bet · GM01UbU11 · 1999-04-27 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts under avsnittet Enmångfald av skolor och frihet att välja.1998/99:N338 av m.fl. (fp)vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning.1998/99:A214 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildningensinfrastruktur.1998/99:A291 av m.fl. (v) vari yrkas13. att begär att regeringen tar framriktlinjer till skolorna för organisationersmöjligheter att bedriva informations- ochopinionsarbete på skolorna,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av attutveckla sex- och samlevnadsundervisningen.Motioner väckta med anledning avproposition 1997/98:169 Gymnasieskola iutveckling - kvalitet och likvärdighet.1997/98:Ub42 av m.fl. (fp, s, m, c, v,mp, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att statsmakten påett mera kraftfullt sätt markerar skolans ansvar förANT-undervisning i och gymnasiet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om undervisning omalkohol, narkotika och andra beroendeskapande ämneni t.ex. kursen Idrott och hälsa för gymnasieskolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samverkan medexterna instanser vad avser inom gymnasieskolanskurs Idrott och hälsa i avsikt att bredda enrelevant och saklig information om våra bruksgifter.1998/99:Ub1 av m.fl. (fp) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kraftfullaåtgärder mot mobbning,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att brott sombegås i gymnasieskolan i princip skall polisanmälas. Utskottet behandlar i det följande sammanlagt 166motionsyrkanden, huvudsakligen från den allmännamotionstiden hösten 1998.Utskottet tar först upp motionsyrkanden av merövergripande karaktär vilka bl.a. rör grundskolansomfattning och olika organisatoriska frågor.Därefter behandlas yrkanden om tillsyn, utvärderingm.m. av skolans verksamhet. Sedan följer avsnitt medmotionsyrkanden som har anknytning till skolansvärdegrund och andra läroplans- och kursplanefrågor.Frågor om modersmålsundervisning, sfi, betyg,fristående skolor, personal, elevvård, arbetsmiljöoch kvalificerad yrkesutbildning behandlas i skildaavsnitt. Sist följer ett antal övriga frågor.Allmänna skolfrågorGrundskolans omfattning m.m.I motion 1998/99:Ub227 (yrk. 10) tasfrågan upp om ansvaret för skolan och en ny skollag.Grunden för en ny skollag bör enligt motionärernavara att varje elev har rätt att få godkändakunskaper i . Detta kräver en fortsattdecentralisering av besluten till varje skolledningoch lärare, förenat med skärpta krav på utvärderingoch uppföljning. Ansvar, resurser och befogenheterskall i största möjliga mån ligga hosarbetslaget/den enskilde läraren.U t s k o t t e t konstaterar att den nu gällandeansvarsfördelningen mellan stat och kommun innebäratt staten anger målen för verksamheten, medanfrihet finns för skolhuvudmannen (kommunen) attbestämma hur man når de nationella målen. Statenformulerar mål, följer upp, utvärderar och hartillsyn över verksamheten på nationell nivå.Kommunen ansvarar för verksamhetens kvalitet,organisation och resurser, bestämmer lokala mål samtsvarar för lokal uppföljning och utvärdering.Ansvaret gäller också verksamhetens innehåll ochresultat i förhållande till de nationella målen.Kommunen har såsom skolhuvudman en avgörande rollnär det gäller hur den nationella skolpolitikenförverkligas på det lokala planet. Ansvaret förgenomförandet vilar på rektorer, lärare och skolansövriga personal. Rektor har ett särskilt ansvar föratt förverkliga innehållet i läro- och kursplaner påskolnivå.Utskottet noterar att regeringen beslutattillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag attgöra en översyn av skollagen (dir. 1999:15). Enligtdirektiven skall kommittén bl.a. utreda om och i såfall hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommunbehöver förtydligas. Kommittén skall också utredaoch föreslå hur målstyrningen samt det kommunalaansvaret för kvalitet och likvärdighet