bet · GM01KU17 · 1999-01-28 00:00:00 — Ett led idessa strävanden är att personröstningen skall varadet enda sättet att påverka valet av person.Strykningar av namn och tillskrivna namn påverkardärför, enligt direktiven, i princip inte vem somutses till ledamot eller ersättare.I uppdraget ligger enligt direktiven givetvis ocksåen utvärdering av andra nya delar av valsystemet somt.ex. det nya förfarandet för framställning avröstlängder och röstkort samt utfallet avinformationsinsatserna inför valet.Utvärderingen innefattar också överväganden om detfinns behov av ytterligare förenklingar avlagstiftningen. Det står enligt direktivet rådetfritt att ta upp också andra närliggande frågor somhar anknytning till rådets utvärderingsuppdrag. Motbakgrund av utvärderingen skall frågan om behovet avförändringar i valsystemet övervägas. Det står rådetfritt att inom de nu angivna ramarna lägga fram deförfattningsförslag som föranleds av utvärderingensresultat. Arbetet med utvärderingen skall varaavslutat senast den 1 juli 1999.Rådet fick tilläggsdirektiv(dir. 1998:99). Enligt dessa har rådet fått isärskilt uppdrag att bl.a. utvärdera om, och i såfall på vilket sätt, reformen av det svenskavalsystemet påverkade valdeltagandet val.DemokratiutredningenDen beslutade regeringen atttillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté föratt belysa de nya förutsättningar, problem ochmöjligheter som det svenska folkstyret möter inför2000-talet (dir. 1997:101). Kommittén har antagitnamnet . Kommitténs arbete skallenligt direktiven koncentreras till följandeområden:- Internationaliseringen av ekonomin. Ekonomi ochdemokrati i samspel.- i Europeiska unionen.- Nya informations- och kommunikationsmönster,informationstekniken.Det nya medielandskapet.- Förändringar i den offentliga sektorn. Utvecklinginom folkrörelserna.Regeringen beslutade omtilläggsdirektiv till fick i särskilt uppdrag attutreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandetoch att föreslå åtgärder för ett ökat demokratisktengagemang. skall samråda medRådet för utvärdering av val samt medIntegrationsverket, som av regeringen fått i uppdragatt påbörja en undersökning kring det lågavaldeltagandet bland invandrare och utvecklingenunder åren efter den kommunala rösträttsreformen.NamnvalsedlarRöstning kan enligt 9 kap. 3 § vallagen anordnas iföljande röstningslokaler: vallokaler, Posten AB:spostkontor inom landet, särskildaröstmottagningsställen inom landet ochröstmottagningsställen som utlandsmyndigheter harinrättat.I anslutning till varje röstningslokal skall detenligt 9 kap. 12 § ordnas en lämplig plats därvalsedlar skall läggas ut. På denna plats skallväljarna för det val som avses ha tillgång tillbl.a. valsedlar till samt landstings- ochkommunfullmäktige med parti- och valbeteckning(partimarkerade valsedlar) för varje parti som vidnågot av de två senaste riksdagsvalen har fått merän en procent av rösterna i hela landet.Valförrättarna och röstmottagarna skall se till attvalsedlar enligt första stycket finns utlagda. Departier som deltar i valen skall enligt 12 § tredjestycket också kunna lägga ut sina valsedlar på dennaplats. På särskilda röstmottagningsställen inomlandet och röstmottagningsställen som inrättas avutlandsmyndigheter får partierna bara lägga utpartimarkerade valsedlar.Riksskatteverket () genomför en utvärdering eftervarje val. Enligt vad utskottet inhämtat från RSVkommer verket vid utvärderingen av val attbl.a. ta upp frågan om möjligheten för partierna attlägga ut namnvalsedlar även på särskildaröstmottagningsställen.Utskottets bedömningRådet för utvärdering av val har enligtdirektiven i uppdrag att utvärdera reformen av detsvenska valsystemet. Enligt direktiven står detrådet fritt att ta upp även andra närliggandefrågor. De frågor som tas upp i motionerna utgörenligt vad utskottet inhämtat sådana