bet · GN01TU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Motionärerna anser attBanverket bör klara ökade kostnader inom ramen förnuvarande anslag (yrkande 2).Av motion Fi212 av m.fl. (fp)framgår att önskar en neddragning avanslaget med (yrkande 21 delvis).Motionärerna bedömer att vissa besparingar kan görasinom byråkratin. Ett förslag av samma innebördåterfinns i motion T209 (fp) av ochElver (yrkande 21 delvis).2.2 Anslag A4 : BanhållningFrån anslaget finansieras ny- och återinvesteringar,investeringar i stomjärnvägar som är betingade avregional trafik samt drift- och underhållsåtgärder.Vidare finansieras från anslagetavskrivningskostnader för eldriftsanläggningar samtstatens andel av kapitalkostnaderna för lån avseendevissa investeringar i enligtöverenskommelsen mellan SJ, länslandsting och staten. Från anslaget finansierasäven investeringar i länsjärnvägar, Inlandsbanansamt ersättning för användande av järnvägen påÖresundsförbindelsen.Regeringens förslagRegeringen föreslår för för Banverketsbanhållning ett ramanslag om 6,3 miljarder kronormed följande beräknade fördelning på anslagsposter.--------------------------------------------------|Anslagspost | || |Belopp, milj.|| |kr. |--------------------------------------------------| | || | ||Drift och underhåll av statliga | ||järnvägar |2 500 |--------------------------------------------------|Investeringar i stomjärnvägar | || |2 618 |--------------------------------------------------|Regionala järnvägsinvesteringar | || |350 |--------------------------------------------------|Kostnader för lån avseende | ||järnvägsinvesteringar |811 |--------------------------------------------------| | || | ||Summa | || |6 279 |--------------------------------------------------Beträffande anslagsposten för investeringar i stomjärnvägaranför regeringen att angivet belopp, för att kunnajämföras med de årliga planerna , skall ökasmed det bidrag till med 400 miljonerkronor som bidrar med.Regeringen prioriterar underhållsåtgärder påjärnvägsnätet.MotionsförslagGenom ökad konkurrensutsättning av såväl produktionsom banunderhåll finns möjligheter till besparingar,enligt vad som uttalas i motion T221. Per-RichardMolén m.fl. (m) anser att anslaget kan minskas med700 , jämfört med regeringens förslag(yrkande 3).I samma motion förordas en återgång till det gamlasystemet för beräkning av banavgifter. Med enhöjning av avgifterna till den nivå som gällde före1998 års transportpolitiska beslut skullebanhållningsanslaget kunna minskas med ytterligare690 (yrkande 9).Av motion Fi212 av m.fl. (fp)framgår att av besparingsskäl villminska banhållningsanslaget med 1 550 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag (yrkande 21delvis). Samma förslag förs fram i motion T209 (fp)av och (yrkande 21delvis).I motion T513 behandlas frågor om Inlandsbanan.Motionärerna, () och KennethJohansson (c), anser att staten för börbidra till drift och underhåll av banan med 65miljoner kronor. Medlen bör utgå urbanhållningsanslaget (yrkande 3). I motionenframhålls vidare behovet av upprustning avbandelarna och (yrkande 2).Också i motion T210 av m.fl. (kd)krävs att ur banhållningsanslagetavsätts för drift och underhåll av (yrkande 23).2.3 Anslag A5 Från EG-budgeten finansieradestöd till Transeuropeiska nätverkFrån anslaget bekostas utbetalning av finansielltstöd från Europeiska gemenskapen till svenskaprojekt på området för transeuropeiska nätverk (TEN)för infrastrukturerna inom transport ochtelekommunikation. I enlighet med principen ombruttoredovisning redovisas stödet på inkomsttitelpå statsbudgeten samt i form av anslag påstatsbudgetens utgiftssida. Av budgetpropositionenframgår att stöd har beviljats förbl.a. avsnitt av och samtför byggande av de svenska landanslutningarna tillÖresundsbron.För år 2000 föreslår regeringen att anslagetberäknas till samma belopp som för innevarandebudgetår, dvs. 200 miljoner kronor.2.4 Anslag A6 Nationelltinvesteringsprogram förinfrastrukturutvecklingFrån anslaget bekostas återbetalningen av