bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Med sina långtgående krav påinkomst- och utgiftsminskningar intar Moderata samlingspartiet därmed ensärställning bland riksdagspartierna.De olika alternativen framgår av följande diagram.Diagram 7. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till utgiftstak förstaten 2000-2002Källa: FinansutskottetModerata samlingspartiet vill begränsa den offentliga sektorns storlekoch lägger i detta syfte fram förslag till mycket omfattandeskattesänkningar, vilka förutsätts bli finansierade med kraftigautgiftsnedskärningar. I motionen beräknas skattesänkningarna under år2000 leda till ett inkomstbortfall utöver regeringens på ca 23 miljarderkronor för den konsoliderade offentliga sektorn, somutgiftsminskningarna anges till ett ungefär lika stort belopp. Motperiodens slut får skattesänkningarna fullt genomslag och uppgår då till90 miljarder kronor. Utgiftsminskningarna begränsas emellertid detta årtill , och således tar Moderata samlingspartieti anspråk en del av det befintliga överskottet på statsbudgeten för attfinansiera sina skattesänkningar.Med sina förslag skiljer sig Moderata samlingspartiets budgetalternativmarkant från övriga partiers förslag. Partiet förespråkar långtgåendeskattesänkningar som ger upphov till starkt negativa fördelningspolitiskaeffekter. De medborgare som är i störst behov av samhällets stöd är de som iförsta hand tvingas bidra till finansieringen genom uteblivna eller försämradeförmåner. får de själva ett förhållandevis begränsat utbyte av desänkta skatterna på grund av låga inkomster. Med hjälp av skatter och bidragsker en inkomstutjämning mellan individer till förmån för de sämst ställda isamhället. Skatter och bidrag har för den enskilde också eninkomstutjämnande effekt över tiden, och genom denna omfördelning fårmedborgarna samhällets stöd i de skeden av livet då de inte aktivtförvärvsarbetar på grund av studier, sjukdom, arbetslöshet, ålderdom m.m.Enligt utskottets mening kan man alltså inte på det sätt Moderatasamlingspartiet gör se skatter och bidrag som kommunicerande kärl. Vadsom statsfinansiellt kan te sig som ett nollsummespel i det moderatabudgetalternativet får mycket långtgående återverkningar för de enskildaindividerna. Särskilt påtagligt blir detta då skattesänkningarna i storutsträckning förutsätts bli finansierade genom minskade transfereringar ochbesparingar i sådana trygghetssystem som a-kassa samt sjuk- ochföräldraförsäkringen. Av de moderata besparingsförslagen på 31 miljarderkronor riktar sig merparten mot olika typer av transfereringssystem.Så t.ex. vill Moderata samlingspartiet inte bara sänka ersättningsnivån från80 till för sjukpenning- och föräldraförsäkringarna samtarbetslöshetsförsäkringen. Partiet vill också införa ytterligare en karensdag isjukförsäkringen. Dessutom vill man tidsbegränsa arbetslöshetsförsäkringengenom att införa en bortre parentes. Besparingar skall också göras i sådanatransfereringssystem som förtidspensioner, underhållsstöd, räntebidrag ochbostadsbidrag.Genom sänkta skatter och minskade utgifter skall den offentliga sektornsstorlek minskas. Men några av de besparingar partiet tillgodoräknar siguppnås till priset av att medborgarna tvingas betala obligatoriskaförsäkrings- , som för den enskilde har stora likheter med en skatt.Så t.ex. räknar Moderata samlingspartiet med att kunna spara 4 miljarderkronor genom att från statsbudgeten lyfta ut kostnader för sjukskrivningarförorsakade av trafikolycksfall för att i stället bekosta dem via enobligatorisk trafikskadeförsäkring vid sidan av statsbudgeten. Detta ledersjälvklart till en minskad belastning på statsbudgeten, men deskattesänkningar det ger utrymme för torde inte uppväga de ökadeförsäkringspremier den enskilde bilisten får betala. Hur en sågenomgripande förändring skall kunna genomföras anges inte imotionen. På snarlikt sätt skall den egna avgiften tillarbetslöshetsförsäkringen höjas kraftigt samt arbetsskadeförsäkringenavskaffas i sin nuvarande form för