bet · GM01BoU11 · 1999-06-03 00:00:00 — Min bedömning ärsåledes att skulle tycka att det härär ett bra förslag, allra helst som styrelsen tillden kongress som vi om en månad skall ha i harställt sig bakom motionsförslag där det krävs justen sådan utredning som regeringen nu har aviseratatt man skall tillsätta - en utredning som inte baraskall omfatta de allmännyttiga bostadsföretagenssituation och kanske därmed ansvarsfördelningenmellan kommunerna och staten på det här området,utan också en utvärdering av hur bruksvärdessystemettillämpas, vilket känns väldigt angeläget motbakgrund av att snart sagt hälften av har förlorat sin status som allmännyttigabostadsföretag. Någon politisk behandling av det härförslaget har inte skett nu i , menett rimligt resonemang är att om var positivttill en permanent lagstiftning på det här områdetkommer man också att vara det till en tillfälliglagstiftning, som syftar till att åstadkomma ensådan utredning som i andrasammanhang har krävt. var inte enigi den här behandlingen. Utan att ha talat medledamöter från Moderata samlingspartiet är det ändåett rimligt antagande att de inte skulle vara enigamed majoriteten i styrelsen i den här frågan heller.Det var vad jag kan bidra med.Jan Dannemann: Enligt regeringsformen åvilar detsärskilt det allmänna att trygga tillgång tillbostad för medborgarna i landet. Om det inte baraskall vara ett tomt uttalande behövs enligt våruppfattning allmännyttiga bostadsföretag.Allmännyttiga bostadsföretag behövs också för attmotverka segregation, för att garantera ett verksamtbesittningsskydd framför allt på brist-orter och föratt utveckla hyresrätten som boendeform. Dessutomgillar hyresgäster i gemen sina allmännyttigabostadsföretag. De tycker att det är en braboendeform och en bra typ av fastighetsägare.I en nyligen genomförd Sifoundersökning i Stockholmoch har av hyresgästerna uttalatatt de är mot utförsäljning och ombildning avallmännyttiga bostadsföretag. är det möjligt att skaffa sig enlägenhet utan att ha en stor mängd pengar.Allmännyttan ger en chans till låginkomsttagare attskaffa sig en lägenhet i attraktiva lägen somStockholms city även om kötiderna är långa. Detbehövs fler allmännyttiga lägenheter i attraktivabostadslägen, inte färre, framför allt påbristorter.I har den borgerliga majoriteteni en mängd kommun-er under närmast kuppartade formerfattat beslut om snabba utförsäljningar avallmännyttiga bostadsföretag, utan att på något sätthöra de boende om deras uppfattning om dessautförsäljningar. Vi skall komma ihåg att det handlarom de boendes hem som bjuds ut på det viset påmarknaden.Jag tycker att det finns anledning att gillaMiljöpartiets förslag, som man har uttryckt tilloss, att minst två tredjedelar av de boende i ettallmännyttigt företag borde ge sitt samtycke till enutförsäljning för att den skall äga rum. Kommunernadrar sig inte heller för att bjuda ut fastigheternatill fastighetsägare med mycket spekulativa avsiktersom uttalar att det är rimligt att hyrornafördubblas, till fastighetsägare med vilkahyresgästföreningar tidigare behövt träffa avtal föratt avhålla dem från alltför mycket spekulation påfastighetsmarknaden.Regeringens förslag om ett moratorium för att fårådrum och utreda följd-erna av en försäljning ellerombildning av allmännyttiga företag är rimligt. Detger möjlighet att fundera över vad som skall sättasin i stället.Hur skall man kunna garantera besittningsskyddet påbristorter utan allmännyttig hyresrätt? Hur skallman motverka ytterligare uppdelning mellanlåginkomsttagare och rika utan allmännyttan? Hurskall man undvika att boende för låginkomsttagareoch socialt handikappade människor blir någon sortsrestpost där man hänvisas till socialtstigmatiserade områden eller hus? Jag tycker attexemplet där man har sålt hela sittallmännyttiga bostadsföretag avskräcker. Därgenomför värdarna nu högre hyreshöjningar än andrafastighetsägare i regionen. Man vägrar att ta emothyresgäster med låg inkomst eller med socialahandikapp. Man kan ställa sig