bet · GM01FiU27 · 1999-05-25 00:00:00 — Informationen om indragningar avanslagssparandePer (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och StefanHagfeldt (m) anför:När skall fatta beslut om tilläggsbudgetoch utgiftsramar för den kommande treårsperiodenskall det vara en självklarhet att hartillgång till ett fullgott beslutsunderlag. Mengenom den ändring i anslagsförordningen som träddei kraft och de indragningar avanslagssparande som sker kommer de beslut somriksdagen tror sig fatta knappast att bliverklighet.Av det material som utskottet begärt frånNäringsdepartementet framgår att i "skrivande stundär det emellertid inte möjligt att precist uttalasig om vilka underlag och argument som behövs föratt regeringen skall besluta att anslagssparandenöverstigande får disponeras avmyndigheter".Om regeringen inte fattar särskilda beslut kommerföljande belopp inom näringsutskottetsberedningsområde att dras in:----------------------------------------------------Utgiftsområde 19 Regional utjämning och tkrutveckling--------------------------------------------------------------------------------------------------------A 1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 1 674652----------------------------------------------------A 2 Landsbygdslån 616 832--------------------------------------------------------------------------------------------------------Utgiftsområde 21 Energi--------------------------------------------------------------------------------------------------------B 1 Bidrag för att minska elanvändning 149 345----------------------------------------------------B 2 Bidrag till investeringar ielproduktion från förnybaraenergikällor 234 103----------------------------------------------------B 4 Energiforskning 287 738----------------------------------------------------B 9 Åtgärder för el- och 192 190värmeförsörjning i --------------------------------------------------------------------------------------------------------Utgiftsområde 24 Näringsliv--------------------------------------------------------------------------------------------------------A 1 Närings- ochteknikutvecklingsverket:Förvaltningskostnader 16 732----------------------------------------------------A 2 Småföretagsutveckling 42 617----------------------------------------------------D 1 Teknisk forskning och utveckling 1 100153----------------------------------------------------E 3 AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkreditgivning43 104--------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa 4 357466----------------------------------------------------Sammantaget handlar det om drygt 4 miljarder kronorsom utskottet och avhänder sigmöjligheten att se i sitt sammanhang och fattabeslut om.Vår uppfattning är att regeringens hantering avdetta ärende är oacceptabelt ur riksdagenssynpunkt.Riksdagens beslut om utgiftstak skall hållas. Menvi är mycket kritiska till att regeringen, för attklara utgiftstaket, genomför indragningar som inteär möjliga att överblicka för när beslutfattas om tilläggsbudget och om ramar för denkommande treårsperioden. Det är naturligtvis inteheller acceptabelt att flera myndigheter inomutskottets beredningsområde in påbudgetåret ännu inte vet vilka ekonomiska ramar somgäller.2. Kostnader i samband med sammanslagningav och (utgiftsområde24)() anför:Näringsutskottet kommer att påbörjabehandlingen av proposition 1998/99:99 omsammanslagning av och defyra motioner (m; kd; c; fp) som har väckts medanledning av propositionen. I regeringens förslagtill tilläggsbudget för har det föreslagitsatt skall bemyndiga regeringen att få taupp ett lån i för att tillfälligttäcka statens kostnader för främst ekonomisk ochjuridisk rådgivning i samband med sammanslagningenav bolagen. Enligt regeringens förslag skall ettlån på högst (sic!) få upptasför detta ändamål.Jag ställer mig tveksam till regeringens förslagav två skäl. Det ena är att förslaget inte står iöverensstämmelse med den nya budgetprocessen, sominnebär att statens