bet · GM01UU3 · 1999-02-11 00:00:00 — Blotta misstankenom sådana övergrepp borde vara nog för att tillsättaen oberoende utredning. Motionärerna finner detorimligt att människorna i ett krigshärjat land inteskall kunna känna tillit till de trupper som ärsatta av det internationella samfundet att skyddadem. Det hemställs därför att gerregeringen till känna att det föreligger ett behovav en oberoende utredning av de påstådda händelsernai Bosnien.Utskottets övervägandenUtskottet ser med oro på de rykten som cirkulerar omkränkningar av minderåriga flickor och noterar attSFOR-chefen i Bosnien påbörjat en utredning kringvad som hänt. Även chefen för Bosnien har beslutat att genomföra en liknandegranskning. Utskottet har inhämtat att regeringen,så snart klarhet bringats i denna fråga, kommer attge spridning åt de delar av utredningarna som blirofficiella.Utskottet konstaterar att om dessa utredningarskulle bli utsatta för omfattande kritik så börregeringen vara beredd att verka för att en nyoberoende utredning genomförs.Utskottet anser också att internationelltmåste verka för att insatser görs - inom FN, EU,och andra organisationer - för att bättreförbereda och utbilda soldater och annan personalsom deltar i internationella operationer om vilkakrav som ställs på dem. I konfliktområden måstecivilbefolkningen ha en självklar tilltro till ochförtroende för den fredsfrämjande personal som finnsi området.Motion U601 (fp) anses därmed besvarad.9. Fallet i RysslandSammanfattning av motionenMotion U605 (mp) anför att allvarliga brott mot demänskliga rättigheterna begås i och tar uppdet enskilda fallet . Den 7februari 1996 arresterades Nikitin i anklagades för spionage och förräderi, något somkan leda till dödsstraff eller fängelse.Enligt den federala säkerhetstjänsten skulle Nikitinha röjt hemliga militära uppgifter då han för dennorska miljöorganisationen räkningsammanställt en miljörapport om norra marinens baseri och kring . Nikitin hävdade dockatt han endast använt uppgifter från öppna källor.Efter tio månader släpptes Nikitin ur häktet motatt han undertecknade en skriftlig förbindelse omreseförbud. Frisläppandet hängde samman med attRysslands biträdande riksåklagare underkändeutredningen. ställdes dock Nikitininför nya anklagelser av den ryska hemliga polisen.Rättegången, som hölls bakom lyckta dörrar, avbrötskort efter att den inletts.Mot bakgrund av bristen på respekt för de mänskligarättigheterna i begär motionärerna attregeringen agerar internationellt för att falletNikitin skall komma till en snar lösning i enlighetmed de åtaganden som gjort vidundertecknandet av FN:s samt sommedlem i och övervägandenUtskottet, som har behandlat falletNikitin, noterar att det väckt stor uppmärksamhetinternationellt, inte minst i . Senast ibetänkande 1997/98:UU17 anfördes att utskottetutgick från att kommer att leva upp tillsina internationella åtaganden och förutsatte attden fortsätter att verka för attså sker.Utskottet vidhåller denna uppfattning och villframhålla vikten av att lever upp till sinaMR-åtaganden i och i andrainternationella organ. Utskottet konstaterar attregeringen redovisat (senast i kammardebatt ioktober 1998) att man är bekymrad över hanteringenav fallet Nikitin och att frågan har tagits upp ibilaterala samtal.Motion U605 (mp) anses därmed besvarad.10. TurkietSammanfattning av motionernaI tre motioner, U612 (v, kd, c, fp, mp), U621 (s)och U623 (v, m, kd, c, fp, mp) behandlas situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i Turkiet.Trots vittgående löften från den turkiska regeringenom reformer har de förbättringar som hittillsgenomförts varit ringa. Övergrepp fortgår i storskala. Systematisk och omfattande tortyr förekommer.Den bristande respekten för mänskliga rättigheterhänger samman med politik att till varjepris slå vakt om landets enhet. Kraven på dennaenhet medför att varje tendens till självstyre påetniska eller religiösa grunder ses som hot mot denturkiska staten, och grundläggande universellamänskliga rättigheter sätts ur spel. Det är