bet · GM01UFöU1 · 1999-05-06 00:00:00 — EU:s och Natos utvidgningsprocesser påverkardirekt , , och Polen.Nordkalottens kärnvapenstrategiska betydelsekvarstår, men kommer sannolikt att avta . Denordiska ländernas och andra västländerssäkerhetsfrämjande samarbete med främst de baltiskaländerna har vidareutvecklats. PFF-samarbetet iområdet har ökat. har stärkt sitt engagemang iregionen och särskilt i de baltiska länderna.Under senare tid har flera förslag som berörsäkerheten i presenterats av olikaländer. En fast säkerhetsstruktur förÖstersjöområdet skulle dock strida mot den av allaOSSE-stater godtagna principen om säkerhetensodelbarhet och alla staters rätt att själva väljasäkerhetspolitisk väg. säkerhetmåste utgöra en del i en alleuropeisk och euro-atlantisk säkerhetsordning. Det praktiska regionalasamarbetet bör fortsätta att utvecklas på alla plan.Det är betydelsefullt att kan stärka sittsamarbete med väst. är den naturligaknutpunkten i , men också demilitära basområdena i och börinkluderas i det regionala samarbetet.USA har visat ett ökatintresse för säkerheten i . Samtidigtsom stöder de baltiska ländernas strävan motmedlemskap i har det rysk-amerikanskasamarbetet utökats. Engagemanget manifesteradesockså i den amerikansk-baltiska chartan somundertecknades av och de baltiska staternaspresidenter . Det är av stor vikt attdet amerikanska engagemanget för Östersjöregionenbestår.Militärstrategisk utveckling i närområdeDe senaste årens säkerhetspolitiska förändringar harinneburit minskad spänning i . Nyamöjligheter har skapats för länderna att söka desäkerhetsarrangemang som bäst svarar mot behoven idenna nya situation.Det största hotet mot säkerheten i somregeringen kan se sammanhänger medfortsatt instabilitet i . Såväl en instabilsom en auktoritär utveckling i skulleställa ökade krav på det internationella samfundetoch särskilt på länder i närhet att haberedskap att hantera problem som då kan uppstå.Förenta staterna är det land utanför norra militärt har störst möjlighet att påverka enkris eller konflikt i regionen.Det polska medlemskapet i Nato förändrar denstrategiska situationen i . I deflesta länder i vårt närområde sker en ökad satsningpå internationell krishantering. Som ett led i dettafördjupas och utvecklas samverkansförmågan. Dengemensamma övningsverksamheten inom ramen för PFFhar utökats.Taktiska kärnvapen finns i betydande mängd i denryska delen av . Deras antal reglerasav de ryska och amerikanska deklarationerna från1991-92 om reduktion av de totala arsenalerna. Dekonventionella stridskrafterna kan komma attpåverkas av de pågående förhandlingarna om enrevidering av CFE-avtalet.Utvecklingen av den ryska krigsmaktenEn reformering av den ryska krigsmakten har inlettsmen processen har gått trögt och försvårasav den ekonomiska krisen. Det är svårt att se någonlösning på de sociala problem och den demoraliseringsom de väpnade styrkorna uppvisar.Problemen har medfört att ledningsförmågan ärstarkt reducerad. De ryska markstridskrafterna harminskat och deras krigsduglighet är på en kritisktlåg nivå. Vissa delsystem inom flygstridskrafternaär i teknisk paritet med motsvarande system i väst,men en förutsättning för att upprätthålla dessa äratt man löser de nuvarande problemen med attunderhålla befintlig materiel. På den sidanär den ryska strategin avsevärt mer defensiv äntidigare. För torde uppgifternavara försvar av basområde, skydd av sjöfart samtunderrättelseinhämtning.Ryssland har ett stort antal kärnvapen, såvältaktiska som strategiska. Underhållet av systemen ären betungande uppgift för den hårt ansträngdakrigsmakten. De konventionella stridskrafternassjunkande operativa förmåga är en av förklaringarnatill att de senaste två officiellt fastställdasäkerhetspolitiska riktlinjerna inte längre angivitatt avstår från att börja användakärnvapen. I stället anges ett flertal fall somskulle kunna utlösa en vedergällningsattack medkärnvapen, inklusive användning av