inkomster och utgifter skallredovisas över statsbudgeten. I detta fall kommerendast räntekostnaderna för lånet att belasta ettanslag på budgeten. Även om lånet, enligtförslaget, kommer att återbetalas med intäkter frånförsäljning av en del av statens aktier i det nyabolaget innebär den föreslagna lösningen ett avstegfrån den nya budgetprocessen. I en reservation (m,kd, c, fp) till utskottets betänkande från hösten1998 beträffande anslagen för utgiftsområde 21Energi (bet. 1998/99:NU3) påtalades - i fråga omstöd till landsbygdens elektrifiering - ett annatavsteg av regeringen från budgetprocessen.Upprepade avsteg från budgetprocessen riskerar attminska trovärdigheten i denna process.Det andra skälet till min tveksamhet tillregeringens förslag gäller nivån på kostnaderna förden aktuella rådgivningen. Ett hundra miljonerkronor är en avsevärd kostnadspost i statensbudget, särskilt med hänsyn till det behov avinsatser som föreligger inom t.ex. vård och omsorg.Även om staten självfallet måste kunna upphandlaerforderlig kompetens inför en sådan stor affär somden aktuella kan det ifrågasättas om konkurrensenpå den berörda marknaden är tillräcklig. Om än deaktuella kostnaderna är små i förhållande tillintäkterna för staten vid en försäljning avaktierna i bolaget är det fråga om statens (ochdärmed skattebetalarnas) medel, som behövs på mångaandra områden.Eftersom regeringen redan har förorsakat de nuaktuella kostnaderna saknar jag i nuvarande lägemöjlighet att föreslå någon annan finansiering. Jaghar därför tvingats tillstyrka regeringens förslag.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1998/99:AU3yTilläggsbudget - Utgiftsområdena 13 och 14Till finansutskottetFinansutskottet har berett bl.a.arbetsmarknadsutskottet tillfälle att yttra sigöver ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) i den del som avser tilläggsbudgettill statsbudgeten för samt över demotioner som kan komma att väckas med anledning avpropositionen i de delar som avserarbetsmarknadsutskottets beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över delspropositionen avsnitt 5 i de delar som avserutgiftsområdena 13 och 14, dels följande motioner1998/99 Fi16 av m.fl. (c) yrkande 24delvis,1998/99 Fi17 av m.fl. (fp)yrkandena 14 och 15,1998/99 Fi20 av m.fl. (m) yrkandena1 och 2 samt1998/99 Fi26 av m.fl. (s).Arbetsmarknadsutskottet yttrar sig över den del avpropositionen som avser de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken respektivefördelningen av utgifter på utgiftsområden för åren2000-2002 och anknytande motioner i 1998/99:AU2y.1 InledningRegeringen föreslår att , såvitt avsertilläggsbudget för statsbudgeten för budgetåret1999, godkänner ändrade ramar för utgiftsområdena13 och 14 samt anvisar ändrade och nya anslag ienlighet med nedanstående tabeller (regeringensförslag punkt 24 delvis). Dessa förslag tas upp iyttrandet liksom de förslag som rör förändringar avflyttningsbidrag (regeringens förslag punkt 14) ochanställningsstöd (regeringens förslag punkt 15).Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet -----------------------------------------------------|Anslag |Belopp |Förändring |Ny ram/ny|| |enligt |av |anslagsnivå || |statsbudgeten|ram/anslag | || |1999 | | |-----------------------------------------------------|A 2 Bidrag | 993 000 | +150 000 |1 143 000||till | | | ||lönegarantier-| | | ||sättning, | | | ||ramanslag | | | |-----------------------------------------------------|Totalt för | 33 789 000 | +150 000 | 33 939||samtliga | | | 000||anslag | | | |-----------------------------------------------------Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och -----------------------------------------------------|Anslag |Belopp |Förändring |Ny ram/ny|| |enligt |av |anslagsnivå || |statsbudgeten|ram/anslag | || |1999 | | |-----------------------------------------------------|A 2 | 21 961 114 | -397 000 | 21 564||Arbetsmarknadspolitiska| | | 114||åtgärder, | | | ||ramanslag | | | |-----------------------------------------------------|A 