bet · GN01NU2 · 1999-12-02 00:00:00 — skall klargörashur sambandet mellan målstrukturen ochutgiftsområdena skall utformas.Näringsdepartementets befintliga mål ochmålstrukturer kommer att prövas mot den nyamodellen. Enligt lägesrapporten inriktas arbetetdärefter gradvis mot att ta fram strategier föruppföljning och utvärdering av måluppfyllelsen.När det gäller utgiftsområde 19 sägs det ilägesrapporten att nuvarande målformuleringar påutgiftsområdesnivå är något av en nödlösning för atthantera det faktum att utgifterna inom området, den"lilla" regionalpolitiken, endast är en del av helaregionalpolitiken. Detta kommer också att kunnahanteras mer logiskt i den nya målstrukturen, anförsdet. Enligt lägesrapporten bör arbetet samordnas medden regionalpolitiska kommitténs arbete, eftersomdenna kommitté har i uppdrag att föreslå nya mål.Utskottets bedömningDen resultatinformation som lämnas i årets ochföregående års budgetproposition är mer omfattandeän . I första hand gällerresultatinformationen . Tabellen överåtgärder som finansieras av befintliga och äldreanslag samt över beslutsfattare och geografiskomfattning för samtliga anslag bidrar god överblick över anslagsstrukturen.Informationen i budgetpropositionen är riklig i vartoch ett av de avsnitt som handlar om beslutsfattandeorgan samt åtgärder. Regeringens uppfattning framgårav koncentrerade avsnitt, som benämns Slutsatser.Mot bakgrund av de i propositionen angivna målen ärdet emellertid svårt att utvärdera den fördaregionalpolitiken. Hur verksamheten inomutgiftsområde 19 har underlättat för näringslivet iregionalpolitiskt prioriterade områden att utvecklasså att det bidrar till att skapa förutsättningar föruthållig ekonomisk tillväxt i stödföretagen, tillrättvisa och valfrihet är inte möjligt att utläsa urföreliggande budgetproposition. De mått somhuvudsakligen används i regeringensresultatredovisning, nämligen beräknadsysselsättnings-ökning och genomsnittlig subventionper arbetstillfälle, kan inte anses vara tillfyllestmed nuvarande målbeskrivning.Utskottet har den grunduppfattningen attredovisning i budgetpropositionen av mål ochanslutande resultat är en bra ordning. Mot denbakgrunden anser utskottet att de arbeten som pågårinom den regionalpolitiska utredningen respektiveinom med översyn dels av mål ochmålstrukturer, dels av statens åtgärder för attfrämja fler och växande företag är av stort värde.Även den ovan nämnda med övervägandenom bl.a. en målkonflikt inom regionalpolitikenmellan tillväxtmål och fördelningsmål är av visstintresse i detta sammanhang.Den nuvarande resultatredovisningen är - som redannämnts - omfattande och informationsrik. Utskottetutgår dock från att resultatredovisningen på siktanpassas till målen.Utskottet har vidare noterat attRiksrevisionsverket har lämnat en invändning motSIR:s årsredovisning.Myndighetsorganisationen på detregionalpolitiska områdetMotionernaDet finns behov av att förändra myndighetsstrukturenpå det regionalpolitiska området i syfte att stärkagles- och landsbygdsfrågornas ställning, sägs det imotion 1999/2000:N321 (s). Enligt motionärernasuppfattning bör regionalpolitiska verksamhetflyttas till , vilket skulle ledatill en bättre samordning.I motion 1999/2000:N221 (fp) föreslås inrättande aven post som , till vilken enskildapersoner, företag, kommuner eller landsting kanframföra klagomål när de anser att statliga reglerinte följs på ett riktigt sätt. Det bör vidareundersökas om denna funktion kan anknytas tillGlesbygdsverket. Regeringen bör enligt motionärernages i uppdrag att utreda en sådan ordning.Vissa kompletterande uppgifterI direktiven till tidigare nämndautredning om statens åtgärder för att främja fleroch växande företag anförs att översynen av detnuvarande statliga utbudet av aktörer i första handbör omfatta , Stiftelsen ,Stiftelsen Industrifonden, ABoch länsstyrelserna. I samband med kartläggningenskall utredarna göra en översiktlig genomgång