bet · GN01UbU4 · 1999-10-14 00:00:00 — Genom att införa en statligpeng för dessa elever garanteras de ett stöd sominte behöver variera mellan kommunerna beroende påkommunernas engagemang i frågan.Avslag på förslaget att synskadade och talskadadebarn skall utgå ur specialskolans målgrupp begärsockså i motion 1998/99:Ub17 (m) yrkande 3.Motionären påpekar att förslaget innebär att varjeberörd kommun måste bygga upp erforderlig kompetensoch anpassa lokaler och utrustning för elever medmycket speciella behov. Förmodligen är det intemöjligt att garantera en likabehandling över helalandet av dessa elever. Regeringens förslag omavveckling av den fasta skolverksamheten vidEkeskolan respektive bör såledesavslås (yrk. 1 och 2). I motionen argumenterassärskilt för ett bibehållande av . Om dennaavvecklas i sin nuvarande form kommer det att bli enbetydande försämring för de barn som skulle behövagå på läsårsvis med klasskamrater i enstabil miljö och med möjlighet att planera sinutbildning. Motionären hävdar att i en vidarebemärkelse är döva knappast de enda barn medfunktionshinder som har ett eget språk och därmedbehov av en egen skolmiljö (yrk. För svårtsynskadade barn med allvarliga multifunktionshinderfinns en miljö som ger bästa möjliga förutsättningarför språkutveckling, nämligen . Motionärenanser att det bör införas en statligt garanteradrätt att välja skola som omfattar alla barn och isynnerhet dem som söker specialskola (yrk. -Liknande synpunkter i fråga om det felaktiga i attavveckla och om valfriheten återfinns imotion 1998/99:Ub216 (m) som väcktes av sammemotionär innan den nu aktuella propositionen ladesfram (yrk. I motionen anmärks också attsegregation, dvs. skolgång i specialskola i ställetför i ordinarie skola, faktiskt kan vara någotpositivt - när den är självvald (yrk. 6).I motion 1998/99:Ub263 (c, fp) understrykermotionärerna att specialskolorna bör få vara kvarsom egen skolform i nuvarande omfattning (yrk. 1).Särskilt betonas att inneburit en stortrygghet för elevgruppen gravt synskadade medflerfunktionshinder och för deras vårdnadshavare. Omnågra förändringar skall genomföras måste ettminimikrav vara att det görs en genomgripande ochopartisk analys av elevernas situation samt attföräldrarna får ta del i den processen (yrk. 2).Det påpekas i motion 1998/99:Ub21 (s, v) i dennadel om , att många barn har kommit tilldenna skola på grund av att de har haft behov av enmycket speciell personell kompetens. Motionärernaifrågasätter om denna kompetens ens gåratt säkra och i varje kommun.När det gäller gruppen barn och ungdomar med svårafunktionshinder är det, enligt motion 1998/99:Ub255(s), viktigt att se till varje enskild individsmöjligheter till utveckling och kunskapsinhämtande.Den speciella pedagogik som behövs för att klaradenna uppgift måste vårdas och utvecklas.Huvudparten av kostnaden för elever som går istatens specialskolor måste även fortsättningsvisbetalas av staten, anser motionärerna.Utskottets bedömningUtskottet vill till en början klargöra att utskottet- liksom socialutskottet i yttrandet - ställer sigbakom den viktiga handikappolitiska principen attbarn med funktionshinder så långt möjligt skallerbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun ochdärmed ha rätt och möjlighet att bo hemma med sinaföräldrar.Utskottet anser att förslaget om en förändring avspecialskolans målgrupp till att inte längre omfattasynskadade och talskadade barn är ett viktigt stegmot en integrering av elever med funktionshinder iden ordinarie skolan.För döva, dövblinda och hörselskadade elever ärmöjligheterna till en teckenspråkig miljö ennödvändig förutsättning för delaktighet ochgemenskap, vilket får till följd att undervisningbehöver bedrivas i särskilda skolor eller isärskilda undervisningsgrupper. Denna ståndpunktåterfinns även i för atttillförsäkra människor med funktionsnedsättningdelaktighet och jämlikhet, som ett undantag frånhuvudprincipen att utbildning för elever medfunktionshinder skall erbjudas