bet · GM01BoU9 · 1999-04-21 00:00:00 — Eftergift vid återbetalning av bostadsbidrag m.m. I betänkandet behandlar utskottet de förslag tilländrade regler för eftergift vid återbetalning avbostadsbidrag som regeringen lagt fram i proposition1998/99:77 jämte de motioner som väckts medanledning av propositionen.Utskottet tillstyrker förslaget i propositionen. Ifråga om ikraftträdandet föreslår dock utskottet attlagändringen skall träda i kraft istället för den 1 maj.Med anledning av motioner föreslår utskottet attnågon avgift inte skall tas ut på deåterbetalningspliktiga bostadsbidrag som . I anslutning härtill gör utskottetäven ett tillkännagivande om att ytterligareöverväganden måste göras avseende det framtidaavgiftsuttaget. Dessutom gör utskottet med anledningav motioner ett tillkännagivande om att den pågåendeutvärderingen särskilt bör belysa träffsäkerhetenhos de preliminära bostadsbidragen och hur denna kanförbättras. Övriga motionsyrkanden avstyrks.Till betänkandet har fogats åtta reservationer ochtre särskilda yttranden. Regeringen föreslår i proposition 1998/99:77 attriksdagen antar regeringens förslag till ändring ilagen (1993:737) om bostadsbidrag.Lagförslaget innebär ändrade bestämmelser angåendeeftergift av krav på återbetalning av bostadsbidragefter avstämning. Det anges syfta till att vidgamöjligheterna för försäkringskassorna att eftergekrav på återbetalningsskyldighet av bostadsbidragför personer som inte kommeratt kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet.Förslaget innebär även att begäran om omprövninggällande återkravsbeslut för bostadsbidrag för år1997 skall ha inkommit till från den dag då sökanden fick del avbeslutet. Vidare skall tillämpningen av vissabestämmelser om bostadsbidrag enligt lagen(1988:786) om bostadsbidrag upphöra och pågåendeåterkravsärenden med anledning av dessa bestämmelseravbrytas.Lagändringen i fråga om eftergift avåterbetalningsskyldighet föreslås träda i kraft den1 och tillämpas på bostadsbidrag lämnadeefter . Övriga förslag föreslåsträda i kraft . I betänkandet behandlas de med anledning avpropositionen väckta motionerna1998/99:Bo7 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bostadsbidragssystemetbör ha en betydligt större träffsäkerhet än vaddagens utvärdering visar vad gäller enskildahushåll.1998/99:Bo8 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn av nuvaranderegler för återbetalning av bostadsbidrag.1998/99:Bo9 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avbostadsbidragssystemet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om viss övergångstidvid särskilda fall,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avgiftsnivån,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om försäkringskassornasansvar för tydlig information,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enhetliga regler förinkomstbedömning.1998/99:Bo10 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omett avskaffande av räntor och avgifter vidåterbetalning av bostadsbidrag,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om eftergift tillhushåll som gjort en förtida återbetalning avbostadsbidrag,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en preliminärupplysning om återbetalningsskyldighet vid anmälanom ändrad inkomst till ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett enhetligtinkomstbegrepp.1998/99:Bo11 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förenklaregelsystemet.1998/99:Bo12 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det måste finnasmöjlighet att upprätta generösa avbetalningsplanerför dem som är återbetalningsskyldiga förbostadsbidraget och att en återbetalning skall varafri från extra avgift samt att granskning bör ske avom det kan anses rimligt att vissa bidragstagare ejblir återbetalningsskyldiga,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attbostadsbidragssystemet