3 Särskilda | 6 655 092 | +90 000 |6 745 092||åtgärder för | | | ||arbetshandikappade,| | | ||ramanslag | | | |-----------------------------------------------------|B 11 Bidrag | 3 229 | +4 000 | 7 229||till | | | ||Stiftelsen | | | ||Utbildning | | | ||, | | | ||obetecknat | | | ||anslag | | | |-----------------------------------------------------|Totalt för | 48 274 400 | -303 000 | 47 971||samtliga | | | 400||anslag | | | |-----------------------------------------------------2 Utgiftsområde 13 Ekonomisktrygghet vid arbetslöshetUtgiftsområdet omfattar bidrag tillarbetslöshetsersättning och bidrag tilllönegarantiersättning.2.1 Anslaget A 2 Bidrag tilllönegarantiersättningPropositionenMed anledning av förväntade besparingar som skulleföreslås av den s.k. (dir.1997:82) minskades anslaget för med150 . Kommitténs arbete avslutadesförst . Kommitténs besparingsförslagberäknas kunna träda i kraft år2000. Regeringen föreslår därför att anslaget underinnevarande budgetår ökas med 150 miljoner på grundav de uteblivna besparingarna.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som kan konstatera att det inte harväckts någon motion i denna del, har ingeninvändning mot regeringens förslag.3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknadoch arbetslivUtgiftsområdet omfattar till största delen utgifterför arbetsmarknadspolitiska åtgärder,arbetslivsfrågor och ()förvaltningskostnader. Vidare ingår myndighetersamt forskning och utveckling på arbetslivsområdet,Samhall AB:s verksamhet, Arbetsdomstolen m.m. Häråterfinns också frågor om arbetsorganisation ochkompetensutveckling m.m. samt utgifter förjämställdhetspolitiska åtgärder och för statligaarbetsgivarfrågor.3.1 Anslaget A 2 ArbetsmarknadspolitiskaåtgärderI statsbudgeten för innevarande budgetår finns fördetta ändamål uppfört ett ramanslag på . Enligt regeringens förslag bör anslaget A 2minskas med 397 000 000 kr.Av uppgifter som lämnas i propositionen iavsnitten 5.4.9 och 5.4.10 framgår följande.Anslaget bör minskas med pågrund av de förändringar beslutade om vadgäller utformningen av reglerna för arbetspraktik(prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:AU1, rskr.1998/99:105).Tillskottet till anslaget A 2 Bidrag tilllönegarantiersättning under utgiftsområde 13finansieras med en motsvarande minskning avanslaget A 2 under utgiftsområde 14 med 150miljoner kronor.Förslaget om ändring av flyttningsbidraget innebären minskning med 7 miljoner kronor.Förslaget om ett nytt förstärkt anställningsstödinnebär minskade utgifter inom utgiftsområdet med90 miljoner kronor.Ökningen av anslaget A 3 Särskilda åtgärder förarbetshandikappade med 90 miljoner kronorfinansieras genom en motsvarande minskning påanslaget A 2.En ökning av anslaget B 11 Bidrag till StiftelsenUtbildning med 4 miljoner kronorfinansieras likaledes från anslaget A 2.Regeringen föreslår också att utgifterna förräntesubventioner och avskrivning av lån för äldreutbildningsbidrag med lånedel, , istället skall beräknas under utgiftsområde 15anslaget A 2 Studiemedel.Förändringarna framgår av nedanståendesammanställning.------------------------------------------Arbetspraktik - ------------------------------------------Lönegaranti (anslag A 2 utg. - 150 mkromr. 13)------------------------------------------Flyttningsbidrag - ------------------------------------------Anställningsstöd - ------------------------------------------Lönebidrag (anslag A 3 utg. - 90 mkromr. 14)------------------------------------------Stiftelsen - 4 mkrNordkalotten (anslag B 11utg. 14)------------------------------------------Studiemedel (anslag A 2 utg. - 8 mkromr. 