inom den ordinarieskolorganisationen. Det är enligt utskottets meningriktigt att behålla specialskolan som skolform fördessa elevgrupper.Avvecklingen av de fasta skoldelarna vid blir, som utskottet ser det, ennaturlig följd av att specialskolan som skolformupphör för synskadade och talskadade elever.När det särskilt gäller förslaget om en förändradinriktning av verksamheten vid noterarutskottet att majoriteten av barn med synskada ikombination med ytterligare funktionsnedsättningar,däribland utvecklingsstörning, får sinskolgång i särskolan. Genom en omprioritering avEkeskolans resurser till förmån för en förstärktresurscenterverksamhet ökar förutsättningarna att nåbarn och ungdomar med synskada i kombination medtilläggshandikapp som och får sinutbildning inom den kommunala skolan. Inom ramen förresurscenterverksamheten skall det enligtregeringens förslag finnas en mindre skoldel förvisstidsplaceringar för att kunna möta behoven hosbarn och ungdomar som av olika skäl kan behöva merintensifierade specialpedagogiska insatser underviss tid. Dessa placeringar vid resurscentret kanefter överenskommelse och utifrån den enskildaelevens specialpedagogiska behov pågå en längreeller och ibland vara av återkommandekaraktär. De kan därmed ingå som ett led i detåtgärdsprogram som hemkommunens skola upprättar förden enskilde eleven.Motsvarande synpunkter kan anföras i fråga omHällsboskolan för elevgruppen talskadade elever.Sammantaget delar utskottet regeringens bedömningatt det finns goda möjligheter att finna välfungerande lösningar för de enskilda barnen ochderas familjer genom att samordna råd, stödinsatseroch personlig assistans med grundskola ellersärskola.Utskottet är inte berett att stödja motionsyrkandetom införandet av en statlig handikappeng.Utskottet föreslår alltså, beträffande förändringenav specialskolans målgrupp, m.m., att medavslag på motionerna 1998/99:Ub17 yrkandena 3 och 9,1998/99:Ub18 yrkandena 1 och 5, 1998/99:Ub19 yrkande1 (delvis), 1998/99:Ub20 yrkande 3, 1998/99:Ub22,1998/99:Ub216 yrkandena 3 och 6, 1998/99:Ub227yrkande 19, 1998/99:Ub255 samt 1998/99:Ub263 yrkande1 antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen, såvitt avser 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §, 6kap. 7 §, 7 kap. 1, 6 och 8 §§ samt punkterna 2, 3och 8 i övergångsbestämmelserna.Detta ställningstagande innebär att de fastaskoldelarna vid och börsuccessivt avvecklas på det sätt regeringenföreslagit. Därmed bör avslå motionerna1998/99:Ub17 yrkandena 1, 2 och 8, 1998/99:Ub18yrkandena 2 och 4, 1998/99:Ub19 yrkande 1 (delvis),1998/99:Ub20 yrkande 2, 1998/99:Ub21 (delvis),1998/99:Ub216 yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:Ub263yrkande 2.7 Utbyggd resurscenterverksamhetPropositionenI samband med avvecklingen av respektiveHällsboskolans fasta skoldelar frigörs medel,påpekar regeringen, som kan användas för att stärkaverksamheterna vid resurscentren i syfte att geutökat stöd vid utbildning av elever medfunktionshinder i deras hemkommuner.När det först gäller resurscenter anserregeringen, som tidigare nämnts, att det finns skälatt behålla en mindre skoldel för s.k.visstidsplaceringar vid resurscentret. Det kan varafråga om elever som av olika skäl behöver ettintensifierat specialpedagogiskt expertstöd frånresurscentrets sida. En placering vid resurscentretavses ingå som ett led i det åtgärdsprogram somhemkommunens skola upprättat, och bygger på attresurscentret, kommunen, eleven och dennesvårdnadshavare är överens om syftet med vistelsen.Regeringen anser att det är av stor betydelse attresurscentret riktar sina insatser mot barn ochungdomar t.o.m. gymnasieåldern. Det innebär attgymnasiesärskolan bör få stöd för att möta behovenhos dessa äldre elever.Regeringen redovisar att behovet av samverkanmellan Tomtebodaskolans resurscenter (TRC) ochEkeskolans resurscenter (ERC) har understrukits iolika sammanhang. Enligt regeringen finns det starkaverksamhetsmässiga skäl för en sammanslagning avcentren