bet · GM01UbU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Regeringen har aviserat att enmotsvarande skärpning kommer att göras i läroplanenför de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Skolverket har fått regeringensuppdrag att genomföra en nationellkvalitetsgranskning i skolan inom tre områden:mobbning, sex- och samlevnadsundervisning samtundervisning om alkohol, tobak och andra droger.Bland annat anges i regeringsuppdraget att det finnsoroande signaler om sexuella trakasserier ochkönsmobbning i form av sexistiskt språkbruk. Engranskning skall göras av hur sex- ochsamlevnadsundervisningen bedrivs i förhållande tillde mål som finns inom området, inte minst utifrånett jämställdhetsperspektiv. skallredovisa resultatet av granskningen vad gällermobbning och sex- och samlevnadsundervisningensenast den 15 november 1999.Utskottet har också inhämtat att det särskildaungdomsrådet som knyts till värdegrundsprojektetinom får som första uppgiftatt diskutera hur sex- och samlevnadsundervisningeni gymnasieskolan kan förbättras, som en del avarbetet med värdegrunden och som en del av skolansarbetsmiljö.Utskottet - som instämmer med motionärerna omvikten av diskussioner om värderingar ochmänniskosyn i skolans sex- ochsamlevnadsundervisning - anser mot bakgrund av vadsom här redovisats att bör avslåmotionerna 1998/99:So466 yrkande 11 och 1998/99:A810yrkande 23.Rekrytering av kvinnor och män till högreutbildningarCenterpartiet påtalar i motion 1998/99:Ub453 yrkande25 att sökandetrycket är mindre till dehögskoleutbildningar som män i första handefterfrågar (tekniska och naturvetenskapliga) äntill de utbildningar som kvinnor efterfrågar (lärar-och humaniorautbildningar). Vid dimensionering avutbildningsplatser bör högskolorna beakta relationenmellan platsantal och hur många sökande enutbildning har för att undvika att endiskriminerande effekt uppstår, menar motionärerna.De vill att gör ett uttalande om attregeringen, om det behövs, tar in bestämmelser omdetta i högskoleförordningen.U t s k o t t e t är inte berett att förorda attriksdagen uttalar sig i fråga om resursfördelningentill högre utbildning på det sätt som begärs imotionen, då en sådan fördelning enligt utskottetskulle försvåra arbetet för en jämnarekönsfördelning inom vissa högskoleutbildningar.Motionsyrkandet avstyrks.Ett tillkännagivande till regeringen om att positivsärbehandling bör användas vid antagning tillutbildningar där det är en stark könsmässigsnedfördelning bland studenterna, begärs iVänsterpartiets motion 1998/99:Ub269 yrkande 4.Kvinnor och män skall ha reella möjligheter att göraval som inte är typiska för deras kön, betonarmotionärerna.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet medhänvisning till bestämmelserna ihögskoleförordningen (1993:100) om tillträde tillgrundläggande högskoleutbildning. Där sägs att vid iövrigt likvärdiga meriter får urval också göras medhänsyn till kön i syfte att förbättra rekryteringenav studenter från det underrepresenterade könet (7kap. 10 §).I flera motioner framställs yrkanden som syftar jämnare könsfördelning inom vissahögskoleutbildningar.Enligt motion 1998/99:A810 (kd) måste andelenkvinnor öka på högskoleutbildningar inom områdenadata och elektronik och andelen män öka på förskol-och grundskollärarutbildningar (yrk. 16 och 17).Ett initiativ av regeringen till att ökarekryteringen av män till kvinnodomineradeutbildningar efterfrågas i partimotion1998/99:Ub453 (yrk. Motionärerna åsyftarsärskilt vård- och undervisningsutbildningarna.