frågan om avsikten äratt skjutsa de här människorna mellan kommunerna somhjon eller att bygga särskilt boende för just dengruppen människor. Vem skall bygga förlånginkomsttagare utan allmännyttiga bostadsföretag?Vem skall bygga för hyresgästboende med inflytandeoch kretsloppsanpassning också för låginkomsttagare?Det är naturligtvis en stor skillnad mellan att havinstmaximering som verksamhetsidé och en idé sominnebär att man vill bygga bra bostäder för alla ochdär syftet är maximalt välbefinnande förhyresgästerna. Om man har vinstmaximering som syfteär det givet att intresset för att bygga förmänniskor med svag ekonomi är litet.Jag tycker att det också finns anledning att ställafrågan: Vilka är egentligen de moraliska ägarna tillde allmännyttiga bostadsföretagen? Kommunerna gjordeen förfärande liten ekonomisk insats i deallmännyttiga företagen. Det är staten ochhyresgästerna som har byggt upp de härbostadsföretagen och borde alltså ha större rådrumöver hur man skall hantera den här boendeformen.Vi välkomnar utredningen. Vi tycker att man skallta sig ordentlig tid så att vi kan forma system sominnebär att vi får ett bra boende också i hyresrätti framtiden. Bostaden är navet i välfärden och skallinte vara någon finansieringskälla för kommunereller andra.Berit : Ordföranden, ledamöter och övriganärvarande. Jag tackar för möjligheten att införutskottet få framföra våra skäl för att sälja . Vi har främst två skäl. Det ena är denfinansiella risk som bolaget innebär för Tyresökommun. Det andra är kommunens besvärliga ekonomiskaläge.Jag börjar med den finansiella risken. TyresöBostäder har ett ungt bestånd. Tre fjärdedelar ärbyggt och belånat . Bolagethar därför en stor lånevolym som ger drygaräntekostnader. Hyresnivån är hög och har nåttmarknadsnivån. Snitthyran för hela beståndet är 818kr per kvadratmeter. Utrymmet för hyreshöjningar ärdärmed starkt begränsat, oavsett ägare.Tyresö Bostäders dåvarande styrelse såg tidigtvilka effekterna skulle bli för bolaget med denökade nedtrappningen av räntebidragen och övrigaeffekter av skatteomläggningen 1991. Man såg ingenmöjlighet att kompensera detta med minskadekostnader och hyreshöjningar. I samband med att dendåvarande stiftelsen omvandlades till aktiebolag1994 gick kommun in med ett villkoratägartillskott om . Det som främsträddat bolaget är de senaste årens lågaräntor.2001 är bolaget ute ur räntebidragssystemet. Varjeframtida räntehöjning slår fullt ut på resultatet.En räntehöjning kommer förr eller senare, det kanman nog räkna med. Varje procents räntehöjningkostar bolaget i ökaderäntekostnader. Som jämförelse ger hyreshöjningbara . minskade kostnader gerendast . var det så att statentog risken. Staten gick emellan om räntan gick upp.Samtidigt gav den då den högre inflationen utrymmeatt höja hyrorna. Bolaget tjänade på inflationen. har vi ingen inflation och snart ingaräntebidrag. Bolaget får ta hela smällen om räntanskulle gå upp.Det är denna räntekänslighet som vi ser som en storrisk, inte någon akut risk men en risk att bolagetkan komma att behöva ytterligare kapitaltillskottframöver. Det har kommun inte råd med.Tyresö Bostäder har gått med underskott under desenaste åren trots stora ansträngningar att minskakostnaderna. Det egna kapitalet är alldeles förlitet i förhållande till lånevolymen. Bolagetbehöver en långsiktig och kapitalstark ägare som kanacceptera med låg avkastning men som får enrimlig avkastning över tiden. kommun är inteen sådan ägare. På grund av bolagets svaga ekonomihar kommunen inte kunnat få någon avkastning på detinsatta kapitalet.Nu kommer jag till det andra och viktigaste skälet-Tyresö kommuns svaga ekonomi. Om vi sluppit gå inmed ägartillskott hade kommunen haft motsvarandelägre egen lånevolym och därmed självklart lägreräntekostnader. Vi behöver de pengarna tillkärnverksamheten, skolan och äldreomsorgen.Tyresö har likt många andra kommuner kämpat medekonomin . Stora besparingar ochnedskärningar har gjorts. Skatten höjdes med enkrona 1995. Avgiftshöjningar