bet · GN01FiU3 · 1999-12-02 00:00:00 — Motionärerna understryker attKristdemokraterna också föreslagit en rad andraåtgärder som får ekonomiska konsekvenser förkommunsektorn och som bör regleras enligtfinansieringsprincipen. Ett exempel är attkommunernas kostnader som följd av ett nyttvårdnadsbidrag kan beräknas minska med 500miljoner kronor . Enligt motionensförslag ökar utgifterna för utgiftsområde 25 förår 2000 med i förhållandetill propositionens förslag.Centerpartiet understryker i motion Fi211 avLennart m.fl. (c) att regeringensbudgetförslag, trots ökade skatteintäkter, intelöser de kortsiktiga problem som finns i mångakommuner och landsting. De ökade skatteintäkternafördelas inte lika över landet. Visserligenkompenserar utjämningssystemet en del men ikombination med befolkningsminskning sjunkerenligt motionärerna flera kommuners ochlandstings ekonomiska bas . 210av landets 289 kommuner minskar i folkmängd.Minskande befolkning innebär i sin tur attarbetstillfällen försvinner och att skattekraftenurholkas. Regeringen gör inget för att åtgärdadessa strukturella problem utan öppnar i ställeten kommunakut. Motionärerna anser att Sverigeskommuner och landsting inte behöver någonakutmottagning. Anslaget A 2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner och landstingbör därför dras in.Enligt motionen krävs såväl en omfördelningmellan kommunerna och landstingen som etttillskott i form av ökade statsbidrag.Centerpartiet förutsåg problemen med attfinansiera vården och omsorgen redan under förrariksmötet och träffade därför en överenskommelsemed Socialdemokraterna om inriktningen ochomfattningen av försvaret. Uppgörelsen innebäratt ca kommer att frigörasunder . Partiet är nu berettatt gå vidare med nya strukturella förändringaroch föreslår därför reformer riktade till bl.a.barnfamiljer och pensionärer. Dessa reformer gerkommunerna ökade skatteintäkter varför utgifternainom utgiftsområde 25 enligt motionen kan minskasi motsvarande mån, för med 369miljoner kronor i förhållande till propositionensförslag.Folkpartiet liberalerna presenterar sittkommunalekonomiska alternativ i motionerna Fi212av m.fl. (fp) och Fi610 av KarinPilsäter m.fl. (fp). Motionärerna understrykeratt en mycket viktig del av välfärden organiserasoch finansieras av kommuner och landsting. Dekommunala budgetarna står för den absolutövervägande delen av människors viktiga behov avskola, barnomsorg, äldreomsorg, sjukvård men ävenav gator, vägar och kollektivtrafik liksom avindividuellt stöd i särskilda fall. Hur kommuneroch landsting sköter sin verksamhet är därför avavgörande betydelse, framhålls i motionen, såvälnär det gäller att få ut så mycket som möjligt avskattepengarna som när det gäller valet avverksamheter som finansieras med kommunala medel.Motionärerna anser att den nuvarandefokuseringen på bidrag och utjämningssystem hardragit uppmärksamhet från det som är långtviktigare, nämligen att ekonomin kan växa så attkommunerna och landstingen därmed får ökaderesurser. Även för den kommun som får dethögsta utjämningsbidraget per invånare, , skulle en treprocentig tillväxt avdet egna skatteunderlaget uppväga helautjämningsbidraget. Detta visar, framhålls det imotionen, att tillväxt i ekonomin är viktigareför kommunerna än bidrag.I motionen understryks att har delatregeringens bedömning av volymen påstatsbidragen till kommunerna de senaste åren.Samtidigt pekar motionärerna på att kommunernassituation i mycket har sin grund i regeringensotillräckliga arbetslöshetsbekämpning och dedärigenom ökade sociala kostnaderna. Motionärernatillstyrker mot bakgrund av det ekonomiska lägetför kommunsektorn de i budgetpropositionenangivna utökningarna av statsbidraget. För desenare åren i perioden anges att definitivställning tas när den fortsatta ekonomiskautvecklingen kan bedömas.I motionen avvisas regeringens förslag angåendeden s.k. kommunakuten. Det är orimligt, heterdet, att de