taktiskakärnvapen i lokala konflikter. omreducering av strategiska kärnvapen har ännu interatificerats av det ryska parlamentet.Någon materielanskaffning av nämnvärd omfattningkommer inte att kunna göras under de närmaste årentill den ryska krigsmakten. I finnsalltjämt tillgång till kemiska stridsmedel.Militära operationsmöjligheter i närområdetMöjligheterna att skapa en rysk förmåga attgenomföra större militära operationer i detnordeuropeiska området är än merbegränsade än . Det går dockinte att helt utesluta möjligheten att vidett radikalt förändrat politiskt klimat försökerbygga upp styrkor baserade på den krigsmateriel manhar . Det omfattande kontrollsystem somutvecklats bl.a. inom ramen för möjliggör enökad insyn och försvårar en omfattandeiståndsättning.Regeringens bedömning är att ett invasionsföretagsyftande till ockupation av inte ter sigmöjligt att genomföra ,förutsatt att vi har kvar en grundläggandeförsvarsförmåga. Ett angrepp mot ett baltiskt landtorde dock efter viss iståndsättning kunnagenomföras på kort sikt. I samband med allvarligareincidenter och kriser i vårt direkta närområde kanSverige redan på kort sikt komma att bli föremål förbegränsade militära operationer eller hot om sådana.4.2.2 Utvecklingen på BalkanUtvecklingen i konflikten i provinsen iFörbundsrepubliken (FRJ) har försämratsväsentligt sedan regeringens proposition lades tillriksdagen. Det internationella samfundetsansträngningar att finna en förhandlingslösning påkonflikten mellan den kosovoalbanska befrielsearménUCK och FRJ misslyckades när Belgradregimen den 19mars 1999 förkastade kontaktgruppens förslag tillinterimsavtal. Efter att säkerhetsläget förvärratsbeslöt att evakuera sina 1 400 verifikatörerfrån Kosovo. Nato inledde flygattackermot . Därpåintensifierade serbisk militär, specialpolis samtparamilitära styrkor rensningsaktionerna i Kosovo,med resultat att flyktingströmmarna ut ur provinsenväxte explosionsartat. Drygt en halv miljonkosovoalbaner har flytt till grannländerna sedanpresident intensifierade sin kampanj företnisk rensning.Sverige har beslutat att erbjuda 5 000kosovoalbanska flyktingar tillfällig fristad.Regeringen har till Nato lämnat en preliminär ochicke-bindande avsiktsförklaring att medverka i enfredsfrämjande styrka i Kosovo, som baserar sig påen överenskommelse mellan parterna och ett beslut iFN:s säkerhetsråd.4.2.3 MotionernaModeraterna menar i partimotion Fö6 yrkande 3(delvis) att inget hot mot Sverigessäkerhet kan skönjas. Utvecklingen i , somär den långsiktigt avgörande riskfaktorn, präglasdock av fortsatt osäkerhet. Nato har växt fram somryggraden i en ny europeisk säkerhetsordning.Polens, och inträde i Nato harstor betydelse för säkerheten i . Enutveckling där , och , samtpå sikt även , blir medlemmar i verkaralltmer sannolik. Även gynnas av en ökadstabilitet i dess grannländer.Folkpartiet menar i partimotion Fö7 (fp) yrkande 1att säkerhetspolitiska läge inte varit såstabilt och fördelaktigt på mycket . Någottraditionellt militärt hot mot svenskt territoriumföreligger inte , även omutvecklingen i är svår att förutsäga.Sverige kan och bör delta fullt ut i denalleuropeiska säkerhetsordning byggd på samarbetesom skapas i takt med att EU och Nato utvidgas tillatt omfatta alltfler av demokratier.Folkpartiet ser dock med oro på tendenser att EUslår av på takten i utvidgningsprocessen. Nato hargenom Bosnieninsatsen, PFF och samarbetet medRyssland kommit att spela en central roll i deneuropeiska säkerhetsstrukturen. fortsattaengagemang och närvaro i europeisktsäkerhetssamarbete är ett starkt svenskt ochnordiskt intresse. Även när det gäller Natosutvidgningsprocess finns dock oroväckande tendenserpå att takten har dragits ned. De baltiska ländernaspelar en nyckelroll för säkerhet.Medlemskap för de baltiska länderna i EU och Natoskulle bidra till ytterligare stabilitet. Sverigebör aktivt stödja de baltiska staternas önskemål omNatomedlemskap.Miljöpartiet förespråkar