har vi också genomfört.Efter två år med balanserad ekonomi går vi nu motsämre ekonomi igen. Vi har i Tyresögjort mycket stora investeringar i skolan ochäldreomsorgen. Det är inte över . Vi måstefortsätta att bygga nya skollokaler för att klaraelevtillströmningen i . Vi bygger utäldreomsorgen i en takt som jag tror att få andrakommuner har behov av att göra. En redan storlåneskuld kommer att öka ytterligare. Till dettakommer regeringens förslag om ändringar ikostnadsutjämningen, som gör att förlorar1 per invånare ,sammanlagt motsvarande ikommunalskatt.Vi står nu med ryggen mot väggen. Vi måsteprioritera omsorg och utbildning framför vårtbostadsbolag. Räntekostnaderna förkapitaltillskottet tär redan på kärnverksamheten.Detta är det främsta skälet till att vi vill försökasälja Bostäder. Vi bedömer att vi skulle fåtillbaka vårt insatta kapital och mer därtill. Detfinns resurser på marknaden . De pengarnabehöver vi till investeringar och för att minskakommunens lån och därmed räntekostnaderna. Detskulle hjälpa oss att klara ekonomin och kvaliteteni kärnverksamheten.Vi skall nu fråntas möjligheten att hantera enbesvärlig situation. Jag anser att statsmaktens kravpå kommun är oförenliga. Man kan inte krävabåde bättre skolor och äldreomsorg, mer pengar tillutjämningssystemet och balanserad ekonomi för nästaår, som man vill hindra oss att sälja vårtbostadsbolag.Herr ordförande och utskottsledamöter! Som niförstår är jag mycket kritisk till lagförslaget. Jaganser att det är fullarätt enligt grundlagen att själva avgöra om vi villsälja vårt bostadsbolag eller inte.Ordföranden: Då har vi fått en ordentlig belysningav de problem som man kan se eller inte se när detgäller den här propositionen.Sten : Min fråga kan nog besvaras av bådeReepalu och representant.Min fråga handlar om vinsten vid en eventuellförsäljning. Det står ungefär så här om man trotsallt säljer delar av eller hela sitt bolag:Minskningen av statsbidrag skall motsvara avden utdelning som överstiger skälig avkastning pådet ursprungliga aktiekapitalet.För att ge bakgrund till min fråga kan jag säga i haft en debatt om huruvida det kommunalabolaget där nere har betalat ut för mycket pengartill kommunen för höjd avkastning. kritiserat och sagt att de härpengarna skulle gå till hyresgästerna. Jag anser attdet är fel, trots att jag har bott i det härbolaget. Tillskotten har ändå kommit från samtligaskattebetalare i , och de borde gå tillbakatill dem i första hand.Då undrar jag vad Reepalu och anser: Bordeinte kommunen, när man räknar fram hur mycket manskall förlora i statsbidrag, ha rätt att även läggatill den summa som man , och som förMalmös del icke är oväsentlig, skjutit in iföretaget? Borde kommunen inte få ta hänsyn tilldetta när den beräknar vinsten vid en eventuellförsäljning?Ilmar Reepalu: Den frågan har vi inte diskuterat iKommunförbundets styrelse, måste jag säga, men jagkan uttala mig om hur vi har resonerat utifrån Malmökommuns ställningstagande. Vi anser självklart attallt kontant tillfört kapital som kommunen harskickat in i vårt allmännyttiga bostadsföretag - detsom fanns med som grundkapital när vi instiftadeallmännyttan 1997, det aktiekapital som vi harnyemitterat till, de pengar som vi har skickat in ibolaget för att det skall kunna friköpa sinatomträtter - skall vi ha en rimlig avkastning på. Enrimlig avkastning motsvarar den långa räntan i destatliga bostadsobligationerna. Vi vill inte ta utnågon form av övervinst eller övervärde utan enbartha en rimlig avkastning. Den skall jämföras med denfemåriga bostadsobligationens ränta.Sten : Det innebär att Reepalu och Malmökommun alltså inte delar den inställning som finns ipropositionen vad gäller vinstberäkningen?Ilmar Reepalu: Nej, kommun har överklagat dettidigare beslutet när vi mot vår önskan inte längrefick kalla oss ett allmännyttigt bostadsföretag.Ulf : Jag vill uppehålla mig vid det somhar med den kommunala självstyrelsen att göra. Jaghörde av representant att man sadenej till lagförslaget. Den