att i stället ersättas av enobligatorisk arbetsskadeförsäkring helt utanför statsbudgeten och heltanpassad till företagens skadeutfall. Moderata samlingspartiet anser sigockså kunna göra stora besparingar genom en ny typ av högkostnadsskydd förläkemedel utformat som en frivillig försäkring.Riksdagens budgetkontor har för finansutskottets räkning beräknat hurstora besparingar som kan uppkomma med en på detta sätt utformadförsäkring för läkemedel. Budgetkontorets beräkning visar att förslaget intetorde minska belastningen på statsbudgeten.I det moderata budgetalternativet förutsätts den nyaarbetsskadeförsäkringen samt en ökad satsning på rehabilitering och kontrollge snabb utdelning i form av minskade utgifter för förtidspensioner ocharbetsskador. uppgår den uppgivna besparingseffekten tillsammanlagt men växer därefter snabbt till närmare 10miljarder kronor 2002. Hur det är möjligt att uppnå en så storbesparingseffekt framgår inte av motionen.Den offentliga sektorns omslutning föreslås också minska genom attbidrag ersätts med skatteavdrag. Så t.ex. motsätter sig Moderatasamlingspartiet regeringens förslag till barnbidragshöjning i två steg ochföreslår att man i stället inför ett kommunalt grundavdrag på perbarn och år vid inkomstbeskattningen. När bidrag ersätts med skatteavdragleder detta formellt till att såväl skatte- som utgiftskvot minskar, men irealiteten ligger kostnaden fortfarande kvar på samhället och åtgärden gerinte upphov till någon samhällsekonomisk vinst.Moderata samlingspartiet vill även avveckla de offentliga monopolen. Medbibehållen offentlig finansiering skall sådana samhällssektorer som vård,omsorg och skola öppnas för privata initiativ. Några begränsningar skallinte finnas annat än då det är frågan om ren myndighetsutövning. Genomavregleringar och koncentration på kärnverksamheter skapas ett utrymme försänkt skatt i kommunerna. De kommunala skatterna skall också sänkas genomatt staten tar över kostnaderna för verksamhet. Det viktigastemedlet för att åstadkomma detta är införandet av en nationell skolpeng.Förslaget kan ses som ett försök att kombinera en offentlig finansieringmed de valmöjligheter en marknad erbjuder. Den nationella skolpengen sägsge alla elever och föräldrar verklig möjlighet att fritt välja skola, ochenligt kommer detta enbart att vara till gagn för såvälverksamheten som den kommunala ekonomin. Det finns dock inga belägg för attså skulle vara fallet. Som utskottet ser det kan förslaget om nationellskolpeng tvärtom komma att urgröpa kommunernas möjlighet att prioriteraresurser till de elever som har störst behov. Genom att alla får en"skolpeng" som skall finansiera den egna skolgången ges inget utrymme försådana särskilda insatser som svaga elever behöver. På en marknad styrsresurserna av medborgarnas vilja att betala för olika varor och tjänster.Marknaden fungerar just därför att de som uppträder på den gör sinaprioriteringar utifrån egna behov och med användning av egna tillgångar.Offentligt finansierad verksamhet kan emellertid inte fungera på detsättet. Den har kommit att utnyttjas inom områden där man ansett attverksamhetens uppläggning skall styras av användarnas behov och inte avderas ekonomiska möjligheter att efterfråga tjänster. Störst behov av hjälpoch stöd i skolan har ofta barn till föräldrar med ansträngd ekonomi,föräldrar som därmed också har små möjligheter att i verklig mening utövanågon ekonomisk efterfrågan. I sådana sammanhang måste enligt utskottetsmening det offentliga inte bara stå som finansiär utan också kunnaprioritera och styra de resurser man tar in från medborgarna i form avskatt.I motionen berömmer sig Moderata samlingspartiet för att kommuner medlångvarig moderat ledning lyckats hålla nere kommunalskatten genomavregleringar och medvetna satsningar på kärnverksamheter. mening ger emellertid en sådan beskrivning bara halva sanningen.I många fall har nämligen de kommunala ansträngningarna att hålla nereskatten lett till kraftiga avgiftshöjningar i t.ex. barnomsorgen.Marknadstänkandet