frågor sområdet kommer att belysa. När det gäller frågan ommöjlighet för partierna att lägga ut namnvalsedlarpå särskilda röstmottagningsställen kommer dennafråga att tas upp i utvärdering av1998 års val. Enligt utskottet bör resultaten avdessa arbeten avvaktas. Utskottet avstyrker därförmotionerna.DubbelvalsavvecklingMotionernaI motion 1998/99:K316 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om en översyn avreglerna för dubbelvalsavveckling. I 1998 årsriksdagsval uppstod en del märkliga effekter förKristdemokraterna i tre riksdagsvalkretsar (Skånesnorra och östra, kommun och i Västmanlandslän). I valkretsarna användes två listtyper - delsen lista som registrerats för hela riket, dels enlokal lista. Den s.k. rikslistan toppades av AlfSvensson. I alla tre kretsar blev över 8-procentsspärren, men i alla trevalkretsarna var den lokala listan den röstmässigtstörsta. Enligt vallagen går dubbelvalsavvecklingentill så att kandidat som blivit vald i fleravalkretsar ändå betraktas som vald i allavalkretsarna. Vederbörandes ersättare utses utifrånlistordning i alla kretsarna. Närdubbelvalsavvecklingen sker - och kandidaten äravförd från en valkrets - är det ändå hans/hennesersättare som erhåller mandatet. Slutsatsen är atten sådan kandidats personröster i praktiken överförspå ersättare enligt listordningen, trots att de inteerhållit personkryss över spärren. Det rimliga hadeenligt motionären varit att närdubbelvalsavvecklingen skett borde man betraktat denavvecklade som obefintlig, dvs. vanlig fördelningenligt listordningen skulle ha fått ske närvalkretsarnas mandat skulle fördelas på person.Enligt motionären bör regeringen få i uppdrag attgöra en översyn på denna punkt för att granska omvallagens effekter för dubbelvalsavvecklingen står iöverensstämmelse med den grundläggande synen påpersonvalssystemet.I motion 1998/99:K345 av m.fl. (s)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om behovet avöversyn av vallagens regler om dubbelvalsavvecklingi syfte att säkra proportionaliteten i valsystemet.Proportionalitetsprinciperna frångås i vissa fallnär ett parti har flera valsedlar i sammavalkretsar. Detta gäller ersättare men ibland ocksåledamöter till riksdag ellerfullmäktigeförsamlingar. En lista som bara fårmarginellt fler röster än en annan kan komma attbesätta alla eller merparten av de platser ett partihar i t.ex. en kommunfullmäktigeförsamling. Detberor på att samma personer kan erhålla mandat iflera valkretsar. När dessa personer utses användsjämförelsetal som skall säkra proportionalitetenmellan olika listor. Eftersom var och en bara kantillträda en plats utses ersättare(dubbelvalsavveckling). När dessa ersättare utsestill ordinarie platser används inte jämförelsetalutan röstetal. Därmed sätts proportionaliteten urspel. En väg att åtgärda problemet skulle enligtmotionärerna kunna vara att genomföra en enkeländring i vallagen (20:5) och i stället för röstetalanvända jämförelsetal när ersättare skall utses.BakgrundFör varje mandat som ett parti fått i riksdagenskall en ledamot utses. skallenligt 18 kap. 37 § vallagen utse ledamöterna pågrundval av sammanräkning så som denslutligen registrerats.I första hand skall ordningen mellan kandidaternabestämmas på grundval av storleken på varjekandidats personliga röstetal. Personligt röstetalskall enligt 18 kap. 38 § fastställas bara för enkandidat som fått särskilda personröster till ettantal av av partiets röstetal ivalkretsen.Kan inte ett tillräckligt stort antal ledamöterutses på detta sätt skall, enligt 39 §, ordningenmellan kandidatnamnen inom varje parti bestämmasgenom att ett jämförelsetal beräknas för dem medtillämpning av heltalsmetoden enligt 20 kap. 4 §vallagen.Kandidater som har fått mandat i fler än en valkretseller för mer än ett parti skall, enligt 18 kap. 40§ första stycket, tillträda det mandat för