vissaskulder och andra åtaganden som staten har inomramen för de särskilda storstadsöverenskommelserna iStockholm och samt bidrag tillInlandsbanan.Regeringen föreslår ett obetecknat anslag för år2000 om , dvs. samma belopp somför innevarande budgetår.3 Sjöfart3.1 Anslag B1 Ersättning förfritidsbåtsändamål m.m.Från anslaget finansieras tjänster inomSjöfartsverkets verksamhetsområde, bl.a. förfritidsbåtssektorn, vilka inte finansieras viahandelssjöfarten.Regeringens förslagI budgetpropositionen redovisas atthandelssjöfartens betalningsansvar ökat markant desenaste åren och att anslaget inte täcker dekostnader som främst fritidsbåtssektorn åsamkarSjöfartsverket. Till följd härav har verket tvingatsfinansiera dessa kostnader med avgifter somhandelssjöfarten betalar. Regeringen anser att enuppjustering av anslaget nu bör göras och föreslårdärför att anslaget höjs från nuvarande nivå på 44,4miljoner kronor till 61 miljoner kronor.MotionsförslagPer-Richard Molén m.fl. (m) motsätter sigregeringens förslag om höjning av anslaget. I motionT221 föreslås i stället en minskning med 3,4miljoner kronor, jämfört det belopp som anvisats förinnevarande budgetår (yrkande 4).3.2 Anslag B2 Ersättning till visskanaltrafik m.m.Från anslaget bekostas bidrag till täckande avunderskott för drift av Trollhätte och Säfflekanaler samt ersättning till VänernsSeglationsstyrelse.Regeringen föreslår att anslaget för tas upptill . Beloppet är oförändratjämfört med vad anvisat för innevarandebudgetår.3.3 Anslag B3 Bidrag till sjöfartenEnligt det sjöfartspolitiska beslut som riksdagenantog (prop. 1996/97:1 utg.omr. 22, bet.1996/97:TU1, rskr. 1996/97:115) skulle staten främjalångsiktighet och rimliga konkurrensvillkor för densvenska handelssjöfarten för åren 1997-2001.Statligt stöd skulle lämnas till arbetsgivarenskostnader för skatt och sociala avgifter. Bidraget,som ursprungligen uppgick till perkalenderår och årsarbetskraft, höjdes fr.o.m. den 1juli 1998 till . ställde sigriksdagen bakom en överenskommelse som den 16november 1998 ingicks mellan regeringen,, de gröna, och fackförbundet (prop.1998/99:1 utg.omr. 22, bet. 1998/99:TU1, rskr.1998/99:79). Enligt överenskommelsen skall statensekonomiska stöd till sjöfarten bygga på den s.k.bruttomodellen som - förutom full återbetalning avskatt för sjömän, såväl tillvidareanställda somtillfälligt anställda enligt det s.k. -innebär bidrag till de sociala avgifterna med 58 000kr per årsarbetskraft t.o.m. år2001.Anslaget är för innevarande budgetår upptaget till405 . I enlighet med förslag tilltilläggsbudget 2 till statsbudgeten för (utgiftsområde 22) har beslutat om enhöjning av anslaget med (prop.1999/2000:1 delvis, bet. 1999/2000:FiU11, rskr.1999/2000:38).Regeringens förslagRegeringen föreslår att anslaget för budgetåret 2000tas upp med , dvs. med sammabelopp som i statsbudgeten för innevarande budgetår.Genom den föreslagna höjningen på tilläggsbudget 2för anser sig regeringen ha säkerställt attutbetalningarna från skall kunna skeunder innevarande budgetår.MotionsförslagKenth Skårvik och (båda fp)konstaterar i motion T209 att svensk sjöfart möterhård konkurrens, såväl från europeiska rederier,t.ex. norska och holländska som får stort statligtstöd, som från asiatiska och andra utomeuropeiskarederier med låga bemanningskostnader. Att värja sigmot hoten med breda industristöd är emellertidekonomiskt omöjligt och innebär dessutom en otjänstmot branschen själv och näringspolitiken i stort.Mot den bakgrunden anser motionärerna att det s.k.rederistödet skall avvecklas, med början . Imotionen (yrkande 13 delvis och yrkande 21 delvis)föreslås en nedräkning av anslaget med 105 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag. Sammaförslag förs fram i motion Fi212 (fp) av LarsLeijonborg m.fl. (yrkande 21 delvis).4 LuftfartAnslag B4 Driftbidrag till kommunalaflygplatserVåren 1998 beslutade att staten, inomramen för ett oförändrat delat huvudmannaskap förluftfartens infrastruktur, skulle ta ett störreansvar för driften vid kommunala flygplatser (prop.1997/98:56, bet. 1997/98: TU10, rskr. 1997/98:266).I enlighet med riksdagsbeslutet inrättades ett nytt anslag för driftbidrag tillkommunala flygplatser. Det nya stödet ersatte delsdet tidigare driftbidraget till kommunalaflygplatser i skogslänen, dels det provisoriskaresultatutjämningsbidraget från tillde största kommunala flygplatserna. Stödet skulleomfatta totalt , varav 105miljoner kronor skulle anvisas över anslaget medanåterstoden, , skulle bestridas avLuftfartsverket.Regeringens förslagRegeringen föreslår att anslaget förs upp med 105miljoner kronor.MotionsförslagI motion T221 av m.fl (m) riktasinga invändningar mot regeringens förslag tillanslagsberäkning. Men enligt motionärerna bör stödetges en annan utformning. Stödet bör sålunda användastill trafikupphandling, inte till att täckakostnader för terminalanläggningar (yrkande 5).5 Post- och telekommunikation samtinformationsteknik5.1 Anslag C1 Post- och telestyrelsen:Förvaltningskostnader för vissamyndighetsuppgifterPost- och () är sektorsmyndighetinom post- och teleområdena. Myndighetens uppgift äratt utöva tillsyn över operatörerna på post- ochtelemarknaderna. Verksamheten finansierashuvudsakligen med avgifter som inlevereras påsärskild inkomsttitel. Avgifterna tas ut av dem somberörs av myndighetens verksamhet men får intedisponeras av myndigheten. För myndigheten hardärför inrättats ett anslag, C1 Post- ochtelestyrelsen, som är upptagetmed 147 miljoner kronor.Regeringen föreslår en ny konstruktion som innebäratt PTS själv får disponera sina avgiftsinkomster.Mot den bakgrunden bör ett nytt anslag inrättas, : Förvaltningskostnader förvissa myndighetsuppgifter, för finansiering avförvaltningskostnader för upphandling av sam-hällsåtaganden och totalförsvar. böranslaget enligt regeringen beräknas till 11,2miljoner kronor.5.2 Anslag C2 Upphandling avsamhällsåtagandenAnslaget används för att trygga funktionshindradesbehov av effektiva telekommunikationer ochposttjänster genom upphandling. föreslårregeringen att anslaget tas upp med 157 miljonerkronor. Ett uppkommet anslagssparande om75 bör enligt regeringen användasför finansiering av blindskriftsförsändelser,utsträckt lantbrevbärarservice samt för att mötaökad efterfrågan på telekommunikationstjänster.5.3 Anslag C3 Ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaserviceRegeringens förslagI beslutade regeringen att tillsätta enutredning med uppgift att utreda statens ansvar förden grundläggande betaltjänsten ochkontantförsörjningen. överlämnadeutredningen betänkandet Kassaservice (SOU:159).Enligt regeringen bör ersättningen till Posten ABför den rikstäckande kassaservicen behållas iavvaktan på resultatet av remissbehandlingen avbetänkandet. I enlighet härmed föreslår regeringenett oförändrat ramanslag på 200 miljoner kronor.MotionsförslagI motion T221 avvisar m.fl. (m)regeringens förslag om ersättning till förrikstäckande betalnings- och kassaservice. Anslagetär enligt att betrakta som en förtäcktstatlig subvention. Behovet av service bör i ställettillgodoses genom upphandling (yrkande 6).5.4 Anslag C4 Ersättning till för alarmeringstjänst enligtavtalMed stöd av bemyndigande har regeringen ijuni 1994 tecknat ett alarmeringsavtal med i syfte att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och tillgodose behovet av alarmeringstjänsterför den statliga räddningstjänsten. Den statligaersättningen till företaget fastställs i samband medatt beslutar om statsbudget förbudgetperioden.Regeringen föreslår att anslaget för försupp med 140 miljoner kronor.5.5 Anslag C5 Informationsteknik:Telekommunikation m.m.Regeringens förslagMed anslaget finansieras och 2000-delegationens verksamhet samt vissa ytterligareåtgärder i form av utredningar och projektbidragm.m. som bidrar till att förverkliga regeringens IT-politik. För innevarande budgetår har på anslagetanvisats , varav 10 miljonerkronor på tilläggsbudget 1. föreslårregeringen ett ramanslag på 50 miljoner kronor.MotionsförslagIdén om en digital allemansrätt förutsätter enheltäckande digital infrastruktur. Utvecklingen moten bättre teknikstruktur är en överlevnadsfråga somkräver snabba åtgärder. Med hänvisning till dettaföreslås i motion T223 av m.fl.