avuppbyggnaden av näringspolitiska organ och insatseri ett eller flera andra länder. I uppdraget liggerockså att översiktligt behandla frågan om det finnsskäl att förändra den statliga närings-, regional-och arbetsmarknadspolitiska myndighetsstrukturen. Idetta sammanhang sägs det att överlappningar mellanolika insatser så långt som möjligt bör undvikas ochatt en begränsning av antalet organ böreftersträvas.Från utredningen informeras om att en mängd uppdraghar lagts ut på bl.a. , ochenskilda konsulter. Enligt uppgift kommerkonsekvenser och överväganden på myndighetsområdetatt redovisas under våren 2000.Utskottets ställningstagandeDet är enligt utskottets mening av stor vikt attmyndighetsorganisationen på det regionalpolitiskaområdet fungerar effektivt. Det kan inte uteslutasatt organisatoriska förändringar skulle kunnaeffektivisera verksamheten.Utskottet vill emellertid fästauppmärksamheten på att det av motionärerna utpekadebehovet av samordning och samsyn i regionalpolitiskafrågor också kan lösas genom ett ökat och mera fastorganiserat samarbete mellan de myndigheter som harregionalpolitiska uppgifter. Med hänsyn till att deorganisatoriska frågorna ingår i ett pågåendeutredningsarbete finner utskottet inte anledning attuttala sig i frågan om inrättandet av en ny statligmyndighet på området.Med det sagda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N221 (fp) och 1999/2000:N321 (s).SmåföretagsstödetMotionenI motion 1999/2000:N387 (c) begärs en översyn av denuvarande reglerna för det regionalpolitiskasmåföretagsstödet. Stödet gäller inte för företaginom försäljning, klädindustri och företag somvänder sig till en lokal marknad, anförs det.Regelsystemet bör enligt motionärerna ses över isyfte att öka användbarheten av stödet inom handels-och tjänstesektorn.Vissa kompletterande uppgifterSmåföretagsstödet syftar till att främjasysselsättningsskapande investeringar ochinomregional balans. Stödet kan enligt förordning(1994:773) om småföretagsstöd lämnas till företagmed verksamhet inom såväl tjänste- somindustrisektorn (med undantag av företag inomsyntetfiberindustrin och stålindustrin). I dennämnda förordningen hänvisas till omkonkurrenssnedvridning (f.d. artikel 92, nuvarandeartikel 87 i ). Vidare hänvisas tillförordningen (1990:642) om regionalpolitisktföretagsstöd, enligt vilken ellersjälvstyrelseorganet bl.a. skall se påkonkurrensförhållandena på den marknad därverksamheten skall bedrivas vid sin prövning av omstöd skall beviljas. Om marknaden är lokal ellerbegränsad är det större risk för att stöd till enföretagare i en viss bransch snedvriderkonkurrensen, dvs. medför konkurrensnackdelar förannan företagare i denna bransch.Den regionalpolitiska utredningen skall lämnaprincipiella förslag till eventuella förändringar avföretagsstöden. Vidare är huvudinriktningen för denovan redovisade översynen av statens åtgärder föratt främja fler och växande företag att dels bedömabehoven av statliga näringspolitiska insatser tillförmån för små och medelstora företag medtillväxtmöjligheter, dels analysera och vid behovompröva både inriktning och omfattning av vissa avde nuvarande näringspolitiska åtgärderna ochorganen.Utskottets ställningstagandeNär det gäller småföretagsstödet förutsätterutskottet att detta stöd prövas inom ramen för denregionalpolitiska utredningen samt iNäringsdepartementets utredning om statens åtgärderför att främja fler och växande företag. Utskottetanser inte att det pågående utredningsarbetet börföregripas och föreslår därför att avslårdet här aktuella yrkandet i motion 1999/2000:N387(c).Nedsättning av socialavgifterUtökat stöd till jord- och skogsbruk m.m.MotionernaCenterpartiet kräver i motionerna 1999/2000:N214 och1999/2000:Sk324 att tidigare beslut attundanta jord- och skogsbruk m.m. från deverksamheter som kan få nedsatta socialavgifteromprövas. Enligt motionärerna bör beslutaatt jord- och skogsbruk m.m. i inland ävenfortsättningsvis skall omfattas av den reduceradearbetsgivaravgiften.