kanförtydligas och stärkas.Utskottet har i olika sammanhang framhållit viktenav att alla elever skall ges möjlighet att nå målenför . Utskottet delar härvidlagmotionärernas uppfattning. Det är också viktigt attdet finns möjlighet till varierande lösningar för deelever som av olika skäl inte uppnår grundskolanskunskapsmål i årskurs 9. Utskottet vill isammanhanget erinra om att harbeslutat ( prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3,rskr. 160) om en utveckling av gymnasieskolansindividuella programRiksdagen bör avslå motion 1998/99:Ub227 yrkande 10med hänvisning till vad utskottet har redovisat.I motion 1998/99:Ub227 föreslås ocksåatt grundskoleförordningen ändras (yrk. Allaelever i bör ges en individuell stu-dieplan. Detta bör genomföras som dencentralt fastställda timplanen avskaffas. Denindividuella studieplanen bör upprättas tillsammansmed elev och föräldrar och gås igenom vid varjeutvecklingssamtal.U t s k o t t e t, som avstyrker yrkandet, villframhålla vikten av att skolan - i enlighet medgällande förordningar - arbetar på ett sådant sättatt varje elevs resultat och skolsituation ständigtföljs.Mot bakgrund av vad motionärerna anför om attavskaffa den centralt fastställda timplanen hänvisarutskottet till att förslag framlagts av enarbetsgrupp inom omförsöksverksamhet där arbetet i skall fåorganiseras utan en centralt fastställd timplan (Ds1999:1). Förslaget har remissbehandlats och beredsför närvarande i Regeringskansliet.Enligt motion 1998/99:Ub268 (yrk. 10)bör den centralt utformade timplanen i grundskolanpå sikt avskaffas. Motionärerna betonar vikten av enväl fungerande målstyrning. Timplanens avskaffandehör därför ihop med att utförliga utvärderingar avkunskapsresultaten genomförs.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet medhänvisning till vad utskottet redovisat ompågående beredningsarbete i Regeringskanslietrörande försöksverksamhet med att avskaffagrundskolans timplan.Frågor med anknytning till omfattningm.m. tas upp i flera motioner. I Centerpartietsmotion 1998/99:Ub227 (yrk. 12) framhålls attskoltiden bör vara flexibel och medge att eleverstid i varierar. Förskoleklassen börföras till det obligatoriska skolväsendet.Inriktningen bör vara en tioårig skolgång med startvid sex års ålder. anser i motion1998/99:Ub246 att skolstarten bör vara individuelltflexibel och ske successivt. De avvisar obligatoriskskolstart för sexåringar och anser att det ärpositivt att förskoleklassen är frivillig föreleverna. Skolplikten bör vara nioårig med möjlighettill förlängning för elever som önskar detoch bedöms ha behov av det för att uppnå de uppsattamålen (yrk. framhåller att detär orimligt att utgå från att alla elever behöverjust för att nå målen. Det är viktigt attvarje elev får utvecklas så mycket som möjligt iförhållande till sin kapacitet. Undervisningen bördärför individualiseras (yrk. EnligtFolkpartiets motion 1998/99:Ub268 (yrk. 11) skallingen elev kunna lämna utan att hauppnått betyget Godkänd i svenska, engelska ochmatematik. Elever kan komplettera sinakunskaper inom det individuella programmet för attbli behöriga till ett nationellt program igymnasieskolan. Det innebär enligt motionärerna attgymnasieskolan får ta över problem.U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandenaanföra följande.Riksdagen har under föregående behandlatfrågor med anknytning till skolstartsålder ochomfattningen av i samband med beslutetatt förskoleklassen skall vara en egen skolform inomdet offentliga skolväsendet (prop. 1997/98:6, bet.UbU5, rskr. 107) och beslutet om en ny gemensamläroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (prop. 1997/98:94,bet. UbU18, rskr. Den treåriga gymnasieskolanvänder sig till alla ungdomar. Dessa beslut innebärbl.a. att alla barn ges möjlighet att delta i en 13-årig pedagogisk verksamhet. Genom en gemensamläroplan kan de olika verksamheterna arbeta motsamma mål, vilket enligt utskottets mening kommeratt bidra till