bet · GN01SoU4 · 1999-11-04 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alkoholprevention.1998/99:So402 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombarns och ungdomars rätt till en uppväxt fri frånalkoholens skadeverkningar.1998/99:So422 av Per och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attmedge vinauktioner.1998/99:So426 av m.fl. (s, v, kd, c,fp, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lagen omserveringstillstånd ges en starkare social prägelvarvid särskild hänsyn tas till ungdomarnassituation,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om atttillstånd/registrering skall fordras för försäljningav öl klass II, folköl.1998/99:So427 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om svenskalkoholpolitik.1998/99:So429 av m.fl. (s, v, kd, c,fp, mp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omangelägna åtgärder i svensk alkoholpolitik.1998/99:So459 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre resurser förkommunerna att kontrollera folkölsförsäljningen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fortsatt stängningav systembolagets butiker på lördagarna.1998/99:So461 av m.fl. (fp) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kampanj mot illegalsprithantering,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om genomförande avWHO:s riktlinjer för alkoholpolitiken,10. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alkoholreklamen,11. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för ochforskning om kvinnor med alkoholmissbruk,17. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning omalkohol, andra beroendeframkallande medel ochspelberoende.1998/99:So462 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskildarehabiliteringsprogram för kvinnliga alkoholister.1998/99:Ju918 av m.fl. (mp) variyrkas13. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ta fram ettförslag på förebyggande insatser mot ungdomarsalkoholkonsumtion.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas37. att hos regeringen begär förslag omförenklad redovisning av mat och alkohol förrestauranger i enlighet med vad som anförts imotionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden19991999/2000:So209 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning av vin.1999/2000:So210 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om försäljning avalkoholprodukter.1999/2000:So231 av och (m) vari yrkas1. att beslutar att åldersgränsen förinköp av alkoholhaltiga drycker vid Systembolagetjämställs med myndighetsåldern, dvs. ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information och alltvad ett inträde i myndighetsåldern vad avser alkoholens skadliga inverkan.1999/2000:So237 av och () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt vidta lagändring så att provsmakning avalkoholhaltiga drycker kan ske hos vin- ochspritproducenter.1999/2000:So250 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omfortsatt restriktiv alkoholpolitik enligttraditionell svensk modell.1999/2000:So269 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om de mindre bryggeriernasöverlevnadsvillkor.1999/2000:So277 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillstånd skallfordras för försäljning av öl klass II, folköl,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om indragande avtillstånd vid försäljning till ungdom under 18 år.1999/2000:So286 av m.fl. (v) variyrkas att hos regeringen begär förslagtill förbud mot lättölsreklam enligt vad i motionenanförts om förbud mot kommersiell annonsering förlätta alkoholdrycker.1999/2000:So358 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att länutses till pilotlän för ett forsknings- ochutvecklingsprojekt med syfte att minskaalkoholkonsumtionen i länet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att låtaFolkhälsoinstitutet inleda förhandlingar medLandstingsförbundet och i syfte attmed befintliga resurser intensifiera det alkohol-och drogförebyggande arbetet i län.1999/2000:So360 av Per och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attmedge vinauktioner.1999/2000:So362 av och () vari yrkas1. att begär att regeringen i första handöverlägger med om möjligaåtgärder för att förhindra att idrottsföreningar ochdärmed idrotten förknippas med alkoholdrycker t.ex.