reformeras så att de som fåren förbättrad ekonomisk situation under kalenderåretskall ha möjlighet att avbryta mottagandet av bidragutan att det blir krav på återbetalning av det somerhållits tidigare ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inkomsten skallberäknas på samma sätt för den som har enskild firmai lagen (1962:381) om allmän försäkring och i lagen(1993:737) om bostadsbidrag.1998/99:Bo13 av och ()vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring till införandet av en godtrosparagrafi lag om bostadsbidrag enligt vad i motionen anförtsom förändringar i 21 och 28 §§ lagen ombostadsbidrag,2. att hos regeringen begär förslag tillatt en 1 000-kronorsnivå när det gäller åter- ochinbetalning av bostadsbidrag införs enligt vad imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att föreslagnaförändringar skall gälla från den 1 januari 1997.1998/99:Bo14 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omatt bidragsperioderna görs halvårsvisa i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att beslutar att förlänga tiden föröverklagande från i enlighetmed vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag omatt ränta och avgift avskaffas i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag omatt återbetalningsskyldighet inte skall inträdaförrän överklagan har behandlats och nytt beslutfattats i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett enhetligtinkomstbegrepp.I ärendet har skrivelser inkommit från tvåförsäkringskassor och från närmare 60privatpersoner.BakgrundInledningUnder 1990-talets första hälft steg kostnaderna förbostadsbidragen kraftigt. Med anledning av dennautveckling fattade beslut omvissa förändringar av bostadsbidragen som tillämpatspå bostadsbidrag . Förändringarnainnebär bl.a. att- ett nytt system för inkomstprövning tillämpas medpreliminärt bostadsbi- drag som sedanfastställs slutligt på grundval av taxeringen,-- individuella inkomstgränser tillämpas-- den bidragsgrundande bostadsytan begränsas-- det särskilda bidraget höjs för familjer med fyraeller flera barn i takt med att flerbarnstilläggfasas ut.-Mot bakgrund av att de beslutade förändringarna varså pass genomgripande initierade bostadsutskottet enskyndsam utvärdering av effekterna av de nyareglerna. Som ett resultat av utvärderingenförordade bostadsutskottet och riksdagenförändringar i bostadsbidragen för att mildraeffekterna för de hushåll som fått vidkännasväsentliga förändringar. Med anledning härav laderegeringen ekonomiska vårproposition framett förslag till vissa ändrade regler förbostadsbidragen. Ändringarna, som utskottet ochriksdagen ställt sig bakom, innebär att- en lägsta nivå tillämpas under vilkenboendekostnaden inte skall reduceras på grund avbostadsytans storlek,-- räntebidrag exkluderas från bidragsgrundandeinkomst.-Bestämmelsen om ytnorm med garantinivå har trätt ikraft och ändringen i fråga omräntebidragen den 1 januari 1998.I 1998 års ekonomiska vårproposition anförderegeringen att de ändringar som genomförts fr.o.m.år 1997 inneburit att kostnaderna förbostadsbidragen minskat successivt och att de börjatstabiliseras. Även antalet bidragstagare hade enligtpropositionen på samma sätt stabiliserats på enlägre nivå . När det gällermåluppfyllelsen för bidragen redovisade regeringen isamma proposition bedömningen att den hadeförsämrats system vad gällerutrymmesstandarden som bidragensfördelningspolitiska profil hade stärkts. Regeringenhar i regleringsbrev för gettRiksförsäkringsverket i uppdrag att utvärderaeffekter och resultat av de nya bestämmelserna.Uppdraget skall slutredovisas senast den 1 september1999.Som en del i den pågående utvärderingen harRiksförsäkringsverket tillregeringen redovisat ett preliminärt resultat av enavstämning av bostadsbidrag. Resultatet harav företrädare för presenteratsför bostadsutskottet . redovisning framgår att 445 000 hushåll