15)------------------------------------------Totalt - ------------------------------------------FlyttningsbidragDet nuvarande stödet flyttningsbidrag består av följandefem stödformer: respenning, starthjälp, pendlingsstöd,medflyttandebidrag samt inlösen av egnahemsfastigheteroch bostadsrätter av arbetsmarknadsskäl.Respenning innebär att den som söker anställning ellerskall delta i arbetsmarknadsutbildning på annan ort kanerhålla ersättning för resa, uppehälle ochbohagstransport.Starthjälp innebär att en arbetslös, som fått arbetegenom arbetsförmedlingen på en ort dit det inte går attdagpendla, kan få ekonomiskt stöd. utgårbidrag med 10 000 kr.Pendlingsstöd innebär att en arbetslös, som fått ettarbete genom arbetsförmedlingen som varar minst sexmånader, kan få ekonomiskt stöd för att pendla.Pendlingsstöd betalas om resekostnaderna är högre än deskulle ha varit inom normalt pendlingsavstånd. Vidare kanen arbetslös, som erhåller en anställning på en ort ditdet inte är möjligt att pendla , få ersättningför två hemresor per månad.Medflyttandebidrag får lämnas till en arbetsgivare närdenne anställer en medflyttande familjemedlem.Inlösen av egnahemsfastigheter eller bostadsrätterinnebär att arbetslösa, som bor inom vissa delar avlandet, kan få sina bostäder inlösta om de inte kan fåarbete i eller nära bostadsorten i en sådan omfattningatt hushållets försörjning är tryggad.Enligt regeringen är flyttningsbidragen ett viktigtinstrument i arbetsmarknadspolitiken främst för attstimulera geografisk rörlighet och flexibilitet påarbetsmarknaden. Härigenom minskar arbetslösheten ocharbetskraftsbristen motverkas. Regeringen anser dock attregelverket är otillgängligt och administrativt tungrottvilket inneburit att stödet inte kommit att användas påett kostnadseffektivt sätt. Regeringen föreslår därförett det genomförs ett antal regeländringar i syfte attförenkla detta. Förslaget bygger på en redovisning avAMS, som haft i uppdrag att bl.a. utreda hurflyttningsbidragen kan effektiviseras.Regeringen anser att flyttningsbidragen i störreutsträckning än bör riktas till den enskildaindivid som är eller riskerar att bli arbetslös ochmindre till individens hushåll eller den som redan har enanställning. Stödet bör renodlas så att det skall lämnastill den som söker eller tillträder en anställning ellerflyttar för att tillträda en anställning. Regeringenföreslår därför att stödformerna medflyttandebidrag ochinlösen av egnahemsfastigheter och bostadsrätter avarbetsmarknadsskäl avskaffas.Vidare föreslås ytterligare förändringar avflyttningsbidraget vilka i huvudsak kan beskrivas enligtföljande.Flyttningsbidrag skall i fortsättningen normalt endastkunna ges till den som fyllt . Om det finnssärskilda skäl kan det dock lämnas även till den somfyllt eller genomgått treårig gymnasieutbildning.Arbetsförmedlingen skall vidare alltid göra en ingåendeprövning av om personen skulle ha kunnat få arbete ieller nära hemorten utan hjälp av flyttningsbidrag.Möjligheten att lämna respenning vid arbetstagares ellerhushållsmedlemmars återflyttning till hemorten tas bort.Vidare skall den del av ersättningen för uppehälle sombestår av traktamente tas bort. Ersättning förbohagstransport skall bara kunna lämnas till den somskall tillträda en anställning och inte som äveninför arbetsmarknadsutbildning.Regeringen föreslår också att den nuvarande delen avpendlingsstödet, där det lämnas bidrag för två hemresor,tas bort. Starthjälpen höjs till . Det blir denenskildes ensak att avgöra om stödet skall användas förpendlingskostnader eller annat.I dag kan en person som tillträder sin förstaanställning efter avslutad arbetsmarknadsutbildning fåpendlingsstöd och starthjälp. I fortsättningen skallutbildningar inom och motsvarandevuxenutbildning likställas med arbetsmarknadsutbildning idetta sammanhang.Förändringarna i flyttningsbidraget skall enligtpropositionen gälla fr.o.m. den 1 juli 1999.AnställningsstödEnligt nuvarande regler kan en arbetsgivare erhållaanställningsstöd när arbetsgivaren anställer enlångtidsarbetslös som vid anställningen varit inskrivenpå arbetsförmedlingen i minst tolv månader.Anställningsstödet lämnas av lönekostnaden, dockmaximalt med /dag. Stödet utgår enligt huvudregelnunder . Det finns dock vissa möjligheter attlämna ersättning under tolv månader.Regeringen föreslår att det vid sidan av nuvarandeanställningsstöd införs en