kommuner som långsiktigt harstrukturproblem efter särskild överenskommelseoch utan generella regler får pengar av staten.De strukturella problemen bör fångas in iutjämningssystemet, övriga faktorer skallkommunerna ta ansvar för gentemot sina väljare.En modell med en permanent inrättadakutmottagning ger enligt motionärerna heltfelaktiga signaler. Tonvikten för de statligainsatserna måste i stället ligga på att skaparimliga generella förutsättningar genom ett välfungerande utjämningssystem.Sammantaget föreslår liberalerna enminskning av utgifterna på utgiftsområde 25 med . Nivånpå de generella statsbidragen föreslås minskasmed . Nivån påverkas bl.a.av en föreslagen överföring till staten avassistansersättningen och av att personer över 65år föreslås få behålla sina assistenter redanfrån den 1 januari 2000.Frågan om hanteringsordningen för och anslagettill den s.k. kommunakuten tas även upp i motionFi606 av m.fl. (m). Motionärernamenar att regeringen öppnat för en kuriösförhandlingsekonomi gentemot enskilda kommuneroch landsting vid sidan av det mycket långtgåendeutjämningssystemet. Det finns stora risker attdetta kommer att urarta till en slumpartadbidragsgivning till kommuner som väljs ut sombidragstagare bland många sökande. Systemetinbjuder kommuner att söka bidrag i stället föratt i första hand ta tag i sina problem.Motionärerna yrkar avslag på verksamheten ochanser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med en annan lösning grundad t.ex. påden Hamdahlska utredningens förslag från år 1995.Propositionens och motionernas förslag till anslag förår 2000 inom utgiftsområde 25 framgår av följandetabell:Regeringens och oppositionspartiernas förslag tillanslag för inomutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp kronor------------------------------------------------------------------------------Anslag Anslags-Regeringenstyp förslag(m) (kd) (c) (fp)------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A 1 Generellt statsbidrag (ram.) 78 003 +13 584 +463 +722 -1 705till kommuner 500 000 000 500 000och landsting------------------------------------------------------------------------------A 2 Bidrag till särskilda (res.) 1 091 500 -1 091 -1 091 -1 007insatser i vissa 500 500 000kommuner ochlandsting------------------------------------------------------------------------------A 3 Statligt (obet.) 18 571utjämningsbidrag till 000kommuner ochlandsting------------------------------------------------------------------------------A 4 Bidrag till Rådet för (obet.) 700kommunalredovisning------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa 97 666 +12 492 +463 -369 -2 712700 500 000 000 000------------------------------------------------------------------------------Utskottets ställningstagandePå de närmast föregående sidorna har regeringensförslag till medelsanvisning för utgiftsområde 25 samtanslutande motionsförslag redovisats. Utskottet övergårnu till att redovisa sin samlade syn påanslagsfördelningen.Riksdagen har efter förslag av utskottet i betänkande1999/2000:FiU1 beslutat om ramarför utgiftsområden och om beräkningen av statensinkomster för . Ramen för utgiftsområde25 har därvid lagts fast till 97 666,7 miljoner kronor.Utskottet har i detta sammanhang ställt sig bakom densamhällsekonomiska bedömning av det finansiellautrymmet för kommunsektorn som regeringen gjort ibudgetpropositionen.Utskottet vill understryka det som i propositionenssägs om att den förda ekonomiska politiken i hög gradbidragit till att det varitmöjligt att tillföra kommuner och landsting betydandeökningar av de generella statsbidragen. Beslutade ochföreslagna tillskott innebär - i förhållande till 1996års nivå - således en höjning av statsbidragen med . Utskottet kan konstateraatt utvecklingen av den kommunala ekonomin är starktberoende av den samhällsekonomiska utvecklingen liksomav det statsfinansiella läget. I samband med denkraftfulla saneringen