öl,2. att begär att regeringen i andra handupptar förhandlingar med om denkommunala bidragsgivningen till föreningar somdirekt eller indirekt befattar sig med tillverkningoch lansering av öl.1999/2000:So382 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alkoholreklam.1999/2000:So385 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att avskaffa lagen1994:1738.1999/2000:So398 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ompartihandelstillstånden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attAlkoholinspektionen skall vara kontrollmyndighet föralkoholreklamen.1999/2000:So407 av och Ann-KristineJohansson (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om försäljning av folköl och cider tillminderåriga.1999/2000:So408 av och Ann-KristineJohansson (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en informationskampanj om alkoholensskadeverkningar.1999/2000:So428 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen utreder fördelar ochnackdelar med en övergång till en enhetligåldersgräns avseende inköp av alkohol jämfört med denuvarande differentierade åldersgränserna.1999/2000:So469 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en oberoendeexpertutredning angående prisinstrumentet förtillgänglighet och konsumtion av alkohol,1999/2000:So470 av och PaavoVallius (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omtillfälliga serveringstillstånd för alkohol.1999/2000:So493 av m.fl. (kd) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omalkoholprevention.1999/2000:Ju720 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om redovisning avkonsekvenser av försöket med lördagsöppet påsystembolag i vissa län.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp)vari yrkas22. att hos regeringen begärförslag om förenklad redovisning förrestauranger i enlighet med vad som anförtsi motionen.Ärendets beredning i utskottet m.m.Utskottet har funnit att den nya ordningen vadgäller partihandel med sprit m.m. kan leda till ettbortfall av alkoholstatistik. För att förhindradetta föreslår utskottet att 8 kap. 5 § alkohollagenskall ändras. Utskottets lagförslag framgår avbilaga 2.Utskottet har anordnat enoffentlig utfrågning med anledning av propositionen.Utfrågningen har haft inriktningen "Svenskalkoholpolitik i ett internationellt perspektiv". av inläggen vid utfrågningen fogas tillbetänkandet som bilaga 3.Skatteutskottet har beretts möjlighet att yttra sigöver propositionen jämte motioner i de delar som harsamband med skatteutskottets beredningsområde.Skatteutskottets yttrande 1999/2000 SkU3yAlkoholfrågor fogas till betänkandet som bilaga 4.Utskottet har vid sammanträde den 14 oktober 1999erhållit information av Alkoholinspektionen. Vidsammanträde har Hotell-och Restaurangföretagare, , lämnat informationtill utskottet.Till utskottet har inkommit ett antal namnlistor medanledning av propositionen. Propositionen i huvuddragRegeringen föreslår i propositionen 1998/99:134Vissa alkoholfrågor m.m. att kravet i alkohollagen(1994:1738) på tillstånd för partihandel medspritdrycker, vin och starköl tas bort och ersättsmed en koppling till vissa begrepp i lagen(1994:1564) om alkoholskatt. Vissa följdändringarföreslås bl.a. på grund härav i lagen omalkoholskatt, liksom i lagen (1994:1563) omtobaksskatt och lagen (1994:1776) om skatt påenergi. I propositionen föreslås också attdetaljhandelsbolaget skall ges en viss begränsadimporträtt och att införsel av spritdrycker, vin ochstarköl i form av gåvoförsändelser skall tillåtasunder vissa förutsättningar. Vidare föreslås att detskall vara straffbart att bl.a. förvärva sprit ellerspritdryck som är olovligt tillverkad.I propositionen lämnas också förslag till vissaförändringar vad avser de särskilda bestämmelsernaom marknadsföring av alkoholdrycker. Bestämmelsernai lagen (1978:763) med vissa bestämmelser ommarknadsföring av alkoholdrycker arbetas in ialkohollagen. En särskild bestämmelse förs in ialkohollagen om att alkoholreklam inte får rikta sigsärskilt till barn och ungdomar och inte heller fårskildra sådana personer. Det nu gällandegåvoförbudet i alkohollagen förs till de särskildabestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker.I propositionen lämnas vidare förslag till en vissförändring av tillsynsansvaret över efterlevnaden avde särskilda bestämmelserna om marknadsföring avalkoholdrycker.Regeringen lämnar i propositionen också förslagavseende finansieringen av Alkoholinspektionen.Vidare lägger regeringen fram förslag tillriktlinjer för detaljhandelsbolagets öppethållandeoch för Oberoende alkoholsamarbetet - OAS.