bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — 14 (m, kd, c, mp)13. beträffande naturbruksgymnasierna medjordbruksinriktningatt avslår motion 1998/99:MJ219 yrkande 9,14. beträffande investeringsstöd inomäggproduktionenatt avslår motionerna 1998/99:MJ243 och1998/99:MJ524 yrkande 2,15. beträffande Jordbruksverketsaktionsplan för burhönshållningatt avslår motionerna 1998/99:MJ517 och1998/99:MJ526 yrkande 1,16. beträffande regionala stödatt avslår motionerna 1998/99:MJ205 yrkande 3,1998/99:MJ207 yrkande 4, 1998/99:MJ216 imotsvarande del, 1998/99:MJ226, 1998/99:MJ234,1998/99:MJ235, 1998/99:MJ253 yrkande 2 och1998/99:MJ256 yrkande 12,res. 15 (v)17. beträffande intransportstödetatt avslår motionerna 1998/99:MJ207 yrkande 2,1998/99:N271 och 1998/99:N295,18. beträffande investeringsstöd förförädling och avsättning av jordbruks- ochskogsprodukteratt avslår motion 1998/99:MJ202,19. beträffande mobila slakterieratt avslår motion 1998/99:MJ212,res. 16 (v, mp)20. beträffande handeln med mjölkkvoterm.m.att avslår motionerna 1998/99:MJ207 yrkande 1,1998/99: MJ214 yrkandena 1 och 2 samt1998/99:MJ256 yrkande 9,res. 17 (m)21. beträffande jordbrukets miljöstödatt avslår motionerna 1998/99:MJ207 yrkande 3,1998/99:MJ224 yrkande 9, 1998/99:MJ253 yrkande3, 1998/99: MJ256 yrkande 7 i motsvarande del,1998/99:MJ721 yrkandena 4 och 6 samt1998/99:MJ771 yrkandena 2 och 3,res. 18 (kd, c)res. 19 (mp)22. beträffande parlamentariskt samråd omdet nya miljöprogrammetatt avslår motionerna 1998/99:MJ253 yrkande 4 och1998/99:MJ256 yrkande 7 i motsvarande del,res. 20 (m)23. beträffande nyponodlingatt avslår motion 1998/99:MJ203,24. beträffande bevarandet av fäbodaratt avslår motion 1998/99:MJ206,25. beträffande ekologisk äggproduktionatt avslår motion 1998/99:MJ204,26. beträffande hotade lokalahusdjursraseratt avslår motionerna 1998/99:MJ214 yrkandena 3och 4, 1998/99:MJ240 yrkande 3 och1998/99:MJ244,res. 21 (m, kd, c)res. 22 (mp) - delvis27. beträffande stöd tilllantrasföreningaratt avslår motion 1998/99:MJ214 yrkandena 5, 6och 8,res. 22 (mp) - delvis28. beträffande enklare regleratt avslår motionerna 1998/99:MJ201 yrkande 5,1998/99: MJ215, 1998/99:MJ219 yrkande 8 och1998/99:MJ224 yrkandena 12 och 17,29. beträffande utbetalning av stödatt avslår motionerna 1998/99:MJ205 yrkande 4 och1998/99:MJ219 yrkande 5,30. beträffande jordbrukets blockdatabasatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkande 11,1998/99:MJ227 och 1998/99:MJ256 yrkande 8,res. 23 (m, kd)31. beträffande löpandekonsekvensutredningaratt avslår motion 1998/99:MJ231 yrkande 2,32. beträffande Jordbruksverketsregeltillämpningatt avslår motion 1998/99:MJ246,33. beträffande länsstyrelsernas arbetemed jordbrukets miljöprogramatt avslår motion 1998/99:MJ771 yrkandena 4-6,34. beträffande trädgårdsodlingen ochdelprogrammet för resurshushållandekonventionellt jordbrukatt avslår motionerna 1998/99:MJ208 yrkande 2 och1998/99:MJ241 yrkande 5,35. beträffande ekologisk odling iväxthusatt avslår motionerna 1998/99:MJ209, 1998/99:MJ224yrkande 34, 1998/99:MJ241 yrkande 6 och1998/99:MJ252 i motsvarande del,36. beträffande produktionsmål för denekologiska odlingenatt avslår motion 1998/99:MJ220 yrkande 1,37. beträffande konkurrenssituationen förden svenska trädgårdsodlingenatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkande 29 och1998/99:MJ255 yrkande 1,res. 24 (m, kd)38. beträffande investeringsstöd tillträdgårdsnäringenatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkande 31,1998/99:MJ241 yrkandena 2 och 3 och1998/99:MJ252 i motsvarande del,res. 25 (kd)39. beträffande införandet av en kollektivfond för trädgårdsnäringenatt avslår motionerna 1998/99:MJ220 yrkande 2 och1998/99:MJ241 yrkande 7,40. beträffande trädgårdsnäringensbekämpningsmedelatt avslår motion 1998/99:MJ208 yrkande 1.Stockholm den 2 mars 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), KajLarsson (s), (), (), (), (), IngemarJosefsson (s), (), CarolineHagström (kd), (), GudrunLindvall (mp), (), () och (). Den framtida gemensammajordbrukspolitiken (mom. 1), , ochCatharina (alla m) anför:Enligt vår mening är det inom ramen för medlemskapethelt nödvändigt med en gemensam jordbrukspolitikinom EU. bör verka för enavreglerad och förenklad jordbrukspolitik. Detsvenska jordbruket är utifrån en högrationaliseringsgrad och gediget kunnandekonkurrenskraftigt i ett sådant sammanhang. Dettaförutsätter dock att inhemska konkurrenshämmandekostnader och regler undanröjs. Avregleringen måstegenomföras successivt och med respekt för näringensanpassning till en friare marknad.Livsmedelsproduktionen är en betydelsefull del avEU:s näringsliv och det är därför viktigt att såvälprimärproduktion som industri finns kvar efter enreform. En reformerad livsmedelsproduktion kommeratt kunna dra nytta av den öppna världsmarknad somföljer av såväl redan genomförda som kommandeförhandlingar i WTO. En annan viktig utgångspunkt äratt EU:s livsmedelsförsörjning inte får riskeras. Omavregleringar och liberaliseringar sker i någorlundasamma takt i samtliga större producentområden finnsenligt vår mening ingen större risk för att EU:sproduktion drastiskt skulle minska. Om däremot ensnabb och ensidig avreglering genomförs är riskenuppenbar att andra världsdelars jordbrukare ochindustrier blir de enda vinnarna. Någon form avkorrektiv bör dock alltid finnas om produktionenskulle nå en kritisk nedre gräns. En tredjeutgångspunkt är att CAP i första hand och primärtskall omfatta livsmedelsproduktionen. Självklartskall jordbruk bedrivas inom ramen för en hållbarutveckling och omfattas av samma miljöhänsyn somandra verksamheter. Lika självklart är attregionalpolitiken (strukturfonderna) också skallomfatta jordbruksföretag.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande den framtida gemensammajordbrukspolitikenatt med anledning av motion 1998/99:MJ256 yrkande 13och med avslag på motionerna 1998/99:MJ224yrkandena 22, 24, 25 och 27, 1998/99:MJ231yrkande 1, 1998/99:MJ253 yrkande 1,1998/99:MJ749 yrkande 2, 1998/99:MJ774 yrkandena2 och 5, 1998/99:MJ804 yrkande 3, 1998/99:U507yrkande 9, 1998/99:U508 yrkande 16 och1998/99:U509 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,2. Den framtida gemensammajordbrukspolitiken (mom. 1)och (båda v) anför:Enligt vår mening skall verka för enjordbruks- och livsmedelspolitik inom EU varsövergripande mål är att främja ett brett ochvarierat utbud av säkra livsmedel till skäligapriser, främja en hållbar jordbruks- ochlivsmedelsproduktion samt bidra till globallivsmedelssäkerhet. Vidare måste miljöhänsynen gesen överordnad roll i EU:s jordbrukspolitik.Jordbrukspolitiken skall därmed bl.a. syfta till attproduktion, förädling och distribution av livsmedelbedrivs på ett sådant sätt att den biologiskamångfalden bevaras och främjas. Vidare skallkulturmiljöer bevaras, ett varierat odlingslandskapfrämjas, miljöbelastningen minimeras ochanimalieproduktionen ske med högt ställdadjurskyddskrav. En regional balans och en levandelandsbygd samt ett internationelltkonkurrenskraftigt jordbruk inom EU skall främjas.På sikt skall allt brukande av jordbruksmark varaekologiskt hållbart. Detta är nödvändigapreciseringar av de övergripande målen förjordbruket.