intebara kurder och assyrier/syrianer som periodvisutsätts för en hårdhänt assimileringspolitik. Ävenarmenier, grekisk-ortodoxa och aleviter ses som etthot mot staten och utsätts för diskriminering ochförtryck (alevismen, vars anhängare utgör denstörsta minoriteten i , är en islamisk sektsom ofta beskrivs som kättersk). Det är nödvändigtatt det internationella samfundet upprätthåller ettständigt tryck på för att förmå landet attfinna en lösning på problemen inom ramen för deinternationella åtaganden som landet gjort vadgäller de mänskliga rättigheterna och grundläggandefriheterna samt de löften som givits om att stoppabruket av tortyr.I flerpartimotion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 9anförs att via EU bör verka för att Turkietslöften om att låta motförsvinnanden och särskilda rapportör om tortyrbesöka verkligen uppfylls. I yrkande 10begärs att regeringen skall verka för att FN:ssärskilda rapportör och motförsvinnanden skall ges möjlighet att röra sig fritti Turkiet.Motion U621 (s) behandlar det faktum att Turkietinte uppfyller Köpenhamnskriterierna, dvs. de kravEU-länderna ställer på blivande medlemmar vad gällerdemokrati och respekt för de mänskligarättigheterna. Motionärerna menar att det trotsdenna brist är viktigt att hålla en levande dialogmed . Samarbete inom forskning och utbildningnämns som exempel på områden där kontakterna kanutvecklas. Även ett utbyte mellan svenska ochturkiska parlamentariker bör övervägas.I flerpartimotionen U623 (v, m, kd, c, fp, mp)yrkande 1 anförs att regeringen bör verka för attfrivilligorganisationernas arbete med mänskligarättigheter i underlättas i enlighet med1993 års i . I yrkande 2 framförsatt regeringen bör verka för att får ha enrepresentant i Turkiet.Sverige bör vidare, enligt yrkande 3, verka för attTurkiet inbjuder en kompetentundersökningsdelegation som, under den s.k.Moskvamekanismen, på plats i , kan granskaMR-situationen och behandlingen av olikaminoriteter. I yrkande 4 begärs att verkarför att ratificerar 1967 årstilläggsprotokoll till flyktingkonvention.I yrkande 5 begärs vidare att regeringen bevakaratt FN:s särskilde MR-rapportörs besök i genomförs, samt att både rapportören ochFN:s arbetsgrupp mot ofrivilliga försvinnanden gestillräckligt med tid i landet för att göra grundligautredningar. Slutligen krävs i yrkande 6 att Sverigebör uppmana att ratificera FN:s konventionom medborgerliga och politiska rättigheter samt desstilläggsprotokoll.Utskottets övervägandenUtskottet har under en lång rad av år utförligtbehandlat situationen i såvitt avserrespekten för de mänskliga rättigheterna och olikaminoriteters situation (senast i bet. 1997/98:UU17).I motion U621 (s) understryks vikten av att hållaen levande dialog med Turkiet.Utskottet konstaterar att aktivt verkar föratt EU:s förslag till en europeisk strategi förTurkiet skall kunna genomföras. har betonatTurkiets eget ansvar att komma till rätta med en radproblem som berör områdena demokrati, pluralism,respekt för de mänskliga rättigheterna och skydd avminoriteter. En politisk dialog bör föras såvälbilateralt som mellan och . Utskottetnoterar härvid att regeringen har förklarat sigöppen för en fortsatt bred dialog med inomolika områden och på olika nivåer, bl.a. inom ramenför . Utskottet noterar ocksåriksdagens deltagande i den bilaterala dialogen,såväl i samband med delegationsbesök i somvid besök i av företrädare för Turkiet.Därmed anser utskottet motion U621 (s) besvarad.I motion U623 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkande 1 begärsett tillkännagivande om att regeringen bör verka föratt frivilligorganisationernas arbete med mänskligarättigheter i underlättas, och i yrkande 2framförs att regeringen bör verka för att fårha en representant i . bör vidare(yrkande 3) verka för att en kompetentundersökningsdelegation som, under den s.k.Moskvamekanismen, kan granska kränkningar av demänskliga rättigheterna inklusive olika minoritetersrättigheter, och i yrkande 4 begärs att Sverigeverkar för att ratificerar 1967 