrker ien avvikande mening motionen. I ettsärskilt yttrande erinrar företrädarna förModerata samlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalerna om att deutvecklar sin syn i sina respektiveavvikande meningar i yttrande , som har yttratsig i form av protokollsutdrag, avstyrkermotionen. representant harreserverat sig till förmån för motionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker, liksomsocialutskottet ochsocialförsäkringsutskottet, motion Fi16 (c)yrkande 24 (delvis).Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghetvid arbetslöshetBidrag till lönegarantiersättning(A 2)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på . Medanledning av förväntade besparingar somskulle föreslås av den s.k.Förmånsrättskommittén (dir. 1997:82)minskades anslaget för med150 . Kommitténs arbeteavslutades först i februari i år.Kommitténs besparingsförslag beräknas kunnaträda i kraft år 2000.Regeringen föreslår därför att anslagetunder innevarande budgetår ökas med 150miljoner kronor på grund av de uteblivnabesparingarna. Finansiering sker genom attanslag A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderunder utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv minskas med motsvarande belopp.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sittyttrande (AU3y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medarbetsmarknadsutskottet, propositionensförslag (yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetslivArbetsmarknadspolitiska åtgärder (A2)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 21 . Regeringenföreslår att anslag A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskasmed till följd av deförändringar som beslut omutformningen av reglerna för arbetspraktikmedför (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:AU1,rskr. 1998/99: 105). Som en följd av detminskade resursbehovet på grund avföreslagna förändringar av anställningsstödoch flyttningsbidrag beräknas anslagetkunna minskas med ytterligare 97 miljonerkronor. För att bidra till finansiering avvissa reformer minskas anslaget medytterligare . Reformernaberör lönegaranti, lönebidrag ochStiftelsen . Vidarebör utgifterna för räntesubventioner ochavskrivning av lån för äldreutbildningsbidrag med lånedel fr.o.m.innevarande budgetår inte längre beräknasunder utgiftsområde 14 Arbetsmarknad ocharbetsliv. Utgifterna bör i ställetberäknas under utgiftsområde 15 Studiestöd.Anslag A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärderbör därför minskas med ytterligare8 som anslag A 2Studiemedel m.m. ökas med motsvarandebelopp.Sammantaget innebär regeringens förslaginom alla utgiftsområden att anslag A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskasmed 397 miljoner kronor.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet tillstyrker i sittyttrande (AU3y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medarbetsmarknadsutskottet, propositionensförslag (yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.FlyttningsbidragPropositionenDet nuvarande stödet flyttningsbidragbestår av följande fem stödformer:respenning, starthjälp, pendlingsstöd,medflyttandebidrag samt inlösen avegnahemsfastigheter och bostadsrätter avarbetsmarknadsskäl. Enligt regeringen ärflyttningsbidragen ett viktigt instrument iarbetsmarknadspolitiken främst för attstimulera geografisk rörlighet ochflexibilitet på arbetsmarknaden. Härigenomminskar arbetslösheten ocharbetskraftsbristen motverkas. Regeringenanser dock att regelverket är otillgängligtoch administrativt tungrott vilketinneburit att stödet inte kommit attanvändas på ett kostnadseffektivt sätt.Regeringen föreslår därför ett detgenomförs ett antal regeländringar i syfteatt förenkla detta. Förslaget bygger på enredovisning av AMS, som haft i uppdrag attbl.a. utreda hur flyttningsbidragen kaneffektiviseras.Regeringen anser att flyttningsbidragen istörre utsträckning än bör riktastill den enskilda individ som är ellerriskerar att bli arbetslös och mindre tillindividens hushåll eller den som redan haren anställning. Stödet bör renodlas så attdet skall lämnas till den som söker ellertillträder en anställning eller flyttar föratt tillträda en anställning. Regeringenföreslår därför att stödformernamedflyttandebidrag och inlösen avegnahemsfastigheter och bostadsrätter avarbetsmarknadsskäl avskaffas.Vidare föreslås ytterligare förändringarav flyttningsbidraget vilka i huvudsak kansammanfattas enligt följande.Flyttningsbidrag skall i fortsättningennormalt endast kunna ges till den som fyllt25 år. Om det finns särskilda skäl kan detdock lämnas även till den som fyllt 20 åreller genomgått treårig gymnasieutbildning.Arbetsförmedlingen