av de offentliga finanserna haren varaktigt låg inflation och låga räntor etablerats.Detta har i sin tur befrämjat tillväxten inom denprivata sektorn. Med den kraftiga tillväxten har ocksåkommunsektorns ekonomi förbättrats genom enförstärkning av skatteunderlaget.I motionerna från Moderata samlingspartiet,och liberalernaframhåller motionärerna tillväxtens ochsysselsättningsutvecklingens stora betydelse förkommunernas och landstingens inkomster. Som utskottetovan berört är detta samband i och för sig uppenbarteftersom huvuddelen av kommunsektorns inkomster kommerfrån kommunalskatten och denna i princip helt baseraspå en beskattning av hushållens arbetsinkomster. I sinbedömning av den kommunala ekonomins utveckling denärmaste åren anger regeringen att den ökning avskatteinkomsterna som följer av den förbättradeekonomiska utvecklingen samt de ökade statsbidragen gerutrymme för en ökning av de kommunalakonsumtionsutgifterna med i genomsnitt drygt en procentper år. Denna utveckling är mycket välkommen ochillustrerar enligt utskottet väl tillväxtens betydelseför den kommunala ekonomin.Genom att skatteinkomsterna utvecklas på ett positivtsätt finns enligt utskottet bättre allmännaförutsättningar för kommuner och landsting att klarabalanskravet och fortsätta att tillgodoseangelägna behov inom i första hand områdena skola, vårdoch omsorg. De uppföljningar som på regeringens uppdraggjorts om användningen av deökade statsbidragen visar enligt propositionen på attden allra största delen använts till dessa prioriteradekärnverksamheter. Utskottet delar regeringensuppfattning att det är av stor vikt att vården,omsorgen och skolan även fortsättningsvis prioriteras.Samtidigt är det viktigt att understryka betydelsen avatt kommunerna och landstingen bedriver ett långsiktigtoch målmedvetet arbete med att effektivisera ochomstrukturera sin verksamhet för att inte minst mötaden väntade ökningen av behoven inom vården ochäldreomsorgen. Utskottet utgår i likhet med regeringenfrån att kommuner och landsting ärrestriktiva med att höja sin skattesats.I budgetpropositionen föreslår regeringen attlöntagarna ges en skattereduktion som under år 2000motsvarar av den allmänna pensionsavgiften förbeskattningsåret. föreslås att avdraget föregenavgiften vid den statliga och kommunalabeskattningen skall begränsas . Genom denbegränsade avdragsrätten kommer kommunsektornsskatteintäkter att öka med 4,8 miljarderkronor. För att neutralisera denna effekt harregeringen i sitt budgetalternativ föreslagit att detgenerella statsbidraget (anslaget A 1) skall minskasmed ett lika stort belopp. Samtliga borgerliga partiermotsätter sig i sina budgetalternativ de av regeringenföreslagna skatteförändringarna. Utskottet noteraremellertid att inget av partierna har återtagit den avregeringen förordade bidragsminskningen eller på någotannat sätt kompenserat kommuner och landsting för dennaindragning. På grund därav ligger samtliga fyrapartiers överföringar till kommunsektorn på en 4,8miljarder lägre nivå än vad som framgår av respektivepartis budgetalternativ.Utskottet kan konstatera att Moderata samlingspartietsoch samlade förslag till utgifterinom utgiftsområdet överskrider den av riksdagenfastställda ramen, i det moderata alternativet med ca12,och i det kristdemokratiskaalternativet med ca . Moderatasamlingspartiet föreslår i sitt bugetalternativ mycketomfattande skattesänkningar som till ungefär tvåtredjedelar direkt påverkar de kommunalaskatteinkomsterna. På utgiftsområde 25 kompenseraskommunsektorn för detta bortfall med höjda statsbidragpå i storleksordningen . Utskottetnoterar att den sammantagna effekten av de moderataförslagen blir minskade resurser för kommuner ochlandsting. Enligt utskottets uppfattning skulleskattesänkningar enligt den moderata modellen dessutominnebära fördelningspolitiska effekter som äroacceptabla, varför de avvisas av utskottet.