vilketderas personliga röstetal är störst i förhållandetill antalet röster för partiet. Har kandidaternainte tagit plats i ordningen på grundval av sinapersonliga röstetal, skall de tillträda det mandatför vilket deras jämförelsetal är störst.Det mandat som kandidaten inte tillträder skall,enligt andra stycket, tillfalla den som kommer försti ersättarordningen enligt 52 §. Vid denna beräkningskall man bortse från den som redan valts tillledamot.Enligt 18 kap. 52 § vallagen skall, om det behövsför att utse ersättare för kandidater,bestämma en särskild ordning mellankandidaterna på partiets valsedlar. Detta skallgöras enligt 20 kap. 5 §. Enligt denna bestämmelseordnas namnen på grundval av beräkningen av deraspersonliga röstetal. Kan inte tillräckligt månganamn ordnas på detta sätt skall de ordnas pågrundval av de valsedlar som gällde för namnet, närde fick plats i ordningen. Vid denna uträkninggäller varje valsedel som hel röst. Med iakttagandeav att namnet på den som redan fått plats i densärskilda ordningen anses obefintligt, skallröstvärdet tillgodoräknas det namn som står främstpå sedeln.Utskottets bedömningRådet för utvärdering av val har enligtdirektiven i uppdrag att utvärdera reformen av detsvenska valsystemet. Enligt direktiven står detrådet fritt att ta upp även andra närliggandefrågor. Frågan om dubbelvalsavveckling som tas upp imotionerna utgör, enligt vad utskottet inhämtat, ensådan fråga som rådet kommer att ta upp. bör resultaten av uppdraget avvaktas.Utskottet avstyrker därför motionerna.Kommunala utjämningsmandatMotionernaI motion 1998/99:K214 av de () begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts ombehovet av att införa utjämningsmandat vidkommunfullmäktigeval. Många av kommunerbestår av flera valkretsar. Mandatfördelningen efterett val kan enligt motionären ge ett parti"otillbörligt" bra utdelning om antalet rösterfördelat på samtliga partier fallit på ett visstsätt i en valkrets, medan ett annat parti kanförlora mycket genom att i båda valkretsarna liggaprecis under för att få ytterligare ett mandat. Hadedet i kommunerna funnits utjämningsmandat hade dettainte kunnat ske. Det totala kommunala valresultatet,dvs. ett partis totala antal röster i en kommun,hade fått genomslag. I kommuner med två eller fleravalkretsar bör därför enligt motionärenutjämningsmandat införas.I motion 1998/99:K265 av m.fl. (v)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts omutjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige.Enligt vallagen kan kommunfullmäktige besluta omvalkretsindelning när en kommun har fler än 6000 röstberättigade. Om det finns fler än 24 000röstberättigade skall kommunen delas in i två ellerfler valkretsar. Bestämmelsen innebär att de flestakommuner har valkretsindelning.Kommunfullmäktiges platser fördelas sedan utifrånfasta valkretsmandat. Det innebär att ett parti,trots ett relativt starkt stöd i kommunen i sinhelhet, kan hamna utanför kommunfullmäktige i defall röstetalet är jämnt fördelat över helakommunen. Detta är enligt motionärerna ettdemokratiproblem. Väljarnas röster får integenomslag i kommunfullmäktiges sammansättning.Enligt motionärerna bör vallagen ändras så att detinförs en bestämmelse om utjämningsmandat vid valtill kommunfullmäktige.I motion 1998/99:K269 av m.fl. (kd)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om enutredning om utjämningsmandat i valkretsindeladekommuner. Nuvarande system i de större kommunernainbjuder enligt motionärerna gärna till manipulationmed valkretsindelningar och/eller antalet mandat ikommunfullmäktige. Ett alternativ till den nuvarandesituationen är att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner. börenligt motionärerna analyseras.BakgrundVid val till kommunfullmäktige är kommunen enligt 2kap. 6 § första stycket vallagen en valkrets, ominte något följer av