(c) att anslaget höjs med ,jämfört med regeringens förslag. Medlen bör användasför en satsning på bredbandsutbyggnad (yrkande 2delvis).I motion T223 föreslås också ett särskilt stöd tilluppbyggandet och finansieringen av ett nationelltkompetenscentrum inom ITS, Intelligenta TransportSystem, vid . Motionärerna, EskilErlandsson m.fl. (c), anser att 15 miljoner kronorbör anvisas för ändamålet under utgiftsområde 22Kommunikationer (yrkande 1 och yrkande 2 delvis).Ett förslag av samma innebörd förs fram av KennethJohansson (c) i motion T708.6 ,kollektivtrafik och samhällsköptatjänster m.m.6.1 Anslag D1 Ersättning till Statensjärnvägar i samband med utdelning från består av affärsverket SJ, som ärmoderföretag, och AB Swedcarrier, som är helägt avaffärsverket och fungerar som ett sammanhållandeföretag för . Anslaget används föratt möjliggöra en resultatutjämning inom koncernen.Bakgrunden är att medel från försäljningar avdotterbolag i AB Swedcarrier inte får överföras tillSJ i form av obeskattade koncernbidrag, eftersom ABSwedcarrier inte står i ett skatterättsligtkoncernförhållande till affärsverket SJ.Regeringen föreslår att anslaget för försupp med . Detta belopp jämteanslagssparandet motsvarar enligt regeringen derealisationsvinster som kommer att behöva överförastill SJ efter försäljningar inomSwedcarrierkoncernen.6.2 Anslag D2 Rikstrafiken: AdministrationDen nya myndigheten inledde sinverksamhet . Rikstrafikens uppgift äratt verka för utveckling och samordning av deninterregionala kollektiva persontrafiken.Myndigheten skall följa kollektivtrafikensutveckling och särskilt kartlägga brister i deninterregionala kollektiva persontrafiken. Vidareskall den svara för statens upphandling avtransportpolitiskt motiverad interregional kollektivpersontrafik som saknar förutsättningar förkommersiell drift.Myndigheten beräknas enligt regeringen vara fulltutbyggd och skall då förfogaöver de medel som kommer att anvisas på de tvåanslagen D2 Rikstrafiken: Administration och D3Rikstrafiken: Trafikupphandling. Sistnämnda anslagbildas genom sammanläggning av de nuvarande anslagenB2 Transportstöd till , D2 Köp avinterregional persontrafik på järnväg m.m. och D3Ersättning till trafikhuvudmännen för köp av visskollektivtrafik. Rikstrafiken kommer också attöverta ansvaret för eventuella utbetalningar isamband med att anslaget D5 Kostnader för avvecklingav styrelsen för riksfärdtjänst avvecklas.Anslaget D2 motsvarar det nuvarande anslaget D6Rikstrafiken. Regeringen föreslår ett ramanslag förår 2000 på , dvs. ett oförändratbelopp jämfört med vad som anvisats för innevarandeår.6.3 Anslag D3 Rikstrafiken:TrafikupphandlingRegeringens förslagRegeringen föreslår för ett ramanslag på 671miljoner kronor. Anslagsnivån kan jämföras med vadsom för innevarande budgetår anvisats under anslagenB2 Transportstöd till , ,D2 Köp av interregional persontrafik på järnvägm.m., , samt D3 Ersättning tilltrafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik,, dvs. totalt 800 miljonerkronor. Regeringen säger sig ha för avsikt att förkommande år anpassa anslaget så att intentionerna iden transportpolitiska propositionen kan uppfyllas.MotionsförslagEnligt vad som framhålls i motion T221 av m.fl. (m) bör anslaget i jämförelsemed regeringens förslag minskas med 200 miljonerkronor, motsvarande den ersättning som utgår tilltrafikhuvudmännen för köp av viss kollektivtrafik(yrkande 7).6.4 Anslag D4 Viss internationellverksamhetAnslaget disponeras av förkostnader för bl.a. medlemsavgifter och resorförenade med deltagande i internationellaorganisationer m.m.Regeringen föreslår att för nästa budgetåranvisar ett ramanslag på 7,5 miljoner kronor.7 Kommunikationsforskning ochmeteorologi7.1 Anslag E1 Statens väg- ochtransportforskningsinstitutStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI)utför kvalificerad tillämpad