bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Artikel 4 ibarnkonventionen förpliktigar de stater somratificerat konventionen att vidta alla lämpligaåtgärder för att genomföra den.Socialutskottet behandlade motioner om inkorporeringav i betänkande 1995/96:SoU4.Konstitutionsutskottet, som yttrade sig i ärendet,ansåg att inte borde inkorporerasutan införlivas med svensk rätt genomtransformering. Vid transformering omarbetas deninternationella överenskommelsen eller delar av dentill svensk författningstext medan inkorporeringinnebär att det i lag eller annan författningföreskrivs att konventionens bestämmelser direktgäller i . delade dennainställning med hänvisning dels tillkonstitutionsutskottets skäl, dels till att barnenhärigenom torde få det bästa skyddet.Socialutskottet ansåg dock, liksomkonstitutionsutskottet, att regeringen borde beslutaom en bred översyn av om svensk lagstiftning ochpraxis stämmer överens med barnkonventionensbestämmelser. Utskottet föreslog etttillkännagivande härom till regeringen. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1995/96:62).Med anledning av tillkännagivandet tillsatteregeringen en parlamentarisk kommitté() med uppdrag att bl.a. göra en bredöversyn av hur svensk lagstiftning och praxisförhåller sig till regler.Barnkommittén avlämnade i augusti 1997slutbetänkandet Barnets bästa i främsta rummet -FN:s konvention om barnets rättigheter förverkligasi (SOU 1997:116). Kommittén ansåg bl.a. attbarnkonventionen inte bör inkorporeras i det svenskarättssystemet utan att den valda vägen medtransformering är att föredra. Som skäl för sittställningstagande anförde kommitténsammanfattningsvis att konventionen innehåller mångarelativt vaga formuleringar och ett icke obetydligtinslag av artiklar som siktar till ett gradvistgenomförande och som är svåra att direkt tolka av endomstol. För ett land med så omfattande barnrättsliglagstiftning som finns det enligt kommitténinte mycket att vinna på att ge barnkonventionenstatus av nationell lag. Viktigare är att det skeren ordentlig genomgång av att lagarna stämmeröverens med konventionen och att dess anda ochinnebörd fortsättningsvis beaktas i varjelagstiftningsärende. fann att svensklagstiftning i huvudsak stämde överens medåtagandena i konventionen och att de justeringar sombehövde göras var av mindre omfattning.Propositionen m.m.Barnkonventionens budskap kan enligt regeringensammanfattas i tre ord: barn skall respekteras.Förverkligandet av i är enständigt pågående process som måste hållas levande,anförs det. Arbetet med att förankra det synsätt somgenomsyrar är långsiktigt.Barnkonventionen skall vara ett verktyg i arbetetmed att gradvis förbättra barns villkor. Enligtregeringen handlar det om att ändra attityder,förhållningssätt och arbetssätt i olika verksamheteroch på olika nivåer i samhället. Det krävs därförsatsningar för att höja medvetenheten hosbeslutsfattare och vuxna som arbetar med barn samthos barn och ungdomar själva. På så sätt kanbarnperspektivet utvecklas så att barnets bästaverkligen sätts i centrum, sägs det i propositionen.Regeringen föreslår följande strategi för detfortsatta arbetet med att förverkliga och genomförabarnkonventionen i Sverige:· skall vara ett aktivt instrumentoch genomsyra allt beslutsfattande inomRegeringskansliet som berör barn.·· Statligt anställda vars arbete har konsekvenserför barn och ungdomar skall erbjudas fortbildningför att kunna stärka sin barnkompetens och sinakunskaper om barnkonventionen.·· Barnkonsekvensanalyser skall göras vid statligabeslut som berör barn.·· verksamhet och organisationskall ses över i syfte att stärka dess roll vidgenomförandet av i Sverige.·· Barnperspektivet skall i lämplig omfattningfinnas med i utredningsdirektiv.·· Barnstatistiken skall utvecklas.·· Barns och ungdomars inflytande och delaktighet isamhälls- och trafikplanering skall utvecklas.