andra stycket. Om en kommun harfler än 6 000 personer som har rösträtt, fårkommunen enligt andra stycket delas in i två ellerflera valkretsar. Om det finns fler än 24 000 somhar rösträtt i en kommun, eller om det för kommunenskall utses minst 51 fullmäktige, skall kommunendelas in i två eller flera valkretsar. En kommun somhar färre än 6 000 personer som har rösträtt fårdelas in i två eller flera valkretsar bara om detfinns synnerliga skäl därför att kommunen sträckersig över ett betydande geografiskt område eller harandra geografiska förhållanden som motiverar ensådan indelning.Indelningen i valkretsar för val tillkommunfullmäktige skall enligt 2 kap. 9 § vallagenbeslutas av fullmäktige. För att gälla skallbeslutet vara fastställt av länsstyrelsen.Kommunfullmäktige skall, enligt 3 kap. 7 §vallagen, besluta hur många mandat som fullmäktigeskall ha. Detta regleras i 5 kap. 1 § kommunallagen(1991:900). Samtliga mandat i fullmäktige är fastamandat. Om en kommun är indelad i flera valkretsarskall besluta hur många mandat somvarje valkrets skall ha.I betänkande 1996/97:KU16 s. 24 och 25 redogörkonstitutionsutskottet för frågans tidigarebehandling.Frågan om att införa ett mer proportionellt systemockså för val till kommunfullmäktige har utrettsflera gånger utan att det lett till lagstiftning.Senast övervägdes frågan av 1993 årsvallagskommitté. Kommittén kunde inte enas i fråganoch detta hade sin orsak i olika synsätt på behovetav att komplettera ett kommunproportionellt systemmed småpartispärr och delade meningar om detangelägna i att ha likartade system för val tilllandstings- och kommunfullmäktige. Kommittén valdedärför att avstå från att lägga fram ett förslag.Regeringen gjorde bedömningen att det inte bordeinföras utjämningsmandat för val tillkommunfullmäktige. Inte heller föreslog regeringeninförande av någon småpartispärr (prop. 1996/97:70s. delade regeringensuppfattning (bet. 1996/97:KU16 s. 25) och avstyrkteen motion (fp) med yrkande om ett tillkännagivandetill regeringen om bl.a. att införande avutjämningsmandat i kommunfullmäktigevalen borde bliföremål för förnyad beredning.Utskottets bedömningFrågan om att införa ett mer proportionellt systemför val till kommunfullmäktige genom införande avutjämningsmandat har utretts utan attdet lett till lagstiftning. Mot bakgrund av att 1993års vallagskommitté inte hade kunnat enas i dennafråga gjorde regeringen i propositionen med förslagtill ny vallag bedömningen att det inte bordeinföras utjämningsmandat för val tillkommunfullmäktige. Regeringen föreslog inte hellerinförande av någon småpartispärr.Konstitutionsutskottet delade regeringensuppfattning. Utskottet gör ingen annanbedömning. Utskottet anser att man bör hålla fastvid det system som gäller . Någon ny utredningsom skall utreda frågan på nytt behövs enligtutskottet inte heller. Utskottet avstyrker därförsamtliga motioner.Utlandssvenskars röstningMotionernaI motion 1998/99:K267 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om rutiner förutlandssvenskars möjlighet att utnyttja sinrösträtt. Genom den nya vallagen förändrades någrarutiner till det bättre för utlandssvenskarnasmöjlighet att utnyttja sin rösträtt. hardet kommit en del indikationer som tyder på attinformation och röstkort nått ut så sent attrösträtten av praktiska skäl inte kunnat utnyttjas.Rutinerna för ett effektivt röstningsförfarande ävenför utlandssvenskar bör enligt motionären ses över.I motion 1998/99:K339 av () begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad som i motionen anförts om en digital valkretsför utlandssvenskar. harröstberättigade utlandssvenskar efterlyst en egenvalkrets, där de skulle kunna utöva sin rösträtt ochvälja mellan kandidater som företräder derasintressen. Vid det tyska förbundsvalet nyligeninrättades en digital valkrets. 