att höja kvaliteten i de olikaverksamheterna. Utskottet anser att det i nuvarandereglering av skolstartsålder finns en betydandeflexibilitet. Alla sexåringar har rätt att delta iförskoleklassen. Det finns möjlighet att börjaskolan vid sex eller ålder. Om det finnssärskilda skäl och ett barns vårdnadshavare begärdet kan skolplikten uppskjutas till det år barnetfyller åtta år.Utskottet vill åter betona att alla elever skallges förutsättningar att lyckas i skolan och attskolhuvudmannen har ett tydligt ansvar för att allaelever ges möjlighet att nå mål.Utskottet erinrar om att det finns bestämmelser iskollagen (4 kap. 10 §) som gör det möjligt förelever som har behov av i attfullfölja utbildningen efter det att skolpliktenupphört. Det finns också möjligheter att inom detindividuella programmet i gymnasieskolan läsa kurserpå grundskolenivå för att senare gå över till ettnationellt eller specialutformat program. Förbehörighet till nationella och specialutformadeprogram gäller fr.o.m. slutfördsista årskurs i och godkända betyg isvenska alternativt svenska som andraspråk, engelskaoch matematik. Avsikten med de nyabehörighetsbestämmelserna är att de elever sombörjar ett nationellt program skall ha debasfärdigheter som är en förutsättning för att klarastudierna i gymnasieskolan. Inte minst mot bakgrundav de nya behörighetsbestämmelserna är det viktigtatt det individuella programmet utvecklaskvalitativt för att ge alla elever möjlighet attfullfölja en fullständig gymnasieutbildning.Riksdagen har beslutat om en ändring i 5kap. 4 b § skollagen så att det tydligt framgår attdet är möjligt att särskilt inrikta undervisningeninom ett individuellt program mot ett nationellteller specialutformat program (prop. 1997/98:169,bet. 1998/99:UbU3, rskr. Syftet är attstimulera utvecklingen av det individuellaprogrammet och markera att programinriktadealternativ bör erbjudas eleverna.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotionerna 1998/99:Ub227 yrkande 12, 1998/99:Ub246 yrkandena 3 och 4och 1998/99:Ub268 yrkande 11.Vissa organisatoriska frågorVänsterpartiet begär i motion 1998/99:Ub269 (yrk. 1)en parlamentarisk utredning om en sammanhållen ochflexibel ungdomsskola. Motionärerna pekar på att vii realiteten numera har en tolvårig ungdomsskola.Sexårsverksamheten är en egen skolform,förskoleklassen, varför det offentliga skolväsendetutökats med ett trettonde år. De anser att ensammanhållen ungdomsskola som är mer anpassad tillungdomars olika utvecklingsstadier bör utformas.U t s k o t t e t behandlade och avstyrkte ettmotsvarande yrkande under det förra (bet.1997/98:UbU9 s. 35). Utskottet är inte heller nuberett att tillmötesgå motionärernas begäran om enutredning om en sammanhållen och flexibelungdomsskola. Utskottet avstyrker således yrkandet.Utskottet vill dock peka på att ettutvecklingsprojekt, som rör övergången mellangrundskola och gymnasieskola, har pågått inomSkolverket . har under år1998 följt och givit stöd till kommunerna i derasarbete med att vägleda och stödja eleverna införövergången till gymnasieskolan; bl.a. har kommunernafått ett särskilt ekonomiskt bidrag för utvecklingav verksamheten med studie- och yrkesorientering.Utskottet har erfarit att inom kortkommer att ge ut ett särskilt referensmaterial omutvecklingsprojektet.I motion 1998/99:Kr275 (yrk. 6) föreslårVänsterpartiet att en parlamentarisk utredningtillsätts med uppdrag att återkomma med förslag tillhur skall kunna tas in i skollagen ochdärmed ingå i den ordinarie skolan. Motionärernaanser att musikskolorna bör utvecklas tillkulturskolor. bör liksom påsikt vara avgiftsfri. Enligt motion 1998/99:Ub267(fp) är det av största vikt att musik- ochkulturskolorna får en given plats i utbildningen avelever i . Undervisning under ordinarielektionstid är enda möjligheten att ge alla eleversamma förutsättningar att få musikundervisning.Läroplanen (Lpo 94) bör därför ändras i syfte att gedessa skolor rätt att undervisa en elev 20 