är också en ledstjärna för motionärerna när de vill attden svenska sjukvården skall bli en dynamisk framtidsbransch. Dettaaffärsmässiga sätt att se på sjukvården är enligt utskottets mening någotartfrämmande för en human välfärdspolitik. Målet för svensk sjukvård kaninte vara att vården skall omvandlas till en framtidsbransch. Målet måste istället vara att i möjligaste mån försöka begränsa människors behov avläkarvård genom satsningar på framför allt förebyggande vård och att, i defall det trots allt krävs läkarvård, tillgodose patienternas behov på ettprofessionellt sätt med hjälp av kompetent personal. Det måste varapatienternas behov som skall stå i blickpunkten, inte någon diffus vilja attutveckla en konkurrenskraftig sjukhusvård.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakom Moderatasamlingspartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.I budgetalternativ föreslås skattesänkningar somunder 2000 och 2001 uppges vara ungefär lika stora som de besparingarmotionärerna tillgodoräknar sig. Det beloppsmässigt mest betydandeskatteförslaget är därvid en i det närmaste fördubbling av det kommunalagrundavdraget, vilket väntas minska kommunernasskatteinkomster med . För detta bortfall skallkommunerna kompenseras fullt ut genom att ett lika stort belopptillgodoräknas dem från ,och i praktiken blir det således staten som svarar för finansieringen avdetta avdrag vid den kommunala beskattningen. Avräkningsförfarandemed en nettoredovisning mot en inkomsttitel ger emellertid enskev bild av budgetalternativ. Om Kristdemokraternai överensstämmelse med budgetlagens krav på bruttoredovisning i ställethade redovisat kompensationen till kommunerna som en utgift påutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner skulle partiets förslagtill utgiftstak ha hamnat på helt andra nivåer. föreslårKristdemokraterna ett utgiftstak för staten som för 2000 och 2001understiger regeringens förslag med 8 respektive 16 miljarder kronor.Med en mer korrekt redovisad kompensation till kommunerna hadepartiets utgiftstak under dessa båda år i stället överstigit regeringensförslag med 9 respektive 4 miljarder kronor.Kristdemokraterna hävdar i motionen att partiets övriga regleringar avstatsbidragen till kommunerna kommer att tillföra kommunsektorn 1,1miljarder kronor mer än i regeringens budgetalternativ. Enligt utskottetsmening är detta dock inte en korrekt beskrivning av budgetalternativet, förmed motionärernas förslag kommer överföringarna till kommunsektorntvärtom att begränsas. I motionen avvisar nämligen Kristdemokraternaregeringens förslag till kompensation för egenavgifter, ett förslag somförutom själva skattereduktionen innebär att en reglering även görs avkommunernas skatteinkomster. Eftersom de skattskyldiga inte längre skall fågöra avdrag vid beskattningen för av egenavgifterna kommerkommunernas skatteinkomster att öka med 4,8 miljarderkronor, och för att neutralisera denna effekt har regeringen i sittbudgetalternativ föreslagit att det generella statsbidraget till kommunernaskall minskas med ett lika stort belopp. motsätter sig deav regeringen föreslagna skatteförändringarna men tar inte tillbakaregeringens förslag om reducerad statsbidragsnivå och begränsar därigenomöverföringen till kommunerna med netto (4,8-1,1=) 3,7 miljarder kronor.Utmärkande för budgetalternativ är enligt utskottetsmening att finansieringen av nya budgetåtaganden ofta är svagt underbyggd.Regeländringar som syftar till att öka utgifter och minska skatter är sålundatämligen väl specificerade medan regeländringar avsedda att minska utgiftereller öka inkomster är mer otydliga. Partiet har dessutom en övertro pådynamiska effekter som förutsätts ge stora bidrag till finansieringen av denya utgifterna.Kristdemokraterna anser t.ex. att statens bidrag till a-kassorna börbegränsas och att medlemmarnas egenavgifter till kassorna skall höjas imotsvarande utsträckning. I detta syfte föreslår partiet att en ny, allmänoch obligatorisk arbetslöshetsförsäkring