17 000 tyskar deltogi valet över Internet, varav en tredjedel ute ivärlden. Det största tekniska problemet varvalhemligheten. Även detta problem förväntas enligtmotionären kunna lösas inom det närmaste året.Regeringen bör använda tiden fram till nästa val föratt utreda de formella och tekniska möjligheternaatt skapa en digital valkrets för utlandssvenskar,med egen mandattilldelning och egna kandidater.I motion 1998/99:K351 av ()begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om att göradet praktiskt möjligt för svenskar utomlands attrösta vid allmänna val. Vid valet den 20 septembergick många svenskar som tillfälligt vistadesutomlands miste om att utöva sin medborgerligarättighet att rösta. Röstkorten skickades ut den 2september, före den allmännavaldagen. För många svenskar som vistades utomlandsvid tiden före och under valdagen innebar det senautsändandet att de aldrig hann få röstkortet innantiden för röstning hade gått ut. På många konsulatvar dessutom sista datum för röstning den 14september. Inte heller gick någon information utfrån om att röstning kunde ske vidambassad eller konsulat utan röstkort mot uppvisandeav legitimation. Ett utsändande av röstkorten minsten månad före valdagen och en klar information frånRiksskatteverket skulle enligt motionären lösaproblemet.BakgrundRöstlängderna för val till skall enligt 7kap. 1 § vallagen innehålla uppgifter om allasvenska medborgare som fyller senast påvaldagen och som är eller har varit folkbokförda ilandet. Svenska medborgare som inte varitfolkbokförda i landet skall tas upp i en röstlängd bara om de senast30 dagar före valdagen skriftligen anmäler sig. Densom gjort en sådan anmälan skall tas upp i röstlängdi för anmälan.För var och en som finns i en röstlängd skallskattemyndigheten enligt 7 kap. 7 § upprätta ettröstkort. För väljare som inte har någon känd adressskall det upprättas röstkort bara om de begär det.Röstkortet skall innehålla uppgift om väljarens namnoch nummer i röstlängden och vilka val som väljarenfår delta i. Röstkorten bör också innehålla annaninformation om valet. Röstkorten skall enligt 7 kap.8 § skickas ut , dock senast iså god tid att de kan beräknas vara väljare som ärfolkbokförda i landet till handa dagarföre valdagen.En anmälan om adress från svenska medborgare sominte är folkbokförda i landet skall anses också somen anmälan om att tas upp i röstlängd, om anmälangörs skriftligen till en skattemyndighet.Enligt 13 kap. 1 § vallagen skall ,när val skall hållas, efter samråd medUtrikesdepartementet bestämma hos vilka svenskautlandsmyndigheter som röstmottagning skallanordnas. Vid ordinarie val till ochordinarie val till landstings- och kommunfullmäktigesamt vid val till får, enligt 2 §,röstmottagningen hos en utlandsmyndighet börjatidigast den tjugofjärde dagen före valdagen.Röstmottagningen får pågå så länge att de valkuvertsom myndigheten har tagit emot kan vara hosRiksskatteverket senast klockan 12.00 dagen förevaldagen.Röstmottagaren skall, enligt 13 kap. 11 §, ta emotväljarens valkuvert, i väljarens närvaro lägga invalkuverten och väljarens röstkort eller adresskorti ett fönsterkuvert och klistra igen det.Röstmottagaren skall ta hand om de fönsterkuvert somgjorts i ordning och på en särskild förteckninganteckna varje väljares namn. Röstmottagaren skallskicka fönsterkuverten och förteckningen tillRiksskatteverket. skall, enligt 13kap. 21 §, allteftersom fönsterkuverten kommer infrån utlandsmyndigheterna fortlöpande anteckna hurmånga fönsterkuvert som kommer in till myndighetenoch därefter skicka fönsterkuverten till valnämndeni den kommun där väljaren finns i röstlängden.Konstitutionsutskottet gjorde i betänkande1996/97:KU16 vari propositionen om ny vallagbehandlades följande bedömning när det gällde deföreslagna röstlängdsreglerna för utlandssvenskar(s. 36 och 37).Genom de föreslagna röstlängdsreglerna