europeiska konventionenom självstyrelse som harratificerat 1989 innebar att man faktiskt skullejobba för och sträva efter att stärka och utveckladen kommunala självstyrelsen i . Ikonventionen slås fast vissa grundläggande principerför statens förhållande till just kommunerna.Områden som berörs är t.ex. kommunernas frihet attbestämma den inre organisationen, formerna förstatlig tillsyn och att kommunerna skalltillförsäkras vissa ekonomiska resurser som manfritt får disponera. Man sade också från regeringenssida vid det tillfället att statsbidraget inteskulle få påverka kommunernas grundläggande frihetatt själva bestämma om sitt eget kompetensområde.Min fråga är naturligtvis, och jag antar att manfrån sida då och då stöderkonventionen som vi hört i inledningen: Hurförhåller sig egentligen regeringens förslag tillden europeiska konventionen? är det inte baraKommunförbundet jag vill höra, men jag kanske fårhöra senare vad hyresgästföreningen säger i den härfrågan: Är det här ett flagrant ingrepp mot vadkonventionen egentligen innebär och som vi harundertecknat i vårt land?Ilmar Reepalu: Det blir ibland lite konstigt när vitar det europeiska perspektivet och tror att man ieuropeiska kommuner t.ex. har egen beskattningsrätt.Europeiska kommuner, om vi bortser från de nordiskaländerna, har i princip bara fastighetsskatt ochingen inkomstskatt. Därmed blir den här frågan litemärklig. Jag satt i den statliga grundlagskommitténdär vi diskuterade bl.a. skattestoppet. var inte enig i sitt förslag, men en stormajoritet i kommittén kom fram till att man kundeacceptera ett tillfälligt skattestopp men att detmåste göras väldigt kort för att det inte skall ståi strid mot det som egentligen står iregeringsformen. Mer än så kan jag inte svara påfrågan.Lennart : nämnde att han hälsarmed tillfredsställelse det här med dialogen, enöversyn kring bostadsföretagen. Vi som håller påmed detta vet att det är en svår fråga. Vi vet attdet naturligtvis har funnits invändningar.Utgångspunkten är att man avhänder sig allallmännytta i vissa kommuner. Är detKommunförbundets uppfattning att det är rimligt inte skall ha någon allmännytta alls?Ilmar Reepalu: har diskuterat denfrågan nu senast vid kongressen för ungefär fyraveckor sedan. Det var två frågor som vi tog upp ochfattade distinkta beslut om. Den ena delen handlarom det som kanske är problem. Vi anser attsymmetrin kräver att staten också tar ansvaret närdet går illa ekonomiskt för kommunerna. Så är det också. Staten axlar ansvaret och skickaröver till den kommunala påsen. När det t.ex. gårilla för kommun eller en kommun misskötersig medvetet eller omedvetet drabbar detkommunkollektivet. togsfrån den generella påsen som belastar resten avkommunvärlden. Vi har ett tiotal kommuner som ärinne i motsvarande diskussion . Där finns enrelation och ett samband. Det beslut som vi fattadevar att staten tar sitt ansvar för de ekonomiskaeffekterna av de förändrade villkoren för deallmännyttiga bostadsföretagen. Som visarhamnar man i en väldigt svår situation.Till den andra frågan om den kommunalasjälvstyrelsen. Den har vi diskuterat vid tvåtillfällen. Det gjorde vi när man lagligt lade ettskattestopp 1991-1993. Där invände , inte heller harKommunförbundet invänt mot de frivilligaskattestoppen. Där kan man säga att vi haraccepterat tillfälliga ingrepp på det sättet. Visade i kongressen att varje kommun skall själv fåavväga vilken roll den kan och bör spela som ägareav bostadsföretag och att tvingande ålägganden frånstatens sida skall regleras enligtfinansieringsprincipen. Det var detställningstagande vi gjorde vid kongressen. Det varett enhälligt ställningstagande.Helena : säger attKommunförbundet tycker att staten skall ta ansvarnär det går dåligt för kommuner. Han säger också välkomnar utredningen. Vi har sett direktiventill utredningen. Det är mycket som skall ses över.Har Kommunförbundet någon annan syn på vad manskulle kunna göra , om man tycker så illaom det generella statsbidraget att man skall bli avmed