årstilläggsprotokoll till flyktingkonvention idess helhet, genom att avskaffa de geografiskabegränsningar har infört i förhållande tilltilläggsprotokollet.Utskottet ser med oro på att lokalafrivilligorganisationer i arbetar undermycket svåra förhållanden och noterar som positivtatt regeringen även fortsättningsvis avser att gestöd till turkiska icke-statliga organisationer somarbetar för demokrati och mänskliga rättigheter.Utskottet anser att fyller en viktig funktioni arbetet med att främja respekten för demokrati ochmänskliga rättigheter. Inom har det frånnordisk sida framförts kritik mot förbristen på respekt för de mänskliga rättigheterna ilandet. Utskottet anser att det i länder medbristande respekt för olika minoriteters mänskligarättigheter kan finnas goda skäl för att överväga enstarkare närvaro av , eventuellt i form av enpersonlig representant för ordförandeskap.OSSE kommer att hålla sitt toppmötei , och detta bör ge möjlighet att ökamedvetenheten i om och dess normer.Utskottet konstaterar också att bådebilateralt och via icke-statliga organisationerbidragit med insatser för att främja de mänskligarättigheterna i och även framgent avser attge sådant stöd. Utskottet stöder regeringens politikatt verka för att så många länder som möjligtratificerar konventionerna om de mänskligarättigheterna. Beträffande anslutning tilltilläggsprotokollet verkar för att Turkietskall avskaffa de geografiska begränsningar somTurkiet har infört i förhållande tilltilläggsprotokollet.Därmed anser utskottet motion U623 (v, m, kd, c, fp,mp) yrkandena 1-4 besvarad.I motion U623 (v, m, kd, c, fp, mp) yrkande 5 begärsvidare att regeringen bevakar att FN:s särskilde MR-rapportörs besök i verkligen genomförs. Äveni motion U612 (v, kd, c, fp, och mp) yrkande 9anförs att regeringen via EU skall verka för attFN:s arbetsgrupp mot försvinnanden och särskildarapportör om tortyr verkligen får besöka ochi yrkande 10 att rapportören och arbetsgruppen gesmöjlighet att fritt röra sig i Turkiet.Utskottet kan konstatera att FN:s rapportör omtortyr och annan grym och omänsklig behandlingbesökte . Hans rapport kommeratt läggas fram vid 55:e sessionunder . Även arbetsgruppen mottvångsmässiga försvinnanden besökte iseptember 1998 och lägger fram sin rapport vid session. Enligt vad utskottet erfaritkommer regeringen att fortsätta att bevakarapportörens och arbetsgruppens besök i noterar att underhandsuppgifter tyder påatt besöket av FN-rapportören genomförts somplanerat och att samarbetet med de turkiskamyndigheterna fungerat väl.Därmed anses motionerna U623 (v, m, kd, c, fp, mp )yrkande 5 samt U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkandena 9och 10 besvarade.Slutligen krävs i motion U623 (v, m, kd, c, fp, mp)yrkande 6 att bör uppmana attratificera FN:s konvention om medborgerliga ochpolitiska rättigheter.Utskottet ser med stor oro på att interatificerat nämnda konventioner om medborgerliga ochpolitiska rättigheter. Utskottet konstaterar ocksåatt regeringen haft anledning att påtala att Turkietvisar en bristande respekt för de folkrättsligaåtaganden landet gjort som medlem i Europarådet.Regeringen har agerat bilateralt, inom EU och iandra forum för att framföra den vikt fästervid att respekterar de mänskligarättigheterna.Med detta anser utskottet motion U623 (m, v, kd, c,fp, mp) yrkande 6 besvarad.11. Assyriernas/syrianernas situationSammanfattning av motionernaI de tre motionerna U606 (kd), U626 (s) och U632(kd) behandlas assyrierna/syrianernas levnadsvillkori sina hemländer. Assyrierna/syrianerna är en gammalkristen folkgrupp i en annars muslimsk omgivning iMellanöstern. har ca 60 000assyrier/syrianer flytt till från ,, , och . I de länderna utgörde en befolkning på ca tre miljoner. Totalträknar man med att det finns ca fem miljonerassyrier/syrianer.I dag erkänns inte assyrierna/syrianerna som etniskminoritet i . De saknar därmed rätten attfritt utöva sin religion, sitt språk och sin kultur.Vid sekelskiftet bodde mer än två miljonerassyrier/syrianer i sydöstra , medan det