Även i budgetalternativ föreslåsskattesänkningar som påverkar de kommunalaskatteinkomsterna med betydande belopp. Genom enförändring av det kommunala grundavdraget kan dekommunala inkomsterna beräknas minska med ca 17miljarder kronor . För detta bortfall skallkommuner och landsting enligt motionärerna kompenserasfullt ut genom att ett lika stort belopp tillgodoräknasdem från inkomsttiteln inkomstskatt.Utskottet vill understryka att denna nettoredovisningmot en inkomsttitel inte ger en fullständig bild avKristdemokraternas kommunalekonomiska alternativ.Utskottet anser att kommuner och landsting med enkristdemokratisk politik sammantaget skulle fåbetydligt sämre möjligheter att tillgodose de ökandebehoven av inte minst vård och omsorg.Även om en icke obetydlig förbättring avkommunsektorns ekonomi i stort kan förutses för denärmaste åren är utskottet väl medvetet om att vissakommuner och landsting kommeratt ha en svår ekonomisk situation. Utskottet delardärför regeringens bedömning att det finns behov avsärskilda medel för att bl.a. stödja kommuner medövermäktiga åtaganden för boendet. Utskottet kanföljaktligen inte ställa sig bakom de krav som imotioner från , ochFolkpartiet reses på att avskaffa anslaget A 2 Bidragtill särskilda insatser i vissa kommuner och landsting.Utskottet kan i likhet med regeringen konstatera attdet finns ett antal kommuner och landsting som tillföljd av främst strukturella orsaker har hamnat i ensärskilt svår ekonomisk situation och därför harsvårigheter att klara balanskravet. Dessa problem kanpå kort sikt knappast lösas inom ramen för detkommunala utjämningssystemet. Det är mot denna bakgrundsom det kan finnas behov av medel för särskilt stöd.För att bedöma behovet av stöd och vilka villkor somskall ställas måste en individuell prövning göras ivarje enskilt fall, vilken innefattar en ingåendeanalys av den sökande kommunens eller landstingetsekonomiska situation och en överläggning med kommunen/-om vilka åtgärder som bör vidtas. För attbereda ansökningar om stöd har regeringen inrättatKommundelegationen. Grunderna för bidragsgivningenfinns fastlagda i delegationens direktiv. Utskottetvill därför tillbakavisa det som anförs i motionernaFi606 (m) och Fi610 (fp) om en slumpartad ochgodtycklig bidragsgivning. förutsätterutskottet att regeringen vid lämpligt tillfälleåterkommer till med en mer utförligåterapportering om hur de anvisade medlen har använts.Med vad utskottet ovan anfört tillstyrkssammanfattningsvis förslaget till medelsanvisning ipropositionen och avstyrks motionerna Fi209 (m)yrkandena 16 och 17, Fi211 (c) yrkande 7 i denna del,Fi212 (fp) yrkande 9 i denna del, Fi606 (m) yrkandena 1och 2, Fi610 (fp) yrkandena 1 och 6 samt Fi611 (kd)yrkandena 1 och 5.Försäljning av aktier i propositionen föreslås att skall bemyndigaregeringen att efter förvärv av aktierna i , ägare till , säljaaktierna till . Vidare föreslår regeringenatt skall godkänna attförsäljningsinkomsterna för aktierna i liksom utdelning från av ett eventuelltöverskott från avvecklingen av fastigheter i redovisas mot det under utgiftsområde 25uppförda anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser ivissa kommuner och landsting.Riksdagen beslöt om ett särskilt bidrag påca till kommun för att delslösa kvarvarande skulder i BostadsstiftelsenHaningehem, dels ändra villkoren i ett befintligtstatligt lån till kommunen. Insatserna finansieradesmed medel som annars skulle ställts tillkommunsektorns förfogande till följd av effekterna avfinansieringen av EU-inträdet (prop. 1994/95:150 bilaga7, bet. 1994/95:FiU19, rskr. 1994/95:416). Enrekonstruktion av bostadsföretaget genomfördes.Regeringen uttalade att avsikten var att envidareförsäljning av det aktuella fastighetsbeståndetskulle ske som kunde bedömas lämpligutifrån fastighetsmarknadens utveckling. Det sadesvidare att det överskott som uppstår skulle tillfallastaten. Mot bakgrund av hur bidraget till Haningekommun