Åtgärder för att minska snedrekryteringen tilllärarutbildningen är mycket angelägna. Det framhållsi motion 1998/99:Ub1 från (yrk. 20).Andelen män inom läraryrket och pålärarutbildningarna är mycket låg. Män måste istörre utsträckning förmås att söka sig tillläraryrket.U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten påatt regeringen i regleringsbrev för ,,uppmanar universitet och högskolor att vidtaytterligare åtgärder för att i förhållande tillperioden /94-1995/96 öka andelen kvinnor inom denaturvetenskapliga och de tekniska utbildningar därkvinnor är underrepresenterade och öka andelen mäninom de lärarutbildningar och de vård- ochfarmaciutbildningar där män är underrepresenterade.När det särskilt gäller lärarutbildningar villutskottet påminna om att ,som utskottet nämnt i det föregående, enligt sinadirektiv skall överväga insatser för att åstadkommaen jämnare könsfördelning i rekryteringen tilllärarutbildningen (dir. 1997:54).Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1998/99:Ub1 yrkande 20, 1998/99:Ub453 yrkande 26samt 1998/99:A810 yrkandena 16 och 17.Det påpekas i motion 1998/99:Ub435 (s) att det ärviktigt att locka fler kvinnor tillingenjörsutbildningarna, dels för att täckarekryteringsbehovet för arbetsmarknaden, dels föratt bryta den könssegregerade arbetsmarknaden.Motionärerna anser bl.a. att satsningen på den s.k.NT-utbildningen borde fortsätta, eftersomerfarenheterna och resultaten av dennautbildningssatsning huvudsakligen är positiva.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.Riksdagen beslutade på regeringensförslag att ge 9 000 studerande i åldrarna mellan 28och möjlighet att läsa en naturvetenskapligeller teknisk högskoleutbildning med en förmånligarestudiefinansiering än normalt i form av särskiltvuxenstudiestöd, s.k. NT-utbildning (prop.1994/95:139, bet. UbU15, rskr. Motiven fördenna satsning var att öka antalet personer isamhället med en naturvetenskaplig eller tekniskutbildning och att öppna en möjlighet föryrkesverksamma att byta bana eller för arbetslösaatt förbättra sina chanser på arbetsmarknaden.Antagning till NT-utbildningarna har gjorts tillhöstterminerna 1995, 1996, 1997 och 1998 samt . Den sista antagningen ägde såledesrum . som haft regeringensuppdrag att följa satsningen på NT-utbildningen hari en rapport (1998:4 R) redovisat att sammantagettycks satsningen väl ha uppnått sina syften.Enligt utskottets bedömning måste möjligheterna attåstadkomma en fortsatt satsning på NT-utbildningenmed särskilt vuxenstudiestöd övervägas ibudgetsammanhang.Studenterna och jämställdhetslagstiftningenStudenterna vid universitet och högskolor böromfattas av en jämställdhetslagstiftning.Bestämmelser motsvarande dem som finns ijämställdhetslagen bör skrivas in ihögskoleförordningen. Det begärs i motionerna1998/99:Ub447 (kd) yrkande 8, 1998/99:Ub458 (kd) och1998/99:Ub453 (c) yrkande 23. Enligt motion1998/99:Ub801 (mp) yrkande 40 (delvis) börjämställdhetslagens intentioner följas fullt ut ävenvad gäller studenter. Så bör jämställdhetsplaner föranställda även omfatta studenterna t.ex. vid eninstitution.U t s k o t t e t vill först hänvisa till attarbetsmarknadsutskottet haft attbehandla motioner om en utvidgning avjämställdhetslagens (1991:433) tillämpningsområdetill att omfatta också studenter, senast ibetänkande 1998/99:AU6. Motionerna har avstyrkts avarbetsmarknadsutskottet som erinrat om attjämställdhetslagen har en arbetsrättslig karaktäroch att utskottet ansett att det bör förbli så.Lagen reglerar förhållanden som rör arbetsplatsenoch förhållandet mellan arbetsgivare och anställdaoch i vissa fall arbetssökande.Föreskrifter om jämställdhetsarbetet vidhögskolorna som även omfattar studenterna finns i 1kap. 5 § första stycket högskolelagen (1992:1434).Denna bestämmelse har skärpts genom riksdagensbeslut för att markera vikten av ettaktivt jämställdhetsarbete inom alla delar avhögskolan (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3,rskr. 1997/98:12). Från harlagrummet följande lydelse: I högskolornasverksamhet skall jämställdhet mellan kvinnor och mänalltid iakttas och främjas (kurs. Ettmotsvarande tillägg har gjorts i bestämmelsen omjämställdhet i högskoleförordningen (1 kap. 8 §).Högskoleverket har enligt sin instruktion somsärskild uppgift att främja jämställdhet mellankvinnor och män. Som ett led i detta arbete harHögskoleverkets jämställdhetsråd inrättats vidverket efter beslut av styrelsen. Rådethar en formell