bet · GM01UFöU1 · 1999-05-06 00:00:00 — Särskilt viktigt är att utvecklasamarbete med samt S:t Petersburgs- ochMurmanskregionerna.Ett viktigt syfte är att bidra till att Rysslandinvolveras i det euroatlantiska säkerhetssystemet.Samarbetet försvåras av Rysslandsekonomiska kris och den pågåendeomställningsprocessen i krigsmakten. Det är därförangeläget att samarbetet bedrivs med ett långsiktigtperspektiv.Det är väsentligt att behåller sittengagemang för säkerheten i norra . Detsäkerhetssamarbete som har med bidrartill detta. Den bilaterala relationen har ocksåvisat sig vara av värde utanför det svenskanärområdet, inte minst i . Samarbetet medFörenta staterna bedrivs också i en radsäkerhetspolitiska forum, bl.a. i EAPR och PFF.Deltagande med försvarsresurser m.m. ifredsfrämjande verksamhetRegeringens bedömningSverige bör kunna delta i den fredsfrämjande ochhumanitära verksamheten på största möjliga bredd medde resurser som står till förfogande.Skälen för regeringens bedömningPå sikt bör ökade resurser kunna avdelas förinternationell verksamhet vilket medger ökad förmågaatt bidra med försvarsresurser i fredsfrämjande ochhumanitär verksamhet. Det kan komma att ta tid attskapa en sådan ökad förmåga, varför det finns ettbehov av att skilja på vilka förändringar som ärmöjliga på kort, medellång och lång sikt.Efterfrågade resurserNär det gäller mer omfattande internationellafredsfrämjande insatser efterfrågas i första handstörre förband. Samövning av förband i multilateralafunktioner är ett sätt för mindre länder att skapatillräckligt stora förband. Mot denna bakgrund är ennordisk brigad för fredsfrämjande insatser särskiltintressant.När det gäller begränsade och specialiseradeinsatser finns en efterfrågan på markförband ochandra resurser för t.ex. ammunitions- ochminröjning, stabstjänst, transporter, hälso- ochsjukvård samt övervakning. Det finns intenågon efterfrågan på svenskt stridsflyg ifredsfrämjande insatser. Spaningsuppgifter kan ocksåbli aktuella. Inte heller svenska resurser ärefterfrågade med undantag för minröjning i grundavatten.Begränsande faktorerPå sikt bör ökade ekonomiska resurser kunna avdelasför internationell verksamhet genom att ta en del avde resurser i anspråk som kan frigöras genomneddragningen av förmågan till invasionsförsvar.Detta är dock något som kommer att ta tid. Ettutökat svenskt deltagande i internationellverksamhet kommer därför inte att vara möjligt attrealisera i närtid.Antalet totalförsvarspliktiga som genomgårutbildning kan med nuvarande villkor påverkarekryteringen till internationell tjänstgöring. Förnärvarande sker översyner av pliktsystemet ocheventuell skyldighet för anställd personal attmedverka i internationella insatser. Regeringenanser det vara av vikt att den anställda personalenser den internationella tjänstgöringen som ennaturlig och integrerad del av yrket.Vilka resurser kan ställa till förfogandeför större fredsfrämjande insatser kommer också attvara beroende av vilken samverkansförmåga vi har.Civila resurserSverige kan även bidra med civila resurser tillfredsfrämjande och humanitära insatser. En ökadsamverkan mellan civila och militära resurser är avstor betydelse vid komplexa krishanteringsinsatser.Regeringen ser det därför som väsentligt attfortsatt se över förutsättningarna för ettutnyttjande av civila resurser i fredsfrämjandeverksamhet. Sådana civila resurser kan hämtas frånflera olika samhällssektorer, t.ex.räddningstjänsten, hälso- och sjukvården, polisensamt från biståndet.Normalt handlar det om insatser med resurser somhämtas från myndigheternas ordinarie verksamhet ochinte om de kompletterande resurser som anskaffassärskilt för totalförsvar. Resurserna för civiltförsvar skall i allmänhet anpassas till att kunnaanvändas vid internationella fredsfrämjande