·Målsättningen är att konventionen och dessintentioner skall finnas med i allt offentligtbeslutsfattande som rör barn. Enligt regeringen börbarnkonventionen på olika sätt tas upp iutbildningar för de yrkesgrupper som skall arbetamed barn. Vidare bör kommuner och landsting erbjudasin personal fortbildning om samtinrätta system för att kunna följa hur barnens bästaförverkligas i det kommunala arbetet, anförs det.Anslutningen till innebär attSverige har åtagit sig att se till att konventionensrättigheter för barn verkligen genomförs ipraktiken. Det är enligt propositionen ett längregående åtagande än att den svenska lagstiftningenskall stämma med konventionens artiklar.Konventionen kräver att tillämpningen avlagstiftningen skall ske i konventionens anda. Denkräver vidare att politiska beslut skall fattas ochadministrativa åtgärder skall vidtas med barnetsbästa som riktmärke, givetvis med hänsynstagandetill annan lagstiftning och andra gruppers legitimaintressen, anförs det. Ett första steg i dettaarbete är enligt regeringen att se till attinnebörden av blir känd i Sverigeav barn och ungdomar, av beslutsfattare varsverksamhet påverkar barns vardag och av grupper somdirekt arbetar med barn. Ifrågavarande propositioninnehåller riktlinjer för hur dettainformationsarbete skall bedrivas. Enligtpropositionen ankommer det konkreta genomförandet avarbetet på , länsstyrelserna ochberörda sektorsmyndigheter samt på kommuner ochlandsting. Regeringen har det övergripande ansvaretför efterlevnad och tillämpning,vilket innebär både att se till att statligverksamhet bedrivs i enlighet med konventionen ochatt följa upp vad som händer på lokal nivå.Kunskaper om bör enligt regeringeningå i grundutbildningen för personalkategorier somefter utbildningen kommer att i väsentlig omfattningarbeta med barn. Särskild fortbildning bör anordnasav arbetsgivare för personalkategorier som i dagsaknar kunskap om och som i sittarbete möter barn. Enligt propositionen avserregeringen att göra en översyn av utbildningarna förde yrkesgrupper som kommer att arbeta med barn, isyfte att följa upp kunskapsförmedlingen ombarnkonventionen. Regeringen förutsätter därutöveratt utbildningsanordnare för relevanta yrkesgrupperaktivt arbetar för att beaktas iutbildningarna.Insatser när det gäller grundutbildningen måsteenligt propositionen kompletteras med fortbildningav den personal som redan arbetar med barn. När detgäller statligt anställd personal anser regeringendet viktigt att staten föregår med gott exempel. Föratt möjliggöra en ordentlig satsning börBarnombudsmannen tillföras ibudgetpropositionen för . Arbetet bör ske isamråd med , anförs det. Regeringenanser det viktigt att de yrkesgrupper inomrättsväsendet som kommer i kontakt med barn harkunskaper om och att de har ettbarnperspektiv i sitt arbete. Regeringen förutsätteratt ägnar frågan uppmärksamhet.När det gäller fortbildning om förredan verksam personal som arbetar med barn ikommuner och landsting finns det enligt regeringenanledning för staten att erbjuda kommunsektorn hjälpmed dessa insatser. bör enligtpropositionen få i uppdrag att, i samråd med och , ta frammaterial och göra grundläggande utbildningsinsatserför att få i gång fortbildning om ikommuner och landsting. Regeringen anser att BO fördetta ändamål bör tillföras ibudgetpropositionen för år 1999.Regeringen instämmer i bedömning attde för barn och ungdomar viktigaste besluten fattaspå lokal nivå. Processen med barn- och ungdomsplanertycks ha tagit ny fart, framför allt genom attbarnkonventionen har kommit in i bilden som eninspirerande faktor. Regeringen ser positivt påbarn- och ungdomsplaner som ett sätt att beskrivaden långsiktiga inriktningen av barn- ochungdomspolitiken. För att dessa planer inte skallbli en skenprodukt behövs dock enligt regeringensystem för att bevaka att barns och ungdomarsintressen finns med i beslutsprocessen, t.ex.barnkonsekvensanalyser eller barnchecklistor somkopplar enskilda beslut till barn- ochungdomsplanen. I en del kommuner arbetar man medbarnbilagor till budgeten för att se till attbarnperspektivet finns med