införs med en egenfinansieringmotsvarande en tredjedel av kostnaderna. Den nya försäkringen väntas redanår 2000 begränsa statens utgifter med . De gynnsammaeffekter som förslag till tillväxt- ochföretagsfrämjande åtgärder sägs ge upphov till begränsar utgifterna förarbetslöshetsförsäkringen med ytterligare . Sammantagetleder detta till att räknar med att kunnaminska utgifterna inom utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetmed eller med närmare en fjärdedel. Av motionenframgår däremot inte hur ett vagt formulerat a-kasseförslag skall kunnaomsättas i praktisk tillämpning , ej heller vilket ellervilka inslag i politik som på så väntas geupphov till dessa mycket betydande dynamiska effekter. Utskottet anser föregen del att det inte är möjligt att på detta sätt och redan nästa årbegränsa utgifterna för arbetslöshetsersättningen i den omfattning sommotionärerna föreslår. Däremot är det, räknat från samma tidpunkt, fulltmöjligt att höja grundavdraget i enlighet med förslag. Idet kristdemokratiska budgetalternativet skall alltså en distinktformulerad skattesänkning åtminstone delvis finansieras meden ej genomförbar besparing.Genomslagseffekten för några av förslagen framstår också somanmärkningsvärt hög. Så t.ex. kritiserar regeringen föratt ha minskat anslaget till rehabilitering och föreslår för egen del attytterligare skall anvisas för detta ändamål. Dessutomvill man satsa på kompetensutveckling inomsocialförsäkringens administration. Dessa tämligen vagt formuleradesatsningar förutsätts i motionen leda till att belastningen på inte barautgifterna för sjukpenning och förtidspension utan också anslaget förstatlig ålderspensionsavgift minskar med sammanlagt 1 340miljoner kronor.Samma kraftfulla och mycket snabba genomslag tillgodoräknar sigKristdemokraterna för sitt förslag att avsätta förförstärkt skattekontroll vilket ger utdelning på statsbudgeten med 600miljoner kronor . I likhet med motionärerna anser utskottetatt det är angeläget att komma till rätta med skattefusk i alla dessformer, och på initiativ av regeringen har också olika åtgärder vidtagitsför att nå detta syfte. Utskottet anser dock att det är orealistiskt atttro att en ökad satsning på skattekontroll skall kunna ge enså betydande utdelning i form av ökade inkomster på statsbudgeten. Eftersomallmänna rättssäkerhetsregler alltid måste upprätthållas kan det dröja bådeett och innan ett uppdagat skattefusk resulterar i en betalningtill staten.Utan närmare förberedelsearbete skall man dessutom införaen ny metod för att fastställa den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI)vilket förutsätts leda till minskade utgifter i sjuk- ochföräldraförsäkringen samt arbetsskadeförsäkringen med sammanlagt . Hur det skall vara möjligt att så snabbt ställa omdatorsystem m.m. förklaras inte av motionärerna.Därtill kommer att några av de förslag som för fram är avsamma budgetavlastande karaktär som återfinns i det moderatabudgetalternativet, dvs. verksamheter lyfts ut ur statsbudgeten för att istället finansieras vid sidan av den. Det innebär att flera av de utlovadeskattesänkningarna för hushållen kommer att ätas upp av ökadeobligatoriska avgifter.Så t.ex. föreslår att kostnaderna för trafikolycksfallinte längre skall finansieras över sjukförsäkringen utan via denobligatoriska trafikförsäkringen vid sidan av statsbudgeten. I motsats tillModerata samlingspartiet föreslår emellertid attbilisterna till en del skall kompenseras för premiehöjningen genom attfordonsskatten sänks med halva detta belopp. Uppenbarligen förutsättermotionärerna att förslaget skall kunna genomföras utan några mer omfattandeförberedelser , och de räknar också med att det sammaår skall minska belastningen på statsbudgeten med . Äveni detta fall ställs alltså en osäker besparing mot en distinkt formuleradskattesänkning.I motionen avvisas regeringens förslag om en allmän förskola och maxtaxai barnomsorgen. I stället återkommer till sitt tidigareförslag om ett vårdnadsbidrag. Utskottet