ochhumanitära insatser. På samma sätt skall dessaresurser även kunna användas vid svåra påfrestningarpå samhället i fred.4.5.2 MotionernaI partimotion Fö7 (fp) yrkande 3 anser Folkpartietdet vara naturligt att deltar medtotalförsvarsresurser i internationellafredsbevarande och fredsfrämjande insatser.Internationella insatser utgör en av försvarets fyrahuvuduppgifter och bör, med den ominriktning somförsvaret nu genomgår, utgöra ett större inslag iverksamheten. Att villkora en utökad internationellverksamhet till de ekonomiska förutsättningarna ären alltför defensiv hållning, menar . Föratt frigöra ytterligare medel för internationellainsatser bör inte fler värnpliktiga än nödvändigtutbildas.Vänsterpartiet anför i kommittémotion Fö8 (v)yrkande 1 att FN:s ekonomiska problem är den främstaorsaken till att organisationen saknar förmågaatt operativt leda större fredsfrämjande insatser.Medlemsländernas skuld till FN uppgår till närmare 3miljarder dollar, varav står för över hälften.Att världens enda stormakt inte betalar sinaavgifter har en demoraliserande effekt även på andraländer. En demokratisering och effektivisering avFN:s administration är också viktig. har somneutral stat en viktig roll att spela härvidlag.I yrkande 3 betonar motionärerna betydelsen av attstärka den sociala infrastrukturen vidfredsbevarande arbete. Uppbyggande av demokratiefter en väpnad konflikt handlar om att skapaförtroende. Kvinnors roll i detta arbete ochkvinnors trygghet i ett framtida demokratisktsamhälle utgör grunden för en stabil utveckling.I kommittémotion Fö9 (kd) anför Kristdemokraternaatt genom att delta i internationellfredsfrämjande verksamhet direkt påverkarsäkerhetsläget i vår omvärld. Medverkan kan ske påmandat av FN och under ledning av bl.a. FN,, Nato och VEU. Nato är den centralaaktören när det gäller större militärakrishanteringsoperationer på den europeiskakontinenten. Förmågan att delta i fredsframtvingandeinsatser bör utgöra grunden i utvecklingen ochutbildningen av olika krigsförband. I yrkande 12krävs att resurser avsätts för att kunna avdelaförband från alla försvarsgrenar tillinternationella operationer.Motionärerna anför vidare att de uppgifter somåligger markstridsförband i samband medinternationella kriser är synnerligen påtagliga. Föratt få en modern interoperabel försvarsmakt måsteäven sjö- och luftstridskrafternas förmåga att deltai fredsframtvingande operationer i vårt närområdeutvecklas vidare (yrkande 13).I kommittémotion Fö15 (mp) yrkande 3 beklagarMiljöpartiet att Försvarsberedningens förslag om attutveckla särskilda obeväpnade civila insatsenheterför fredsfrämjande och humanitära insatser inteåterfinns i regeringens proposition. Behovet av eninsatsberedd ledningsfunktion för en sådan styrkahar tydliggjorts bl.a. i samband med upprättandet avden höge representantens kontor i 1995 samt verifikationsmission1998. Motionärerna anför vidare i yrkande 4 attcivilmilitär samverkan (CIMIC) bör utgöra ettcentralt inslag i engagemang i Partnerskapför fred (PFF).4.5.3 Utskottets övervägandenI motionerna Fö7 (fp) yrkande 3 samt Fö9 (kd)yrkande 12 och 13 framhålls betydelsen av detsvenska försvarets internationella medverkan, ochatt dessa uppgifter bör ges ökade resurser.Utskottet konstaterar inledningsvis att deltagande ifredsfrämjande och humanitära insatser är en avtotalförsvarets fyra huvuduppgifter. verkarpå många olika sätt för fred, säkra samhällen ochinternationellt samarbete runt , i Europaoch i världen. Ett viktigt inslag isäkerhetspolitiken är att verka för avspänning,nedrustning, samarbete och demokratisk utveckling. Ipropositionen betonar regeringen att försvaretsinternationella medverkan ges hög prioritet. I detförhållandevis goda säkerhetspolitiska läge sområder för del bör relativt sett