ställning inom ochdess uppdrag inbegriper att vara idégivare samtreferens- och förslagsgrupp åt verket. Av rådets sexledamöter är två studentrepresentanter.Utskottet förutsätter att de åtgärder som harvidtagits för att intensifiera jämställdhetsarbetetinom högskolan kommer att bidra till en positivutveckling också när det gäller studenterna. Därmedavstyrker utskottet nu behandlade motionsyrkanden.Jämställdhetsombudsmannen (JämO) och Högskoleverketbör enligt motion 1998/99:Ub454 (v) yrkande 6 få iuppgift att utvärdera hur jämställdhetsplanerna påinstitutionsnivå ser ut och utifrån detta utfärdatydligare direktiv över vad som bör ingå i en sådanplan. Motionärerna anger att högskolorna upprättarcentrala jämställdhetsplaner , medanettårsplaner görs på institutionsnivå. De hävdar attsystemet ofta leder till att det inte blir någraettårsplaner alls eller att de är dåliga.U t s k o t t e t har inhämtat att Högskoleverketpå eget initiativ tagit in och för närvarandegranskar högskolornas jämställdhetsplaner på centralnivå. Enligt jämställdhetslagen måste alla högskolorha jämställdhetsplaner. De skall upprättas för ettår i taget och innehålla både en kartläggning ochplanerade åtgärder utifrån kartläggningen.Högskoleverket frågar sig nu hur långt högskolornakommit i detta arbete och om det finns några godaexempel för andra att få inspiration från.Granskningen görs inom ramen för verkets uppgift attfrämja jämställdhetsarbetet inom sittverksamhetsområde. Utskottet har från Högskoleverketerfarit att det är relativt vanligt att det ijämställdhetsplaner anges att planen också omfattarstudenter.JämO skall enligt jämställdhetslagen utöva tillsynöver och följa upp huruvida arbetsgivare efterleverlagens krav på aktiva åtgärder och upprättande avjämställdhetsplan.Utskottet ser det som väsentligt att högskolanuppfyller kraven i lagstiftningen påjämställdhetsplaner och att dessa planerkontinuerligt följs upp. Mot bakgrund av det arbetesom nu pågår bör dock motionsyrkandet avslås avriksdagen.I två motioner behandlas högskoleförordningensregler mot sexuella trakasserier. Dessa bör enligtVänsterpartiet i motion 1998/99:Ub454 även avselärares sexuella trakasserier gentemot studenter(yrk. Det påpekas i motionen att en särskiltutsatt grupp är kvinnliga doktorander som står i ettspeciellt beroendeförhållande till sina handledare.Studenterna bör ha ett juridiskt skydd mot allaslags sexuella trakasserier, menar motionärerna.Liknande synpunkter förs fram av imotion 1998/99:Ub801, nämligen att reglerna motsexuella trakasserier bör gälla även lärare iförhållande till studenter (yrk. 40 delvis).U t s k o t t e t, som anser att böravslå yrkandena, vill anföra följande med anledningav motionerna.Högskolorna har från fått ettutvidgat ansvar för att motverka sexuellatrakasserier, genom en ändring av 1 kap. 9 §högskoleförordningen (1993:100). Enligt den nyalydelsen av paragrafen är högskolorna skyldiga attvidta åtgärder för att förebygga och förhindra attnågon student utsätts för sådant ovälkommetuppträdande av sexuell natur eller annat ovälkommetuppträdande grundat på kön som kränker en studentsintegritet i högskolestudierna (sexuellatrakasserier). I paragrafen har också intagits enhänvisning till 6 § jämställdhetslagen omarbetsgivares skyldighet att vidta åtgärder för attförebygga och förhindra att någon arbetstagareutsätts för sexuella trakasserier.Vidare har en bestämmelse om att disciplinäraåtgärder får vidtas mot student som utsätter annanstudent eller en arbetstagare vid högskolan försexuella trakasserier införts i högskoleförordningen(10 kap. 1 §).Enligt bakgrundsmaterial till de nyabestämmelserna, en promemoria utarbetad inomUtbildningsdepartementet , kan enlärare som utsätter en student för sexuellatrakasserier bli föremål för arbetsrättsligaåtgärder - såsom uppsägning, om den är sakligtgrundad - enligt lagen (1982:80) omanställningsskydd. I promemorian understryks att enlärare måste - på grund av den auktoritetsställningläraren innehar och