skall vidare alltid göraen ingående prövning av om personen skulleha kunnat få arbete i eller nära hemortenutan hjälp av flyttningsbidrag.Möjligheten att lämna respenning vidarbetstagares eller hushållsmedlemmarsåterflyttning till hemorten tas bort.Vidare skall den del av ersättningen föruppehälle som består av traktamente tasbort. Ersättning för bohagstransport skallbara kunna lämnas till den som skalltillträda en anställning och inte som i dagäven inför arbetsmarknadsutbildning.Regeringen föreslår också att dennuvarande delen av pendlingsstödet, där detlämnas bidrag för två hemresor, tas bort.Starthjälpen höjs till . Det blirden enskildes ensak att avgöra om stödetskall användas för pendlingskostnader ellerannat.I dag kan en person som tillträder sinförsta anställning efter avslutadarbetsmarknadsutbildning få pendlingsstödoch starthjälp. I fortsättningen skallutbildningar inom ochmotsvarande vuxenutbildning likställas medarbetsmarknadsutbildning i dettasammanhang.Förändringarna i flyttningsbidraget skallgälla fr.o.m. och innebärenligt regeringen att utgifterna minskarmed 7 miljoner kronor.MotionenI partimotion Fi17 av m.fl. (fp) yrkas avslag på regeringensförslag.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet anser i sittyttrande (AU3y) i likhet med regeringen attflyttningsbidrag är ett viktigt instrumentför att stimulera geografisk rörlighet ochför att minska arbetslöshet och undanröjaarbetskraftsbrist. är det viktigtatt stödformen blir mer kostnadseffektiv.Det förslag regeringen lagt fram innebärenligt arbetsmarknadsutskottets mening attstödet mer än riktas mot den enskildaindividen som är eller riskerar att bliarbetslös. renodlas det till attframför allt stödja insatser att söka,tillträda eller flytta till en anställning.Förslaget innebär också att systemet blirmer överskådligt samt attadministrationskostnaderna sänks.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrkerregeringens förslag och avstyrker motionen.Folkpartiet liberalernas företrädaretillstyrker i en avvikande mening motionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medarbetsmarknadsutskottet, propositionensförslag (yrkande 14). Motion Fi17 (fp)yrkande 14 avstyrks.AnställningsstödPropositionenEnligt nuvarande regler kan en arbetsgivareerhålla anställningsstöd när arbetsgivarenanställer en långtidsarbetslös som vidanställningen varit inskriven påarbetsförmedlingen i minst tolv månader.Anställningsstödet lämnas avlönekostnaden, dock maximalt med 350kr/dag. Stödet utgår enligt huvudregelnunder . Det finns dock vissamöjligheter att lämna ersättning under tolvmånader.Regeringen föreslår att det vid sidan avnuvarande anställningsstöd införs en formav förstärkt anställningsstöd. Enligtförslaget skall arbetsgivare som anställeren person som före anställningen varitöppet arbetslös eller deltagit iarbetsmarknadspolitisk åtgärd och varitanmäld vid arbetsförmedlingen kunna erhålla anställningsstödunder sammanlagt 24 månader. skallanställningsstödet utgöra avlönekostnaden, dock högst permånad. Resterande 18 månader skall stödetuppgå till av lönekostnaden, dockhögst per månad.Förutom införandet av ett förstärktanställningsstöd föreslås att stödetomformas från ett kontantstöd till enkreditering på arbetsgivarens skattekonto.De nya reglerna föreslås gälla fr.o.m. den1 . Förslaget innebär attutgifter för anställningsstödet inte kommeratt belasta utgiftsområdet. För innevarandebudgetår innebär det minskade utgifter inomutgiftsområdet med 90 miljoner kronor.MotionerI kommittémotion Fi20 av . (m) yrkas avslag på förslaget ominförandet av ett förstärktanställningsstöd. Enligt motionärernaförbättras inte de långtidsarbetslösasförutsättningar att ta lediga arbeten medregeringens förslag. Regeringsförslagethandlar uteslutande om att öka delångtidsarbetslösas konkurrenskraft genomatt göra dem billigare. I stället bör mangenom utbildningsinsatser förbättrakonkurrenskraften för denna grupp.Motionärerna kan dock för sin del godkännaatt anställningsstödet omformas från ettkontantbidrag till kreditering påskattekonto.Enligt partimotion Fi15 av . (kd) kommer regeringens förslagendast att på marginalen hjälpa någralångtidsinskrivna att få arbete i ställetför någon annan. I motionen föreslås istället att ett mer generellt stöd införs,ett s.k. marginellt sysselsättningsstöd.Förslaget innebär att varje form avsysselsättningsökning i företagen skalluppmuntras vare sig det karakteriseras avtillfällig eller fast anställning, deltids-eller heltidsanställning. Rabatten skallutgå till alla arbetsgivare som har minstfyra anställda och en lönesumma på ca500 . Stödet bör dock inte ges tillhelt nystartade