i kommittémotion Fö15 (mp)yrkande 2 att skall ansluta sig till Avtaletom konventionella styrkor i (CFE). Även omSverige inte deltar i omförhandlingarna börriksdagen nu uttala sig för en svensk anslutning.Sverige bör visa gott föredöme genom att ålägga sigCFE-avtalets rustningsbegränsningar. Somavtalsslutande part i CFE skulle kunnaframföra synpunkter på avtalets viktigaflankbestämmelser och även introducera nya idéer föratt vitalisera avtalet.4.2.4 Utskottets övervägandenDen säkerhetspolitiska utvecklingen i omvärldenunder den tid som förflutit sedan fattadebeslut om den säkerhetspolitiska kontrollstationen1996 (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:UFöU1) ges eningående beskrivning i regeringens proposition1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar.Redogörelsen grundar sig på Försvarsberedningensanalys, som presenterades i rapporten - omdanat försvar (Ds 1999:2).Utskottet instämmer i regeringens bedömning att denför grundläggande positivasäkerhetspolitiska utvecklingen harfortsatt, även om osäkerheten rörande utvecklingen iRyssland består. Denna bild överensstämmer i alltväsentligt med de huvuddrag som tecknas i motionernaFö6 (m) yrkande 3 (delvis) och Fö7 (fp) yrkande 1.Säkerhetssamarbetet i , som bedrivs i en radolika former, fortsätter att fördjupas. Sverigessäkerhet och välfärd är i hög grad beroende avutvecklingen i omvärlden och av samverkan med andraländer.EU är av grundläggande betydelse för att varaktigttrygga stabilitet och säkerhet i . När deneuropeiska gemenskapen grundades var denövergripande tanken att skapa fred genom samarbeteöver gränserna och att genom ekonomisk integrationövervinna historiska motsättningar i . Detökade ekonomiska samarbetet som unionen bedriver medländer i bidrar till attstärka ömsesidigt ekonomiskt utbyte och därigenomden gemensamma säkerheten. EU ställer på sinamedlemsländer bl.a. krav på en institutionellstabilitet som garanterar demokrati, mänskligarättigheter och skydd av minoriteter. Detta harredan haft avsevärda positiva effekter i kretsen avkandidatländer. Unionens utvidgning österut är enuppgift av historiska dimensioner, som syftar tillatt överbrygga det delning av Europa.Kandidatländernas inträde i unionen kommer att påett väsentligt sätt bidra till att höja dengemensamma säkerheten i . I vårt egetnärområde gäller detta inte minst de baltiskaländernas inträde. Utskottet delar den oro som båderegeringen och motionärerna uttrycker över vissatecken på att takten i håller på attavta. Det är härvidlag viktigt att i EUfortsätter att vara pådrivande för unionensutvidgning.Nato och dess samarbete med partnerländer spelar encentral roll för krishanteringen i Europa.Natomedlemskapet för , och Ungerntillmötesgår dessa länders önskemål. Härigenom av alla godtagna principenbekräftats, nämligen att varje land har rätt attsjälvt välja sin säkerhetspolitiska linje. Deöverenskommelser som träffats med omsamarbete, den återhållsamhet som Nato visat vadgäller gruppering av militära resurser och detfördjupade samarbetet inom Partnerskap för fred, hargjort att utvidgningsprocessen har kunnat genomföraspå ett sätt som bidragit till en positivsäkerhetspolitisk utveckling i Europa.Sveriges närområde uppvisar en mångfald vad gällerländernas säkerhetspolitiska val. I Östersjöområdethar det europeiska säkerhetssystemet ännu inte fåtten utformning som svarar mot alla länders önskemål.En grundläggande utgångspunkt måste vara den av allaOSSE-länder godtagna principen om att varje land harrätt att självt välja sin säkerhetspolitiska linje.