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari2000.Den svenska alkoholpolitikens principerI propositionen tecknas en bakgrund med följandeinslag.Den moderna svenska alkoholpolitiken utformades isamband med Alkoholpolitiska utredningens (APU)arbete . APU:s förslag låg tillgrund för beslut om ettalkoholpolitiskt program. Genom riksdagsbeslutetfastställdes de grunder för den svenskaalkoholpolitiken som i huvudsak fortfarande gäller.Det övergripande målet skall vara att begränsa dentotala, alltför höga alkoholkonsumtionen för attdärigenom tränga tillbaka missbruket och motverkaalkoholskador. Målet skall nås genominformationsinsatser, opinionsbildande arbete ochgenom begränsning av alkoholens tillgänglighet.Faktorer med betydelse för tillgängligheten angavsframför allt vara prispolitiken, åldersgränser ochöppettider för detaljhandel och servering.En av totalkonsumtionsmodellens huvudteser är att juhögre den totala alkoholkonsumtionen är i ettsamhälle desto fler högkonsumenter finns det. Dettasamband har belagts i ett flertal omfattandeforskningsarbeten världen över. Framför allt har manstuderat dödligheten i alkoholrelaterade sjukdomar iförhållande till den officiella statistiken överförsäljning och konsumtion av alkoholdrycker i olikaländer. Sammantaget gäller enligttotalkonsumtionsteorin att det finns ett sambandmellan medelkonsumtionen i en befolkning, andelenhögkonsumenter och andelen alkoholskadade i sammabefolkning.När godkände den alkoholpolitiskapropositionen betonades totalkonsumtionensbetydelse, vilket också fick sitt uttryck iformuleringen av det övergripande alkoholpolitiskamålet; nämligen att sänka den totalaalkoholkonsumtionen. Modellen har dock på senare tidfått kritik dels avseende slutsatsen om sambandetmellan den totala konsumtionen och andelenhögkonsumenter, dels om var samhället skall sätta insina krafter för att åstadkomma en minskning avantalet personer med alkoholskador. I dettasammanhang brukar den s.k. preventionsparadoxennämnas. Denna säger att storförbrukarna rekryterarfärre akuta problem - alkoholrelaterade sjukdomar,olyckor och våld - än måttlighetsförbrukarna.Kritiker av totalkonsumtionsteorin menar atteftersom storförbrukarna och andra riskgrupper ärbetydligt färre än måttlighetsförbrukarna lönar detsig ändå bättre för samhället att koncentrera sinapreventiva insatser mot mer riktade insatser tillolika riskgrupper än generella åtgärder för helabefolkningen. Även tillgänglighetens betydelse förett lands totalkonsumtion har ifrågasatts.Världshälsoorganisationens (WHO:s) generalförsamlingantog 1977 en resolution som slog fast att detviktigaste målet för medlemsländerna var "att tillår 2000 uppnå en hälsonivå för alla medborgare sommöjliggör för dem att leva ett socialt ochekonomiskt produktivt liv". Resolutionen följdes med en uppmaning till medlemsländernaatt formulera nationella mål, strategier ochhandlingsplaner för att nå detta mål. Detta ledde såsmåningom till att WHO:s Europaregion antogett antal delmål, varav det inom alkoholpolitikenmest kända var det s.k. 25-procentsmålet.Vid WHO:s europeiska ministerkonferens om hälsa,samhälle och alkohol i antogs TheEuropean Charter on Alcohol, även kalladEuropadeklarationen om alkohol. Europaregionen angavi deklarationen tio strategier för etthandlingsprogram för ett alkoholförebyggande arbete.I september 1999 antogs The Second European AlcoholAction Plan för . (oktober) pågår dock arbetet med självadeklarationen.Sverige har bedrivit en aktiv pris-och skattepolitik inom alkoholområdet.Skatteinstrumentet var emellertid länge främst enfinansiell fråga och det var först somprisinstrumentet fick en mer alkoholpolitiskinnebörd. Flera forskningsarbeten under de senastedecennierna har visat att alkoholdrycker tillhör demest priskänsliga varorna.Precis som totalkonsumtionsmodellen har ävenpriselasticitetsteorin sina kritiker. Kritiken gårframför allt ut på att vid "för" höga skattenivåerleder ytterligare prishöjningar till en ökning avden oregistrerade konsumtionen (det s.k.mörkertalet) i form av legal gränshandel, illegaltinförd spritdryck, vin och starköl samt hembräntm.m. Målet att minska den totala konsumtionen skulledärför gå förlorat om skattetrycket är för högt.Tyngdpunkten i den svenska missbrukarvården harunder nästan legat på vård påbehandlingshem. Inte sällan har personerna vistatsdär under tvång. Den nuvarande lagstiftningen omtvångsvård av missbrukare är lagen (1988:870) omvård av missbrukare i vissa fall (LVM). LVM, liksomäven lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser omvård av unga (LVU) kompletterar socialtjänstlagen(1980:620) när det gäller att anordna framför alltinstitutionsbaserad vård.Metoder för utvärdering av behandlingsresultatenhar dock visat att institutionsvårdinte alls har den effekt som man länge har trott.Framför allt har forskningen