fickbostadsbidrag under bidragsåret 1997.Cirka 46 % fick ett för lågt bostadsbidrag iförhållande till sin faktiska inkomst ,medan fick ett för högt bidrag. För av hushållen är det bostadsbidrag som lämnatskorrekt i förhållande till inkomsten. För drygt 50000 hushåll eller av de hushåll som under år1997 fått ett för högt bostadsbidrag, har dettabidrag överskridit det bostadsbidrag som hushållethaft rätt till i förhållande till sin faktiskainkomst med . Knappt 45 000hushåll, eller , har fått ett bidrag somsammantaget är mer än högre än dethushållet haft rätt till. För omkring 145 000hushåll, eller , har ett för lågt bidrag lämnatsmed , medan till knappt 10000 hushåll, eller , bidrag har lämnats med ettbelopp som är eller mer för lågt. På basisav redovisning harSocialdepartementet redovisat att för högt utbetalatbidrag kan beräknas till sammanlagt ca675 miljoner kr, varav avseendehushåll med barn och avseende hushållutan barn. För lågt utbetalt bidrag kan beräknastill , varav avseendehushåll med barn och avseende hushållutan barn.Systemet med preliminärt och slutligtbostadsbidragBostadsbidrag lämnas från och med månaden efter dendå rätten till bidrag har uppkommit samt till ochmed den månad då rätten till bidrag har ändratseller upphört dock längst . Normaltavser ett beslut om bidrag ett kalenderår.Preliminärt bostadsbidrag beräknas efter enuppskattad bidragsgrundande inkomst. Det preliminärabostadsbidraget betalas ut löpande. Det slutligabostadsbidraget bestäms i efterhand på grundval avden fastställda taxerade inkomsten. Bidragsgrundandeinkomst skall avse som bostadsbidraget ochskall anses vara lika fördelad på ikalenderåret. Den som får eller har fått ettpreliminärt bostadsbidrag är skyldig att omgåendeanmäla sådana ändringar i fråga om inkomst och andraförhållanden som kan antas innebära att slutligtbostadsbidrag inte kommer att beviljas eller kommeratt beviljas med lägre belopp än det preliminärabidraget. Beslut om preliminärt bidrag skall ändrasom något förhållande har inträffat som skall påverkastorleken av bidraget. fårunderlåta att besluta om ändring, om ändringenendast i ringa mån påverkar bidraget.Försäkringskassorna har även laglig möjlighet attunder löpande bidragsår besluta om återbetalning avför mycket utbetalt bostadsbidrag. Slutligtbostadsbidrag bestäms för varje kalenderår undervilket bidrag har betalats ut. Slutligtbostadsbidrag bestäms efter den tidpunkt dåtaxeringsbeslut meddelats. För bidrag avseende år1997 är detta efter utgången av november 1998.Efter att har gjort en avstämningmot taxerade inkomster under bidragsåret underrättasbidragstagaren om den slutligt beräknadebidragsgrundande inkomsten och de uppgifter somligger till grund för beräkningen. Bidragstagarenskall också underrättas om vad som har betalats ut ipreliminärt bostadsbidrag och det slutliga bidragsom avses att bestämmas. Vidare skall underrättelseninnehålla uppgift om överskjutande belopp som kommeratt betalas ut respektive kvarstående belopp sombidragstagaren blir skyldig att betala tillbaka.Bidragstagaren skall därefter beredas tillfälle attyttra sig efter det att han fickdel av underrättelsen. Hör han inte av sig inomangiven tid, meddelas beslut i ärendet i enlighetmed innehållet i underrättelsen.Bestäms det slutliga bidraget till ett lägre beloppän vad som har betalats ut preliminärt skallskillnaden betalas tillbaka. fårdock om det finns särskilda skäl efterge krav pååterbetalning helt eller delvis. Vidare skall avgifttas ut på återbetalningsbelopp överstigande 1 000 krmed av den statslåneränta som gällde vidutgången av det kalenderår som bidraget avser. Förbidrag utbetalade debiteras en avgiftom på belopp överstigande 1 000 kr.Den bidragstagare som inte är nöjd medförsäkringskassans beslut kan begära omprövning från det att han delgavs beslutet.Försäkringskassans beslut i anledning av begäran omomprövning kan av