minuterper vecka "under annan lektionstid".U t s k o t t e t har under förra riksmötetbehandlat och avstyrkt ett yrkande om enparlamentarisk utredning i syfte att lagreglerakulturskolan som skolform i skollagen. Utskottet har ingen annanuppfattning . Enligt utskottets uppfattning fyllerdessa skolor en mycket viktig uppgift när det gälleratt stimulera och ta till vara talanger inom olikakonstformer. Det står dock klart att ett införandeav regler om musik- och kulturskolorna i skollagen,och att dessa skolor skulle vara avgiftsfriai enlighet med motionärernas uppfattning i motion1998/99:Kr275 (yrk. 6), skulle innebära betydligtökade kostnader för kommunerna.Utskottet noterar att sammanlagt 110 miljonerkronor under budgetåren 1999-2001 kommer attavsättas för det s.k. tiopunktsprogrammet förskolan. Området kultur i skolan ingår som en del idetta program. Utskottet noterar också att arbetetmed kultur i skolan enligt regleringsbrev tillSkolverket skall stärkas ochvidareutvecklas på nationell nivå. Arbetet skallbedrivas i nära samverkan med myndigheter,institutioner och organisationer inom utbildnings-och kulturområdet. skall gemensamt medStatens kulturråd samordna detta arbete. Initiativbör tas för att stimulera fortsatt utvecklingsarbetesom skall fokuseras på det lokala utvecklingsarbeteti skolan, heter det i regleringsbrevet.Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt avslår motionerna 1998/99:Ub267 och1998/99:Kr275 yrkande 6.I motion 1998/99:Ub801 (yrk. 13)anförs att fritidsverksamheten bör integreras iskola och ungdomsverksamhet. Skolbarnsomsorgen bordeknytas till kommunernas ungdomsverksamhet vidfritidsgårdar och ungdomsgårdar. Motionärerna anseratt denna samordningsverksamhet borde uppmärksammas.Frågan bör belysas och förslag till praktiskalösningar lämnas för att underlätta för kommunernaatt utnyttja de fördelar som den utökadefritidsverksamheten vid skolorna kan ge.U t s k o t t e t har tidigare i samband med attmotsvarande yrkande behandlades under förrariksmötet (bet. 1997/98:UbU11, s. 15) bl.a.framhållit att det ankommer på kommunerna attorganisera och samordna sina verksamheter. Utskottethar ingen annan uppfattning nu och anser attriksdagen bör avslå yrkandet.Centerpartiet tar i motion 1998/99:A214 (yrk. 7) uppfrågor med anknytning till utbildningensinfrastruktur. Motionärerna anser att regeringen börutreda hur samverkan mellan olika aktörer påutbildningsområdet kan förbättras. De pekar på attgymnasieskolan, den eftergymnasiala utbildningen ocharbetsmarknadsutbildningen har olika regelverk,något som i sig försvårar samverkan. Möjligheten attplocka olika delar från dessa utbildningar tillindividuella utbildningspaket torde vara liten.Behoven av ökad kompetens handlar inte endast omendera gymnasiekompetens, yrkesutbildning ellerhögskolekurser.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattningatt behoven av ökad kompetens inte endast avser enviss nivå eller ett visst område. Utskottet är dockinte berett att ställa sig bakom motionärernasbegäran om en utredning om hur samverkan mellanolika aktörer inom utbildningsområdet kanförbättras. Utskottet påminner om att olikautbildningar som regel vänder sig till olikamålgrupper. Därmed finns det t.ex. skildabehörighetsvillkor för tillträde till respektiveutbildning. Utskottet anser att bör avslåyrkandet.Utvärdering, tillsyn m.m.MotionernaFrågor med anknytning till tillsyn m.m. av skolantas upp i motion 1998/99:Ub246(yrk. 17) och i motion 1998/99:Ub801(yrk. 14 och 15). anser attformerna för tillsyn, uppföljning och utvärderingbör anges i den kommunala skolplanen. De pekar påatt kommunernas egen uppföljning har brister. Deframhåller också att det är positivt att systemetmed statliga skolinspektörer har införts och attSkolverkets egen tillsynsverksamhet har ökat.Miljöpartiet anser att tillsynen borde skärpas såatt ser till att kommunerna fårinformation om vad som förväntas av dem och sedankontrollerar att kommunerna