bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Det gäller naturligenfrämst de av särskilt prioriterade områdena,såsom t.ex. miljö- och konsumentpolitiken.Konstitutionsutskottet framhåller dock i sittbetänkande 1998/99: KU11 EU-frågornas behandling iriksdag och regering (s. 19) att det i skrivelsenför 1997 återfinns mer information om regeringensagerande och ställningstagande än i tidigareskrivelser. Beträffande ställningstaganden inom EU:solika sakområden erinrar utskottet i detsammanhanget också om sitt tidigare påpekande attregeringen kan lämna skrivelser till omarbetet i EU inom ett visst område. välkomnar attregeringen redovisar sin syn på utvecklingen i EU iskrivelser och propositioner, vilka blir föremål förriksdagsbehandling. I sådana skrivelser ochpropositioner är det också lämpligt att regeringenredovisar hur informations- och samrådsskyldighetengentemot har fullgjorts. I fråga om denaktuella skrivelsen om verksamheten i Europeiskaunionen återfinns emellertid - tillskillnad från förra årets skrivelse som innehöll ettavsnitt om samrådet med beträffande 1996års regeringskonferens - inte på någon punkt någonredogörelse för det informations- ochsamrådsförfarande gentemot som regleras i10 kap. riksdagsordningen, vilket hade varitönskvärt. De frågor som behandlas i skrivelsen berördock i allmänhet sådana frågor som har varit föremålför samråd i och där det har funnits enmajoritet som stöder regeringens ståndpunkt.Sammanfattningsvis anser att det iregeringens skrivelse om verksamheten i Europeiskaunionen bör tydligare framgå hur Sverigehar röstat i ministerrådet och hur regeringen harfullgjort sin informations- och samrådsskyldighetgentemot riksdagen.Den övergripande utvecklingen i EuropeiskaunionenI skrivelsen (Del 1) redogörs utförligt för detövergripande samarbetet i unionen och för Sverigesprioriterade frågor i unionen samt för möten i , Pörtschach och i (avsnitt 1 och 2). Vidare redogörs för Agenda 2000och i det sammanhanget både för utvidgningsprocessenmed nya medlemmar och det s.k. reformpaketet(avsnitt 3). Slutligen redogörs i denna del för EMU-besluten och den agerande i EMU-frågan (avsnitt 4) samt för Amsterdamfördraget(avsnitt 5). har kontinuerligt följt denövergripande utvecklingen i unionen, främst genomsamrådsförfarandet med regeringen, men också inomramen för samarbetet inom COSAC (La Conférence desorganes spécialisés dans les affairescommunautaires) då representanter frånEuropakommittéerna i EU och Europaparlamentetträffas och genom studieresor och besök.EU:s utvidgning (avsnitt 3.1)I skrivelsen redovisar regeringen vad som sketthitintills i fråga om . Nämnden harinformerats av och samrått med regeringen införEuropeiska rådets och ministerrådets behandling avkommissionens översynsrapporter om kandidatländernasframsteg. Nämnden har också haft och kommer även ifortsättningen att ha bilaterala kontakter medparlamenten i de olika kandidatländerna.Representanter från kandidatländerna har ocksådeltagit som observatörer vid de nyssnämnda COSAC-konferenserna. Nämnden vill gärna framhålla att detär viktigt att regeringen även i fortsättningenkontinuerligt informerar och samråder med nämnden omden fortsatta utvecklingen av utvidgningsprocessen.EU:s reformering (avsnitt 3.2)Regeringen redogör vidare för EU:s reformprocess,kallad Agenda 2000. Denna mycket viktiga förhandlinghar noga följts av . Förutom informationoch samråd inför respektive ministerråd har nämndenockså fått kontinuerlig information från regeringengenom en särskild beredningsgrupp med enrepresentant för varje parti. I februari 1999ordnade nämnden också en offentlig utfrågning omAgenda 2000 och under det slutliga toppmötet iBerlin hade nämnden fleratelefonöverläggningar med den svenskaförhandlingsdelegationen i Berlin.Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (avsnitt4)Regeringen ger i skrivelsen en redovisning av hur denekonomiska och monetära unionen utvecklats. Den 1-3maj 1998 fattade rådet, i dess sammansättning avstats- eller regeringschefer, beslut om vilkamedlemsstater som skulle ingå i valutaunionen frånstarten . De fyra EU-medlemsstaterna , , ochGrekland skulle inte delta från starten. Vidare görsi skrivelsen en sammanfattande redovisning av detsvenska konvergensprogrammet som utarbetats ienlighet med den sombeslutades av rådet . Programmetöverlämnades till kommissionen den 22 december 1998.EU-nämnden har kontinuerligt följt frågor som rörden ekonomiska och monetära unionen. Samråd medregeringen har även skett i samband med utarbetandetav det svenska konvergensprogrammet.Amsterdamfördraget (avsnitt 5)har fortlöpande följt ratifikationsprocessenbeträffande Amsterdamfördraget samt i samband medinformation och samråd inför ministerrådets olikamöten diskuterat de åtgärder som skall och börvidtas i anledning av fördraget, som träder i kraftden . hade underförhandlingarna om fördraget ett intensivt samrådmed regeringen.Frågor som är särskilt viktiga och som kommer attnoga följas av nämnden är bl.a. den rättsakt somskall antas med regler och allmänna villkor för hurledamöterna av skall fullgöra sinauppgifter, kommissionens förslag om tillgång tillEuropaparlamentets, rådets och kommissionenshandlingar (se nedan), tillämpningen av de nyainstrumenten inom ramen för den gemensamma utrikes-och säkerhetspolitiken samt genomförandet av ettområde med frihet, säkerhet och rättvisa ochsamarbetet inom tredje pelaren som omfattartillämpning av vissa nya beslutsinstrument.Enligt uppgift kommer under 1999att besluta att inleda en regeringskonferens för attse över de institutionella frågorna i EU, som inteblev lösta genom Amsterdamfördraget. om antalet kommissionärer och röstviktningen irådet. förutsätter att, om så sker,regeringen kommer att samråda med nämnden och hållanämnden kontinuerligt informerad på samma sätt somskett tidigare.Det ekonomiska och sociala samarbetsområdetTillväxt och sysselsättning (avsnitt 6)I skrivelsen redogör regeringen för EU:ssysselsättningssamarbete. Detta samarbete kom ocksåatt prägla en stor del av verksamhet,framför allt . Regeringeninformerade och samrådde med nämnden dels angåendeden svenska handlingsplanen, dels angåendeförberedelsearbetet inför Europeiska rådets möten iCardiff respektive . Sysselsättningenbehandlades på såväl Ekofinmöten som rådsmötenangående arbetsmarknad och sociala frågor, och infördessa möten samrådde både arbetsmarknadsministernoch finansministern med nämnden. Frågan harföranlett mycket omfattande diskussioner i nämnden.Nämnden har däremot inte fått någon närmareinformation om det s.k. trilaterala samarbete sompågått mellan , och Italienmed bl.a. gemensamma förslag påarbetsmarknadsprojekt och förslag till revideraderiktlinjer på jämställdhetsomådet.Svenska övergångsregler (avsnitt 8)Regeringen redovisar i skrivelsen en del av deövergångsregler som erhöll i samband medmedlemskapsförhandlingarna. De regler som redovisasrör huvudsakligen sådana som var bestämda till treeller och som följaktligen löpt ut /98 eller 1998/99. anseratt det är en värdefull redovisning och konstaterari likhet med regeringen att övergångsperioderna påmånga, ofta viktiga, svenska områden använts tillatt ändra eller påbörja förändringar av gemenskapensregler. anser dock att det hade varit braom regeringen i skrivelsen redovisat lägetbeträffande samtliga nu gällande övergångsregler somSverige erhållit.Skatter (avsnitt 11)har haft ett omfattande och regelmässigtsamråd med regeringen om samtliga skattefrågor somtagits upp på ministerrådet för ekonomiska ochfinansiella frågor. Även frågor som har diskuteratspå s.k. informella rådsmöten på det ekonomiska ochfinansiella