bidragstagaren överklagas tilllänsrätten från delgivning avbeslutet. Det finns även möjlighet att överklagalänsrättens beslut och i förekommande fallkammarrättens beslut. Sista instans ärRegeringsrätten.Ett beslut i ett ärende om bostadsbidrag gälleromedelbart om inte något annat anges i beslutet. Ombeslutet har överklagats så kan domstolen besluta ominhibition, varefter beslutet inte får ligga tillgrund för indrivning. skall anmodaden återbetalningsskyldige att betala inom viss tid.Om betalning inte sker i rätt tid harförsäkringskassan en skyldighet att, om det inteföreligger särskilda skäl, debitera dröjsmålsränta.Dröjsmålsräntan motsvarar diskontot plus 8 %.Den återbetalningspliktige kan tillsammans medförsäkringskassan komma överens om enavbetalningsplan. Om detta görs före förbetalning utgår inte någon dröjsmålsränta. I dessafall debiteras i stället en ränta motsvarandestatens utlåningsränta, vilken uppgårtill . Skälen för eftergift m.m.Enligt nuvarande regler får krav på återbetalninghelt eller delvis efterges om det finns särskildaskäl. Vid regelns tillkomst anförde regeringen(prop. 1995/96:186 s. 54) att man i fråga omeftergift inom bostadsbidragssystemet skulle ha ensärskilt restriktiv tolkning av begreppet särskildaskäl. Anledningen till detta var att återbetalningav preliminärt bidrag efter inkomstavstämning är ennaturlig del av systemet och därmed i viss månförutsebart.Enligt propositionen skall vid bedömningen av omsärskilda skäl föreligger särskilt beaktas sökandensoch dennes medsökandes förmåga att kunna betalatillbaka bidraget. Vidare skall, om dessa intefullgjort sin uppgiftsskyldighet enligt lagen ellermedvetet eller av oaktsamhet lämnat felaktigauppgifter till grund för bedömningen av rätten tillbostadsbidrag, kravet på återbetalning inte fåefterges. Regeringen är fortfarande av denuppfattningen att man bör vara restriktiv i fråga ommöjligheterna till eftergift inombostadsbidragssystemet. Inte minst anser regeringendet vara orättvist mot den som lagt undan och iförväg betalat tillbaka pengar med anledning av enförväntad återbetalningsskyldighet, om andra sominte gjort på detta sätt skulle få sinåterbetalningsskyldighet eftergiven utan en strängprövning. De fall som enligt regeringens mening börbli aktuella för eftergift är de där bidragstagarensmöjligheter att fullgöra återbetalningen saknasunder överskådlig tid. Det är viktigt attbedömningen görs på relativt lång sikt. Socialbidragpå grund av tillfälliga ekonomiska svårigheter ansesinte vara tillräckligt. Enligt regeringens bedömningär en rimlig utgångspunkt för att eftergift skallkunna komma i fråga att den tid under vilkenbetalningsoförmågan kan förväntas bestå uppgår tillminst . Som utgångspunkt för bedömningen anserman att ledning bör sökas i socialbidragssystemet.De som uppbär socialbidrag och som förväntasfortsätta med detta eller som inte har högreinkomster än vad som motsvarar socialbidragsnivånskall normalt kunna komma i fråga för eftergift. Ombidragstagaren har realiserbara förmögenhetsvärdenbör eftergift inte beviljas.Regeringen har gjort bedömningen att förslaget inteleder till ökade kostnader eftersom eftergift endastskall ges till dem som ändå inte bedöms kunnafullgöra sin återbetalningsskyldighet.I motion 1998/99:Bo12 (fp) yrkande 1 i motsvarandedel föreslås att regeringen skall geRiksförsäkringsverket i uppdrag att omedelbartgranska om den samlade informationen till personersom i rätt tid anmält ändrade förhållanden tillförsäkringskassan varit av den karaktären att detframstår som rimligt att återkraven även för demefterskänks.I motion 1998/99:Bo13 (v) yrkande 1 föreslås attdet skall införas en möjlighet att vid beslut omåterbetalning av bostadsbidrag ta hänsyn till närunder året som bidragstagarens förhållanden hadeförändrats.I fråga om skälen för eftergift vill utskottetanföra följande.Genom lagförslaget avskärs den som