företag. Företagen bör havarit i gång innan ansökan omstöd kan göras. Företag som exempelvis ökarantalet anställda genom att köpa andraföretag och i och med köpet tar överarbetskraft skall inte vara berättigadetill stöd. Exempel på liknande undantag gesi motionen. Regeringen bör ibudgetpropositionen återkomma medförslag till utformning av ett sådantmarginellt sysselsättningsstöd som härskisserats.I partimotion Fi17 av . (fp) yrkas avslag på regeringensförslag.Leif m.fl. (s) anser i motionFi26 att reglerna för det förstärktaanställningsstödet bör utformas så att intebara de som varit inskrivna påarbetsförmedlingen kan omfattasutan även personer som i praktiken varitarbetslösa i mer än tre år.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet konstaterar i sittyttrande (AU3y) att det finns grupper avarbetslösa som trots förbättratkonjunkturläge inte har kunnat erhållaarbete. De har stått utanför den reguljäraarbetsmarknaden . Detfinns olika förklaringar till varförgrupper av arbetslösa inte har kunnaterhålla reguljära arbeten underkonjunkturuppgångar. Det behöver intenödvändigtvis vara så att det beror påbrist på kompetens, utan en förklaring kanvara den misstro arbetsgivare har mot attanställa dessa personer. En viktig insatsär, anför arbetsmarknadsutskottet, attskapa en åtgärd som i första hand ärinriktad på att ge den enskilda individenmöjlighet att komma in på den reguljäraarbetsmarknaden. Inom vissa grupper ärutbildningsnivån inte sällan hög;avsaknaden av arbete beror i första hand påfördomar. Detta gäller bl.a. för invandrareoch personer med funktionshinder. Det ärdärför viktigt att man för dessa grupperskapar en åtgärd som ger dem chansen attvisa sina förtjänster.Åtgärden som krävs i dessa fall skall varastarkt individinriktad. Vad som erfordrasär en insats som snarare gynnar starktutsatta grupper än sysselsättningstillväxti sig, även om det också kan bli en sådaneffekt om åtgärden lyckas bra. Denkonstruktion som regeringen har valtuppfyller enligt utskottets mening dessakrav. Kravet på en längre tids inskrivninginnebär att åtgärden endast kommer attriktas mot de mest utsatta grupperna.En fråga som är av stor betydelse vidutformningen av stödet är vilka som skallomfattas av den, dvs. vilka som skall ansessom långtidsinskrivna. Enligt vadarbetsmarknadsutskottet har erfarit är detännu inte bestämt hur denna grupp skallavgränsas. I propositionen hänvisas tillatt det var ca 100 000personer som hade varit arbetslösa eller ikonjunkturberoende åtgärder och som varitinskrivna vid arbetsförmedlingen i mer . Enligt vad arbetsmarknadsutskottetunder hand inhämtat från Regeringskansliethar då också räknats personer som kan hahaft något längre uppehåll i arbetslöshetenän vad som normalt gäller när begreppetlångtidsinskriven används. Om man använderden definition av långtidsinskrivna som AMSbrukar tillämpa skulle motsvarande antalvara ca 60 000 personer. I dessa fall avsespersoner som är inskrivna vid förmedlingenoch som inte haft reguljärt arbete somvarat minst under en treårsperiod.Arbetsmarknadsutskottet delar desynpunkter som framförts i motion Fi26 (s)om att det är viktigt att det intefastställs en alltför snäv definition avvilka som skall anses som långtidsinskrivnaoch som därigenom skall kunna anställas medanställningsstöd. Avbrott i arbetslöshetenpå grund av kortare tillfälliga arbeten fårenligt utskottets mening inte leda till attden arbetslöse utestängs från möjlighetenatt omfattas av det förstärktaanställningsstödet. För att åtgärden skallkunna bli verkningsfull när det gällerbl.a. invandrare är det viktigt att denäven kan komma i fråga för grupper somnormalt definieras som "ej förmedlingsbara"enligt arbetsförmedlingen. mening är det också viktigt medmer enhetliga definitioner i olikaförordningar inom detarbetsmarknadspolitiska området. De måstevara tydliga och lätta att tillämpa.Enligt utskottets mening är det angelägetatt de närmare villkoren för det förstärktaanställningsstödet utformas i enlighet meddet anförda. Arbetsmarknadsutskottetförordar därför att finansutskottetföreslår ett tillkännagivande i enlighetmed vad som anförts.När det gäller utformningen avfinansieringen av anställningsstödet villarbetsmarknadsutskottet göra följandepåpekande. Utskottet har ingen erinran motatt anställningsstödet omformas frånkontantbidrag till kreditering påskattekonto. Utskottet kan notera attanslaget justeras ned i enlighet därmed.Regeringen måste därför noggrant följaåtgärdens utveckling så att de avseddaresurserna verkligen kommer delångtidsinskrivna till godo i form avanställningar. Utskottet kan ocksåkonstatera att det kan vara svårtåtminstone för en oinitierad