noterar att motionärerna är starktkritiska mot regeringen för de historiskt låga sysselsättningsnivåer som nuetablerats. förespråkar de alltså själva en familjepolitisk reformsom har det uttalade syftet att föra undan främst kvinnor från arbetskraften.Allvarligare är dock att den kristdemokratiska familjepolitiken inte tarhänsyn till de pedagogiska effekterna av en allmän förskola.Förskoleverksamhet och skolbarnomsorg har kommit att bli en del avutbildningsväsendet och kan ses som första steget i ett livslångt lärande.Många barn är emellertid utestängda från denna verksamhet på grundav föräldrarnas arbetslöshet eller på grund av alltför höga avgifter.Avgiftsskillnaderna mellan kommunerna är mycket stora ochkan för en tvåbarnsfamilj med genomsnittsinkomst överstiga 25 000kr. Det är dessa orättvisor som införandet av en maxtaxa och en allmänförskola skall avhjälpa, orättvisor som kommer att bestå medKristdemokraternas politik.Kristdemokraterna anser att den förestående höjningen av barnbidraget itvå steg med sammanlagt per barn och månad skall begränsas ochsenareläggas . Motionärerna är kritiska mot förslaget eftersomsocialbidragstagare inte får del en sådan höjning i och med att socialbidragetminskas med samma belopp som barnbidraget höjs. I stället villmotionärerna höja det särskilda, behovsprövade bostadsbidraget tillbarnfamiljer med och barn. Deras förslag i detta avseendeär enligt utskottets mening ett brott mot principerna för den generellavälfärdspolitiken och går emot den breda enighet som råder om att vi iSverige skall ha generella, inte behovsprövade bidrag. Generella bidrag kanvinna stöd även hos grupper som inte skulle få ut något av ett behovsprövatbidrag, marginaleffekterna begränsas och den stigmatisering som enbehovsprövning innebär motverkas. En socialbidragstagare får visserligeninte mer i handen av en barnbidragshöjning eftersom socialbidragsinkomstenminskar lika mycket, men för de berördas självkänsla är det av storbetydelse. politik på detta område är som utskottet serdet ett stort kliv bakåt.Sammanfattningsvis ligger budgetalternativ långtifrån vad som kan anses vara en ansvarsfull budgetpolitik. Utskottetavstyrker därför förslag till inriktning avbudgetpolitiken.Centerpartiet föreslår för de kommande tre åren samma utgiftstak förstaten som regeringen. Med några få undantag är partiets avvikelser frånregeringens förslag till utgiftsramar också tämligen begränsade.De tre största ramavvikelserna är föranledda av att partiet vill sammanföradet stöd som lämnas till dem som är arbetslösa, iarbetsmarknadspolitiska åtgärder eller i vuxenutbildning till ett enhetligtförsörjningsstöd. I motionen föreslås därför att de medel som regeringen sattav i sitt budgetförslag för detta ändamål på anslagen A 1 Bidrag tillarbetslöshetsersättning på utgiftsområde 13, A 2 Arbetsmarknadspolitiskaåtgärder på utgiftsområde 14 samt A 3 Vuxenstudiestöd m.m. påutgiftsområde 15 skall sammanföras på det förstnämnda anslaget. Till dettaanslag på förs sålunda frånutgiftsområde 14 och från utgiftsområde 15.Centerpartiet går inte närmare in på hur det tilltänkta systemet med ettenhetligt försörjningsstöd skall vara utformat. Till det skall man återkommalängre fram. Motionärerna säger sig också vara medvetna om att erforderligaregeländringar och den samordning som är nödvändig inte kan införas överen natt. Syftet med att redan från sammanföra alltförsörjningsstöd på ett anslag uppges i stället vara att man vill möjliggörastörre förändringar . Fram till dess behålls alltså nuvaranderegelverk och motionärerna förutsätter också att regeringen under år 2000skall fördela medlen på det sammanförda anslaget på myndigheter i enlighetmed den indelning som finns i budgetpropositionen.Trots avsaknaden av regeländringar och medvetenheten om att dennödvändiga samordningen inte kan genomföras över räknarCenterpartiet med att det nya sammanförda anslaget skall kunnareduceras med på grund av "en mer effektiv förvaltning dåförsörjningsstödet samordnas".Centerpartiet