den beroendeställning somstudenten kan befinna sig i - vara mycket noggrannmed att hans eller hennes handlande mot studenterinte kan misstolkas. En lärare som utsätter enstudent för sexuella trakasserier gör sig skyldigtill en mycket allvarlig förseelse som inte kanaccepteras inom högskoleväsendet. Det är dåemellertid fråga om situationer som skall bedömasenligt det arbetsrättsliga regelverket.Riksdagen bör enligt motion 1998/99:Ub454 frånVänsterpartiet hos regeringen begära attHögskoleverket får i uppgift att studerastudentinflytandet ur ett jämställdhetsperspektiv(yrk. Motionärerna hänvisar till att detframkommer i studier att kvinnliga studentergenomgående är mer missnöjda med sitt inflytande änmanliga studenter.U t s k o t t e t noterar att en arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet i rapportenStudentinflytande inom högskolan (Ds 1998:51) berörtdenna fråga. Arbetsgruppen skriver att man i sittarbete har kunnat konstatera skillnader mellankvinnliga och manliga studenter när det gällerinflytandefrågor. Gruppen rekommenderar att vidarestudier görs av studentinflytandet ur ettjämställdhetsperspektiv. Sådana studier borde varaen viktig uppgift för såväl studenternasorganisationer som för , anserarbetsgruppen.Rapporten har remissbehandlats. Högskoleverkethänvisar i sitt remissvar () bl.a. tillatt jämställdhetsråd nyligeninrättats vid verket med uppgift att vara idégivaresamt referens- och förslagsgrupp. I rådet ingårstudentrepresentanter. Verket framhåller att det ärett viktigt arbete som påbörjats och som ligger väli linje med utredningens rekommendation. - Ärendetom studentinflytande inom högskolan bereds förnärvarande inom Utbildningsdepartementet.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.Likvärdiga villkor för kvinnor och män inomhögre utbildning och forskningMiljöpartiet begär i motion 1998/99:Ub801 yrkande 39ett tillkännagivande till regeringen om behovet avtydliga direktiv till universitet och högskolor attvidta åtgärder för att åstadkomma likvärdigastudieförutsättningar för kvinnor och män. Enligtmotionen används ofta det mindre forskningsarbetesom utförs på C- och D-nivå i grundutbildningen sommerit vid antagningen till forskarutbildningen.Motionärerna hävdar att män i större utsträckning änkvinnor väljer uppsatsämnen i nära anslutning tillhandledarens forskningsprojekt. Därmed får kvinnoren något svårare arbetsuppgift och blir eventuelltinte lika välkomna i forskarutbildningen som demanliga studerande som redan arbetar i handledarensprojekt. Institutionerna bör uppmärksammas på dettaproblem och vidta åtgärder så att kvinnligastuderande inte drabbas av skillnader iförutsättningar att gå vidare tillforskarutbildning, anser motionärerna.U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten påatt regeringen i gällande regleringsbrev föreskrivitatt högskolorna skall intensifiera det pedagogiskautvecklingsarbetet och aktivt arbeta medundervisningens förnyelse inom såväl grundutbildningsom forskarutbildning. Högskolorna skall utbildaalla nyanställda lärare i undervisningsformer,metodiska ansatser, examinations- ochutvärderingsformer samt i andra områden som är avbetydelse för att högskolans utbildning skall hållahög pedagogisk kvalitet. Vidare skall högskolornaregelmässigt erbjuda lärarna fortbildning ochvidareutbildning i nämnda områden. Enligt en ny iregleringsbrevet tillfogad föreskrift skalli dessa utbildningar bl.a. betydelsen av attkvinnliga och manliga studenter finner sig lika vältill rätta med t.ex. seminariekultur och handledninguppmärksammas.Utskottet noterar att problemen med en manligseminariekultur som kan missgynna kvinnor tas upp irapporten högskolan (Ds1998:51) som en anledning till att kvinnligastudenter anser sig ha svårare att föra framsynpunkter och få inflytande (s. 185 f.). nämnt i det föregående bereds ärendet omstudentinflytande inomUtbildningsdepartementet. Motionsyrkandet avstyrksdärmed.I motion 1998/99:Ub801 pekar också påbehovet av åtgärder för