visat vilken betydelseden individuella anpassningen av vården har för atten behandling skall bli framgångsrik. Denna kunskaphar fört med sig att utbudet av olikabehandlingsformer har ökat betydligt. Sedan slutetav har institutionsvården föralkoholmissbrukare nästan halverats. Minskningen ärsärskilt tydlig bland de missbrukare som har någonsocial förankring, i form av t.ex. familj, bostadoch arbete.Den minskade institutionsvården har till viss delkompenserats med öppenvårdsinsatser, huvudsakligen isocialtjänstens regi.Kunskaps- och metodutveckling har på senare tidfått en alltmer framträdande roll inom detalkoholförebyggande arbetet. För att stärkaforsknings- och informationsinsatser på bl.a.alkoholområdet inrättades ()med huvuduppgift att drivafolkhälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbeteav sektorsövergripande karaktär. En stor del avFHI:s arbete är inriktat på att förebyggaalkoholmissbruk.På uppdrag av regeringen inrättade FHI 1994 ennationell ledningsgrupp för alkohol- ochnarkotikaförebyggande insatser. Den nationellaledningsgruppen består av chefer för statligamyndigheter och bolag med anknytning till områdetsamt företrädare för ochLandstingsförbundet. Ledningsgruppens uppgift varatt utforma en nationell handlingsplan för alkohol-och drogförebyggande insatser. Planen antogs avregeringen och särskilda medel ställdes tillledningsgruppens förfogande för dess genomförande.År 1997 beslöt regeringen att inrätta en nynationell ledningsgrupp under socialministernsledning för att därigenom markera arbetets vikt.Ledningsgruppens uppgift angavs vara bl.a. att byggaupp ett långsiktigt förebyggande arbete som kankompensera de förändringar som EU-medlemskapetmedfört för den svenska alkoholpolitiken. Dethandlar om insatser som direkt kan påverkamänniskors förhållningssätt och vanor och som ocksåökar det individuella ansvarstagandet. Vidare skallledningsgruppen verka för utvecklandet av hållbaralokala strategier och som också innebär ett ökatlokalt ansvarstagande. Denna omställningsprocesskräver insatser under lång tid framöver.Ledningsgruppen har tagit initiativ till ett antalnationella projekt i syfte att stimulera en sådanutveckling.Det tydligaste exemplet på enmedveten satsning för att uppnå alkoholpolitiska målgenom information och opinionsbildning är Oberoendealkoholsamarbetet (OAS). Regeringen samlade under år1996 myndigheter, försäkringsbolag ochbranschorganisationer på alkoholområdet tilldiskussioner om gemensamma informationsinsatserkring bruket av alkohol, dess risker ochskadeverkningar. Detta utmynnade i bildandet av ensärskild kommitté som startade sitt arbete i januari1997.APU föreslog i sitt betänkande attalkoholreklamen skulle förbjudas med vissa undantagför utländska publikationer m.m. Reklamfrågan blevdärefter föremål för ytterligare behandling iTobaks- och alkoholreklamutredningen som i slutet avår 1976 avlämnade sitt slutbetänkande. Utredningenföreslog att all marknadsföring av alkoholdryckerskulle vara särskilt måttfull. ställde sigbakom detta förslag i det alkoholpolitiska beslutetår . råder enligt lagen (1978:763)med vissa bestämmelser om marknadsföring avalkoholdrycker (alkoholreklamlagen) ett principielltförbud mot reklam för spritdrycker, vin och starköli dagspress, radio, TV och andra medier som riktarsig till allmänheten.Inriktningen av alkoholpolitikenPropositionenRegeringen anför i propositionen (s. 83 f.) bl.a.att bedriver enrestriktiv alkoholpolitik för att begränsaalkoholens skadeverkningar. Bakom denna politikfinns insikten att överkonsumtion och missbruk avalkohol utgör ett av våra stora folkhälsoproblem.Genom forskningens insatser finns en hel del kunskapom vilka åtgärder som är av betydelse när det gälleratt påverka såväl alkoholkonsumtionens nivå somalkoholproblemens omfattning. Forskningen harförordat en politik som arbetar medalkoholbeskattning och kontroll av alkoholenstillgänglighet tillsammans med mångsidiga lokalahandlings- och informationsprogram som ett led i enuttalad alkoholstrategi, som effektivt arbetar mottrafikonykterhet och som investerar i behandling ochframför allt i tidiga vård- och stödinsatser.Enligt regeringen bedrivs i enalkoholpolitik som ligger i linje med detta. Desshuvudsyfte är att begränsa tillgängligheten ochframför allt att skydda ungdomen. Till detta kanläggas de folkhälsopolitiska målen om en bättrefolkhälsa för alla, som länge haft stor betydelseför utformningen av den svenska alkoholpolitiken. Ipropositionen anges att samhällsutvecklingen dockdelvis har förändrat förutsättningarna för attgenomföra den svenska