endast finns några tusental kvar och det urgamlakristna kulturarvet håller på att försvinna. Enorsak bakom massflykten är att assyrierna/syrianernahar kommit i kläm i inbördeskriget mellan denturkiska staten/armén och olika kurdiska fraktioner.Assyrierna/syrianerna har av de bägge stridandeparterna beskyllts för samröre med den andragruppen, och både den turkiska armén och kurder harsett anledning att förstöra byar, driva folk frånsina hem eller beslagta deras egendom.Turkiets taktik mot assyrierna/syrianerna användsäven i den del av norra som efter Kuwaitkrigetställts under FN:s beskydd. De turkiska attackernapå irakisk mark mot drabbar ävenassyrierna/syrianerna. För att skydda sin egenbefolkning gömmer sig ofta PKK i assyrisk/syrianskabyar, och låter därmed assyrierna/syrianerna fungerasom levande sköldar. Inga utomstående observatörersläpps in i norra . I rapporteromtalas dock att situationen förassyrierna/syrianerna där alltmer börjar likna den iTurkiet.I är assyrierna/syrianerna utsattaför diskriminering och trakasserier.Assyrisk/syrianska ledare sitter i fängelse utan domeller rannsakan. Även i och leverassyrierna/syrianerna under svåra förhållanden.Under den senaste tiden har det kommit rapporter omatt assyrier/syrianer förföljs, trakasseras ochtvingas att fly för att rädda sina liv.På grund av att assyrierna/syrianerna lever i mångaolika länder, ständigt förödmjukas och kläms mellanolika grupper, har de haft svårt att göra sinaröster hörda. Det är därför angeläget att bådenationellt och internationellt uppmärksamma derassituation, menar motionärerna bakom de tremotionerna.I motion U606 (kd) yrkande 1 anförs att börverka för att det assyrisk/syrianska folket erkännssom ett folk, och i yrkande 2 krävs att i FNoch EU arbetar för att det assyrisk/syrianska folketges fullständiga medborgerliga rättigheter ochrättsligt skydd i sina hemländer , ,, och . I yrkande 3 framhålls attSverige inom FN, EU och i direkta kontakter med denturkiska regeringen bör verka för attassyrisk/syrianska egendomar tillerkänns sinarättmätiga ägare. Vidare framhålls i yrkande 4 attassyriernas/syrianernas flyktingstatus också måsteerkännas i enlighet med internationellakonventioner.I motion U626 (s) yrkande 1 begärs att regeringenverkar för att minoritetsstatus, fullständigamedborgerliga rättigheter och rättsligt skydd ges åtassyrier/syrianer i bl.a. . I yrkande 2 krävsatt åtgärder vidtas för att den assyrisk/syrianskaegendomsrätten liksom det assyrisk/syrianskakulturarvet respekteras och skyddas.Även motion U632 (kd) uppmärksammar den förföljelseassyrier/syrianer utsätts för på grund av sinreligion och kultur. I yrkande 6 krävs att Sverigeskall verka för att det assyrisk/syrianska folketges erkännande som ett folk och ges stöd ochåterupprättelse.Utskottets övervägandenI motion U606 (kd) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att skall verka för attdet assyrisk/syrianska folket måste gesinternationellt erkännande som ett folk ochbehandlas som ett folk. I yrkande 2 krävs attSverige i FN och EU arbetar för att detassyrisk/syrianska folket ges fullständigamedborgerliga rättigheter och rättsligt skydd i sinahemländer. Även i motion U632 (kd) yrkande 6 krävsatt skall verka för att detassyrisk/syrianska folket ges erkännande som ettfolk och att det ges stöd och återupprättelse.Utskottet har vid flera tillfällen tidigarebeskrivit frågan om assyriernas/syrianernas ursprungoch historia (en bakgrundsteckning vad gäller dehistoriska förhållandena ges i utskottets betänkande1992/93:UU3).Ett mycket stort antal assyrier/syrianer harfördrivits från sina hem till följd av stridighetermellan islamska fundamentalister och andra grupperliksom strider mellan turkiska säkerhetsstyrkor ochkurdiska grupper. Den turkiska regeringen har integivit grundläggande skydd åt den assyrisk/syrianskaminoriteten. Utskottet har deklarerat attsituationen i för assyrier/syrianer är sådanatt den borde ges ökad uppmärksamhet i de forum därfrågor om de mänskliga rättigheterna behandlas.Utskottet menar att