att erbjuda likvärdigavillkor för kvinnor och män i forskarutbildning viduniversitet och högskolor (yrk. De anser attuniversitet och högskolor bör få tydliga direktiv omåtgärder för att förbättra rutinerna förhandledningen i forskarutbildningen med särskilduppmärksamhet riktad på kvinnliga studerandesspeciella situation.U t s k o t t e t hänvisar även i denna fråga tillgällande regleringsbrev. Enligt detta skall avhögskolornas årsredovisningar framgå andelen kvinnorrespektive män inom forskarutbildningen och i olikaslag av anställningar. Högskolorna skall redovisavilka åtgärder som vidtagits som syftar till en jämnkönsfördelning inom samtliga vetenskapsområden ellermotsvarande vid rekrytering till forskarutbildning,vid anställning som doktorand eller erhållande avutbildningsbidrag samt vid rekrytering av lärare ochforskare. Här har regeringen inför budgetåret 1999tillagt kravet att av årsredovisningarna likasåskall framgå vilka åtgärder som vidtagits underforskarutbildningen som stöd för underrepresenteratkön.Utskottet föreslår att avslårmotionsyrkandet med hänvisning till det anförda.Miljöpartiet vill i motion 1998/99:Ub801 yrkandena41 och 47 att begränsningen i meriteringstid föranställning som forskarassistent skall avskaffas.Motionärerna menar att många kvinnor är näst intillchanslösa att gå vidare till ett arbete somsjälvständig forskare vid ett svenskt universitet,dvs. om kvinnan vill ha familj och barn , eftersom meriter endast skall räknas från defem första åren efter doktorsexamen.Meriteringskraven bör ändras så att en fördröjninggenom barnafödande inte lägger onödiga hinder ivägen vid konkurrens om tjänster i forskarkarriären.I motionen påtalas att gällande regler också innebäratt en nybliven doktor som för vill skaffasig erfarenheter från verksamhet utanför högskolanhamnar i ett klart sämre läge i forskarkarriären.U t s k o t t e t har förståelse för de synpunktersom motionärerna för fram och anser att de ärviktiga. Utskottet vill dock i ärendet redovisaföljande.Enligt nuvarande regler i 4 kap. 10 § förstastycket högskoleförordningen (1993:100) krävs förbehörighet att anställas som forskarassistent avlagddoktorsexamen. Vidare sägs att i första hand (kurs.här) bör den komma i fråga som har avlagt examenhögst före ansökningstidens utgång.I tidigare gällande högskoleförordning (1977:263)fanns en undantagsbestämmelse från femårsgränsen avföljande lydelse: får dock medge attsökande som har avlagt doktorsexamen mer än fem årföre ansökningstidens utgång skall anses behörig, omsökanden efter examen antingen har varitledig och därvid enligt lagen om allmän försäkringvarit berättigad till föräldrapenning eller på grundav långvarig sjukdom har varit oförmögen att sökatjänst eller om andra särskilda skäl föreligger.Kommittén för översyn av den svenskaforskningspolitiken (Forskning 2000) påpekar i sittbetänkande Forskningspolitik (SOU 1998:128) att detfortfarande saknas en bra form för förstaanställning av lärare vid universitet och högskolor,som skulle kunna ge nyblivna doktorer möjlighet attbåde fortsätta med forskning och medverka iundervisningen. Forskning 2000 förordar därför attdet införs en tidsbegränsad anställning för nyblivnadoktorer som förslagsvis biträdande lektor. I dennaanställning bör, som ett viktigt bidrag tillrörligheten inom högskolesystemet, kunna ingåmöjligheter till arbete vid mer än ett lärosäte.Utskottet anser att frågan om meriteringstid föranställning som forskarassistent bör prövas med enbredare ansats, där förutom jämställdhetsaspekterockså andra faktorer kan vägas in. Beredningen avförslaget från Forskning om biträdande lektorerbör avvaktas.Utskottet föreslår alltså att avslårmotion 1998/99:Ub801 yrkandena 41 och 47.Enligt miljöpartimotionen 1998/99:Ub801 yrkande 51bör få i uppdrag att aktivt verka föratt universitet och högskolor vidtar åtgärder isyfte att nå likvärdiga förutsättningar för kvinnoroch män i forskarutbildningen. börockså få ett tydligt tillsynsuppdrag vad gällerforskarutbildningen som helhet.