Östersjöområdets säkerhet utgör en del iden alleuropeiska och euroatlantiskasäkerhetsordningen.Det allt bredare säkerhetsinriktade samarbetet iÖstersjöområdet ger ett väsentligt bidrag tillsäkerheten i regionen. Det säkerhetspolitiskasamarbetet mellan de nordiska länderna har ocksåökat. Att harstärkt sitt engagemang i regionen, och särskilt i debaltiska länderna, har bidragit till den ökadestabiliteten. Ett fortsatt amerikanskt engagemang ärav stor vikt för säkerheten i . Detär likaså betydelsefullt att deltar i detregionala samarbetet. Svenska ansträngningar för attuppmuntra att medverka i bl.a. PFF-samarbetet har gett visst gensvar från rysk sida.De senaste årens utveckling i hartydliggjort en rad djupa och svårlösta problem i denomdaningsprocess som landet genomgår. Förstabiliteten och säkerheten i , ochvärlden är det av stor betydelse att den ryskapolitiska och ekonomiska reformprocessen kanfortsätta. Det är dock tydligt att det kommer att talång tid att bygga upp demokrati, mark-nadsekonomioch en fungerande rättsstat i . ärdet angeläget att fortsätter att inordnas idet euroatlantiska säkerhetssamarbetet.Det går inte att säga huruvida den uppkomnakrisen i Kosovo kommer att påverka Natos långsiktigarelation till . uttalade sig starktkritiskt när Nato inleddestridshandlingar mot Federala republikenJugoslavien. Därefter har tagitdiplomatiska initiativ i syfte att få till stånd enfredsuppgörelse som tillåter de kosovoalbanskaflyktingarna att återvända.Med hjälp av ett flertal former för praktisktsamarbete - förutom bilaterala också PFF,Östersjöstaternas råd, BALTSEA, m.fl.- har en flexibel struktur för ett omfattandesäkerhetsskapande samarbete växt fram iÖstersjöregionen. Denna väv av samarbete därsamtliga stater runt deltar är starktbidragande till den positiva säkerhetspolitiskautvecklingen. verkar aktivt i samtliga dessaformer av samarbete.De tre baltiska länderna strävar efter en så bredoch djup förankring som möjligt i de västligastrukturerna, med medlemskap i och EU somfrämsta mål. verkade i EU för attmedlemskapsförhandlingar skulle inledas samtidigtmed samtliga kandidatländer, inklusive de trebaltiska länderna. Inledande och förberedandeförhandlingar har påbörjats med samtliga de trebaltiska länderna. De baltiska staternas integrationi Europeiska unionen är av stort säkerhetspolitisktintresse för Sverige.Sverige anslår betydande resurser försäkerhetsfrämjande stöd till de baltiska länderna,bl.a. för uppbyggnad av totalförsvar och andrasäkerhetsfunktioner. Vidare stöder på olikasätt de baltiska ländernas deltagande i detregionala säkerhetssamarbetet, däribland PFF. Vårtoch andra länders stöd har stor betydelse förkonsolideringen av de baltiska ländernas suveränitetoch för deras fortsatta integration i deeuroatlantiska säkerhetsstrukturerna. upprepade tillfällen uttalat stöd för debaltiska ländernas rätt att själva fatta sinasäkerhetspolitiska beslut.Beträffande de baltiska ländernas strävan motinträde i Nato, har organisationen vid sinatoppmöten i och 1999identifierat de baltiska länderna som kandidater ochsamtidigt understrukit att inget land skalluteslutas på förhand på grund av sitt geografiskaläge. Som utskottet har konstaterat, senasti bet. 1996/97:UFöU1, är dock medlemskap i enfråga för organisationens medlemsstater ochansökarländerna.Sveriges militära alliansfrihet syftande till attvårt land skall kunna vara neutralt i händelse avkrig i vårt närområde består. Den förutsätter att vihar en betryggande försvarsförmåga. Det är Sverigesom definierar den närmare innebörden av denmilitära alliansfriheten. Den sätter, bortsett frånavtal om ömsesidigt stöd till försvar mot väpnatangrepp, inga hinder för ett svenskt allsidigt ochaktivt deltagande i internationelltsäkerhetssamarbete. I vårt närområde deltar Sverigepå olika sätt i säkerhetsfrämjande samarbete.Sverige är en aktiv deltagare i , EAPR och PFF.På det fredsfrämjande området har tagit sittansvar genom bl.a. deltagande med trupp i denNatoledda SFOR-insatsen i samt iden avbrutna Unpredepinsatsen i ().Med vad ovan anförts anses motionerna Fö6 (m)yrkande 3 (i berörd del) och Fö7 (fp) yrkande 1besvarade.Den europeiska rustningskontrollen har fortfarandeen viktig roll som stabiliserande faktor i denpågående omvälvningen av den europeiskasäkerhetspolitiska strukturen. Även om inteär avtalsslutande