form av förstärktanställningsstöd. Enligt förslaget skall arbetsgivare somanställer en person som före anställningen varit öppetarbetslös eller deltagit i arbetsmarknadspolitisk åtgärdoch varit anmäld vid arbetsförmedlingen under minst 36månader kunna erhålla anställningsstöd . skallanställningsstödet utgöra av lönekostnaden, dockhögst . Resterande 18 månader skallstödet uppgå till av lönekostnaden, dock högst 3 850kr per månad.Förutom införandet av ett förstärkt anställningsstödföreslås att stödet omformas från ett kontantstöd till enkreditering på arbetsgivarens skattekonto.De nya reglerna föreslås gälla fr.o.m. den 1 oktober1999.Enligt propositionen innebär förslaget att utgifter föranställningsstödet inte kommer att belastautgiftsområdet. För innevarande budgetår innebär detminskade utgifter inom utgiftsområdet med 90 miljonerkronor.MotionerModerata samlingspartiet framför i kommittémotion Fi20synpunkter på förslaget som rör anställningsstödet.Moderaterna har inte någon erinran mot attanställningsstödet omformas från ett kontantbidrag tillkreditering på skattekonto. Däremot motsätter sigModeraterna förslaget om införandet av ett förstärktanställningsstöd. Enligt förbättras inte delångtidsarbetslösas förutsättningar att ta ledigaarbeten. Regeringsförslaget handlar uteslutande om attöka de långtidsarbetslösas konkurrenskraft genom att göradem billigare. I stället bör man genomutbildningsinsatser förbättra konkurrenskraften för dennagrupp (yrk. 1).Centerpartiet anser i partimotion Fi16 att det bör görasen forskningssatsning. Partiet föreslår att anslagen B20, B 22 och B 24 inom utgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning ökas med 10 miljoner kronorvardera. Finansieringen av satsningen föreslås ske genomatt anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskasi motsvarande mån, dvs. med (yrk. Partiet anser att det är rimligt att anslagetutnyttjas mot bakgrund av att en del av finansieringen avdet tillskott regeringen föreslår till Kunskapslyftetfinansieras genom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Centerpartiet anser att regeringen bör återkomma medförslag om sådana förändringar i ytterligare entilläggsbudget för år 1999.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi17, utan attlämna någon motivering till sitt ställningstagande, attförslagen om flyttningsbidrag och anställningsstöd böravslås (yrk. 14 och 15).Leif m.fl. (s) anser i motion Fi26 att reglernaför det förstärkta anställningsstödet bör utformas så attinte bara de som varit inskrivna på arbetsförmedlingen kan omfattas utan även personer som i praktikenvarit arbetslösa i mer än tre år.Utskottets ställningstagandeUtskottet kommer inledningsvis att behandla de bådaregeringsförslagen som rör stödformerna flyttningsbidragoch anställningsstöd. Utskottet återkommer tillanslagsfrågan under avsnittet 3.4.FlyttningsbidragUtskottet anser i likhet med regeringen attflyttningsbidragen är ett viktigt instrument för attstimulera geografisk rörlighet och för att minskaarbetslöshet och undanröja arbetskraftsbrist. Samtidigtär det viktigt att stödformen blir mer kostnadseffektiv.Det förslag regeringen lagt fram innebär enligtutskottets mening att stödet mer än riktas mot denenskilda individen som är eller riskerar att bliarbetslös. renodlas det till att framför alltstödja insatser att söka, tillträda eller flytta till enanställning. Förslaget innebär också att systemet blirmer överskådligt samt att administrationskostnadernasänks. Utskottet ställer sig därför bakom förslaget. Detkan konstateras att det bara framställts ettmotionsyrkande i denna del. anser attförslaget bör avslås. Eftersom yrkandet saknar motiveringger det inte underlag för något ställningstagande. Detbör därför enligt utskottets mening avslås.Arbetsmarknadsutskottet anser sammanfattningsvis att deföreslagna förändringarna av flyttningsbidraget börtillstyrkas (punkt 14 i propositionen), vilket innebäratt motion F17 yrkande 14 (fp) bör avstyrkas.AnställningsstödUtskottet