verkligen bedriver enaktiv tillsyn enligt anvisningarna. Motionärernaanser också att tillsynen av skolan borde breddastill att omfatta större delar av vad skollagenstipulerar, t.ex. mobbning, resurser för barn medspecifika läs- och skrivsvårigheter, elevdemokratioch skolhälsovård.Vänsterpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub269(yrk. 6) att ges möjlighet att användavitesföreläggande mot de kommuner som inte uppfyllerde uppställda kvalitetskraven.Centerpartiet begär i motion 1998/99:Ub227 (yrk. 1)en utvärdering av hur skolans resurser används.Motionärerna anser att det finns anledning attstudera hur kommunernas resurser för skolan användsoch i vilken utsträckning de statligaresurstillskotten har kommit skolan till del.I motion 1998/99:Ub246 (yrk. 18)betonas behovet av uppföljning och utvärdering avtidsutrymmet för blockämnen och för praktiska ochestetiska ämnen, av hur formerna för elevinflytandeoch jämställdhetsarbete utvecklas samt vilkaresultat arbetet mot mobbning och uttryck förfrämlingsfientlighet har givit.I motion 1998/99:Ub262 (s) föreslås att metoder ochregelverk för enfungerande och konstruktiv utvärdering av läraregjord av elever utarbetas. Motionärerna anser attelever skall ha möjlighet att på ett konstruktivtoch konkret sätt kunna visa vad de tycker om sinalärare och lärarnas undervisningsmetoder.Behovet av uppföljning och utvärdering avteckenspråksutbildning för föräldrar framhålls imotion 1998/99:Ub248 (s). En kontinuerliguppföljning och utvärdering bör göras i syfte att sehur utbildningens omfattning och utvecklingen avolika pedagogiska metoder, organisationsformer ochläromedel överensstämmer med de mål som fastställtsför utbildningen.Utskottets bedömningUtskottet har under föregående utförligtbehandlat frågor om utvärdering och tillsyn i sittbetänkande 1997/98:UbU9 (s. 9-13). Utskottethänvisar till vad utskottet då redovisade om bl.a.mål- och resultatstyrningen på skolområdet ochansvarsfördelningen mellan de olika nivåerna inomskolan. Utskottet pekade också på att flera begreppanvänds för de insatser som görs för attanalysera och bedöma verksamheten och dess resultat.På skol-området talar man oftast om uppföljning,utvärdering, tillsyn och granskning. De utformasolika men innefattar alla en beskrivning ochbedömning av en företeelse eller bestämd del avskolverksamheten. Utskottet redovisade vilkaåtgärder som vidtagits i syfte att stärka arbetetmed att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten iskolan, bl.a. att en förordning utfärdats omkvalitetsredovisning inom skolväsendet (SFS1997:702). I denna föreskrivs en skyldighet förvarje kommun och skola att skriftligen göra enkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerligauppföljningen av skolplanen respektive arbetsplanen.Skolverket har också tagit fram skrifterna Ansvaretför skolan - en utmaning (1997)och - som stöd för kommunernas egentillsyn -Tillsynen av skolan (Allmänna råd 1998:1).Utskottet kan konstatera att ytterligare åtgärderhar vidtagits. har gett utallmänna råd om kvalitetsredovisningen inomskolväsendet och en skrift om attutvärdera skolan samt en skrift om att organiserautvärdering. Utskottet vill också peka på attregeringen i regleringsbrev för harföreskrivit att tillsynen skall stärkas. skall hävda elevensrätt till en nationellt likvärdig utbildning.Tillsynsarbetet skall utformas så att alla kommuner,räknat , inom loppet av ensexårsperiod blir föremål för tillsyn. Denna skallsärskilt ta sikte på situationen för elever medbehov av särskilt stöd. skall redovisasin tillsynsverksamhet för regeringen och därviduppge antal kommuner och huvudmän som varit föremålför tillsyn, generella slutsatser av tillsynen och ivilken utsträckning verkets kritik och övrigainsatser har lett till tillfredsställande åtgärder.Som ett led i kvalitetssäkringsarbetet har pånationell nivå kompletterats mednationella kvalitetsgranskningar genom statligautbildningsinspektörer. De