till ett gemensamt resurscenter försynskadade barn och ungdomar. I ett första steg ärdet angeläget att sammanföra TRC och ERC i engemensam organisation under en och samma styrelse.På sikt bör också en samlokalisering tillStorstockholmsområdet övervägas, menar regeringen.Också resurscenter för gravtspråkstörda elever bör utökas. Regeringen gör sammabedömningar när det gäller som i frågaom och föreslår alltså att en mindreskoldel behålls i anslutning till resurscentret förs.k. Med hänsyn till attkunskapen om behoven hos elever med gravspråkstörning är bristfällig i många kommuner ochtill att elevgruppen är förhållandevis stor, finnsdet starka skäl att öka stödet till kommunerna fördenna grupp, betonar regeringen. Det föreslagnaintagningsstoppet till den fasta skoldelen den 1juli 2002 bör föregås av en riktad satsning påkompetensutveckling med början år 2000till personal i kommunerna som arbetar med elevermed grava språkstörningar. Inom ramen förspecialskolans nuvarande anslag bör särskilda medelavsättas till som bör få i uppdrag attgenomföra denna satsning i samarbete med lämpligaspecialpedagogiska institutioner.Enligt regeringens bedömning bör vidare ettresurscenter för dövblindfödda barn och ungdomarinrättas i anslutning till det resurscenter för dövabarn med utvecklingsstörning som redan finns vidÅsbackaskolan. Mot bakgrund av att dövblindföddabarn och ungdomar, med få undantag, går ihemkommunens skola är det nödvändigt, anserregeringen, att det finns en samlad riksresurs förutredningar och specialpedagogiskt stöd.Verksamheten vid resurscentren ingår inte i detoffentliga skolväsendet. Det finns därför enligtregeringen behov av en reglering av innebörd attbarn som är synskadade eller gravt språkstörda fårfullgöra sin skolplikt i särskilda resurscenter,samt att hemkommunen skall betala viss ersättningtill staten för detta. Sådana regler föreslås tas ini 10 kap. skollagen som omfattar särskildautbildningsformer, i en ny paragraf 3 a §, jämte ettbemyndigande för regeringen att meddela närmareföreskrifter.MotionernaI motion 1998/99:Ub17 (m) yrkande 4, hävdas attEkeskolans resurscenter är avhängigt av att detbedrivs löpande undervisning på för att nypraktisk kunskap skall kunna utvecklas.Resurscentret bör också i fortsättningen vara knutettill fasta skoldel och inte flyttas tillStockholm eller annorstädes, framhåller motionären.Liknande synpunkter framförs i motion 1998/99:Ub21(s, v) i denna del, nämligen att ett beslut omsamordning av resurscentren vid ochEkeskolan med inriktning på sammanläggning avverksamheterna till äventyrarverksamheten vid skolenheten. Vidare finns det skälatt analysera förslaget om att förläggariksresurscentret för dövblindfödda tillÅsbackaskolan och därmed flytta verksamheten frånÖrebro som enligt regeringens förslag blir centrumför verksamheten för döva ungdomar.Utskottets bedömningUtskottet har i det föregående ställt sig bakomregeringens förslag att avveckla de fastaskoldelarna vid och tillförmån för en utbyggd resurscenterverksamhet med enmindre skoldel för visstidsplaceringar vid centren.I fråga om den i propositionen aviserade riktadesatsningen på kompetensutveckling av lärare i denkommunala skolan som arbetar med elever med gravspråkstörning, återkommer regeringen ibudgetpropositionen för . Regeringen anmälerdär att man avser att ge i uppdrag attskyndsamt börja planera för sådankompetensutveckling. För detta ändamål beräknasHällsboskolan, med början år2000, få disponera sammanlagt . -Utskottet kommer att behandla förslagen ibudgetpropositionen i sitt betänkande1999/2000:UbU1.Som regeringen föreslår behöver regler införas iskollagen om att barn som är synskadade eller gravtspråkstörda får fullgöra sin skolplikt i särskildaresurscenter. Regler behövs också omersättningsskyldighet för hemkommunen. bördärför enligt utskottets mening anta regeringensförslag till 10 kap. 3 a § skollagen.Utskottet anser i likhet med regeringen att det ärangeläget med en samlad riksresurs för