finansierades ansåg regeringen att ett överskottsom kunde uppstå för staten vid en vidareförsäljning avdet holdingbolag som då bildades skulle återföras tillkommunsektorn.MotionenI motion Fi606 av m.fl. (m) framhållermotionärerna att det av propositionen framgår attregeringen avser att uppmuntra kommun att köpatillbaka en del av sitt gamla bostadsbestånd. Detframstår enligt motionen som anmärkningsvärt att enkommun som efter stora vedermödor blivit av med sittbostadsbekymmer skall inlåtas på nya äventyr. Det ärinte en kärnuppgift att äga och förvaltabostäder. Motionärerna anser att hela företaget skallsäljas ut och att regeringen inte bör agera så attHaninge kommun frestas att på nytt bli ägare avhyresfastigheter.Motionärerna yrkar också avslag på regeringens förslagatt de medel som kommer att inflyta vid en försäljninginte skall föras mot en inkomsttitel i enlighet mednormal tågordning utan i stället redovisas mot anslagetA 2.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis uttrycka sintillfredsställelse över att den ekonomiskarekonstruktion av kommun som staten medverkattill har varit framgångsrik. Utskottet kan konstateraatt regeringen med de i propositionen föreslagnaåtgärderna fullföljer de utfästelser som gjordes år1995 i samband med att beslutet togs om särskildainsatser för kommun. Med hänsyn till attbidraget till kommun ursprungligenfinansierades av kommunkollektivet är det enligtutskottet naturligt att medlen återförs dit.Utskottet har för sin del inget att erinra mot attförsäljningsinkomsterna redovisas mot anslaget A 2 ochatt avsteg görs från principen om bruttoredovisning påstatsbudgeten. Som framgår av propositionen harriksdagen enligt lagen (1996:1059) om statsbudgetenmöjlighet att göra avsteg från principen attförsäljningsinkomster skall redovisas mot eninkomsttitel. Enligt förarbetena till lagen är det isådant fall lämpligt att detta ges till känna i sambandmed att beslutet om försäljning fattas. När det gällervad som anförs i motion Fi606 (m) om en återförsäljningtill kommun av delar av kommunens tidigarebostadsföretag vill utskottet peka på att avsikten äratt skapa en möjlighet för kommunen att återförvärva endel av företaget och att det enligt utskottet är ensjälvklarhet att det ankommer på varje kommun att självinom ramen för gällande regelsystem besluta om sinverksamhet.Med vad utskottet anfört tillstyrks förslagen ipropositionen och avstyrks motion Fi606 (m) yrkandena 3och 4.Bidrags- och utjämningssystemetPrinciperna för utjämningssystemetMotionernaI motion Fi209 av m.fl. (m) ställs krav påatt hos regeringen skall begära förslag omett nytt och grundlagsenligt skatteutjämningssystem. Imotionen hävdas att dagens utjämningssystem har direktskadliga effekter på samhällsekonomin genom attkommunerna inte har några incitament att medverka ekonomisk tillväxt genom att nya jobb skapas.Regeringens politik leder enligt motionärerna till enfortgående sammanpressning av skatteuttaget i landetskommuner. Den kommunala självstyrelsen ochbeskattningsrätten är i praktiken på väg att avskaffas.Det är Moderata samlingspartiets uppfattning att denkommunala självstyrelsen måste respekteras och attkommunal konkurrens, bl.a. på skattesidan, snarareskall uppmuntras än förhindras.Utjämningssystemet är enligt motionärerna i strid medgrundlagen uppbyggt så att kommuner och landsting intefår behålla intäkterna av den skatt som för medborgarnaanges som kommunalskatt. I stället tvingas de bidratill varandras kostnader och svara för en långtgåendeinkomstutjämning. Systemets konstruktion har därutöverbåde konserverat höga skatter i högskattekommunerna ochhöjt kostnadsnivån som systemet motverkarekonomisk tillväxt genom att lägga ut negativaincitament på enskilda kommuner. Till detta kommer ,framhålls i motionen, signaler från regeringspartietdär kommunala skattesänkningar anges som skadliga ocht.o.m. skall kunna motverkas genom riktade åtgärder.Skulle