Även i motion 1999/2000:N277 (kd) begärs attjordbruksföretag skall ingå i den förteckning överbranscher som får nedsättning av de socialaavgifterna.Vissa kompletterande uppgifterEnligt lagen (1990:912) om nedsättning avsocialavgifter skall arbetsgivaravgifter ochegenavgifter sättas ned t.o.m. förverksamheter inom vissa näringsgrenar inomstödområde 1 och de nordliga delarna av stödområde 2(se också följande avsnitt).Sommaren 1997 begärde i enskrivelse till regeringen rörande nedsattasocialavgifter att skulle rätta sig eftergemenskapsreglerna, vilka inte tillåterregionalpolitiska stöd inom sektorerna jordbruk,fiske och vattenbruk. Det dåvarande Närings- ochhandelsdepartementet svarade med en skrivelse,daterad , enligt vilken "densvenska regeringen accepterar att stöd tillsektorerna jordbruk, fiske och vattenbruk inte fårlämnas enligt denna lag".Efter detta påpekande från ochefter förslag från regeringen beslutade riksdagenvåren 1998 (prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11) att vissa näringsgrenar skulle upphöra attvara stödberättigade fr.o.m. . Detgällde de i lagen tidigare nämnda verksamheternajord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt ochfiske samt annan personlig serviceverksamhet. Skälettill denna förändring angavs vara att stödet skulleinriktas på näringsgrenar som kan expandera, t.ex.industri- och tjänsteföretag med vidareförädling avvaror och tjänster. I en reservation (c, fp, v, mp,kd) begärdes att regeringens förslag skulle avslåsoch att de nämnda näringsgrenarna ävenfortsättningsvis skulle omfattas av systemet mednedsatta socialavgifter. Motivet var attförutsättningarna för dessa näringsgrenar inte bordeförsämras.Hösten 1998 togs frågan om återgång till detidigare gällande reglerna upp i tre motioner.Riksdagen avslog motionärernas begäran att ändraregelverket och motsvarande budgetförslag (prop.1998/99:1 utgiftsområde 19, bet. 1998/99:NU2). Isärskilda yttranden (kd; c) till det nämndabetänkandet framgick att dessa två partier ansåg attbeslutet att slopa nedsättningen av sociala avgifterför jord- och skogsbruk m.m. i stödområdet borderivas upp.Utskottets ställningstagandeMed hänvisning till medlemskap i ställer sig utskottet avvisande tillmotionärernas förslag om en återgång till detidigare gällande reglerna vad gäller nedsättning avsocialavgifter för jord- och skogsbruk,trädgårdsskötsel, jakt och fiske samt annanpersonlig service. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna 1999/2000:Sk324 (c),1999/2000:N214 (c) och 1999/2000:N277 (kd) iaktuella delar.Ändring i lagen om nedsättning av socialavgifterPropositionenNuvarande bestämmelser i lagen om nedsättning avsocialavgifter innebär att nedsättning sker med 8procentenheter inom stödområde 1 för företag inomvissa i lagen angivna branscher (industri med vissaundantag, tjänster m.m.) samt inom delar avstödområde 2 för företag inom särskilda delar avtjänstesektorn. Stödformen omfattas, liksom andraformer av företagsstöd, av ochmåste följa de nya riktlinjerna för utformningen avregionalstöd. Regeringen har under en längre tidfört diskussioner med om de svenskabestämmelsernas förenlighet med EG-rätten.Kommissionen har kritiserat det nuvarande stödet ochbl.a. framhållit risken för överkompensation,särskilt när stödformen kombineras medtransportbidrag. Kommissionen har därför integodkänt stödformen och har sagt sigförutsätta att den upphör vid utgången av år 1999.