området har nämnden informerats om. Enfråga som särskilt diskuterats är reglerna för denskattefria försäljningen av bl.a. alkoholdrycker ochtobaksvaror. Någon information inför behandlingen avdenna fråga vid i idecember 1998 har emellertid inte förekommit.Folkhälsa (avsnitt 12.10)På detta område redogörs i skrivelsen (avsnitt12.10.2) för direktivet om tobaksreklam (98/43/EG,EGT L 213, 30.7.98) som antogs av ministerrådet den22 med kvalificerad majoritet. EU-nämndenfinner redogörelsen knapphändig, särskilt motbakgrund av de diskussioner som ägde rum såväl ikonstitutionsutskottet som i innanregeringen kunde få stöd för sin position att röstaja till en gemensam ståndpunkt. Den gemensammaståndpunkten antogs av rådet först den 12 februari1998; vid rådsmötet nåddespolitisk enighet med kvalificerad majoritet om dengemensamma ståndpunkten. Problemen rörde främstdirektivets förenlighet med det undantag som finns itryckfrihetsförordningen (TF) beträffandekommersiella annonser. Inte heller finns iskrivelsen någon uppgift om att direktivet av andraskäl inte är helt oomstritt. I Europaparlamentetvållade direktivet stor debatt, och enligt uppgiftfinns i ett mål anhängiggjort där detyrkas att direktivet skall ogiltigförklaras. noterar att direktivet inte återfinns iskrivelsens bilaga 1 som upptar viktigareförordningar, direktiv och beslut antagna av rådetunder 1998.Näringspolitik (avsnitt 14)På området för näringspolitik nämns i skrivelsen i avsnittetom regeltillämpning (avsnitt 14.5.1) den franskastatens stöd på till ansåg i ett beslut attdetta stöd var förenligt med artikel 92.3c i EG-fördraget. Ett antal europeiska flygbolag, däriblandSAS, väckte talan mot beslutet och yrkade att detskulle ogiltigförklaras. Förstainstansrätten beslöti dom att kommissionens beslutskulle ogiltigförklaras på grund av att det varbristfälligt motiverat när det gällde dels inköpetav ett antal nya flygplan, dels på linjer till destinationer utanför EES-området. I skrivelsen sägs endast att Sverigeintervenerade 1995 och framförde argument tillförstainstansrätten där en del av ärendet prövats.Vidare sägs att rätten meddelade sin dom i juni1998, där man delvis gav rätt. Det framgåremellertid inte av redogörelsen vad Sverigesintervention gick ut på och vilket innehåll domenhade. Det kan också noteras att målet inte nämns iskrivelsens bilaga 3, i vilken svenska mål i och förstainstansrätten under 1998redovisas.I avsnittet om turism (avsnitt 14.6) redovisaskommissionens förslag till rådsbeslut om ett förstaflerårigt program till stöd för europeisk turism(1997-2000) - Philoxenia. I skrivelsen sägs att detrått delade meningar om behovet av ett program tillstöd för europeisk turism och att för inre marknadsfrågor den 7 december1998 tillhörde dem som röstade emot programmet. Denärmare omständigheterna bakom agerande närdet gäller det föreslagna turistprogrammet redovisasemellertid inte. har tagitupp regeringens tidigare handläggning av ärendet isitt granskningsbetänkande 1997/98:KU25.Den gemensamma jordbrukspolitiken (avsnitt 16)har fortlöpande följt utvecklingen påjordbrukspolitikens område, inte minst som framgåttinom ramen för Agenda 2000-förhandlingarna. Ettområde som också uppmärksammats av nämnden, men sominte nämns i skrivelsen, är det nya agromonetärasystemet som införs genom två förordningar somantagits av rådet den 15 december 1998.Parallellimport av märkesvaror (avsnitt 22.4.2)dom i det s.k. Silhouettemålet (mål nrC-355/96) angående parallellimport av varor frånländer utanför EES redovisas i skrivelsen.Domstolens dom innebar att sådan import inte längrefick förekomma. Detta föranledde att regeringen toginitiativ till en diskussion angående dessa frågorvid inre marknadsrådet. Regeringens initiativ harfått ett brett stöd i EU-nämnden.Europeiska unionens förbindelser