i budgetarbetet. Analyserföre beslut måste följas upp med utvärdering avresultatet efter vidtagna åtgärder, anförs det ipropositionen.Regeringen är inte nu beredd att förordalagstiftning för att stärka barnperspektivet i denkommunala beslutsprocessen. Det finns anledning attförvänta att den nuvarande positiva utvecklingenfortsätter. Vidare bör utvecklingen av barnplanernaske efter lokala behov. Det är enligt propositionenangeläget att påverka också de kommuner ochlandsting som varit sena med att komma i gång medsitt utvecklingsarbete. Enligt regeringen börBarnombudsmannen genom diskussioner med kommuner ochlandsting medverka till att arbetet med barn- ochungdomsplaner kommer i gång. BO bör enligtpropositionen vidare anordna utbildningar förkommun- och landstingsrepresentanter,frivilligorganisationer, politiker, ungdomar ochandra i hur barnplaner och andra instrument för attförbättra barnperspektivet kan utformas ochanvändas. BO bör också utveckla modeller för dessainstrument. För det här beskrivna arbetet medmaterialframställning och utbildningsinsatser börenligt regeringen avsättas tillBarnombudsmannen i budgetpropositionen för år 1999.I propositionen påpekas att även många statligabeslut berör barns och ungdomars situation. Enligtregeringen är det därför viktigt att ävenbeslutsfattandet på statlig nivå sker med kunskap ombarnkonventionens regler och anda och med etttydligt barnperspektiv. En analys av konsekvensernaför barn av beslut som fattas och som tydligt berördem bör göras i varje enskilt fall. Detta bör gällabudgetbeslut, lagstiftning och även beslut som rörden fysiska miljön. Enligt propositionen börRiksrevisionsverket få i uppdrag att i samråd medBarnombudsmannen utforma riktlinjer för hurbarnkonsekvensanalyser kan göras. Även berördasektorsmyndigheter bör vidare-utveckla arbetet pådetta område, anförs det. Enligt regeringen är detsärskilt viktigt att barnperspektivet finns med idet statliga budgetarbetet.Regeringen anser vidare att ett barnperspektiv börfinnas med när statliga utredningsdirektiv utformas.Det är viktigt att direktiven får genomslag i detverkliga arbetet och inte bara blir en död bokstav.Regeringen betonar därför betydelsen av att barnsoch ungdomars intressen i utredningen behandlasseparat och att det anges vad som bör uppnås när detgäller dessa i utredningen.Enligt regeringen har () enviktig roll när det gäller att påbörja och samordnainsatser för att genomföra iSverige och för att bevaka barns och ungdomarsintressen i olika sammanhang. Det är viktigt att detarbete som bedrivs av BO förstärks ocheffektiviseras, anges det vidare. Regeringen hardärför förordnat en särskild utredare med uppgiftatt se över myndighetens verksamhet och organisation(dir. 1998:21). En central del av direktiven handlarom hur BO skall få förutsättningar för att kunnadelta i arbetet med att följa upp barn- ochungdomsfrågor i kommuner och landsting och hursamordningen med olika sektorsmyndigheter bör ordnasför att den totala uppföljningen och utvärderingenskall bli så effektiv som möjligt. Utredningen skallredovisa sitt uppdrag senast den 30 april 1999.Enligt propositionen bör fåi uppdrag att utarbeta en årlig barnstatistik ochför detta ändamål tillföras ibudgetpropositionen för år 1999.Enligt propositionen ankommer det på de enskildakommunerna att se till att barn och ungdomarinvolveras i planprocesser och andrabeslutsprocesser. bör dock få i uppdrag attutveckla metoder för hur detta skall ske.När det gäller möjligheten för barn och ungdomaratt komma till tals i de situationer där de är attbetrakta som brukare av olika kommunala tjänsteranser regeringen att de möjligheter som redan i dagär reglerade i lag bör användas och utvecklas innannågon lagändring övervägs. Enligt regeringen bör dekommunala handlingsplanerna för genomförande avbarnkonventionen ha som genomgående tema hurdelaktigheten och inflytandet för barn och ungdomarskall förverkligas i kommunala nämnder ochstyrelser. Enligt regeringen bör