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande den framtida gemensammajordbrukspolitikenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ253yrkande 1 och 1998/99:MJ804 yrkande 3 samt medavslag på motionerna 1998/99:MJ224 yrkandena 22,24, 25 och 27, 1998/99:MJ231 yrkande 1,1998/99:MJ256 yrkande 13, 1998/99:MJ749 yrkande2, 1998/99:MJ774 yrkandena 2 och 5, 1998/99:U507yrkande 9, 1998/99:U508 yrkande 16 och1998/99:U509 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,3. Den framtida gemensammajordbrukspolitiken (mom. 1)och (båda kd) anför:Den gemensamma jordbrukspolitiken bör reformeras medutgångspunkt års reform. Det europeiskajordbruket bör anpassas till internationella och mermarknadsmässiga förhållanden. Förändringar avstödnivåer förutsätter en stegvis anpassning i taktmed andra WTO-länder och med hänsyn till deninternationella konkurrenskraften. Det är nödvändigtatt de ersättningsformer och regleringar somtillämpas inom det framtida CAP - inklusiveÖsteuropa - kan säkra livsmedelssäkerheten ochrimliga inkomstnivåer hos lantbrukarna inom Europa.Detta utan att inverka negativt på u-ländernaslivsmedelssäkerhet. Förvaltarskapstanken måste varavägledande och kortsiktiga vinstintressen - somdrivit fram odlingssystem som sugit ur jordensbördighet och orsakat jorderosion - måste ersättasmed långsiktigt hållbara brukningsmetoder. Encentral fråga för EU måste vara att aktivt bidratill fattigdomsbekämpning och ökadlivsmedelssäkerhet i tredje världen. Den gemensammajordbrukspolitiken inom EU kan vara ett instrument idetta arbete.När det gäller de svenska utgångspunkterna införreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitikanser vi att livsmedelsproduktion inte helt kanjämställas med annan näringsverksamhet eftersommedborgarna vill försäkra sig om en näratillgänglighet av kvalitetslivsmedel för sinbasförsörjning. Reformeringen av EU:sjordbrukspolitik måste ske på ett sådant sätt attlika konkurrensvillkor för jordbrukare i olika EU-länder upprätthålls. Likvärdiga regler och principerbör gälla med möjlighet till lokala variationerföranledda av exempelvis varierandeklimatförhållanden. Den generellajordbruksersättningen bör ges ut i form av enarealersättning på all , inklusive vall.Miljöbetingade ersättningar skall finnas liksomsärskilda regionalpolitiska ersättningar. Tydligamålsättningar för omställning av jordbruksproduktiontill mer miljövänliga metoder och till ekologiskproduktion bör fastställas på europeisk nivå. Föratt stimulera den ekologiska odlingen skallkompensation ges för ett minskat tärande påråvaruresurser och minskad miljöbelastning. Svenskamiljö- och djurskyddsnormer skall vara miniminormför det europeiska jordbruket. Ett gemensamtmärkningssystem avseende ursprung ochproduktionsmetod skall eftersträvas. Enligt vårmening är det också mycket angeläget att inom EU fåtill stånd ett förenklat regelverk för stöd tillekologisk odling.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande den framtida gemensammajordbrukspolitikenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ224yrkandena 22, 24, 25 och 27, 1998/99:MJ231yrkande 1 och 1998/99:U509 yrkande 9 samt medavslag på motionerna 1998/99:MJ253 yrkande 1,1998/99:MJ256 yrkande 13, 1998/99:MJ749 yrkande2, 1998/99:MJ774 yrkandena 2 och 5,1998/99:MJ804 yrkande 3, 1998/99:U507 yrkande 9och 1998/99:U508 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,4. Den framtida gemensammajordbrukspolitiken (mom. 1)() anför:EU:s jordbrukspolitik syftar till att trygga eneuropeisk livsmedelsproduktion och till att bevaraoch utveckla en levande landsbygd i unionen. Dessamål är bra. Den "europeiska modellen", baserad pålevande landsbygd, god djuromsorg och miljöhänsynskall försvaras. En ny gemensam jordbrukspolitikmåste grunda sig på insikten om att behoven avlivsmedel och andra nyttigheter från jordbruketökar. Den måste baseras på att knytajordbrukssektorn närmare marknaden, på att nyttjajordbruket i miljöarbetet samt ge jordbrukarna ökadfrihet och ökat ansvar, kombinerat med ekonomisktrygghet.Det framtida europeiska jordbruket bör inriktas på:-uthållig bioproduktion,-konkurrenskraft på världsmarknaden,-kvalitetsproduktion för folkhälsa,-landsbygdsutveckling.En uthållig jordbruksproduktion måste, liksom allannan produktion, ske inom de ramar som naturentillåter. Höga krav måste ställas på miljö ochdjurskydd. Djurskyddskraven skall utgå från djurensväl. En utveckling mot en hållbar