medomvärldenUtrikes- och säkerhetspolitik (avsnitt 30)I skrivelsen framhålls att EU fattat ettbeslut om en gemensam åtgärd på grundval av artikelJ 4.2 i Unionsfördraget, genom vilket EU anmodadeVästeuropeiska unionen (VEU) att slutföra engenomförbarhetsstudie av möjliga alternativ förinternationella polisiära insatser i föratt bistå de albanska myndigheterna. Därutöver hardet enligt skrivelsen antagits gemensamma åtgärderpå grundval av samma artikel om stöd tillOrganisationen för säkerhet och samarbete i () för övervakning av situationen i Kosovo samten begäran om VEU:s medverkan i en minröjningsinsatsi . Det sistnämnda beslutet har EU-nämndeninformerats om, dock ej de bägge förstnämnda.Vidare nämns i skrivelsen att diskussioner omutvecklingen av en europeisk säkerhets- ochförsvarspolitik har förts och väntasfortsätta samt att de nyaimpulser som tillförts debatten om en stärkteuropeisk krishanteringsförmåga välkomnades vidEuropeiska rådets möte i . Någon rapporteringtill om dessa diskussioner har inte skettunder 1998. har dock inför ettinformellt utrikesministermöte detta årinformerats om och diskuterat dessa frågor.I övrigt har kontinuerligt följtutvecklingen inom det utrikespolitiska området genomofta återkommande informations- ochsamrådstillfällen med regeringen. Bl.a. har fråganom uppförandekoden för vapenexport diskuteratsutförligt i nämnden. Däremot har samråd med nämndeninte ägt rum beträffande den gemensamma åtgärden somantogs av ministerrådet och somavser kampen mot spridning av lätta vapen.Den gemensamma handelspolitiken,utvecklingssamarbetet, regionala förbindelser(avsnitt 31, 32 och 33)I skrivelsen lämnas en utförlig redogörelse för frågorna inomEU:s gemensamma handelspolitik, utvecklingssamarbeteoch EU:s bilaterala och regionala förbindelser. följer fortlöpande också dessa frågor isamband med att de kommer upp på dagordningen förministerråden för allmänna frågor ochutvecklingsfrågor. förutsätter attregeringen informerar och samråder med nämnden införde nya multilaterala handelsförhandlingarna inomWTO.På utvecklingsområdet har bl.a. förhandlingarnamellan EG och länderna i , ochStillahavsområdet (AVS-länderna) uppmärksammats iEU-nämnden. När det gäller EU:s bilaterala ochregionala förbindelser har nämnden vid fleratillfällen diskuterat relationerna med Ryssland,bl.a. livsmedelsbiståndet, som är en fråga som ståttpå dagordningen också för ministerråden förekonomiska och finansiella frågor respektivejordbruksfrågor. Vidare har givetvis situationen påBalkan diskuterats vid ett antal tillfällen. Inomramen för utvidgningsförhandlingarna och har också Turkietsrelationer med EU debatterats. I fråga om Sydafrikahar regeringen haft ett brett stöd i föratt få till stånd ettsamarbetsavtal inklusive frihandelsavtal mellan EGoch . Detta avtal godkändes sedermera vidtoppmötet i . Det transatlantiskasamarbetet har också stått på dagordningen och i detsammanhanget den s.k. banantvisten mellan EU ochUSA.Samarbetet i rättsliga och inrikes frågorI skrivelsen behandlas både det civilrättsliga ochdet straffrättsliga samarbetet inom EU, liksomfrågor om polis- och tullsamarbete och invandringoch asyl. Detta är frågor som också noga följs avEU-nämnden. Beträffande har tidigare informerats om förhandlingarna omavtalet om anslutning tillSchengenkonventionen, som undertecknades i december1996.Straffrättsligt samarbete m.m. (avsnitt 35.2)Regeringen redogör i skrivelsen bl.a. för engemensam åtgärd om att göra deltagande i enkriminell organisation i unionensmedlemsstater till ett brott, som antogs av rådet idecember 1998. Åtgärden innehåller en definition avvad som avses med en kriminell organisation vidtillämpningen av den gemensamma åtgärden.Kriminaliseringen knyter an till deltagandet iorganisationens brottsliga aktiviteter. Denna frågahar behandlats i ochden