Barnombudsmannenoch inom ramen för sina ordinarieuppdrag samverka när det gäller utvecklingen avmetoder för bättre inflytande och delaktighet.Av artikel 12 i följer att det barnsom är i stånd att bilda egna åsikter skall ha rättatt fritt uttrycka dessa i alla frågor som rörbarnet. Åsikterna skall tillmätas betydelse iförhållande till barnets ålder och mognad. I alladomstolsförfaranden och administrativa förfarandensom rör barnet skall barnet särskilt beredasmöjlighet att höras. Enligt regeringens mening ärbarnets rätt att komma till tals idomstolsförfaranden och administrativa förfaranden istort sett tillgodosedd i berörd lagstiftning.Uttryckliga bestämmelser har införts om rätten förbarn att komma till tals i vårdnads- ochumgängesmål, i adoptionsärenden och i namnärendensamt i sociala mål och ärenden enligtsocialtjänstlagen och LVU. I samband med en kommandeöversyn av LVU bör dock en analys göras avsocialtjänstens möjligheter att låta barnet kommatill tals även i situationer när vårdnadshavarenmotsätter sig det. Regeringen påpekar vidare att detinte räcker med lagstiftning för att förverkligabarnets rätt att bli hört. Informationskampanjer ochutbildningsinsatser riktade till personal som haratt fatta beslut om enskilda barn är av storbetydelse, anförs det. Det handlar om att förändraattityder hos vuxna och att få dessa att se barnetsom en samhällsmedborgare med kompetens och kunskaputifrån sina förutsättningar.Hur inre organisation skallutformas bestäms av regeringen själv, anförs det ipropositionen. Av 13 och 15 §§ förordningen(1996:1515) med instruktion för Regeringskanslietframgår att ett ärende som rör flera departementsverksamhetsområden skall handläggas inom detdepartement till vilket det huvudsakligen hör ochdärifrån beredas i samråd med övriga berördastatsråd. har ansvaret förflertalet av de frågor som berör barn och unga, medundantag av förskoleverksamhet, skola ochskolbarnsomsorg. Enligt regeringen kommerorganisationen inom nu att sesöver ytterligare för att ännu bättre tillgodosebarnperspektivet.MotionernaI motion So7 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär ett förtydligande avi vilka ärenden det kan vara olämpligt att ha ettbarnperspektiv (yrkande 1). Motionärerna hänvisartill att det i propositionen anges attbarnperspektivet skall beaktas "i lämpligomfattning". Enligt motionärerna kan även t.ex. ettärende om byggande för äldre ha ett barnper-spektivom en kommun offrar en lekpark för ett seniorboende.I motionen yrkas även att hos regeringenbegär en förnyad prövning av en inkorporering avbarnkonventionen i svensk rätt enligt vad i motionenanförts om den direkta tillämpningen i domstolar ochhos myndigheter (yrkande 2). Enligt motionärernauppstår nya diskrepanser mellan dennationella lagstiftningen och . Denenda möjligheten att få ett fullt genomslag i svenskrätt för är att inkorporera den. Enfördel med inkorporering är enligt motionärerna attkonventionen då automatiskt blir direkt tillämplig isvenska domstolar och myndigheter. I konventionenfinns bestämmelser som är tekniskt och rättsligtdetaljerade. Vidare innehåller konventionen inga försvensk rätt främmande principer. Motionärernahänvisar till att under snart treårs tid har utgjort en del av svensk rätt utan attnågra särskilda problem uppkommit vidrättstillämpningen. Domstolar och myndigheter harvidare i huvudsak lyckats väl vid hanteringen av denya rättskällor som blivit en följd av EU-medlemskapet. Om domstolarna skulle tolkabarnkonventionen alltför snävt kan enligtmotionärerna nationella bestämmelser införas som gårlängre än konventionen när det gäller attförverkliga barnets rättigheter. Motionärerna begärvidare ett tillkännagivande om att regeringen bör fåi uppdrag att till lämna förslag om hurkommunala handlingsplaner kan användas i arbetet medbarnkonventionen i kommunerna (yrkande 3). Imotionen yrkas vidare att regeringen skall ges tillkänna vad i motionen anförts om konsekvensanalyserav hur beslut påverkar barn (yrkande 