kan konstatera att det finns grupper avarbetslösa som trots förbättrat konjunkturläge inte harkunnat erhålla arbete. De har stått utanför den reguljäraarbetsmarknaden . Det är också risk för att dessa grupper växer om det inte vidtasaktiva åtgärder. Utskottet har tidigare uppmärksammatdetta problem och påpekat att det är viktigt att manprioriterar de s.k. långtidsarbetslösa ochlångtidsinskrivna. Även regeringen har gjort dennaprioritering.Det finns olika förklaringar till varför grupper avarbetslösa inte har kunnat erhålla reguljära arbetenunder konjunkturuppgångar. Det behöver inte nödvändigtvisvara så att det beror på brist på kompetens, utan enförklaring kan vara den misstro arbetsgivare har mot attanställa dessa personer. Utskottet delar därför inteModeraternas ståndpunkt att den enda åtgärden skulle varautbildningsinsatser. Det krävs även andra insatser. Enviktig sådan är att skapa en åtgärd som i första hand ärinriktad på att ge den enskilda individen möjlighet attkomma in på den reguljära arbetsmarknaden. Inom vissagrupper är utbildningsnivån inte sällan hög, avsaknadenav arbete beror i första hand på fördomar. för invandrare och personer med funktionshinder.Det är därför viktigt att man för dessa grupper skapar enåtgärd som ger dem chansen att visa sina förtjänster.Åtgärden som krävs i dessa fall skall vara starktindividinriktad. Vad som erfordras är en insats somsnarare gynnar starkt utsatta grupper änsysselsättningstillväxt i sig, även om det också kan blien sådan effekt om åtgärden lyckas bra. Den konstruktionsom regeringen har valt uppfyller enligt utskottetsmening dessa krav. Kravet på en längre tids inskrivninginnebär att åtgärden endast kommer att riktas mot de mestutsatta grupperna.En fråga som är av stor betydelse vid utformningen avstödet är vilka som skall omfattas av det, dvs. vilka somskall anses som långtidsinskrivna. Enligt vad utskottethar erfarit är det ännu inte bestämt hur denna gruppskall avgränsas. I propositionen hänvisar man till attdet var ca 100 000 personer som hadevarit arbetslösa eller i konjunkturberoende åtgärder ochsom varit inskrivna vid arbetsförmedlingen i mer än treår. Enligt vad utskottet under hand inhämtat frånRegeringskansliet har då också räknats personer som kanha haft något längre uppehåll i arbetslösheten än vad somnormalt gäller när begreppet långtidsinskriven används.Om man använder den definition av långtidsinskrivna somAMS brukar tillämpa skulle motsvarande antal vara ca 60000 personer. I dessa fall avses personer som ärinskrivna vid förmedlingen och som inte haft reguljärtarbete som varat minst under en treårsperiod.Utskottet delar de synpunkter som framförts i motionFi26 om att det är viktigt att det inte fastställs enalltför snäv definition av vilka som skall anses somlångtidsinskrivna och som därigenom skall kunna anställasmed anställningsstöd. Avbrott i arbetslösheten på grundav kortare tillfälliga arbeten får enligt utskottetsmening inte leda till att den arbetslöse utestängs frånmöjligheten att omfattas av det förstärktaanställningsstödet. För att åtgärden skall kunna bliverkningsfull när det gäller bl.a. invandrare är detviktigt att den även kan komma i fråga för grupper somnormalt definieras som "ej förmedlingsbara" enligtarbetsförmedlingen. Enligt utskottets mening är det ocksåviktigt med mer enhetliga definitioner i olikaförordningar inom det arbetsmarknadspolitiska området. Demåste vara tydliga och lätta att tillämpa.Enligt utskottets mening är det angeläget att de närmarevillkoren för det förstärkta anställningsstödet utformasi enlighet med det anförda. Arbetsmarknadsutskottetförordar därför att finansutskottet föreslår etttillkännagivande i enlighet med vad som anförts.En invändning som rests mot förslaget är attanställningsstöd sällan får avsedd effekt och att devolymer som förväntats inte uppnås. Utskottet har närmareutvecklat sina synpunkter när det gälleranställningsstödet i yttrandet som rör anslagsramarna förbudgetåren 2000-2002 (se yttr. 1998/99:AU2y).