det, för det vill inte Svenska kommunförbundetbli av med? Vad skall man göra ? Kan manöverväga någonting annat, att man har någonfrivillig överenskommelse om moratoriet, attkommunerna kommer överens om att inte göra någontingså länge utredningen pågår? Eller skall man lägganågot förbud? någon annanlösning?Ilmar Reepalu: Nej, vi har inte diskuterat någonannan lösning.Owe : sade att det här medkommunala bostäder är ett frivilligt ansvar.Samtidigt har kommunerna ett stort ansvar för attföra en social bostadspolitik. villinte ha något moratorium som man skalljobba med utredningen, som tar och somkanske behöver få en fortsättning i en annan del såsmåningom. Det handlar om innan mankommer fram till den lösning som alla letar efter.Under tiden är risken stor för att en del kommunerblir utan kommunala bostadsbolag. Då undrar jag litegrann: Hur ser på uppgiften attkunna föra en social bostadspolitik i de kommunerdär man blir utan sina allmännyttiga eller kommunalabostadsföretag? En följdfråga: Du talar mycket omstatens tidigare roll och åtaganden. någon åsikt om vilken rollstaten skall ha när det gäller bostadsförsörjningoch det bostadspolitiska ansvaret i växelspeletmellan kommun och stat? Staten har, som jag ser det,smitit undan.Ilmar Reepalu: Det här är en jättestor fråga. Vi taregentligen upp hur bostadspolitiken skalleffektueras. Hitintills har det varit ettproduktionsstöd som har kunnat användasbostadspolitiskt i den del som ligger i hyresrättenmen inte i de andra delarna. Jag tror att man ärtvungen att ta ett mycket större grepp nu för attmotverka segregationen. Då får man pröva olikamodeller för det. Jag är inte säker på attproduktionsstödet är rätt modell för det. har vi inte diskuterat den frågan pådet här sättet än.Du frågade också hur en del kommuner skall göra.Kommunerna kan aldrig avhända sig det bostadssocialaansvaret. Det har de enligt kommunallagen.Kommunerna måste självklart leva upp till den delen.Däremot har vi inte ett ansvar för att ha ettallmännyttigt bostadsföretag. Det är inte inskriveti någon lag, utan det är ett frivilligt åtagande.Owe : Då blir följdfrågan: Hur skall mankunna utöva det bostadssociala ansvaret om man intehar ett kommunalt bostadsföretag? Vi vet att de treramlagar som man hänvisar till - kommunallagen,och socialtjänstlagen - är litetandlösa i det här sammanhanget. Den diskussionenfördes i den bostadspolitiska utredningen då detfanns andra lagar tidigare som var mera distinkta.Vad har en kommun för möjligheter i det läget ?Ilmar Reepalu: Det är en väldig skillnad mellankommuner som är rika och har ett starkt tryck på sinbostadsmarknad och kommuner som är fattiga och harallmännyttiga bostadsföretag som blöder kraftigt.Utrymmet för att driva bostadspolitik på det härsättet är starkt begränsat som det ser ut i dagdärför att de lokala bostadsmarknaderna ser så olikaut. Det är i stället så att den skuldtyngda kommunennormalt har det skuldtyngda allmännyttiga företagetsom har en vikande efterfrågan och där det nyaregelsystemet på bostadsfinansieringen säger att detföretaget skall arbeta efter samma ekonomiskaförutsättningar som vilket privat bolag som helst,som kan avbörda sig sina skulder med att gå ikonkurs eller att få ett ackord. Det kan intekommunen göra. har kommunerna dessutom ettlagligt balanskrav på sig som gäller fr.o.m. nästaår och som gör det ännu svårare för oss.Rigmor : Jag skall ställa en väldigt kortfråga till ordförande. Kommuner harsålt av allmännyttan och kommer att sälja avallmännyttan. Jag undrar om ni gör någon opartiskuppföljning. Har det blivit sämre för hyresgästernamed en ny ägare?Ilmar Reepalu: Vi har inte gjort någon sådangenomgång . Jag har läst det som har stått itidningen om Nackahem och annat, men jag har ingetannat material.Ordföranden. : Var du nöjd med det? Har du någonytterligare fråga?Rigmor : Nej jag är inte nöjd. Jag kanfråga: Kommer man att göra en sådan här utredning?Kommer man att följa det här? Det är väldigt viktigtför oss.Ilmar Reepalu: Ja, självklart