4).Konsekvensanalyser behöver göras i störreutsträckning eftersom det utan sådana är omöjligtatt leva upp till , menarmotionärerna. Motionärerna begär även etttillkännagivande till regeringen omfunktionshindrade barns möjligheter att delta isamhällslivet och bli delaktiga i beslut som rör demsjälva (yrkande 9). För att barn med funktionshinderskall kunna delta i samhällslivet på sina egnavillkor krävs enligt motionärerna att barnen fårstörre uppmärksamhet och att deras åsikterrespekteras. Slutligen begär motionärerna etttillkännagivande till regeringen om att stärka barnsrätt att komma till tals i rättsliga processer(yrkande 17). Att barn skall kunna säga sin meningoch få gehör i frågor som rör dem själva är enligtmotionärerna en viktig del av barnkonventionen.Motionärerna anser att regeringen bör satsa på attkontinuerligt utbilda all personal inom domstolar,polis och åklagarväsende om vad barnkonventioneninnehåller och vilka krav den ställer.I motion So380 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande av vad i motionen anförts om enförstärkning av det statliga ansvaret förbarnkonventionen (yrkande 11). Motionärerna anföratt staten måste ha styrinstrument ochuppföljningssystem som säkerställer att alla barn ilandet verkligen tillförsäkras sina rättigheter ienlighet med . Enligt motionärernaär det viktigt att inkorporeras isvensk lagstiftning.I motion So5 av m.fl. (kd) yrkasatt skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör få iuppdrag att rapportera till om hurförverkligandet av fortskrider(yrkande 6). Motionärerna anser attgenomförandeprocessen i kommunerna inte får hållasamma låga takt som hittills.I motion So8 av m.fl. (c) begärsatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om att bör ratificera Europarådetskonvention "on the exercise of children´s rights"(yrkande 1). Konventionens syfte är att stärka barnsställning i familjerättsprocesser. Motionärernaanser att bör ratificerakonventionen och att det förberedandelagstiftningsarbetet därför måste påskyndas.Motionärerna begär vidare ett tillkännagivande avvad i motionen anförts om direktiv till allamyndigheter om att ett barnperspektiv bör beaktas iverksamheterna (yrkande 2). Enligt motionärerna harflera myndigheter i sin planering och sittverkställande av beslut ett mycket stort ansvar föratt i praktiken förverkliga barnkonventionensintentioner. Motionärerna begär också etttillkännagivande om att regeringen bör påtala förDomstolsverket att det är angeläget att nämndemänfår utbildning om (yrkande 3). Imotionen yrkas även ett tillkännagivande om att enbarnbilaga med nyckeltal bör införas i budgeten(yrkande 4). Motionärerna anser att det i denstatliga budgeten bör finnas en särskild bilaga därfrågor som rör barn och ungdomar redovisas. Attanvända nyckeltal som är jämförbara år för år är ettsätt att tydliggöra hur barnens situation förändras,anförs det. Motionärerna yrkar vidare etttillkännagivande till regeringen om att det börutarbetas en nationell strategi som innefattar målför ett kommunalt genomförande av barnkonventionensamt en tidsplan (yrkande 5). I motionen yrkasvidare ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionen anförts om frivilligorganisationernas rollför att ge ett reellt genomslag(yrkande 6). Enligt motionärerna bidrarfrivilligorganisationernas arbetssätt till attutveckla nya metoder för att barn skall få ett ökatinflytande i beslutsprocessen i kommunerna.Motsvarande arbetssätt har använts i miljöarbetetinom ramen för . Motionärerna anser attBarnombudsmannen bör ges i uppdrag att utformaunderlag för arbete i kommuner ochfrivilligorganisationer enligt de metoder somanvänts i Agenda 21-arbetet.I motion So382 av och () begärs tillkännagivanden om vad imotionen anförts om att aktualisera FN:sbarnkonvention (yrkande 1) och om att alla berördaansvariga instanser har att beakta aktuella insatserur ett barn- och ungdomsperspektiv (yrkande 5).Motionärerna anför att familjerna ochbeslutsfattarna behöver få kunskap