forskning ochutveckling på uppdrag av myndigheter och andrabeställare. Uppdragsintäkterna skall svara för minst70 % av totalintäkterna. Anslaget skall användas förmyndighetsuppgifter samt för att täcka vissa övrigakostnader för kompetensutveckling, särskildutrustning, lokaler och administration.För år 2000 föreslår regeringen ett ramanslag på 30miljoner kronor, vilket motsvarar anslaget förinnevarande år jämte pris- och löneomräkning.7.2 Anslag E2KommunikationsforskningsberedningenKommunikationsforskningsberedningen (KFB) har tilluppgift att lämna stöd till långsiktig,kunskapsuppbyggande forskning i syfte attsäkerställa tillgången till väl fungerandeforskningsmiljöer och kompetenta forskare. KFB skallstödja samhällsmotiverad forskning, utveckling ochdemonstrations-verksamhet.Med hänvisning till riksdagsbeslutet om utgiftstakoch utgiftsramar föreslårregeringen att KFB:s ramanslag minskas, från 169miljoner kronor för innevarande budgetår, till 156miljoner kronor för . I sammanhanget anförregeringen att KFB inte avser att göra neddragningarinom något utpekat verksamhetsområde med anledningav anslagsminskningen. får KFB ävendisponera ur det äldre anslagetE3 Bidrag till forskning om el- och hybridfordon.7.3 Anslag E3 förkommunikationsanalysSIKA har i uppgift bl.a. att samla in, sammanställa,utveckla, analysera och sprida planerings- ochbeslutsunderlag av betydelse för måluppfyllelseninom kommunikationssektorn. skall särskiltverka för en samordning av planeringsunderlag ochden statliga investeringsplaneringen. Institutetskall vidare tillgodose samhällets behov avgrundläggande statistik om kommunikationer ochkommunikationsinfrastruktur.För nästa budgetår föreslår regeringen ettramanslag på , vilket efter pris-och löneomräkning samt en mindre teknisk justeringmotsvarar anslagsnivån för innevarande budgetår.7.4 Anslag E4 Bidrag till Sverigesmeteorologiska och hydrologiska institutAnslaget till meteorologiska ochhydrologiska institut () skall användas tilluppgifter som är nödvändiga för att tillgodosesamhällets allmänna behov av prognoser, varningaroch beredskap samt till sådana samhällsnödvändigauppgifter som nyttiggör den kompetens byggerupp i sin verksamhet.Regeringens förslagFör föreslår regeringen ett ramanslag tillSMHI på . Höjningen, drygt 6miljoner kronor jämfört med beloppet för innevarandebudgetår, hänför sig till pris- och löneomräkningsamt till en teknisk justering. I sammanhangetkonstaterar regeringen att för åren 2001 och2002 inte längre har något anslagssparande som kantäcka de ökade avgifterna till internationellaorganisationer. Dessutom kan , enligtregeringens bedömning, få svårt att på siktvidmakthålla kvaliteten på sitt observationsnät.Regeringen avser att återkomma till denna fråga isamband med vårpropositionen år 2000.MotionsförslagSMHI bör i större utsträckning än kunnaavgiftsfinansiera sin verksamhet. Det anser m.fl. (m) och föreslår i motion T221att anslaget till minskas med 20 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag (yrkande 8).8 Utskottets ställningstagande tillanslagsfrågorna8.1 InledningUtgiftsområdet Kommunikationer omfattar vägtrafik,järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran,telekommunikationer och övergripandeinformationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingårockså sektorsforskning och transportsektornsmiljöfrågor.Riksdagen beslöt (prop.1998/99:100, bet. 1998/99:FiU20, rskr. 1998/99:256)att fastställa den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden somriktlinje för regeringens budgetarbete. Förutgiftsområde 22 Kommunikationer innebar dettatotalt för . Iårets budgetproposition föreslår regeringen attutgiftsområdet tillförs , ellerknappt mer än enligt denpreliminära ramen. beslutade den 18november 1999 att fastställa ramen för utgiftsområde22 för nästa budgetår i enlighet med regeringensförslag i budgetpropositionen.I avsnitten 1-7 ovan redovisas samtliga ibudgetpropositionen och i motioner framlagda förslagtill medelsanvisningar för inomutgiftsområde 22 