bioproduktion kanbl.a. stimuleras genom utnyttjandet av ekonomiskastyrmedel. Miljöstöd bör utgå till ekologiskproduktion och konventionellt resurshushållandejordbruk inom livsmedelssektorn. Balansen mellandjurhållning och växtodling är mycket betydelsefulli ett hållbart jordbruk. Alltför stor övervikt åtena sidan inom ett område bidrar till störrepåfrestningar på miljön. Ekologisklivsmedelsproduktion skall främjas. EU måste arbetaför ett jordbruk som är så fritt från kemikalier sommöjligt. De farligaste preparaten skall omedelbartförbjudas genom beslut på EU-nivå.Mot bakgrund av det anförda anser jag attutskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande den framtida gemensammajordbrukspolitikenatt med anledning av motion 1998/99:MJ749 yrkande 2och med avslag på motionerna 1998/99:MJ224yrkandena 22, 24, 25 och 27, 1998/99:MJ231yrkande 1, 1998/99:MJ253 yrkande 1,1998/99:MJ256 yrkande 13, 1998/99:MJ774yrkandena 2 och 5, 1998/99:MJ804 yrkande 3,1998/99:U507 yrkande 9, 1998/99:U508 yrkande 16och 1998/99:U509 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,5. Den framtida gemensammajordbrukspolitiken (mom. 1)() anför:Enligt min mening måste en reformering av dengemensamma jordbrukspolitiken (CAP) inledasså att EU kan ge tydliga signaler till de blivandemedlemsländerna om rådande förutsättningar.Därigenom undviks obalans och snedvridande effekterav konkurrensen på deras egna marknader. De nyamedlemsländerna skall ha full anslutning till ett EUmed en reformerad CAP. För en ökad tydlighet och somett led i strävan efter att återvinna medborgarnasförtroende måste dagens snåriga regelsystem ochbyråkrati inom EU:s jordbrukspolitik undanröjas.Besluten inom EU skall fattas så nära den de berörsom möjligt. En kraftigt avreglerad ochavbyråkratiserad jordbrukspolitik med satsning påmiljö- och landsbygdsutveckling ger helt andraförutsättningar för att lyckas. I detta arbete ärdet av stor betydelse att verkar för attseparata miljömål för jordbruket skapas.Jordbrukaren måste vidare, som vilken annanföretagare som helst, ges möjlighet och frihet attpå likvärdiga villkor konkurrera med sina produkterpå en konkurrensutsatt marknad. Detta förutsätteratt både svensk och europeisk politik underlättarför små- och nyföretagandet så att även småskaligaalternativ kan växa fram på landsbygden. Vidaremåste konkurrensen inom livsmedels- ochdistributionsbranschen öka.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande den framtida gemensammajordbrukspolitikenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ774yrkandena 2 och 5 samt 1998/99:U507 yrkande 9och med avslag på motionerna 1998/99:MJ224yrkandena 22, 24, 25 och 27, 1998/99:MJ231yrkande 1, 1998/99:MJ253 yrkande 1,1998/99:MJ256 yrkande 13, 1998/99: MJ749 yrkande2, 1998/99:MJ804 yrkande 3, 1998/99:U508 yrkande16 och 1998/99:U509 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,6. Förslagen i Agenda (mom. 3), , ochCatharina (alla m) anför:Enligt vår mening är medlemskapet i Europeiskaunionen det viktigaste som hänt den svenskajordbruksnäringen . Det är nödvändigtatt de svenska företrädarna inte lägger fram förslageller accepterar beslut som missgynnar vårt landssätt att producera och att man aktivt medverkar tillatt politiken inom och utom EU har en långsiktigkaraktär.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande förslagen i Agenda 2000att med anledning av motion 1998/99:MJ201 yrkande 4och med avslag på motionerna 1998/99:MJ205yrkande 1, 1998/99:MJ219 yrkande 2,1998/99:MJ774 yrkande 1, 1998/99:U508 yrkande 31och 1998/99:N275 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,7. Förslagen i Agenda (mom. 3)(), () och EskilErlandsson (c) anför:Enligt vår mening har regeringen fört en långtgåendeavregleringslinje som är tämligen frikopplad från deförslag som aktualiseras i förhandlingarna om Agenda2000. Den svenska linjen har till stora