ökad viktläggas vid totalförsvarsresursernas bidrag till fredoch säkerhet i omvärlden. De fysiska resurser somavdelas för svenska bidrag till fred och säkerhet iomvärlden skall i de flesta fall vara desamma somför totalförsvarets övriga uppgifter. Stor viktläggs därför vid att utveckla och fördjupa detsvenska totalförsvarets förmåga till internationellsamverkan.Nato har kommit att etablera sig som den centralaaktören för större militärakrishanteringsoperationer i och dessnärområde. Natos standard och metoder är också desom används vid FN-ledda fredsbevarande insatser.Vår medverkan i PFF-samarbetet är mot den bakgrundensärskilt värdefull för att träna och höjasamverkansförmågan. deltar med enheter frånsamtliga försvarsgrenar för att stärka förmågan attkunna delta i fredsfrämjande insatser på ett säkertoch effektivt sätt. Detta är också viktigt för attförband skall kunna uppträda inom en nordiskfredsfrämjande brigad och inom den multinationellasnabbinsatsbrigaden Shirbrig.Utskottet ställer sig bakom regeringens inriktningatt samverkansförmågan i första hand bör förbättrasför sådana typer av enheter som kan förväntasefterfrågas för internationella fredsfrämjandeinsatser och där svenska resurser är särskiltlämpade. Såväl luft- som sjöstridskrafter deltar iPFF-övningar och har ökat sinförmåga att bidra till fredsfrämjande och humanitärverksamhet. Som Försvarsberedningen framhåller i sinrapport har dock svenska sjö- och flygstridskrafter- förutom transportflyget och marin minröjning -endast i begränsad omfattning varit efterfrågade förfredsfrämjande och humanitära insatser.Utskottet ställer sig också bakom den inriktning avförmåga och organisation för internationelltsäkerhetssamarbete inom det militära försvaret somregeringen redogör för i propositionen. Dettainnebär att en ny organisation och ett nyttutbildningssystem kan komma att behöva införas föratt möta kraven på en utökad kontinuerliginsatsförmåga, och att en alternativ användning avkrigsförbanden bör eftersträvas så att en likartadförbandsstruktur skapas oavsett uppgift. Flexibeltsammansatta markförband som i första hand består avbataljonsförband om 700-1 200 man bör organiseras,vid behov förstärkta av kompaniförband.Sjöstridskrafter bör kunna delta i fredsfrämjandeoch humanitära insatser i vårt närområde.Luftstridskrafter bör ges en förhöjd förmåga attdelta i fredsfrämjande insatser med spaningsflyg ochtransportflyg.Med vad ovan anförts anser utskottet att motion Fö7(fp) yrkande 3 är besvarad. Motion Fö9 (kd)yrkandena 12 och 13 avstyrks.Vänsterpartiet framhåller i Fö8 (v) yrkande 1 attFN:s förmåga att leda större fredsfrämjande insatserinskränks bl.a. på grund av den ekonomiska krisorganisationen befinner sig i.Utskottet vill framhålla Förenta nationernassärskilda roll för internationell fred och säkerhetoch som upprätthållare av folkrätten. FN:ssäkerhetsråd är kärnan i den internationellasäkerhetsordningen. Det är säkerhetsrådet som hartill uppgift att besluta om militär våldsanvändning,förutom i fall av självförsvar eller i extremanödsituationer. Detta gäller oavsett vem som haruppdrag att leda den fredsfrämjande insatsen.FN saknar dock förmåga att operativt ledastörre fredsfrämjande insatser med utpräglatfredsframtvingande inslag. Ett skäl till detta äratt de flesta medlemsstater inte är beredda attoinskränkt överlämna befälsrätten över sina trupperför sådana operationer. Insatsen i har visat på behovet av andra lösningar.Nato har i fått en allt viktigare roll idetta avseende.Utskottet delar motionärernas oro över att mångaländer, däribland , har stora skulder till FN.Det är likaså betydelsefullt att FN:s administrationdemokratiseras och effektiviseras. haragerat både för att FN:s medlemsstater skall betalasina medlemsavgifter och för att reformera