länge verkat för att deassyrisk/syrianska kristna - och andra minoriteter -skall ha möjlighet att utöva sina grundlägganderättigheter, som bl.a. erkänns dem i FN:s konventionom medborgerliga och politiska rättigheter och somratificerats av alla de berörda staterna (,, , och ). ger ocksåstöd till verksamheter som är inriktade på samarbeteoch dialog mellan olika grupper. Detta sker bådegenom biståndet och genom multilaterala insatserinom EU och FN.Utskottet konstaterar att regeringen, senast iinterpellationssvar och påföljande debatt den 28januari 1999, bekräftat dessa ståndpunkter i frågan.Med detta avstyrker utskottet motionerna U606 (kd)yrkandena 1 och 2 och U632 (kd) yrkande 6.I motion U606 (kd) yrkande 3 begärs att ,inom FN, EU och i direkta bilaterala kontakter medden turkiska regeringen, verkar för attassyrisk/syriansk egendom tillerkänns de rättmätigaägarna. Även motion U626 (s) yrkande 2 krävs att denassyrisk/syrianska egendomsrätten och detassyrisk/syrianska kulturarvet respekteras ochskyddas.Utskottet konstaterar att situationen för deassyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa i Turkietär svår och att bör försöka påverka denturkiska regeringen att respektera denna gruppsrättigheter. Utskottet utgår från att regeringenäven fortsättningsvis inom EU, vid bilateralakontakter och genom stöd till MR-organisationerverkar för att skall vidta kraftfullaåtgärder för att reformera samhället i här aktuellaavseenden. bör även verka för att degrundläggande rättigheter som assyrierna/syrianernahar i egenskap av en minoritet, inklusive respektför deras egendomsrätt och för kulturarvet, skallskyddas i enlighet med internationella åtaganden.Med detta anses motionerna U606 (kd) yrkande 3 samtU626 (s) yrkande 2 besvarade.Slutligen krävs i motion U606 (kd) yrkande 4 etttillkännagivande om att inom FN och EU skallarbeta för ett erkännande av assyriernas/syrianernasflyktingstatus i enlighet med internationellakonventioner och vidare i motion U626 (s) yrkande 1att regeringen verkar för att minoritetsstatus ochfullständiga medborgerliga rättigheter garanterasassyrier/syrianer i och i andra hemländer.Utskottet har inhämtat att grupper inte beviljasasyl generellt utan att en individuell prövning skerenligt gällande svensk lagstiftning ochinternationella konventioner. Utskottet konstaterarvidare att det inom EU förs en kontinuerlig dialogom MR-situationen i , inklusive olikaminoriteters situation. har flera gångerpåtalat att visar bristande respekt för defolkrättsliga åtaganden landet gjort, och regeringenhar också agerat bilateralt, inom EU och i andraforum för att framhålla den vikt fäster vidatt och andra länder lever upp till sinainternationella åtaganden.Med detta anser utskottet motionerna U606 (kd)yrkande 4 och U626 (s) yrkande 1 besvarade.12. AlgerietSammanfattning av motionenMotionärerna bakom flerpartimotion U612 (v, kd, c,fp, mp) pekar på att våldet i nu har pågåtti utan att det internationella samfundet haragerat. Trots att tiotusentals civila under desenaste åren har dödats i oerhört brutala massakrer,kom inte ens upp på dagordningen vid förraårets för de mänskliga rättigheterna.Den algeriska regeringen hävdar att samtligaattacker har utförts av terrorister och islamiskafundamentalister. Tusentals människor har dömts tillfängelse efter bristfälliga rättegångar, och mångamänniskor kvarhålls utan rättegång. Tortyr ochmisshandel uppges vara vanligt förekommande,särskilt mot fångar i hemliga häkten.Oberoende organisationer har trots upprepadeförfrågningar inte fått tillstånd att resa in iAlgeriet för att kunna göra MR-utredningar. Åtgärdermåste vidtas för att skydda civilbefolkningen ochstoppa massakrerna. Vidare måste noggrannautredningar göras av oberoende experter för attkunna säkerställa vem som ligger bakom övergreppen.