Kommunikationer. I det följande tarutskottet ställning till samtliga dessa förslag.Utskottets förslag till medelsanvisningar framgår avbilaga 2 till betänkandet.8.2 Utgångspunkter8.2.1 Mål för verksamheten inom utgiftsområdetInom utgiftsområdet har fastställts ett antal målför olika sektorer och verksamheter. Inom den ramför utgiftsområdet som fastställt skallanslagen användas för att förverkliga dessa mål.Det transportpolitiska måletEnligt det transportpolitiska beslut som fattadevåren 1998 är det övergripande transportpolitiskamålet att säkerställa en samhällsekonomiskt effektivoch långsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet. I femdelmål preciseras detta övergripande mål:· ett tillgängligt transportsystem,·· en hög transportkvalitet,·· en säker trafik,·· en god miljö,·· en positiv regional utveckling.·Härutöver har fastställts etappmål rörande bl.a.säkerhet och miljö. Vad t.ex. gällertrafiksäkerheten godkände pågrundval av den s.k. nollvisionen ett antal etappmålinnebärande att antalet dödade och skadade inomolika trafikslag skulle minska på ett närmarespecificerat sätt . För vägtrafikensdel innebar kvantifieringen att antalet dödadepersoner skulle minska med ,räknat års nivå. Detta mål har ytterligarespecificerats av regeringen i form av årligaverksamhetsmål för Vägverket.Det telepolitiska måletEnskilda och myndigheter i landets olika delar skall hatillgång till effektiva telekommunikationer. Var ochen skall ha möjlighet att från sin stadigvarandebostad eller sitt fasta verksamhetsställe utnyttjatelefonitjänst inom ett allmänt tillgängligt telenättill ett rimligt pris. Alla skall få tillgång tillteletjänster på likvärdiga villkor.Telekommunikationerna skall vara uthålliga ochtillgängliga under kriser och i krig.Det postpolitiska måletI hela landet skall det finnas en posttjänst som är av godkvalitet och som innebär att alla kan ta emot brevoch andra adresserade försändelser som väger högst20 kg. Alla skall kunna få sådana försändelserbefordrade till enhetliga priser. Det skall finnasmöjlighet att försäkra försändelser och att fåkvitto från mottagaren på att en försändelse hartagits emot.Det IT-politiska måletMålet för den nationella IT-strategi som fastställdevåren 1996 skall vara att§ utnyttja IT:s möjligheter på ett aktivt sätt sombidrar till tillväxt och sysselsättning och somstärker konkurrenskraft,§§ värna allas lika möjligheter så att IT kan bliett medel för ökad kunskap, demokrati ochrättvisa,§§ utnyttja kvinnors och mäns erfarenheter ochkompetens i IT-utvecklingen,§§ utnyttja IT för att utveckla välfärdssamhälletoch öka medborgarnas livskvalitet,§§ använda IT för att stödja grupper med särskildabehov,§§ skapa bred tillgång till information för ökaddelaktighet och kunskapsutveckling,§§ bevara och utveckla det svenska språket ochkulturen,§§ använda IT för att öka effektiviteten ochkvaliteten i offentlig verksamhet och förbättraservicen till medborgare och företag.§8.2.2 Prioriteringar för år 2000I budgetpropositionen redovisar regeringen sinaprioriteringar för år 2000.Informationsteknik (IT)Enligt regeringens uppfattning har staten en roll att spelanär det gäller tillgänglighet, regelverk,förutsättningar för god konkurrens samt utbildningoch kompetens. För tillgängligheten är IT-infrastrukturen av vital betydelse. Bland annatkrävs nya investeringar i bredbandig infrastruktur,i privat eller offentlig regi. Regeringen avser attåterkomma i denna fråga i den IT-proposition somberäknas kunna föreläggas i början av år2000. Tillgängligheten förutsätter också att företagoch privatpersoner skall kunna använda nya tjänstertill en rimlig kostnad. Detta kan enligt regeringenuppnås bl.a. genom en ökad konkurrens.TransportinfrastrukturI enlighet med transportpolitiska inriktningsbeslutvåren (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7,rskr. 1996/97:174) avser regeringen att nästabudgetår prioritera satsningar på drift ochunderhåll av vägar och järnvägar samt på miljö- ochtrafiksäkerhetsåtgärder framför investeringar i nyavägar.