delarbetraktats som en extremlinje, och vårt inflytande iförhandlingarna kan därmed komma att minimeras. Detstår klart att kommissionens förslag i avgörandedelar är ofördelaktigt för det svenska jordbruket.Bland annat föreslår kommissionen kraftiga stöd tillodling av majsensilage, vilket inte kommer Sverigetill del då vi av klimatskäl inte odlar majs. Densjälvklara målsättningen inför reformeringen av dengemensamma jordbrukspolitiken måste vara att svenskajordbrukare ges förutsättningar likvärdiga med demsom gäller för jordbrukare i andra EU-länder.Regeringen måste aktivt ta tillvara de särskildaförhållanden som finns i olika delar av landet vadavser odlingsförhållanden och klimat. Den svenskajordbruksnäringens intressen kommer iförhandlingarna inte att försvaras av någon annan änSveriges företrädare. I stället för att arbeta medatt stärka svensk livsmedelsindustri och svensktjordbruks konkurrenskraft i har regeringenshittillsvarande agerande i stället varit en linjesom kommer att ytterligare förstärka problemen förbl.a. När det gäller detframtida LFA-stödets utformning är det angeläget attden i överläggningarna hävdar attett EU-stöd på minst nuvarande nivå skall kunna utgåäven . Det är också angeläget med ensvensk medfinansiering som möjliggör att stöd ienlighet med kan utgå fullt ut inomstödområde 5.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande förslagen i Agenda 2000att med anledning av motionerna 1998/99:MJ205yrkande 1, 1998/99:MJ219 yrkande 2 och1998/99:N275 yrkande 10 samt med avslag påmotionerna 1998/99:MJ201 yrkande 4,1998/99:MJ774 yrkande 1 och 1998/99:U508 yrkande31 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,8. Mjölksektorn i Agenda (mom. 4)(), () och EskilErlandsson (c) anför:Det är enligt vår mening olyckligt att den svenskaregeringen tillsammans med tre andra EU-länderpresenterat ett alternativ till EU:s förslag påmjölkområdet. Det tycks som om regeringen gjortdetta utan att först ha utrett vilka konsekvenserförslagen kan få i olika regioner i . Detförslag som regeringen presenterat med sänktastödpriser fram ochavvecklade kvoter kommer att skapa enlönsamhetspress på svensk mjölkproduktion. Dettainnebär en risk för att produktionen kommer att fåsvårt att konkurrera med omvärlden. Regeringen börföljaktligen dra tillbaka det nu presenteradeförslaget.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 4 bort ha följande lydelse:4. beträffande mjölksektorn i Agenda 2000att med anledning av motion 1998/99:MJ205 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,9. Inriktningen av den svenskajordbrukspolitiken (mom. 5), , ochCatharina (alla m) anför:I dag råder en stor osäkerhet inför jordbruketsframtidsutsikter framför allt inomanimalieproduktionen. Det är inte bara en dåliglönsamhet med höga skatter och produktionskostnadersom skapat en framtidspessimism. Så länge jordbruketinte kan styra prisutvecklingen genom att ikonkurrens ta ut kostnadsanpassade priser påmarknaden tvingas jordbruket att inordna sig ipolitiska system. För att återfå en framtidsoptimisminom jordbruket måste förutsättningar skapas för enlångsiktig livsmedelsproduktion. Frågan om kvalitetoch god djurhållning kommer att ha fortsatt storbetydelse framöver, inte minst när det gäller exportav livsmedel. Svenska jordbruksföretag är måna omatt ge djuren livsbetingelser som tillgodoser derasnaturliga behov. Beträffande djurskyddskraven anservi att reglerna i första hand skall utformas utifrånfunktionskrav och mindre utifrån detaljregleringar.Tillämpningen av reglerna beträffande båspallarnaslängd är ett exempel på hur fysiska detaljregler kankomplicera verksamheten för enskilda brukare.Regeringen bör skyndsamt vidta åtgärder för attstärka förutsättningarna för jordbruket i Sverige.