nationellakvalitetsgranskningarna startade med ca30 inspektörer. Tre granskningar har genomförtsunder : rektors uppdrag i en decentraliseradskola, undervisningen av elever med behov avsärskilt stöd och läs- och skrivprocessen som ettled i undervisningen. Kvalitetssäkringsarbetet harytterligare förstärkts genom beslutet att knyta ensärskild nationell kvalitetsgranskningsnämnd tillSkolverket fr.o.m. (prop. 1998/99:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. hartillförts ytterligare medel för detta ändamål.Regeringen har uppdragit åt att under år1999 genomföra en nationell kvalitetsgranskning avskolans arbete med mobbning, sex- ochsamlevnadsundervisningen samt undervisningen omtobak, alkohol och andra droger.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera attflera åtgärder har vidtagits för att stärkakvalitetsarbetet i skolan och föreslår att riksdagenmed hänvisning till vad utskottet anfört avslårmotionerna 1998/99:Ub246 yrkande 17 och1998/99:Ub801 yrkandena 14 och 15.När det gäller förslaget att skall gesmöjlighet att använda vites-föreläggande mot de kommuner som inte uppfylleruppställda kvalitetskrav vill utskottet peka på atten sanktionsmöjlighet finns reglerad i 15 kap. 15 §skollagen. Om en kommun grovt eller under en längretid åsidosatt sina skyldigheter enligt skollageneller enligt andra föreskrifter som meddelats medstöd av lagen får regeringen meddela de föreskrifterför kommunen eller, på kommunens bekostnad, vidta deåtgärder som behövs för att avhjälpa bristen. Harstaten haft kostnader för en åtgärd som vidtagits,får denna kostnad kvittas mot belopp som stateneljest skulle ha betalat ut till kommunen. Utskottetnoterar att har haft i uppdrag att bedömaändamålsenligheten i det nuvarande åtgärdssystemet,bl.a. möjligheten att vidta sanktioner, i sådanafall kommuner och andra huvudmän inte lever upp tillsina skyldigheter och sitt ansvar. Skolverketanser att den viktigaste vägen för verket attfullgöra sitt uppdrag - att verka för att destatliga målen förverkligas - även i fortsättningenskall vara att genom information påverka huvudmännenför skolan och andra som av staten givits ettsärskilt ansvar samt att verka för ettändamålsenligt regelsystem. förordardärutöver att sanktionsformen vitesföreläggandeinförs.I uppdraget till den kommitté som skall göra enöversyn av skollagen (dir. 1999:15) ingår det attutreda om statens sanktionsmöjligheter behöverstärkas. Mot denna bakgrund och med hänvisning tillvad utskottet i övrigt har anfört föreslår utskottetatt motion 1998/99:Ub269 yrkande 6 avslås.Beträffande förslaget i motion(1998/99:Ub227 yrk.1) om en utvärdering av hurskolans resurser används vill utskottet peka på attSkolverket enligt regleringsbrev för har iuppdrag att inom ramen för sina utvärderingsinsatserårligen följa hur kvaliteten i skolan utvecklas motbakgrund av de höjda generella statsbidragen tillkommuner och landsting som beslutat om.Skolverket har lämnat en förstarapport om hur det statliga resurstillskottet tillkommunerna påverkar skolans utveckling och kvalitet.Enligt rapporten, som redovisar effekterna av enbartdet första årets ökade bidrag till kommunerna, harskolsektorn ökat något i andel av kommunernas totalakostnader och även kostnaderna per elev igrundskolan och gymnasieskolan har ökat något mellan1996 och 1997. På grund av ett ökat antal elever hardock antalet lärare per elev minskat mellan de bådaåren. pekar på att det inte går attpåvisa i vilken utsträckning det extraresurstillskottet påverkat denna kostnadsökning.Enligt enkätundersökning hade avgrundskolans rektorer och av gymnasieskolansrektorer blivit berörda av det extraresurstillskottet dels genom möjlighet att undvikavissa besparingar, dels genom att kunna täckaunderskott, göra vissa satsningar i skolansverksamhet och/eller se ett tillskott i skolansbudget. framhåller att detta tyder på attgrundskolan i större utsträckning än gymnasieskolantagit del av det extra resurstillskottet.