läsare attöverblicka kostnaderna för de olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Åtgärden kommer inte att medföra någrautgifter som belastar utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv. Kostnadernaför staten uppstår i stället genom minskadeskatteintäkter.Arbetsmarknadsutskottet tillstyrkerpropositionen med det ovan redovisadetillkännagivandet. Motionerna avstyrks iden mån de inte kan anses tillgodosedda medvad arbetsmarknadsutskottet anfört.Företrädarna för Moderata samlingspartiethar avgivit en avvikande mening i dennadel. Företrädarna för Kristdemokraternarespektive liberalerna haravgivit särskilda yttranden.I sitt yttrande (AU2y) överutgiftsområdesramarna åren 2000-2002utvecklar arbetsmarknadsutskottet ocksåsina synpunkter när det gälleranställningsstödet och avstyrker där motionFi15 (kd) yrkande 9. Yttrandet finns sombilaga till betänkande 1998/99:FiU20.Skatteutskottets ochsocialförsäkringsutskottets yttrandenSkatteutskottet berör i sitt yttrande(SkU5y) över vårpropositionensinkomstförslag och utgiftsområdesramarnaåren regeringens lagförslag omkreditering av anställningsstöd påskattekonto. , som inte tarställning till anställningsstödet, har intefunnit någon anledning till erinran mot detlagförslag som regeringen lagt fram ochtillstyrker att det antas omfinansutskottet anser att en övergång frånkontantstöd till kreditering på skattekontobör genomföras.Socialförsäkringsutskottet noterar i sittyttrande (SfU5y) över utgiftsområdesramarnaåren regeringens förslag om såväldet nuvarande anställningsstödet somförslaget om ett förstärkt anställningsstödsom föreslås träda i kraft den 1 oktober1999. Enligt förslaget skallanställningsstödet inte längre ha formen avett bidrag utan tillföras arbetsgivarnagenom att deras skattekonton krediteras ettmotsvarande belopp. Det innebär attstatsbudgetens utgiftssida inte längrekommer att belastas av stödet. Det kommer istället till synes på statsbudgetensinkomstsida där inkomsterna i form avsocialavgifter kommer att minska.Socialförsäkringsutskottet, som vill erinraom att i lagen om socialavgifter föreskrivshur influtna avgifter skall fördelas,förutsätter att den nya formen föranställningsstöd inte reducerar deavgiftsmedel som enligt lagen skallfinansiera ersättningar m.m. inomutskottets beredningsområde.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar, i likhet medarbetsmarknadsutskottet, de synpunkter somframförts i motion Fi26 (s) om att det ärviktigt att det inte fastställs en alltförsnäv definition av vilka som skall ansessom långtidsinskrivna och som därigenomskall kunna anställas med anställningsstöd.Avbrott i arbetslösheten på grund avkortare tillfälliga arbeten får inte ledatill att den arbetslöse utestängs frånmöjligheten att omfattas av det förstärktaanställningsstödet. För att åtgärden skallkunna bli verkningsfull när det gällerbl.a. invandrare är det viktigt att denäven kan komma i fråga för grupper somnormalt definieras som "ej förmedlingsbara"enligt arbetsförmedlingen. Finansutskottethar inget att invända motarbetsmarknadsutskottets uttalande att detockså är viktigt med mer enhetligadefinitioner i olika förordningar inom detarbetsmarknadspolitiska området. De måstevara tydliga och lätta att tillämpa. framhåller är detangeläget att de närmare villkoren för detförstärkta anställningsstödet utformas ienlighet med det anförda.Vad utskottet anfört om det förstärktaanställningsstödet bör medanledning av motion Fi26 (s) som sin meningge regeringen till känna.I likhet med arbetsmarknadsutskottettillstyrker finansutskottet propositionensförslag (yrkandena 7 och 15). MotionernaFi15 (kd) yrkande 9, Fi17 (fp) yrkande 15och Fi20 (m) yrkande 1 avstyrks.Särskilda åtgärder för arbetshandikappade(A 3)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 6 . För attförbättra möjligheterna förfunktionshindrade att få arbete föreslårregeringen att anslaget tillförsytterligare för år 1999.Finansiering sker genom att anslag A 2Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskasmed motsvarande belopp.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet tar i sitt yttrande(AU3y) upp förhållandena beträffande medlenför särskilda åtgärder förarbetshandikappade. I samband medbehandlingen av budgetpropositioneninnevarande budgetår bestämdes att det fördetta ändamål skulle uppföras ett ramanslagom ca . Regeringenbestämde också i regleringsbrevet för AMVför , som beslutades den 17december 1998, att AMS skulle disponeradessa medel. Detta beslut ändrades genomett regeringsbeslut den 31 mars 1999.Beslutet, som innebar en ändring iregleringsbrevet, innebär bl.a. attramanslaget i stället skulle vara ca , dvs.