inte fullgjortsin uppgiftsskyldighet enligt lagen eller medveteteller av oaktsamhet lämnat felaktiga uppgifter frånmöjligheten att erhålla eftergift. misstag avbidragstagaren eller fall där denne inte insetteller skäligen bort inse att uppgifterna varfelaktiga bör dock, som anförts i propositionen,inte leda till att eftergift är utesluten. När detgäller skälen för eftergift har regeringen relativtklart utpekat vilken grupp av bostadsbidragstagaresom skall kunna erhålla eftergift. Även i denna delhar utskottet samma uppfattning som regeringen.Utskottet förstår motionerna 1998/99:Bo12 (fp) och1998/99:Bo13 (v) på så sätt att de framför alltavser den grupp av bostadsbidragstagare som harfullgjort sin uppgiftsskyldighet men inte ingår iden grupp som enligt regeringens förslag kan komma ifråga för eftergift. Samtliga bidragstagare som tillföljd av inkomständringar nu krävs pååterbetalning skulle således om de fullgjort sinuppgiftsskyldighet kunna bli föremål för eftergift.Förslagen innebär att den återbetalningsskyldigesnuvarande ekonomiska förmåga skulle få en mindrebetydelse vid prövningen av eftergift. Ett problem idetta sammanhang är att utskottet inte har fåtttillräckligt belyst vilka återbetalningsfall somexisterar. Det synes därför svårt att göra en riktigbedömning av hur motionsförslagen skulle slå. Ettannat problem är att eftergifter i dessa situationerskulle kunna uppfattas som orättvisa. Exempelvisskulle någon som har en god ekonomi kunna fåen relativt stor summa pengar efterskänkt. Slutligenhänger den berörda återkravssituationen intimtsamman med det nuvarande bidragssystemets strukturmed preliminära och slutliga bidrag och inte minstmed försäkringskassornas möjligheter och benägenhetatt löpande under bidragsåret fatta beslut omåterbetalning för förfluten period.Mot bakgrund härav tillstyrker utskottet det ibilaga 1 intagna lagförslaget beträffande ändring av28 § bostadsbidragslagen. Motionerna 1998/99:Bo12(fp) yrkande 1 i motsvarande del samt 1998/99:Bo13(v) yrkande 1 angående betydelsen av tidpunkten förbidragstagarens ändrade förhållanden avstyrks.Förslaget i motion 1998/99:Bo10 (m) yrkande 2innebär att de hushåll som redan har gjort enförtida återbetalning av erhållet bostadsbidragockså bör omfattas av möjligheten till eftergift.Enligt motionen bör inte den som ansträngt sig föratt göra rätt för sig missgynnas av i efterhandinförda regel-ändringar. I dessa fall bör den somfyller kraven på eftergift återfå vad som betalatsin.Utskottet delar motionärernas principiellauppfattning att den som gjort en inbetalning intebör missgynnas med avseende på möjligheterna att fåredan inbetalade belopp återbetalade ombidragstagaren svarar mot kraven på eftergift.Utskottet tvingas konstatera att det intesynes möjligt att i alla situationer få eftergiftför en redan gjord återbetalning. Exempel på dettaär om bidragstagaren har gjort en förtidaåterbetalning. Det torde emellertid höra tillundantagsfallen att en person som lyckats betalafelande belopp skulle bedömas sakna förmåga att göraåterbetalning och därmed vara berättigad tilleftergift. Det är vidare utskottets bedömning attdet torde vara förenat med icke obetydligasvårigheter att för samtliga situationer skapa ettsystem för att bevilja eftergift på redan erlagdabelopp. Utskottet vill i detta sammanhang erinra omatt det totala antalet hushåll som gjort förtidaåterbetalningar i propositionen har angivits till3 500. Av dessa torde dessutom bara en mindre deluppfylla de krav som ställs för erhållande aveftergift.Utskottet är mot bakgrund av det nu anförda inteberett att ställa sig bakom motion 1998/99:Bo10 (m)yrkande 2. Det får dock förutsättas att den nupågående utvärderingen uppmärksammar möjligheternatill eftergift eller restitution vid frivilligåterbetalning av bostadsbidrag i berörda fall.Motionen avstyrks.Omprövning och överklagandeInom bl.a. bostadsbidragssystemet