utredningaroch specialpedagogiskt stöd till den lilla gruppendövblindfödda barn och ungdomar. Regeringensbedömning att Åsbacka-skolan erbjuder de bästaförutsättningarna för ett resurscenter fördövblindfödda barn finner utskottet vara riktig.Miljöns fokus på kommunikation är en viktig faktor.Gruppen dövblinda elever omnämns också, tillsammansmed döva elever, i som en gruppsom har speciella behov av kommunikation.Regeringens intentioner om en sammanföring avTomtebodaskolans re-surscenter och i engemensam organisation möter heller inga invändningarfrån utskottets sida. Utskottet anser däremot attfrågan om de båda resurscentren skall samlokaliserastill bör lämnas öppen. Det börenligt utskottets mening ankomma på den framtidastyrelsen för stödorganisationen att bestämma om denslutliga lokaliseringen och organisationen så att debåda enheternas erfarenheter, kunskaper ochkompetenser tas till vara på bästa sätt, allt isyfte att vara en effektiv resurs för synskadadeelever i hela landet.Vad utskottet nu anfört om den slutligalokaliseringen och organisationen av resurscenterför synskadade barn och ungdomar bör medanledning av motionerna 1998/99:Ub17 yrkande 4 och1998/99:Ub21 (delvis) som sin mening ge regeringentill känna.8 Rätt till personlig assistans i skolanFrågan om rätten till personlig assistans tas upptill behandling i motion 1998/99:Ub19yrkande 3. Om regeringens förslag inte skallinnebära en försämring för elever medfunktionsnedsättning när de integreras i denordinarie skolan, krävs det att rätten tillpersonlig assistans vid vistelse i skola eller annandaglig verksamhet i kommunen återinförs,understryker motionärerna. Med enrättighetslagstiftning, som den ursprungligen varutformad, bör de funktionshindrade elevernas behovkunna tillgodoses även lokalt i hemkommunens skola.U t s k o t t e t hänvisar till riksdagensbehandling av denna fråga (prop.1995/96:146, bet. SoU15, rskr. Efter förslagfrån regeringen infördes i lagen (1993:389) omassistansersättning () en bestämmelse om attsådan ersättning inte lämnas för tid då denfunktionshindrade vistas i eller deltar ibarnomsorg, skola eller daglig verksamhet (4 §första stycket). Ersättning kan emellertid lämnas omsärskilda skäl föreligger (4 § andra stycket).Socialutskottet framhöll i betänkandet att det börvara huvudmannens uppgift att se till att deresurser som krävs med hänsyn till denfunktionshindrades behov tillförs verksamheten,t.ex. genom höjd personaltäthet, specialpedagogisktstöd eller elevassistans. Dock ansåg utskottet attstatlig assistansersättning för personlig assistansbör utgå för den tid då den funktionshindradepersonen vistas i barnomsorg, skola eller dagligverksamhet, om funktionshindret är sådant ellerkombinationen av funktionshinder sådan att denfunktionshindrade behöver tillgång till någon personmed ingående kunskap om den funktionshindrade ochdennes hälsotillstånd.Socialutskottet har vid behandlingen avmotionsyrkanden i frågan under föregående riksmötevidhållit sin uppfattning (bet.1998/99:SoU1 s. 48). I sitt yttrande tillutbildningsutskottet över den nu aktuellapropositionen har socialutskottet inte särskilttagit upp frågan om rätten till personlig assistans.Utbildningsutskottet finner inte skäl att göranågon annan bedömning än socialutskottet, utanföreslår att avslår motion 1998/99:Ub19yrkande 3.9 Teckenspråkig miljö - ett statligtåtagandePropositionenDen föreslagna ändringen av reglerna i skollagen omspecialskolans målgrupp, som utskottet i detföregående ställt sig bakom, innebär attspecialskolan endast skall omfatta döva ochhörselskadade elever.Regeringen anser att staten även fortsättningsvisbör vara huvudman för specialskolan. Enligtregeringens bedömning finns det heller inte skäl attändra nuvarande regionindelning för specialskolanför döva och hörselskadade elever. Särskilda enheterför specialskolan bör alltså finnas vidBirgittaskolan i , Kristinaskolan i ,Manillaskolan i , Vänerskolan i i bör, som , vara en skola medriksintag för döva och