kommerdeltagandet i val att underlättas betydligt för deflesta utlandssvenskar jämfört med . Enligt nugällande regler måste en utlandssvensk inför varjeordinarie val ansöka om att bli upptagen i densärskilda röstlängden för utlandssvenskar. De nyareglerna innebär att den som varit folkbokförd iSverige medautomatik tas upp i röstlängden. Den som flyttarutomlands står kvar i röstlängden och kanförlänga med i sänder genom enanmälan eller genom en avgiven röst. mening innebär förslaget att avskaffa densärskilda röstlängden ett stort steg i riktning motökad likställdhet mellan svenskar boende utom ochinom landet vad gäller möjligheten att rösta.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Enligt uppgift från Svenska ambassaden i , somvarit i kontakt med tyska valmyndigheten, förekomdet inte någon s.k. digital valkrets i det tyskavalet för utomlands bosatta tyskar. Dessa personerröstade i den valkrets där de senast var bosatta. IKöln förekom det emellertid att de personer somskulle rösta gjorde detta på vanligt sätt men ocksådeltog i ett försök att rösta via Internet. Dennaröst räknades inte utan ingick endast i testet.Riksskatteverket () genomför efter varje val enutvärdering. Dessa utvärderingar ligger sedan tillgrund för en analys av hur reglerna fungerar. Enligtvad utskottet inhämtat kommer RSV bl.a. att ta upphur reglerna för utlandssvenskars röstning fungerat.Utskottets bedömningRiksskatteverket kommer i sin utvärdering efter 1998års val att ta upp frågan hur svenskars möjlighetatt rösta utomlands fungerat. Resultatet avRiksskatteverkets utvärdering bör enligt utskottetavvaktas. Utskottet som i och för sig anser att detvore intressant med en möjlighet att utnyttja dennya tekniken även i valsammanhang finner emellertidatt tiden ännu inte är mogen för ett sådantinitiativ. Utskottet avstyrker motionerna.Utländska medborgares rösträttMotionernaI motion 1998/99:K244 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts om behov avändringar i vallagen för utländska medborgare varsidentitet inte är säkerställd samt i de fallutvisningsbeslut föreligger. I ägerutländska medborgare rätt att rösta vid kommunalvalunder förutsättning att de varit kyrkoskrivna i treår före året innan valåret. Desvenska kommunala rösträttsreglerna för utländskamedborgare har inte varit framgångsrika.Valdeltagandet bland nämnda kategorier har varitlågt, och det finns inget som pekar på att densituationen skall förändras. Personer med oklaridentitet tillåts rösta i kommunalval. Samma gällerför personer beträffande vilka det föreliggerutvisningsbeslut som ännu icke verkställts och desom avtjänar fängelsestraff dömt i kombination medutvisning. Lagen borde enligt motionären ändras såatt rösträtt för utländska medborgare vidkommunalval inte medges i de fall identiteten inteär fastställd eller beslut om utvisning föreligger.I motion 1998/99:Sf635 av ()begärs att beslutar om ändring i lagen omrösträtt för invandrare så att alla invandrarebehandlas lika (yrkande 11). Det finns en EU-förordning om att EU-invandrare skall få rösträttefter en månads bosättning, medan andra invandrareskall vara tvungna att ha varit bosatta i i enlighet med nationell lagstiftning. Dennaåtskillnad utgör en ren diskriminering och bör inteaccepteras i svensk lagstiftning. Enligt motionärenbör man anta en lag om att man skall behandla allainvandrare lika.BakgrundEnligt 3 kap. 2 § regeringsformen tillkommerrösträtt vid val till svensk medborgaresom är eller har varit bosatt i riket.Den som icke har uppnått senast påvaldagen har ej rösträtt.Enligt 1 kap. 2 § vallagen har svenska medborgaresom fyller senast på valdagen och som ärbosatta i landet eller har varitfolkbokförda här rösträtt vid val till riksdagen.Rösträtt vid val till har,enligt 1 kap. 3 § första stycket vallagen, den somfyller senast på valdagen och är folkbokfördinom .