Överläggningar pågår alltjämt.På regeringens uppdrag har förregionalforskning () utvärderatstödformen. Av SIR:s redovisning framgår attsärskilt tjänsteföretagen anser att nedsättningenvarit en betydelsefull faktor för en positivutveckling av företaget, anförs det ibudgetpropositionen.Regeringen anser att det är angeläget att behållastödformen. Lagen föreslås därför ändras så attstödformen kan rymmas inom ramen för EG:sriktlinjer. Enligt regeringsförslaget ibudgetpropositionen begränsas nedsättningen tillvissa tjänsteföretag inom stödområde A, med undantagav vissa områden inom och Krokomskommuner. Fortsättningsvis föreslås stödformenomfatta olika tjänsteverksamheter såsom uppdrags-,hotell-, restaurang- och rekreationsverksamheterliksom renhållningsverksamhet och verksamhet sombedrivs av ideella organisationer m.fl. Liksomtidigare bör nedsättningen därutöver omfattaföretagsadministration av olika slag. Lagförslagetredovisas i bilaga 2.Regeringen föreslår att ändringarna i lagen träderi kraft . Vidare bör föreskrivasatt transportbidrag inte får lämnas till företag somomfattas av lagstiftningen om nedsattasocialavgifter, sägs det i propositionen. Genomdenna utformning koncentreras stödformen nedsättningav socialavgifter till företag som saknar andramöjligheter till kompensation för sina regionaltbetingade merkostnader.Ärendets beskaffenhet är enligt regeringen sådanatt Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.Vidare konstateras det i propositionen att om inteEG-kommissionen, /2000, skullegodkänna det nya lagförslaget kan inte heller dennuvarande lagen tillämpas i oförändrad form efterden 31 december 1999.Vissa kompletterande uppgifterDen av regeringen i budgetpropositionen föreslagnainskränkningen av stödformen har kritiseratsoffentligt av landshövdingarna i de fyra nordligastelänen, vilka anser att bör övertyga EU omvikten av att få behålla de sänkta socialavgifternaför tillverkande företag i norra . Utskottethar också erhållit en skrivelse från en företagare iÖvertorneå med kritik mot den föreslagnaförändringen i budgetpropositionen.Enligt information från har defortsatta överläggningarna med gettvid handen att kommissionen anser att regeringenslagförslag i budgetpropositionen behöverkompletteras i vissa avseenden för att stödet skallrymmas inom gällande EG-regler om statsstöd. Blandannat anser kommissionen att det av lagen måsteframgå att ett företag inte kan få både nedsattasocialavgifter och transportbidrag, eftersomreglerna annars skulle kunna innebära enöverkompensation. Sammantaget står det klart attkommissionen inte kommer att godkänna stödformen medden utformning som föreslagits ibudgetpropositionen.Kommissionens synpunkter har helt nyligenoffentliggjorts i en skrivelse ställd till Sverigesständiga representation i . Dekompletteringar av lagtexten som behövs enligtkommissionen rör framför allt förtydliganden. Iskrivelsen framför kommissionen bl.a. synpunkter påden geografiska och branschmässiga omfattningen avstödformen. Kommissionen menar att lagtexten måstebli tydligare när det gäller jordbruks-, fiske- ochtransportnäringarna samt kol-, stål-, varvs-,syntetfiber- och motorfordonsindustrierna. För dessaområden har kommissionen antagit särskilda regler omstatligt stöd, som är mer restriktiva än reglernaför andra branscher. För företag inom dessa områdenmåste nedsättning av socialavgifterna helt utgåenligt kommissionen. Detta gäller även i fråga omföretagsadministrativa uppgifter enligt 7 §, påpekarkommissionen. Vidare nämner kommissionen att denbehöver för sitt ställningstagande efterdet att ett komplett förslag har inkommit.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser, i likhet med vad som anförs ipropositionen, att det är angeläget att behållastödformen nedsättning av socialavgifter. Stödformenär ännu inte godkänd av . Med hänsyntill att den måste anpassas till EG:s riktlinjer förregionala stöd är det nödvändigt att göra vissainskränkningar i stödformens omfattning samt vissaförtydliganden. Som framgått av det föregående harregeringens överläggningar med kommissionen ännuinte helt avslutats.Utskottet anser att de branscher inom vilka företagskall kunna erhålla stöd bör begränsas i enlighetmed förslaget till ändring (6 §) ibudgetpropositionen (se bilaga 2). Utskottetinstämmer också med regeringen i att stödet börkunna lämnas i stödområde A med