hörselskadade elever somockså är utvecklingsstörda. I samband med att denfasta skoldelen vid avvecklas bedömerregeringen att ansvaret för det fåtal dövblindföddabarn som har behov av undervisning i specialskolabör föras över till Åsbackaskolan, vilket innebäratt skolans uppdrag vidgas till att även omfattadövblinda elever.I propositionen föreslår regeringen att nuvarandestyrelser för de regionala specialskolorna samtÅsbackaskolan avvecklas och att skolorna framöverorganiseras i en ny och gemensam myndighet underledning av en styrelse. Det främsta motivet tillförslaget anges vara att förstärka den kvalitativautvecklingen av verksamheten genom bl.a. samordnadeutvecklingsinsatser och för skolorna gemensammasatsningar för att förbättra den teckenspråkigamiljön. Den föreslagna styrelsen för specialskolornabör disponera särskilda medel för dessa åtgärder.Enligt regeringen bör en organisationskommittétillsättas med uppgift att lämna förslag tillinstruktion för myndigheten m.m. Regeringen anseratt den nya gemensamma myndigheten bör placeras iÖrebro, där det bl.a. genom den riksrekryterandegymnasieutbildningen finns en samlad kompetens närdet gäller utbildning för hörselskadade samt dövabarn och ungdomar.Förslaget om en gemensam styrelse förspecialskolorna föranleder en ändring i 7 kap. 5 §första stycket skollagen.Regeringen föreslår också att bestämmelsen i 7 kap.5 § andra stycket skollagen - som reglerarmöjligheten att anordna utbildning i specialskolan isärskilda klasser (externa klasser) som är förlagdatill , men leds av en styrelse förspecialskolan - skall tas bort. Det finns intelängre skäl att ha kvar denna möjlighet. De relativtsmå elevgrupperna i externa klasser bildar inteunderlag för en tillräckligt stor krets avteckenspråkiga elever.Enligt regeringens bedömning bör den avgift somkommunerna betalar för en elev i specialskolan höjasfr.o.m. hösten till per elev ochläsår, dvs. motsvarande knappt halva kostnaden fören elev i de regionala skolorna. Den föreslagna avgiftsnivån ärtänkt att gälla för eleverna vid de sexspecialskolorna för döva och hörselskadade och förde elever som kommer attfinnas kvar som specialskoleelever efterintagningsstoppen vid och Hällsboskolan.MotionernaI två motioner från den allmänna motionstiden underföregående , nämligen 1998/99:Ub208 (c) och1998/99:Ub221 (s), pläderas för att Vänersborgfortsatt skall vara lokaliseringsort för västraregionens teckenspråkiga skola.Statligt stöd bör inte utgå till kommunalundervisning av döva elever på teckenspråk, enligtmotion 1998/99:Ub23 (c). Motionären åsyftar attGöteborgs stad erhåller bidrag för sådanundervisning.Kristdemokraterna yrkar i motion 1998/99:Ub20avslag på regeringens förslag om en ny och gemensammyndighet för specialskolorna (yrk. Motionärernamenar att regeringens förslag strider motsubsidiaritetsprincipen. De hävdar att deverksamhetsnära myndigheter som finns är välrustade för att ta emot elever med funktionshinderutifrån deras specifika förutsättningar.Enligt motion 1998/99:So376 (kd) yrkande 3 omteckenspråkskunnig personal i specialskolorna fördöva och hörselskadade elever räcker det inte medatt lärarna kan teckenspråket. Eleverna behöver försin utveckling även ha språklig kontakt med annanpersonal. Målet bör vara att all personal somarbetar på dessa skolor skall kunna teckenspråket.Utskottets bedömningUtskottet noterar att hadeförordat att lokaliseringen av en, enligt derasförslag, "teckenspråkig grundskola" i västraregionen skulle närmare utredas av enorganisationskommitté. I propositionen harregeringen gått ifrån utredningens förslag i dennadel. Vänerskolan som ligger i skall ävenfortsättningsvis utgöra specialskola för döva ochhörselskadade elever inom västra regionen. Yrkandenai motionerna 1998/99:Ub208 och 1998/99:Ub221 äralltså tillgodosedda genom vad regeringen anfört ipropositionen och bör avslås.När det gäller statligt stöd till viss kommunalundervisning av döva elever på teckenspråk harregeringen i propositionen anmält