alkoholpolitiken. Detta gällerframför allt på grund av två genomgripande tendenseri samhällsutvecklingen, dels internationaliseringen,dels decentraliseringen dvs. överflyttningen avverksamheter och beslut från stat till kommun. Dessatendenser gör, enligt regeringen, att vi måste seöver formerna för vår alkoholpolitik.Under senare delen av 1990-talet har således enmängd olika förändringar skett i inomalkoholpolitikens område. En ny alkohollag har trätti kraft. Import-, export-, tillverknings- ochpartihandelsmonopolen har avvecklats. harfått en växande konkurrensutsatt alkoholnäring. Nyastatliga myndigheter har inrättats och enöverflyttning av verksamheter och beslut har skettfrån stat till kommun. Parallellt med dennautveckling har inom många områden en ökadinternationalisering skett. Den ökadeinternationaliseringen har medfört ett ökathandelsutbyte, ett ökat privat resande och ettnärmande till andra länder när det gäller attityderoch värderingar. Internationella influenser ochdemografiska förändringar har gjort det svenskasamhället mer heterogent. Bruket av alkohol är iSverige, liksom i många andra europeiska länder, endel av kulturmönstret. Alla dessa förändringar ochinte minst det svenska EU-medlemskapet har i grundenpåverkat förutsättningarna för den svenskaalkoholpolitiken och för alla aktörer inomalkoholområdet.Regeringen understryker att sociala hänsyn sedanlänge har präglat den svenska alkohollagstiftningenoch skyddet för ungdomen går som en röd tråd genomalkoholpolitiken. Förbud att överlåta alkohol tillungdomar, åldersgränser för inköp av alkohol liksomför servering av alkohol på restauranger är exempelpå detta. Detta synsätt liksom målet att begränsaalkoholens skadeverkningar genom att minska dentotala alkoholkonsumtionen ligger fast inomalkoholpolitiken.Regeringen fastslår att viktigastealkoholpolitiska medel för att begränsatotalkonsumtionen och därmed skadorna fortfarande ärdetaljhandelsmonopolet och prispolitiken. Den nyasituationen gör det nödvändigt att dels bibehålladetaljhandelsmonopolets och prisinstrumentetseffektivitet, dels söka nya metoder för detförebyggande arbetet. Samhällets insatser behöversamordnas och effektiviseras bättre än hittills.Resurser måste också satsas där det största behovetfinns. Totalkonsumtionen måste även begränsas genomsådana insatser som riktar sig mot storkonsumenteroch olika riskgrupper samt sådana situationer däralkohol definitivt inte hör hemma dvs. insatser tillförmån för en alkoholfri uppväxt, trafik, graviditetoch ett alkoholfritt arbetsliv. Insatserna här måstebli mer effektiva och träffsäkra.Höga alkoholskatter är, enligt regeringen, ingetsjälvändamål. Men dessa kan inte drastiskt sänkas omdet skulle innebära att konsumtionen, problemen ochsuperiet därmed kraftigt ökar. Samhället måste försthitta lika effektiva alternativ till pris- ochskatteinstrumentet innan detta kan överges somalkoholpolitiskt medel heter det i propositionen.AktuelltI budgetpropositionen 1999/2000:1 (utg.omr. 9) (s.96 f.) anför regeringen att målet för den svenskaalkoholpolitiken är att minska alkoholens medicinskaoch sociala skadeverkningar. Detta skall åstadkommasdels genom åtgärder för att begränsa skadligtdryckesbeteende, dels genom att minska den totalaalkoholkonsumtionen. I en nationell handlingsplanför alkohol- och narkotikaförebyggande arbete finnsolika delmål preciserade. Insatser skall genomförassom vidmakthåller eller förstärker en opinion tillförmån för återhållsamma alkoholvanor i befolkningenoch för punktnykterhet när det gäller vissa grupperoch i vissa situationer. Detta innebär att enalkoholfri uppväxt skall främjas i syfte att skjutaupp alkoholdebuten, att trafiken, kvinnansgraviditetsperioder och arbetsplatserna skall varaalkoholfria och att återhållsamma alkoholvanor ibefolkningen uppmuntras genom bland annat omfattandeopinionsbildning. Under rubriken ochutveckling anger regeringen att perioden från börjanav fram till som helhet varittämligen stabil när man ser till såväl vuxna somungdomars genomsnittliga alkoholkonsumtion. Detfinns dock oroande tecken på att det sker enökning av alkoholkonsumtionen bland allt yngreungdomar. Flera undersökningar under det senasteåret visar att andelen ungdomar som ofta berusar sigökar och andelen som aldrig berusar sig minskar.Flickornas andel av den totala alkoholkonsumtionenhar också ökat sett i ett längre tidsperspektiv.Det är framför allt starköl och illegalaalkoholdrycker (hembränt och smuggelsprit) som harökat. av spritkonsumtionen är illegal.Systembolaget har aldrig sålt så mycket starköl somunder .