föreslår också att regeringen skall utforma ett förslag tillskärpt kontroll av hur a-kassans regler efterlevs och hur fusk skall kunnabeivras och tillgodoräknar sitt budgetalternativ en besparing på 0,5 miljarderkronor för detta förslag.Finansutskottet kan för sin del inte genomskåda vilka närmareomständigheter det är som föranleder motionärerna att tillgodoräkna sig enbesparing på tillsammans för dessa båda förslag.En del av den statliga inkomstskatten utgår med ett fast belopp på 200 krper skattskyldig och är denna del tillfälligt omvandladtill en skatt. motsätter sig regeringens förslag attlåta denna överföring gälla även och föreslår i stället attkommunerna skall kompenseras på annat sätt. Hur denna kompensation är tänktatt utgå är emellertid oklart, eftersom motionärerna i sitt förslag tillutgiftsramar inte har anpassat nivån på utgiftsområde 25 tilldetta förslag.Centerpartiet motsätter sig regeringens samtliga förslag tillinkomstskattesänkningar för och föreslår i stället att grundavdragethöjs för dem med små eller medelstora inkomster. Hur det nyagrundavdraget skall vara utformat mer i detalj redovisas inte trots attändringen är avsedd att börja tillämpas . Av motionen framgårdock att höjningen skall motsvara en inkomstskattesänkning på totalt 10,5miljarder kronor för och att den skall konstrueras så attgrundavdraget trappas upp till en viss nivå och därefter trappas ner så att"just låg- och medelinkomsttagare får störst del av den sänktainkomstskatten".Riksdagens budgetkontor har för finansutskottets räkning beräknateffekten av två alternativt utformade förslag till grundavdragshöjningar vilkabåda tillgodoser de av motionärerna angivna kriterierna. I det ena fallet harhela grundavdragshöjningen lagts på den s.k. LO-puckeln och är därmed heltinriktad på just låg- och medelinkomsttagare. I det andra fallet börjar detförhöjda grundavdraget på nivån 15 000 och trappas därefter upp till ca43 varefter det successivt trappas ner för att helt upphöra där LO-puckeln tar slut. Båda alternativen leder till marginalskattehöjningarföranledda av att ett förhöjt grundavdrag måste trappas av i snabbare takt änvad som erfordras för grundavdraget enligt nuvarande regler. Beroende påhur avtrappningen utformas kan marginalskatten för dem med årsinkomsterunderstigande ca 205 000 komma att öka till närmare 50 %.Marginalskattehöjningar riktade mot låg- och medelinkomsttagare börenligt utskottets mening undvikas, i synnerhet om de uppgår till den angivnanivån.Av motionen framgår att kommuner och landsting skall kompenseras förde skattebortfall som den av motionärerna föreslagna grundavdragshöjningenger upphov till. Även i detta fall lämnas emellertid i motionen ingen uppgiftom hur kompensationen skall utgå, men under hand har företrädare förCenterpartiet uppgivit att avsikten är detta skall ske genom att ett lika stortbelopp avräknas mot inkomsttiteln för fysiska personers inkomstskatt. Någonsådan avräkning har dock inte gjorts i förslag tillinkomstberäkning för . Görs en sådan avräkning får det till följd attstatens finansiella sparande försämras med iCenterpartiets budgetalternativ.Såsom nämnts motsätter sig regeringensinkomstskatteförslag och därmed även förslaget att avdrag i fortsättningenbara skall få göras för av den erlagda egenavgiften, ett förslag somleder till att kommunernas skatteinkomster ökar med 4,8 miljarder kronor.För att neutralisera denna ökning har regeringen i sitt budgetalternativföreslagit att det generella statsbidraget till kommunerna skall minskas medett lika stort belopp. noterar att inte återtagitdenna bidragsminskning och inte heller på annat sätt kompenserar kommuneroch landsting för denna indragning. Överföringarna till kommunsektornbegränsas därigenom i budgetalternativ med ytterligare 4,8miljarder kronor.Av de skäl som här redovisats kan utskottet inte ställa sig bakomCenterpartiets förslag till inriktning av budgetpolitiken.Folkpartiet liberalerna vill genom skattesänkningar främja tillkomstenav nya arbeten.