sin avsikt attfortsätta att ge ett begränsatekonomiskt bidrag för sådan undervisning med medelfrån anslaget Särskilda insatser på skolområdet, dets.k. Regeringen är positiv till ensamverkan mellan specialskolorna och den kommunalaverksamheten i om t.ex. kompetensutvecklingoch olika former av gemensamma aktiviteter föreleverna. Utskottet finner inte skäl att göra någonannan bedömning än regeringen. Motionsyrkandetavstyrks.Enligt vad som redovisas i propositionen har såvälSkolverket som kunnat konstatera att elevernavid de regionala specialskolorna har omfattandesvårigheter att nå upp till målen i läroplan ochkursplaner. Utskottet delar regeringens uppfattningatt problemen med bristande måluppfyllelse måstemötas med förstärkta insatser. Utskottet anser atten gemensam myndighet för de regionalaspecialskolorna och Åsbackaskolan kan ge ökadeförutsättningar för bl.a. samordning av resurser,planering och uppföljning samt stöd tillkvalitetsutveckling. Utskottet föreslår attriksdagen med avslag på motion 1998/99:Ub20 yrkande4 antar den ändring i 7 kap. 5 § första stycketskollagen som erfordras med anledning av en gemensamstyrelse.Riksdagen bör enligt utskottets mening också antaförslaget att upphäva bestämmelsen i 7 kap. 5 §andra stycket skollagen, om utbildning ispecialskoleklasser förlagda till , av deskäl som regeringen redovisat.Utskottet avstyrker motionsyrkandet om behovet avteckenspråkskunnig personal i specialskolorna medhänvisning till att styrelsen för specialskolorna,enligt vad som anges i propositionen, kommer attdisponera medel för kompetensutveckling avpersonalen i syfte att stärka den teckenspråkigamiljön.10 Godkännande av fristående skolor sommotsvarar specialskolanEnligt 9 kap. 1 § tredje stycket skollagen skallärenden om godkännande av fristående skolor sommotsvarar specialskolan prövas av styrelsen för denspecialskola som ansvarar för utbildning av sammahandikappgrupp där skolan är belägen. Som enkonsekvens av förslaget om en gemensam myndighet förspecialskolorna föreslår regeringen attlagbestämmelsen ändras till att styrelsen förspecialskolan prövar sådana ärenden.Avslag på förslaget till lagändring i denna delbegärs i motion 1998/99:Ub18 yrkande 3.Moderaterna förordar att skall getillstånd att driva fristående skolor som motsvararspecialskolan, i likhet med vad som gäller inom detövriga skolväsendet (yrk. 6).Liknande uppfattning förs fram i motion1998/99:Ub19 (fp) yrkande 4, nämligen attSkolverket, efter hörande av fackkunskapen, skallgodkänna fristående skolor som motsvararspecialskolan.Kristdemokraterna - som yrkat avslag på förslagetom en gemensam myndighet för specialskolorna fördöva och hörselskadade - anser likaså i motion1998/99:Ub20 yrkande 5 att skall beviljatillstånd för fristående skolor för elever medfunktionshinder.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena ochföreslår att antar förslaget till ändringav 9 kap. 1 § tredje stycket skollagen.Utskottet hänvisar därvid till att regeringen ipropositionen anmält att det finns skäl attanalysera huruvida lagbestämmelserna för de olikaskolformerna skall harmoniseras, så att Skolverketansvarar för godkännande även för den aktuellagruppen elever. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen efter beredning av frågan.11 Gymnasieutbildning för vissa ungdomarmed funktionshinderSkolhuvudmännen, dvs. kommuner, landsting ellerfristående gymnasieskolor, har ansvaret förgenomförandet av utbildning på gymnasial nivåutifrån de nationella mål som finns angivna iskollag, läroplan och kursplaner.För vissa elever med funktionshinder har statentagit på sig ett utökat ansvar genom att stödjariksrekryterande gymnasieutbildning för döva ochhörselskadade i (RGD/RGH) samtriksrekryterande gymnasieutbildning med särskiltanpassad utbildning för svårt rörelsehindradeungdomar, s.k. Rh-anpassad utbildning, i ,, och . På tre orter ilandet, , och , bedrivs ocksåriksrekryterande verksamhet med statligt stöd förvissa elever med utvecklingsstörning.