har varit mycket omdiskuterad. Enligt skrivelsenär åtgärden så utformad att det inte torde krävasnågra svenska lagändringar för att skallleva upp till åtagandena. Justitieministern har förEU-nämnden också uppgett att åtgärden inte kommeratt kräva någon lagändring i Sverige.EU:s institutioner m.m.Rådet, Europeiska kommissionen m.m. (avsnitt39.1-11)I skrivelsen lämnas en kort redogörelse över EU:sinstitutioner. vill framhålla att detskulle vara värdefullt om skrivelsen också innehöllen sammanställning över de rådsmöten som förevaritunder året och hur varit representerat viddessa. Beträffande viktigare frågor borde det också,som tidigare nämnts, anges i skrivelsen hur Sverigehar röstat i rådet. Vidare borde skrivelseninnehålla en förteckning över alla viktigare förslagsom kommissionen lämnat under året.Till skrivelsen bifogas en förteckning över svenskamål i och förstainstansrätten (dvs. mål där svenska domstolar har begärtförhandsavgörande och mål där harintervenerat) samt över viktiga domar meddelade avEG-domstolen . På grund av EG-domstolensstora betydelse för EG:s rättsutveckling är en sådanredovisning mycket värdefull. villframhålla att det vore önskvärt om skrivelsen ocksåhade omfattat redovisning av andra viktiga mål därSverige har yttrat sig och viktiga domar frånförstainstansrätten.Personalpolitik i EU-institutionerna (avsnitt 39.12)Frågan om personalpolitik i EU-institutionerna tas upp iskrivelsen. Regeringen har nått framgångar på dettaområde; bl.a. har tjänsteföreskrifterna genom enförordning ändrats i positiv riktning vad gällerjämställdhetsområdet. Det kan noteras att dennaförordning (EG) nr 781/98 som rådet antog den 7april 1998 dock inte återfinns i skrivelsens bilaga1 över viktigare förordningar, direktiv och beslutantagna av rådet . kan erinraom att frågan om personalpolitiken i EU:sinstitutioner och tjänstemännens yttrandefrihet togsupp i nämnden i samband medsamrådet kring regeringskonferens. I detsammanhanget förklarade företrädare för regeringenatt man hoppades att successivt kunna bryta upp denkultur av större slutenhet som finns i EU:sinstitutioner och som även påverkar synen påpersonalpolitik så att institutionerna i framtidenfungerar och agerar på ett annat sätt. EU-nämndenfinner det angeläget att tjänsteföreskrifterna kanutformas i en sådan riktning.Öppenhet och insyn (avsnitt 39.13)Som en följd av de nya bestämmelserna iAmsterdamfördraget om öppenhet har arbetet inlettsmed att utarbeta en rättsakt, som skall regleraallmänna principer och sekretessregler förhandlingars offentlighet i , rådetoch kommissionen. I syfte att på ett tidigt stadiumpåverka utformningen av kommissionens förslag tillrättsakt har regeringen överlämnat en promemoriatill kommissionen, med en redogörelse för Sverigesinställning i principfrågor gällande rättsakten.Regeringen anser att både inkommande och upprättadehandlingar skall omfattas av reglerna. Beträffandesekretessregler anser regeringen att öppenhet skallvara huvudregeln, men att sekretess kan få förekommamed hänsyn till handlingens innehåll. Detaljeraderegler för när sekretess skall tillämpas i enskildafall bör utformas, tillika direktiv för hurinstitutionerna skall hantera ärenden som rörutlämnande av handling. Handlingarna skalldiarieföras i offentligt register. Vid begäran omutlämning skall institutionerna inte tillåtasefterfråga syftet med begäran. Regeringen anservidare att instrumentet för rättsakten bör vara ettbeslut.EU-nämnden har inte informerats om den ovan nämndapromemorian.EU-nämnden vill betona att frågan är av mycket storvikt. Rättsakten kommer att behandlas i enlighet medmedbeslutandeförfarandet och kommer att bli föremålför samråd i . Rättsakten skall antas från det att Amsterdamfördraget har trätt ikraft, dvs. vill isammanhanget erinra om samrådet i öppenhetsfrågorunder regeringskonferensen inför Amsterdamfördraget,där nämnden gav regeringen sitt stöd i dess arbeteför att öka öppenheten inom EU.