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande inriktningen av den svenskajordbrukspolitikenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ217 och1998/99:MJ256 yrkande 10 samt med avslag påmotionerna 1998/99:MJ219 yrkande 1,1998/99:MJ224 yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ771yrkande 1 och 1998/99:MJ774 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,10. Inriktningen av den svenskajordbrukspolitiken (mom. 5)och (båda kd) anför:Enligt vår mening är fortsatt jordbruksproduktion iSverige och i övriga EU-länder en nödvändighet.Åkermarken i och måste även från ettglobalt perspektiv långsiktigt finnas tillgängligför livsmedelsproduktion. Vid en kommandereformering av jordbrukspolitiken måste ävenmiljöaspekterna vägas in. En övergång till mermiljövänliga och mer ekologiska brukningsmetoderskall främjas. Detta kräver också bibehållenåkermark, eftersom en minskad intensitet ijordbruksproduktionen måste kunna kompenseras medproduktion på mer . Jordbruket är centraltför sysselsättningen på landsbygden och inomlivsmedelssektorn i övrigt. Jord- och skogsbruket ären förutsättning för en levande landsbygd ochtusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild avjordbrukets betydelse borde en särskildkonsekvensanalys genomföras. Denna skulle belysajordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppnalandskapet, boende och service på landsbygden etc.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande inriktningen av den svenskajordbrukspolitikenatt med anledning av motion 1998/99:MJ224 yrkandena1 och 2 och med avslag motionerna 1998/99:MJ217,1998/99:MJ219 yrkande 1, 1998/99:MJ256 yrkande10, 1998/99:MJ771 yrkande 1 och 1998/99:MJ774yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,11. Inriktningen av den svenskajordbrukspolitiken (mom. 5)() anför:Jordbruksnäringen är en viktig resurs ochframtidsnäring för . Jordens minskandejordbruksarealer, den globala befolkningsökningenoch en allt högre efterfrågan på förnybara råvarorökar betydelsen av en livskraftig och ekologiskthållbar jordbruksnäring i . Även om antaletdirekt sysselsatta inom jordbruket minskat kraftigtunder har livsmedelsnäringensom helhet en mycket stor betydelse för mångamänniskor och för företagandet i . Enlivskraftig jordbruksnäring är den viktigasteförutsättningen för ett öppet och levandekulturlandskap. Det vore en samhällsekonomiskförlustaffär att inte nyttja och brukanaturresurserna i jordbrukslandskapet.Jordbruksproduktionen är basen för en levandelandsbygd och ett öppet landskap. Ängar ochhagmarker skapas inte genom bidrag och regleringarutan genom produktiva jordbruksföretag.Centerpartiet vill poängtera vikten av att detomgående tas beslut som stärker det svenskajordbrukets konkurrenskraft. Det handlar dels om attsvensk jordbruksnäring måste ges ekonomisktlikvärdiga konkurrensvillkor jämfört medjordbruksnäringen i resten av EU, dels attjordbruksföretagen likställs i skattehänseende medinhemsk tillverkningsindustri.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 5 bort ha följande lydelse:5. beträffande inriktningen av den svenskajordbrukspolitikenatt med anledning av motion 1998/99:MJ219 yrkande 1och med avslag på motionerna 1998/99:MJ217,1998/99:MJ224 yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ256yrkande 10, 1998/99:MJ771 yrkande 1 och1998/99:MJ774 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,12. Lika konkurrensvillkor (mom. 6)(), (), (), (), (),(), ()och () anför:För närvarande "tappar" pengar till utlandetgenom att den svenska jordbruksnäringen missgynnas iförhållande till övriga EU-länder, något somredovisats i utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion (SOU 1997:167). Basen försysselsättning och boende på landsbygden ärkonkurrenskraftiga småföretag såsom jordbruks- ochlivsmedelsföretag. Åtgärder som stimulerarsmåföretagande och åtgärder som stärkerlantbrukarnas internationella konkurrenskraft ochsom skapar med andra näringar likvärdiga villkormåste nu vidtas.