part till CFE, har avtaletbetydelse för säkerhet genom de militärabegränsningar och den öppenhet som avtaletföreskriver vad gäller närområde.Regeringen har i skr. 1998/99:56 redogjort för denmodernisering av som för närvarandepågår inom . Ett nytt avtal skall bli klart förundertecknande vid i inovember 1999. Avsikten är att det moderniseradeavtalet skall öppnas för deltagande av nya stater.Utskottet har inhämtat att det inomRegeringskansliet pågår en processför att analysera de försvars- ochsäkerhetspolitiska konsekvenserna av ett nytt avtaloch en eventuell svensk anslutning. Utskottet seringen anledning att föregå regeringensställningstagande på denna punkt.Med vad ovan anförts anses motion Fö15 (mp) yrkande2 besvarad.4.3 Försvarspolitikens avgränsning och rolli säkerhetspolitiken4.3.1 Sammanfattning av propositionen (s. 44-48)Försvarspolitikens avgränsning och roll isäkerhetspolitikenRegeringens bedömningSveriges säkerhetspolitiska läge är gott. Även omosäkerheten om utvecklingen i består, finnsdet anledning att utnyttja läget till att sänkakostnaderna för vårt försvar och att genomföra enomstrukturering av detta. internationellasäkerhetssamarbete behöver utvecklas och fördjupas.Våra insatser för FN:s och arbete för fredoch säkerhet stärker även vår egen säkerhet. EU-medlemskapet är ett nav för vårt deltagande i deteuropeiska arbetet för fred och säkerhet.Amsterdamfördraget utvecklar ytterligare våramöjligheter att samarbeta inom försvars- ochsäkerhetspolitiken när det gäller krishantering ochfredsfrämjande verksamhet. Vårt samarbete med Natooch andra partnerländer i och inom Partnerskap för fred samtvårt breda säkerhetssamarbete i Norden ochÖstersjöregionen är till nytta för den samladesäkerheten.Skälen för regeringens bedömningUnder det var ett stormaktskrig dethelt dominerande hotet, och Sverigessäkerhetspolitik fokuserades på att söka undvika attdras in i ett sådant krig. Försvaret inriktades heltpå att kunna möta en invasion.I dag står vi inför en mångfasetteradsäkerhetspolitisk bild av tänkbara yttre risker ochhot mot vårt lands säkerhet. Den sträcker sig frånde mer traditionella hoten mot vårt landsterritorium, som vi inte kan utesluta på lång sikt,via mer begränsade väpnade angrepp till olika typerav sabotagehandlingar.Sverige har efter det inom ramen fördet allt bredare internationella säkerhetssamarbetetbetydligt större möjligheter än tidigare att påverkaförhållandena i omvärlden. Vårt medlemskap i här en central roll. bedriver ocksåsamarbete med Nato inom ramen för EAPR och PFF samti de pågående fredsfrämjande insatserna i Balkan.Genom att delta i internationell fredsfrämjandeverksamhet kan vi medverka till en utvecklingsom minskar riskerna för konflikter och bidrar tillvaraktigt förtroendefulla och fredliga relationermellan alla länder.I säkerhetspolitiken bör också ingå att förebyggaoch skapa en beredskap att hantera extraordinärasituationer som utan att direkt hota landets fredoch självständighet likväl kan innebära så svårapåfrestningar på samhället att dess normalafunktioner hotas.Regeringsformen ger regeringen befogenhet att sättain Försvarsmakten i strid för att möta väpnatangrepp mot riket, i enlighet med FN-stadgansartikel 51 om rätt till självförsvar. Svensk väpnadstyrka får i övrigt sättas in i strid eller sändastill annat land endast om medger det, omdet är medgivet i lag eller skyldighet att vidtaåtgärder följer av internationell överenskommelseeller förpliktelse som godkänts av riksdagen.Totalförsvarsresurserna skall utformas så att deäven kan användas vid internationella fredsfrämjandeoch humanitära insatser samt stärka samhälletsförmåga att förebygga och hantera svårapåfrestningar på samhället i fred. Det ärregeringens uppgift att närmare ange deansvarsförhållanden som härvidlag åliggermyndigheterna. Det vidgade säkerhetsbegreppet gördet nödvändigt att klarare precisera i vilkenutsträckning det är möjligt att användatotalförsvarsresurserna mot sådana hot som inte ärväpnade angrepp i den folkrättsliga bemärkelsen.Frågan om att kunna använda Försvarsmaktensresurser i en stridsliknande situation som inte ärett väpnat angrepp är dock komplicerad mot bakgrundav den angivna grundlagsbestämmelsen. En isammanhanget begränsande faktor är uttalandet iprop. 