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet medhänvisning till följande.Högskoleverket har enligt sin instruktion både ettallmänt uppdrag att ha tillsyn över verksamheteninom sitt ansvarsområde och en uppgift att främjajämställdhet mellan kvinnor och män.Regeringen har , , givitHögskoleverket i uppdrag att göra en uppföljning avuniversitetens och högskolornas lokala bestämmelserom forskarutbildning. Verket skall kartlägga,analysera och bedöma de lokalt utformade reglernaför antagning till forskarutbildning samtkonsekvenserna av dem. Uppdraget skall redovisastill regeringen senast den 1 juni 1999.Centerpartiet begär i motion 1998/99:A808 ettriksdagsuttalande om att jämställdhetsrevisioner börinföras vid forskningsråden i syfte att uppnå ökadjämställdhet inom forskningen (yrk. 8).U t s k o t t e t har under de närmast föregåendetvå riksmötena avstyrkt motsvarande motionsyrkandenoch då hänvisat till att redan vidtagna åtgärder,bl.a. krav på återrapportering rörandejämställdhetsarbetet, säkerställer att statsmakternakommer att få analyser ur jämställdhetssynpunkt avhur forskningsråden tilldelar medel. Det har ocksåangivits i regleringsbrev för attforskningsråden skall redovisa hur arbetet medjämställdhet utvecklas vid granskning och bedömningav ansökningar och vid fördelning avforskningsmedel. Ett särskilt uttalande frånriksdagen om jämställdhetsrevisioner behövs därförinte. Motionsyrkandet avstyrks.Anställningar av kvinnor och män inomhögskolanI flera motioner behandlas frågor om värdering avkvinnors och mäns meriter vid anställningar inomhögskolan.Enligt Moderata samlingspartiets motion1998/99:A802 yrkande 4 visar undersökningar inom denakademiska världen att det finns fall där kvinnorblir direkt missgynnade av kriterierna föravancemang. Förklaringen skulle enligt forskarnaligga i de dolda strukturerna i det akademiskasystemet. Det är både formella och informellameriter som värderas vid rekryteringen till högretjänster. Och väljer män män. Motionärerna anseratt kompetensen skall avgöra vem som tilldelas enakademisk tjänst. Är den kvinnliga och den manligakandidaten lika meriterade bör tjänsten tillfalladet underrepresenterade könet.I motion 1998/99:Ub447 yrkande 7anförs att det bör utredas vilka informella hindersom omöjliggör för män och kvinnor att verka på likavillkor i högskolan. Det är viktigt att ange mål förhur kvinnorepresentation skall uppnås på allanivåer.Folkpartiet pekar i motionerna 1998/99:Ub803yrkande 19 och 1998/99:A811 yrkande 16 på vikten avatt de osynliga strukturer och hinder mot kvinnorsom finns inom den högre utbildningen klarläggs. Engenomgång med genusperspektiv bör göras av desenaste årens professorstillsättningar där såvälkvinnor som män varit placerade bland de tre främstakandidaterna.Enligt motion 1998/99:Ub269 yrkande 5 frånVänsterpartiet bör positiv särbehandling kunnatillämpas vid tjänstetillsättningar inomutbildningssy-stemet. Kvinnor och män skall hareella möjligheter att göra val som inte är typiskaför deras kön, framhåller motionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena av följande skäl.Enligt regleringsbrev för skallhögskolorna, utom de konstnärliga högskolorna iStockholm, i årsredovisningen redovisa de mål desatt upp för avseendekönsfördelningen bland de lärare som anställts underperioden inom var och en av lärarkategorierna utomprofessorskategorin (s.k. rekryteringsmål). Vidareskall högskolorna redovisa utfallet sammantagetunder perioden inom de olika lärarkategorierna ochge kommentarer till väsentliga avvikelser frånmålen.I 4 kap. 16 § högskoleförordningen föreskrivs attom en högskola har beslutat att positivsärbehandling får tillämpas vid en viss anställningeller ett visst slag av anställning som ett led isträvandena att främja jämställdhet i arbetet gällerföljande. Vid anställningen får en person avunderrepresenterat kön med tillräckligakvalifikationer utses framför en person av motsattkön som annars skulle ha utsetts.