Även frågan om säkerhetsstyrkornas och denregeringsstödda milisens inblandning måste utredas,och de som gjort sig skyldiga till kränkningar motde mänskliga rättigheterna måste ställas införrätta.I motionens yrkande 3 krävs att i FN, EUoch andra internationella organ verkar för att eninternationell delegation ges möjlighet att besökaoch undersöka våldet i Algeriet.Utskottets övervägandenI flerpartimotion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 3krävs att verkar för att en internationelldelegation ges möjlighet att besöka Algeriet.Utskottet konstaterar att FN:s generalsekreterarehar tagit initiativet att tillsätta en grupp av"eminent persons" med uppdrag att besöka Algerietför att sammanställa en rapport om MR-situationen ilandet. Ett första besök genomfördes under juli1998. Gruppen mötte en rad företrädare för denalgeriska regeringen, representanter för medier ocholika religiösa organisationer. Generalsekreterarenbedömde besöket som en framgång och ett steg i rättriktning. stöder aktivt gruppens fortsattaarbete.Sverige har också uppmärksammat MR-situationen iAlgeriet i säkerhetsrådet och inom ramen för arbete i . Det är utskottetsmening att det är viktigt att i det internationellasamfundet visa en öppenhet i dialogen med allaparter i . borde det vara ettalgeriskt egenintresse att visa öppenhet motomvärlden.Utskottet har inhämtat att EU och enskilt,liksom många andra länder inom EU-kretsen,uppmärksamt följer utvecklingen i . Förnärvarande sonderas vilka möjligheter det finns attförmå att mer villigt samarbeta med detinternationella samfundet om att nå ett slut på detpolitiska våldet. har också tagit initiativtill att stödja direkta kontakter mellan de civilasamhällena i de bägge länderna, bl.a. besökteutskottets ordförande under 1998.Med vad som ovan anförts anser utskottet motion U612(v, kd, c, fp, mp) yrkande 3 besvarad.13. IranSammanfattning av motionernaI tre motioner, U607 (m), U612 (v, kd, c, fp, mp)och U613 (v, s, m, kd, c, fp, mp), behandlas MR-situationen i . Rapporter om grova kränkningarav de mänskliga rättigheterna i har förekommitunder en lång rad år. President utfästelserom reformer på MR-området, exempelvis när det gälleryttrandefrihet och kvinnors rättigheter, motarbetasav konservativa religiösa krafter i det politiskaetablissemanget. Hundratals politiska fångar hållsalltjämt fängslade, många utan rättslig prövningeller efter att ha blivit dömda vid bristfälligarättegångar. Avrättningar, tortyr och misshandel ärvanligt förekommande och brutala straffmetodertillämpas. avrättades minst 143människor, flera av dem samvetsfångar. Religiösaminoriteter utsätts för svår förföljelse. Bl.a.Bahai-anhängare har utsatts för svår förföljelse,sedan den islamiska revolutionen har minst 200av dessa avrättats och fastställdesdödsdomarna mot ytterligare två Bahai-anhängare.Alla brott är inte kända, utan ett stort mörkertalantas finnas. Regimens offer kan sannolikt räknas itiotusentals mördade och försvunna.I motion U607 (m) understryks nödvändigheten av attdet internationella samfundet noga bevakar attutvecklingen i går i en positiv riktning ochatt även fortsättningsvis agerar med fasthetoch ständigt påminner den iranska regimen om de kravsom genom FN ställts på landet vad gäller demänskliga rättigheterna.I flerpartimotion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 7begärs att regeringen noga följer vad som sker iIran när det gäller mänskliga rättigheter, framförallt när det gäller säkerhet ochiranska kritikers rättigheter och personligasäkerhet.Motionärerna bakom flerpartimotion U613 (v, s, m,kd, c, fp, mp) anför i yrkande 1 att regeringen börverka för att EU i den kritiska dialogen med Iranlägger tyngdpunkten på frågan om brott mot demänskliga rättigheterna och i synnerhet vad gällerkvinnornas situation. I yrkande 2 anförs att EUgivet den oförändrade situationen i böröverväga att med politiska, ekonomiska ochdiplomatiska punktåtgärder understryka vad somframförts i den kritiska dialogen.I yrkande 3 anser motionärerna att regeringen isina direkta relationer med den iranska regeringenoch i EU- och FN-sammanhang måste verka för att allafängslade författare och journalister frisläpps ochges möjlighet att fritt ge ut sina verk, tidskrifteroch tidningar.