gäller en särskildordning för omprövning, ändring och överklagande avförsäkringskassans beslut. Den är mer omfattande ochlångtgående än förvaltningslagens motsvarande regleroch gäller därför framför dessa. Etttjänstemannabeslut (normalfallet) angåendeåterbetalning får inte överklagas av en enskildinnan det har omprövats. Ett överklagande som ges ininnan överklagande får ske behandlas som en begäranom omprövning. En begäran om omprövning skall ges intill från det attden återbetalningsskyldige delgavsåterbetalningsbeslutet. Ett överklagande av ettbeslut i ett omprövningsärende skall göras inom tvåmånader från den dag då klaganden fick del avbeslutet.Regeringen har föreslagit att omprövningsfristenskall utsträckas när det gälleråterkrav för bidragsåret 1997.Motionärerna bakom motion 1998/99:Bo14 (kd) yrkande2 föreslår att fristen för överklagande av beslut omåterbetalning skall förlängas från två till sexmånader.Enligt utskottets mening är det omprövningsfristensom har avgörande betydelse när det gällermöjligheten att ansöka om eftergift enligt de nyareglerna. Det är därför nödvändigt att förlängadenna frist. En omprövning kommer, mot bakgrund avvad regeringen erfarit om att försäkringskassornaförst påbörjade arbetet med attskicka ut beslut, vid ett genomförande avregeringsförslaget att kunna begäras fram till ivart fall månad 1999.Härigenom skapas alltså ett tidsmässigt utrymme somgör det möjligt att hantera en begäran om eftergiftenligt de nu föreslagna reglerna. En förlängning avöverklagningsfristen torde enligt utskottets meningknappast tjäna något syfte. Det skulle tvärtom kunnaytterligare fördröja handläggningen och erhållandetav ett slutligt beslut angående bostadsbidraget för1997, vilket enligt utskottets mening inte äreftersträvansvärt. Mot denna bakgrund tillstyrkerutskottet regeringens förslag beträffande ändring avfristen för omprövning av återkravsbeslut förbostadsbidrag för . Motion 1998/99:Bo14 (kd)yrkande 2 om förlängd överklagningsfrist fårhärigenom anses vara tillgodosedd, varför denavstyrks.Avgifter och räntorI fyra motioner föreslås lättnader föråterbetalningspliktiga bidragstagare såvitt gällerräntor och/eller avgifter på återbetalningsbelopp.Motionerna 1998/99:Bo10 (m) yrkande 1 och1998/99:Bo14 (kd) yrkande 3 innehåller förslag omatt ingen ränta eller avgift skall tas ut pååterbetalade delar av bostadsbidrag. I motion1998/99:Bo12 (fp) yrkande 1 i motsvarande delförordas att ingen avgift skall tas ut pååterbetalningspliktiga belopp. Motion 1998/99:Bo9(c) yrkande 3 förespråkar en lägre avgift. I fleraav motionerna framhålls att syftet medbostadsbidragen är att ge stöd tillboendekostnaderna för de hushåll som ur ekonomisksynpunkt har det allra svårast. Det anges därförvara stötande att återbetalningen är förenad med enräntekostnad för den som inte har möjlighet attomedelbart betala tillbaka hela beloppet. Avgiftenifrågasätts på samma grund.I proposition 1995/96:186 angav regeringen att detborde finnas drivkrafter som gör att bidragstagarnavid bedömningen av sin årsinkomst inte underskattarden, varför avgift och ränta borde betalas påutbetalade och återbetalade belopp.De räntekrav som aktualiseras i ett återkravsärendehar stöd i 6-7 §§ förordningen (1993:1138) omhantering av statliga fordringar. Förordningen ärmed vissa undantag tillämplig på fordringar somstaten har rätt till och som inte omfattas av lagen(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m.Förordningen tillämpas på fordringar inom deförsäkrings- och bidragsområden somförsäkringskassan administrerar. Enligt utskottetsmening saknas tillräckliga skäl att beträffandebostadsbidrag förordna om avsteg från den sålundagällande huvudregeln.Den avgift som, om återbetalning inte har gjortssenast , tas ut pååterbetalningsbeloppen uppgår till pååterbetalningspliktiga belopp som överstiger 1 000kr för bostadsbidrag för .