Överträdelseärenden (avsnitt 39.15)Regeringen redogör i skrivelsen också för deöverträdelseärenden som inletts mot . anser att en sådan redovisning är mycketviktig men att det i skrivelsen även borde redovisasmera utförligt vilka frågor överträdelseärendenagäller, eftersom dessa ärenden kan beröralagstiftning som har beslutats av riksdagen.Förberedelserna inför ordförandeskap i EU:sministerråd (avsnitt 40.1)Det förberedelsearbete som genomförts för attförbereda för ordförandeskapet våren år 2001beskrivs i skrivelsen. Ordförandeskapet innebär attSverige skall leda arbetet i ministerrådet ochrepresentera rådet gentemot andra EU-institutioner,internationella organisationer samt länder utanförEU.EU-nämnden vill erinra om den betydelse somvanligtvis tillmäts ordförandeskapsperioden. Ett välgenomfört ordförandeskap skapar respekt i relationtill andra medlemsstater och lägger en god grund förfortsatt samarbete inom EU. Det är EU-nämndensbedömning att det påbörjade förberedelsearbetet ärav stor betydelse för möjligheterna för attgenomföra ett framgångsrikt ordförandeskap. Nämndenvälkomnar därför den bemanningsplanering som synesinnebära en omfattande utbildningsprocess förberörda nyckelpersoner och lägga en god grund förSveriges agerande som EU:s ordförandeland.Skrivelsen behandlar däremot inte frågan omsamrådet med och . Nämnden villdock redan i detta skede beröra denna fråga irelation till det kommande svenska ordförandeskapeti EU. Regeringen konstaterar i skrivelsen attordförandeskapets viktigaste uppgift är att föraEU:s gemensamma dagordning framåt. Det innebär attendast ett mindre utrymme torde finnas för att lyftafram svenska profilfrågor i arbetet. EU-nämndeninstämmer i denna bedömning. måstenaturligtvis svenska ståndpunkter i vanlig ordningtas fram och stämmas av i i bl.a. samrådmed . Det gäller även politiskaprioriteringar inför ordförandeskapet. I många falltorde det i praktiken bli svårt att åtskilja de bådaroller som kommer att ha som ordförandelandrespektive medlemsstatsdelegation i ministerrådet.Sveriges agerande som ordförande kan inte skefristående från den svenska positionen i en specifikfråga utan det torde föreligga ett ömsesidigtsamspel och beroende mellan dessa båda roller. Motdenna bakgrund är nämndens uppfattning den att dereguljära samråd som äger rum införministerrådsmöten inte bara skall innebära attsvenska ståndpunkter i enskilda frågor stäms av utanatt i största möjliga utsträckning information gesoch samråd sker om hur som ordförandelandavser agera.EU-nämnden vill också framhålla attordförandeskapet kommer att innebära att riksdagensarbete påtagligt kommer att påverkas på olika sätt;bl.a. kommer och dess olika organ att blivärd för ett stort antal internationella möten ochkonferenser.Svenskan i EU (avsnitt 40.2)Regeringen betonar i skrivelsen att det svenskaspråkets ställning som ett av de officiella EU-språken är av stor principiell betydelse. En godkommunikation med EU:s institutioner på det egnaspråket är ett effektivt medel för fortsattasträvanden efter större öppenhet i och djuparedemokratisk förankring av EU-samarbetet. EU-nämndeninstämmer i detta och vill särskiltunderstryka vikten av att svenskans status somofficiellt EU-språk kan utvecklas ytterligare. Inteminst är det från demokratisk synpunkt av storbetydelse att EU-dokument föreligger på svenskainför samråd i nämnden. En förstärkning av detsvenska språkets status är av särskilt storbetydelse inför det kommande svenskaordförandeskapet i EU.Stockholm den 23 april 1999På vägnarSören LekbergI beslutet har deltagit: (), LarsTobisson (m), (), ChristinaAxelsson (s), (), Per (), (), (),(), (), MikaelOdenberg (m), (), (), (), () och ().