om och förståelseför vilka rättigheter innehåller.Statliga utredningar som berör barn och ungdomarskall uppmärksammas på att beakta konventionenskrav. Motionärerna anser vidare att centralamyndigheter och olika departement som handläggerbarn- och ungdomsfrågor måste ha en bättresamordning och konkreta handlingsplaner för hurkonventionens intentioner skall förverkligas.Motionärerna önskar en debatt bland ansvarigainstanser och att den förs ur ett barnperspektiv.I motion So309 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om beslut ur barnens perspektiv (yrkande 1).Motionärerna anser att barnperspektivet skallanvändas i alla statliga utredningar och i allaförslag som läggs fram till och att ensärskild "barnenhet" därför bör bildas inomRegeringskansliet. Alla beslut i skallföregås av en barnkonsekvensanalys. Motionärernaanser vidare att barns intresseorganisationer börvara knutna till barnenheten och vararemissinstanser inför alla beslut som rör barn påkommun- och landstingsnivå.I motion So6 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om FN:sbarnkonvention. Motionären anser bl.a. att metoderbör utvecklas för hur barns delaktighet ochinflytande kan konkretiseras i kommunalahandlingsplaner. Varje kommun bör enligt motionärengöra barnkonsekvensanalyser och barnbokslut.Politiker och tjänstemän bör vidare få utbildning ombarnkonventionen.Bakgrund och tidigare behandlingKonstitutionsutskottet behandlade motioner om enbarnbilaga till budgetpropositionen i betänkande1997/98:KU27. Utskottet anförde att det är en allmänsträvan inom att undvika särskildabilagor till budgetpropositionen. Sådanasammanställningar, översikter etc. bör i ställetredovisas i form av skrivelser. följde utskottet (rskr.1997/98:285-288).I budgetpropositionen för föreslogregeringen bl.a. att totalt skulleavsättas under utgiftsområde 9 anslag B 9 Bidragtill ungdomsvård och missbrukarvård m.m. föråtgärder med anledning av nu aktuella proposition1997/98:182. Enligt budgetpropositionen skall 1,5miljoner kronor användas för fortbildning ombarnkonventionen för statligt anställda, lika mycketför stöd till fortbildningsinsatser rörandebarnkonventionen inom landsting och kommuner, 1miljon kronor för utveckling av metoder i kommuneroch landsting för att barnperspektivet skall finnasi olika beslutsprocesser, lika mycket för utvecklingav basstatistik inom barnområdet, 3 miljoner kronorför utredning och utveckling rörande barnmisshandelsamt för arbete mot kvinnligkönsstympning.Utskottet välkomnade de föreslagna 9 miljonerkronorna och tillstyrkte medelsanvisningen tillanslaget B 9 (bet. 1998/99:SoU1). följdeutskottet (rskr. 1998/99:104).Regeringen beslutade att uppdra åt Boverketatt utveckla metoder för hur barns och ungdomarsinflytande skall förverkligas i kommunerna i frågorsom rör samhälls- och trafikplanering. Arbetet skallske tillsammans med , ,och Svenska Kommunförbundet.Uppdraget skall redovisas senast den 1 december1999.Av regleringsbrevet för avseendeBarnombudsmannen framgår att regeringens mål är attår 2001 skall fler kommuner och landsting jämförtmed dels använda som ettpraktiskt redskap i arbetet med barn och ungdomar,dels ha vidtagit åtgärder för att barn och ungdomarfår ökat inflytande och möjlighet till delaktighetsamt att deras åsikter tas till vara. BO skallredovisa bl.a. vilka insatser som har gjorts ocheffekten härav. BO skall också göra en uppföljningav tidigare kartläggningar om vilket genomslagbarnkonventionen har fått i kommunerna och senastden lämna en särskild rapport medbl.a. exempel på hur kommuner arbetar med att ökabarns och ungdomars inflytande och delaktighet.Inom har utarbetats en konventionrörande barns rättigheter, European Convention onthe Exercise of Children´s Rights. Konventionenöppnades för undertecknande den 25 januari 1996.Sverige har undertecknat konventionen.Konstitutionsutskottets yttrandeKonstitutionsutskottet står fast vid sin tidigarebedömning att bör införlivas isvensk rätt genom transformering.