FN.Utskottet utgår från att regeringen fortsätter attverka för att medlemsländerna fullgör sina åtagandengentemot FN.Med detta anser utskottet motion Fö8 (v) yrkande 1 besvarad.I Fö8 (v) yrkande 3 framhåller Vänsterpartietbetydelsen av att stärka den sociala infrastrukturenvid fredsbevarande arbete.Miljöpartiet anför i motion Fö15 (mp) yrkande 3 attSverige bör utveckla och organisera särskiltobeväpnade och civila insatsenheter förfredsfrämjande och humanitära insatser. I yrkande 4hävdas att ökad civilmilitär samverkan bör vara ettav målen för det svenska engagemanget i PFF.Att bygga upp den sociala infrastrukturen är enoundgänglig del i återuppbyggnadsarbetet efter ettkrig eller en intern väpnad konflikt. Som ett led idetta arbete ger ett omfattande stöd tilldemokratiinsatser och institutionsuppbyggnad i bl.a.Bosnien-Hercegovina, och Kambodja.Insatser för att stärka kvinnors möjligheter attverka politiskt ingår i dessa.Rörande deltagande med civila enheter ifredsfrämjande och humanitära insatser villutskottet framhålla det svenska deltagandet i bl.a.OSSE:s verifikationsmission i Kosovo . Denna typav insatser har en viktig roll att spela särskilt isyfte att förebygga konflikter. Utskottet harinhämtat att det inom pågår ettarbete med att ta fram ett handlingsprogram förkonfliktförebyggande insatser. Sådana insatser är iallmänhet civila. Genom att de inleds på ett såtidigt stadium som möjligt kan de medverka till attmilitära insatser undviks. har kapacitet attdelta i civila fredsfrämjande insatser. Samtidigtbör vi besitta förmåga att delta i hela spektrumetav möjliga humanitära, fredsbevarande ochfredsframtvingande insatser.Inte minst insatserna i harvisat på betydelsen av civila komponenter vidfredsfrämjande insatser. I propositionen framhållsatt PFF-samarbetet sker i alltmer sammansatta ochmultifunktionella övningar. har varitpådrivande för att militära övningar inom PFF istörre utsträckning även skall innefatta civilaelement. Den nordisk-baltiska övningen Nordic Peace98 och den kommande datorsimulerade övningen Viking99 syftade bägge till att öva samordning mellancivila och militära resurser vid fredsfrämjande ochhumanitära insatser. Regeringen har vidare låtitgenomföra en särskild utredning om civilmilitärsamverkan vid internationella fredsfrämjandeinsatser, vilken avlämnat sitt betänkande(SOU 1999:29).Med vad ovan anförts anses motionerna Fö8 (v)yrkande 3 samt Fö15 (mp) yrkandena 3 och 4besvarade.4.6 Internationellt militärtsäkerhetssamarbete4.6.1 Sammanfattning av propositionen (s. 111-118)Regeringens bedömningEn ny organisation och ett nytt utbildningssystembör införas för att möta kraven på en utökadkontinuerlig internationell insatsförmåga. Härvidbör en alternativ användning av krigsförbandeneftersträvas så att en likartad förbandsstrukturskapas oavsett uppgift.Flexibelt sammansatta markstridsförband, i förstahand bataljonsförband om 700-1 200, bör organiseras.Kompaniförband bör kunna förstärkabataljonsförbanden. Förbandstyperna bör kunnautnyttjas för såväl fredsframtvingande somfredsbevarande insatser.Sjöstridskrafterna bör kunna delta i fredsfrämjandeoch humanitära insatser i vårt närområde.Luftstridskrafterna bör ges en ökadinteroperabilitet så att förmågan till deltagande iinsatser med spanings- och transportflyg förbättras.Skälen för regeringens bedömningDet är ett svenskt intresse att aktivt delta i detinternationella säkerhetssamarbetet. Försvarsmaktensinternationella insatsförmåga bör prioriteras ochutvecklas. En förbättrad internationellinsatsförmåga kräver en ny organisation avoch ett nytt utbildningssystem för de militäraresurserna.Den operativa planeringen bör utvecklas för attockså tillgodose internationell verksamhet.Försöksverksamhet bör utvecklas i syfte att utvecklanya krigsförband