1995/96:12 om den gällande grundsatsen attmilitärt tvång eller våld inte skall brukas mot denegna befolkningen eller andra civila.Försvarsutskottet har uttalat samma uppfattning(bet. 1995/96:FöU1 och 1998/99:FöU2).Regeringen anser att de mest troliga hoten motSveriges säkerhet under det närmaste decennietligger inom ett spektrum som sträcker sig frånväpnat angrepp till svåra påfrestningar i fred.Förtäckta angrepp, även från aktörer som inte ärstater, ingår i dessa. Ett gemensamt drag förovanstående hot är att förvarningstiderna kan varakorta och att en blandning av civila resurser ochtotalförsvarsresurser kan komma att behövas.Regeringen anser att det är nödvändigt att Sverigeutvecklar sin förmåga att möta dessa typer avhotsituationer. Ett flertal genomgångar skall görasav olika samhällsfunktioner för att belysa behovetav åtgärder och förändrade regler.4.3.2 Utskottets övervägandenUtskottet ställer sig bakom regeringens bedömningatt säkerhetspolitiska läge är gott, ävenom osäkerheten beträffande utvecklingen i Rysslandbestår. Utskottet instämmer likaså i att det ärviktigt att ytterligare utveckla och fördjupaSveriges internationella säkerhetssamarbete.4.4 Säkerhetspolitikens mål m.m.4.4.1 Sammanfattning av propositionen (s. 48-51)Regeringens förslagSveriges säkerhetspolitik syftar ytterst till attbevara vårt lands fred och självständighet. Vårtsäkerhetspolitiska mål är att i alla lägen och iformer som vi själva väljer trygga enhandlingsfrihet att, såsom enskild nation och isamverkan, kunna utveckla vårt samhälle.Vår säkerhetspolitik har såväl en nationell som eninternationell dimension.Nationellt skall vi kunna möta militära hot somdirekt berör . Vi skall också förebygga ochkunna hantera situationer som utan att direkt hotaSveriges fred och självständighet ändå skulle kunnainnebära snabba och allvarliga försämringar avsamhällets normala funktioner.Om det säkerhetspolitiska läget försämras, skallvår säkerhetspolitik bidra till att spänningen iomvärlden, och särskilt i vårt närområde, begränsas.Vi skall kunna försvara vårt territorium motkränkningar och angreppshandlingar var de än sker,och vi skall kunna agera för att tillvarata svenskaintressen. Vi skall kunna motstå hot ochpåtryckningar och möta insatser som riktas motfunktioner och värden i det svenska samhället ochsom syftar till att påverka vårt agerande ochsamhällets funktion.Vi skall också söka förebygga att vårt samhälleutsätts för svåra påfrestningar i fred genom denrobusthet och förmåga till omställning som byggs ini det fredstida samhället. Det skall därutöverfinnas en beredskap att hantera de påfrestningar somlikväl kan uppstå.Sveriges militära alliansfrihet syftande till attvårt land skall kunna vara neutralt i händelse avkrig i vårt närområde består. Den förutsätter att vihar en betryggande försvarsförmåga.Den militära alliansfriheten sätter, bortsett frånavtal om ömsesidigt stöd till försvar mot väpnatangrepp, inga hinder för ett svenskt allsidigt ochaktivt deltagande i internationelltsäkerhetssamarbete. Detta gäller även inom detmilitära området.Internationellt skall vi i samverkan med andrastater aktivt verka för fred och ökad säkerhet iomvärlden och därmed också för oss själva.Sverige skall stödja FN:s globala insatser för fredoch säkerhet.I är vårt säkerhetspolitiska mål attvaraktigt säkra ett förtroendefullt och närasamarbete mellan alla stater. Detta skall nås främstgenom samarbetet inom EU och med de euroatlantiskasäkerhetsstrukturerna samt genom det regionalasamarbetet i Östersjöområdet.Sverige skall ge bidrag till gemensammafredsfrämjande och humanitära insatser både i ochutom .