undantag av vissaförsamlingar (1 §). Kommissionens synpunkter påstödområde A ligger utanför lagen om nedsättning avsocialavgifter och berörs inte i detta sammanhang.Utifrån den information om kommissionens synpunktersom inhämtats gör utskottet bedömningen att detkrävs vissa ytterligare ändringar i lagen - utöverde ändringar som föreslagits i budgetpropositionen.Utskottets förslag till ändringar framgår av bilaga3.Med hänsyn till risken för överkompensationbeträffande företag som skulle kunna erhålla såvältransportbidrag som nedsättning av socialavgifternaföreslår utskottet att det i lagen (3 §)uttryckligen anges att verksamhet inte ärstödberättigad om transportstöd lämnats för denaktuella perioden.Vidare bör 7 § förtydligas. Den nuvarande lydelsenav 7 § innebär att enheter medföretagsadministrativa uppgifter såsomföretagsledning, ekonomi- och löneadministration,bokföring, automatisk databehandling,registreringsverksamhet, telefonförsäljning ochordermottagning i företag (s.k. back-office) kan fåstöd oavsett bransch, dvs. även enheter inomtillverkningsföretag kan få stöd för sådanverksamhet. Visserligen föreslår utskottet attnedsättning av socialavgifter ej skall kunna gestill företag som mottar transportstöd, men övrigatillverkningsföretag kan ansöka om stöd förföretags-administrativ verksamhet inom det häraktuella stödområdet. För att förhindra attnedsättning av socialavgifter över huvud tagetaktualiseras inom de områden som nämns ikommissionens brev föreslår utskottet att 7 §kompletteras. Således bör i 7 § andra stycketregleras att nedsättning inte får avse verksamhetinom kol- och stålindustrin, varvs-, syntetfiber-och motorfordonsindustrierna samt inom fiskeri-,jordbruks- och transportverksamhet.Utöver beskrivna sakliga ändringar i lagen föreslårutskottet även en språklig ändring av 1 § samt enredaktionell ändring av 3 §; ändringarna framgår avbilaga 3.När det gäller lagens ikraftträdande anserutskottet att den i propositionen föreslagnatidpunkten - - bör justeras medregler som tar hänsyn till kommissionenshandläggningstid. Lagen i den nuvarande lydelsen fårendast tillämpas . De nya reglerna kanträda i kraft först efter ett godkännande frånkommissionen. Som redovisats ovan anser sigkommissionen behöva för sittställningstagande efter det att kommissionenmottagit ett fullständigt förslag från . Medhänsyn till osäkerheten om tidpunkten för ettgodkännande föreslår utskottet att de nyalagreglerna träder i kraft den dag regeringenbestämmer men att tillämpningen avser tid fr.o.m.den 1 januari 2000. Med den valda formen förikraftträdande är avsikten att stödberättigadeföretag vid en senare avräkning skall kunna fånedsättning av socialavgifterna för hela år 2000.Utskottet utgår från att regeringen ser till attsåväl handläggande myndigheter som företag istödområdet får god information om de nyabestämmelserna.EG:s strukturfonderPropositionenRegeringen lägger fram förslag för riksdagensgodkännande om ändrade principer i fråga omverksamhetsansvar och utbetalningar avseende EG:sstrukturfonder för . Vidareges information om den nya programperioden förstrukturfonderna.Den nya programperioden startar således år 2000och pågår t.o.m. . Antalet målområden skallminskas från sju till tre. De nya målen är följande:- Mål 1: Insatser i områden varsbruttonationalprodukt per invånare är mindre än 75 %av gemenskapens genomsnitt och insatser i de mestglesbefolkade områdena samt ett särskilt program förkusten i norra . Mål 1 finansieras avEuropeiska regionala utvecklingsfonden(Regionalfonden), Europeiska socialfonden(Socialfonden), utvecklingssektionen vid Europeiskautvecklings- och garantifonden och Fonden förfiskets utveckling.- Mål 2: Områden som genomgår ekonomisk och socialomställning inom industri- och tjänstesektorn,landsbygdsområden på tillbakagång, stadsområden medproblem samt krisdrabbade områden som är beroende avfiske. Mål 2 finansieras av Regionalfonden ochSocialfonden.