måste vi göra det.Ordföranden: Det är en fråga som egentligen kanställas till också. kan ju fundera påom inte har ett ansvar i sammanhanget. Då ärdet härnäst på listan.Yvonne : Den fråga jag hade tänkt ställa ärredan besvarad, så jag kan avstå.Ordföranden: Det var väldans snabbt. Då är det - det går inte lika snabbt.Carl-Erik Skårman: Herr ordförande! Jag har i ettpressmeddelande från och dessordförande läst att man klagar över att det härförslaget har lagts fram helt utan samråd. Så fårdet naturligtvis inte gå till i en för kommunerna såviktig fråga. Detta vill jag säga som kommentar tilldialogkravet. Men Kommunförbundets ordförande gårett steg längre i samma uttalande. Han säger att detär principiellt djupt tveksamt att använda detgenerella statsbidraget som ett belönings- ochbestraffningssystem. Vilka är de principer som dutycker att man här bryter mest mot? Vad är alltsåmest förkastligt i regeringens sätt att agera i dethär sammanhanget?Ilmar Reepalu: Först till det här med irritationenfrån vår sida över att propositionen kom såplötsligt. Vi var ju förvarnade om att det skullekomma en proposition . Vi räknade med attdet då skulle bli delning och att vi skulle fåmöjlighet att ha ett samråd omkring den för attockså fånga in de kommunala synpunkterna. Nubehandlades den här propositionen som en sådan därfinansiell proposition, som inte skall påverka demsom är aktörer på den finansiella marknaden. Därmedfick den också denna retroaktiva verkan.Sedan gäller det den andra delen, det generellastatsbidraget och det riktade statsbidraget. Dessahar ju utformats för att ge kommuner likvärdigamöjligheter att bereda service åt sina medborgare.Därför menar jag att det principiellt är felaktigtatt ge sig på det systemet och använda det som piskaeller morot i det här sammanhanget. Det redogjordejag också för i mitt anförande.Carl-Erik Skårman: Så, , du anseralltså att det här är ett sätt från statens sida attförsöka manipulera kommunerna?Ilmar Reepalu: Jag använder inte sådana ord på detsättet. Använder man ord på det sättet kan jag sägaatt det allra mest drastiska exemplet på att man har"manipulerat" kommunerna har varit de s.k.skattestoppen, alltså det lagliga skattestoppet somgällde 1992-94 och de s.k. frivilliga skattestoppsom också var förenade med sanktionsregler. Det ärklart att det är det allra allvarligaste sättet attingripa mot den kommunala självstyrelsen. Men jagmenar att också det här är något som faktisktbegränsar den kommunala självstyrelsen rättallvarligt då ett moratorium gäller.Ingen har väl tänkt sig, hoppas jag, att det skullevara . Vi är emot det. Vi harprincipiellt uttalat oss emot det tidigare också.Man skall inte använda statsbidragssystemet på dethär sättet.Ordföranden: Då är det : Jag avstår.Ordföranden: Då är det : Herr ordförande! Jag skullevilja ställa en fråga till omLänsstyrelsens roll i det här. Vad jag har läst migtill är en förutsättning för att en statligmyndighet skall få utöva tillsyn över kommunalverksamhet att det finns ett uttryckligt lagstöd.Detta finns det i allmänhet bara i fråga omobligatorisk verksamhet. Frågan om vem somär tillsynsmyndighet regleras då i respektiveförfattning. är den här statliga tillsynenprimärt inte inriktad på laglighetsfrågor utan merpå effektivitetsgranskning. I princip har i dagLänsstyrelsen att inom sitt verksamhetsområdeövervaka att vad som enligt lag eller annanförfattning åligger statliga myndigheter blirfullgjort. Då måste ju bestämmelsen uppfattas så atttillsynen bara omfattar obligatorisk verksamhet.Frivilliga kommunala uppgifter kan knappast omfattasav tillsynen. Då undrar jag hur rolli detta sammanhang stämmer överens med dessegentliga uppgift.Ilmar Reepalu: Jag önskar att jag hade haft svar påalla frågor, men jag måste säga att jag inte kan dethär svaret.Ordföranden: får ha full förståelse att det ärså.Ulla-Britt : Herr ordförande! Jag kanske kanfråga ?Ordföranden: Jag tror faktiskt inte att hovrättkan ge svar heller. Du kan möjligen fråga dinlandshövding.