detta fullföljas har hamnat i ettnärmast totalitärt system ur kommunalsjälvbestämmandesynpunkt, hävdar motionärerna.I motion Fi601 av () ställs krav på attden s.k. slopas. I motionen hävdassamtidigt att den kollektiva slutavräkningen avkommunalskattemedel innebär en omfattande omfördelningav skatteinkomster som är till nackdel för duktigakommuner.I motion Fi602 av () anges att densenaste justeringen av utjämningssystemet innebärsådana effekter att det finns stor anledning attmisstänka att det inte bara är regionalpolitiska utanockså rent partipolitiska grunder som fått styrauppbyggnaden av systemet. Ett sådant system måsteenligt motionären avskaffas. En utjämning mellankommuner kan behövas men utjämningen bör då varaobjektiv, någorlunda rättvis, innehålla positivaincitament samt ske via statsskatten och inte som nuvia kommunalskatten.Enligt motion Fi605 av m.fl. (kd)drabbas hårt av utjämningssystemet.Det finns enligt vad som framhålls i motionen två skältill varför regeringen skyndsamt måste återkomma tillriksdagen med ett nytt förslag till utjämningssystem.Det ena skälet är den tillväxtfientligapomperipossaeffekten som innebär att många kommunerförlorar på att öka sitt skatteunderlag. Det andra äratt storstadens speciella förutsättningar intetillräckligt beaktats system. Motionärernavarnar för att ställa olika delar av landet motvarandra när det gäller att jämna ut skatteutfallet.Stockholmsregionen är en tillväxtmotor som hela Sverigehar nytta av, framhåller motionärerna.Motionärerna framhåller att läns landstingär den största förloraren i utjämningssystemet genomatt man tappar jämfört medi dag efter det att införandeperioden har gått ut år2004. I motionen pekas också bl.a. på attutjämningssystemet inte tar nödvändig hänsyn tillkollektivtrafikens kostnadsstruktur och att kostnadernaför att producera vård är stora i storstadsregionerna.Exempelvis finns det större psykisk ohälsa och störrevårdbehov i en storstad. Högre kostnader för löner,lokaler och en allmänt högre kostnadsnivå är andraexempel på storstadsregionernas merkostnader som intebeaktas i det nuvarande systemet. Motionärerna lyfterockså fram de demokratiska aspekterna påutjämningssystemet. Systemet är nämligen så krångligt,anser man, att ingen har fullständig kunskap om alladess effekter. Med tanke på att systemet är detta mycketotillfredsställande ur demokratisk synvinkel.Enligt motion Fi607 av m.fl. (m) bör detgrundlagsvidriga och tillväxtfientliga inomkommunalautjämningssystemet avskaffas fr.o.m. den 1 januari2002. bör vissanödvändiga temporära förändringar vidtas. Enligtmotionärerna har parollen att utjämningssystemet skallge alla kommuner "likvärdiga förutsättningar" genom detår 1995 beslutade inomkommunala systemet fått en ny ochmärklig innebörd. Denna är, sägs i motionen, att enkommun eller ett landsting inte skall kunna påverka sinsituation i positiv riktning och då skörda någrafrukter av en framgångsrik politik.I motionen föreslås också att en utredning skalltillsättas med uppdrag att skyndsamt presentera ettnytt bidragssystem för kommunsektorn med statligtbidrag till kommuner och landsting med för sinauppgifter otillräcklig skattekraft. Systemet skallgrundas på att det skall stimulera landets tillväxtsamt vara grundlagsenligt och avsevärt enklare i sinuppbyggnad än dagens svåröverskådliga system.Utformningen bör, framhåller motionärerna, underlättasom vissa uppgifter som bekostas genomkommunerna och landstingen får en nationellfinansiering.I motion Fi610 av m.fl. (fp)understryker motionärerna att det är högst rimligt medett system för utjämning av de kommunalekonomiskaförutsättningarna. Människor skall ha samma möjligheteratt kunna erhålla grundläggande kommunalt finansieradservice oavsett var man råkar bo. Däremot undergräveren långtgående och felaktigt utformad inkomstutjämningden kommunala självstyrelsen och tar bort viktigaekonomiska incitament för kommunerna.