- Mål 3: Åtgärder för att utveckla arbetsmarknadenoch de mänskliga resurserna, särskilt inom ramen förde årliga nationella handlingsplanerna försysselsättning. Mål 3 finansieras av Socialfonden.Antalet gemenskapsinitiativ skall minskas till fyra.De nya initiativen är Interreg III, , Leader+och Equal. Därtill kommer ett landsbygdsprogram ochstrukturåtgärder inom fiskerinäringen.För del omfattar det nya mål 1-områdetnuvarande mål 6-område samt ett särskilt program förkustområdena i , ochVästernorrlands län. För programperioden 2000-2006har mål 1-området i tilldelats 722 miljonereuro varav avser kustområdet. Förmål 2-området har tilldelats 406 miljonereuro för sjuårsperioden (inklusive områden som fårstöd ). Mål 3 har tilldelats720 miljoner euro för programperioden.Medelstilldelningen till medlemsstaterna förgemenskapsinitiativen och landsbygdsprogrammet ärinte fastställd. Med utgångspunkt i de kriterier somfastställts i EG:s strukturfondsförordning(1260/1999) har regeringen lämnat ett förslag tillEG-kommissionen om vilka områden i som skallingå i mål 2. Kommissionen kommer senare attfastställa mål 2-områdets avgränsning enligt vad somsägs i propositionen.Regeringens förslag omfattar nuvarande mål 2- och5b-kommuner i , , ,och . Vidare föreslås attKungsör, , , , , ,, , , ochDalslandskommunerna skall ingå i det nya mål 2-området.Nuvarande strukturfondsområden i norra ochFyrstadsregionen liksom Blekingekommunerna samtTingsryds kommun i och kommunerna isödra föreslås få stöd under enövergångsperiod. Övriga 5b-kommuner i sydöstraSverige föreslås ingå i det nya mål 2-området,liksom och nuvarande 5b Skärgården.Regeringen har lämnat två uppdrag avseende mål 1;dels till länsstyrelserna i ochVästerbottens län att utarbeta förslag tillutvecklingsplan för dessa län, dels tilllänsstyrelserna i , ,, och att utarbetaförslag till utvecklingsplan för ochVästernorrlands län samt de delar av de södra länensom ingår i mål 6. Enligt uppdragen skallresultatet redovisas tillregeringen, vilken i sin tur skall lämna förslagtill EG-kommissionen.Utvecklingsplanerna skall utarbetas medutgångspunkt i dels de regionala partnerskap sombildats i samband med utarbetandet av regionalatillväxtavtal, dels de partnerskap som medverkat ide nuvarande programmen. Regeringen avser att utselänsstyrelserna i och attvara förvaltningsmyndigheter för respektive mål 1-program. Vid var och en av dessa myndigheter avserregeringen att inrätta en strukturfondsdelegationmed ledamöter från samtliga län i respektive mål 1-område. Enligt regeringens förslag är huvudprincipenatt förvaltningsmyndigheterna skall varautbetalningsansvariga myndigheter för respektiveprogram. Förvaltningsmyndigheterna får därmed detfulla ansvaret för genomförandet av respektiveprogram under nästa programperiod. De centralaverken skall dock även fortsättningsvis ansvara förutbetalningarna för innevarande programperiod.Regeringen avser att inrätta en i princip liknandeorganisation för mål 2-områdena som för mål 1-områdena. bör ges ansvaret att i samråd medövriga berörda myndigheter redovisa resultaten av deinsatser som finansieras med medel från EG:sstrukturfonder.MotionernaI den moderata kommittémotionen 1999/2000:N340betonas vikten av näringslivets deltagande istrukturfondsarbetet för att bättre anpassavillkoren till företagens situation. Motionärernaföreslår att det möjliggörs för enskilda företag attdelta i medfinansieringen. Vidare är det önskvärtatt hitta en modell där utbetalningarna frånstrukturfonderna sker kontinuerligt allteftersomprojekten fortskrider. Motionärerna efterlyser ocksåen bättre samordning mellan den nationellaregionalpolitiken och EU:s regionalpolitik för attuppnå effektivitet och förenkling.I motion 1999/2000:N267 (kd, m, c, fp) beskrivssvårigheterna att nå fram till och involvera de småföretagen i strukturfondsarbetet. Enligtmotionärerna måste byråkratin kring strukturfondernaminskas överlag.