och metoder för officers- ochvärnpliktsutbildning. Ett förändratrekryteringssystem bör övervägas. De begränsaderesurserna ställer krav på alternativanvändning avkrigsförbanden. Strävan bör vara att svenskakrigsförband skall kunna användas såväl i detnationella försvaret som i internationella insatser.PFF:s planeringsprocess (PARP) tjänar som grund föratt samtliga krigsförband i utlandsstyrkan skallkunna uppnå erforderlig samverkansförmåga. Sverigessnabbinsatsförmåga bör utvecklas ytterligare. Vidarebör tiden för att organisera andra krigsförbandminskas från tre till två månader.För att säkerställa svenskt inflytande i ledningenav de insatser vi deltar i med krigsförband börberedskapskontrakt motsvarande snabbinsatsstyrkanstecknas med kvalificerad stabspersonal.Sverige bör kunna ha en snabbinsatsstyrka,en flexibelt sammansatt bataljon samt enkompanienhet insatta utomlands.Mekaniserade snabbinsatsbataljoner omfattande 700-1000 man bör så sikt utvecklas. Vidare bör flexibeltsammansatta mekaniserade bataljoner med mellan 700och 1 200 man organiseras. bör ävenkompaniförband organiseras. Bataljonerna bör på siktnå en sådan samverkansförmåga att de kan ingå iNatoledda krishanteringsinsatser. Kostnaden för eninternationell insats med en bataljon under ett åruppgår till mellan ca 700 och 1 000 miljoner kronor.Ledningsfunktioner, ammunitions- och minröjning,logistik samt sjukvård är särskilt efterfrågade avFN. Därför bör stabs- alternativt ledningskompaniför en brigad, ingenjörskompani med ammunitions- ochminröjningsförmåga, logistikkompani samt ettsjukhuskompani organiseras.Erfarenheterna från SFOR visar att det finns behovav helikoptrar.Vid fredsfrämjande och humanitära insatser är detviktigt att söka upprätta samarbete mellan parternai konflikten. En mindre enhet, alternativt enskildaofficerare, bör utbildas för att understödja främstde svenska förbanden med att utarbeta informationtill partnerna i en konflikt.Vikten av svensk minröjningskapacitet förinternationella insatser har betonats under desenaste åren. Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum (SWEDEC) har upprättats ochinitiativ till nordisk samordning har tagits.Nyligen avslutades den svenska minröjningsinsatsen iVästsahara. Minröjningsförmågan bör utvecklasytterligare, bl.a. genom forskning,materielutveckling och utbildning.Förmågan att hantera stress efter svåra olyckor,gisslansituationer eller andra traumatiskaupplevelser för personalen i utlandsstyrkan börutvecklas.Erfarenheterna från Bosnien har visat attunderrättelsetjänst är en viktig funktion ifredsfrämjande och humanitära insatser.Underrättelsetjänsten bör ytterligare utvecklasamverkan med andra länder inom ramen förfredsfrämjande verksamhet.Svenska sjö- och luftstridskrafter har i begränsadomfattning varit efterfrågade för fredsfrämjande ochhumanitära insatser.Sjöstridskrafter bör även fortsättningsvis kunnadelta i övningsverksamhet inom ramen för detsäkerhetsfrämjande samarbetet, främst i närområdet.På sikt bör kunna delta i fredsfrämjande ochhumanitära insatser med främst kustkorvetter ochminröjningsfartyg i fredsfrämjande och humanitärainsatser i vårt närområde.Sverige bör fortsatt bidra med transportflyg förinternationell fredsfrämjande, humanitär ochsäkerhetsfrämjande verksamhet. Fler transportplanbör få förmåga att uppträda i fientligmiljö. bör ta initiativ till att utvecklaledningsstaber för flygtransporter i samband medinternationella insatser.För att svenskt stridsflyg skall kunna delta ifredsfrämjande insatser krävs anpassning avflygsystemen till internationell standard, något somav kostnadsskäl kan genomföras först på lång sikt. Inärtid bör svenskt stridsflyg kunna delta i vissövningsverksamhet inom ramen för detsäkerhetsfrämjande samarbetet, främst i närområdet.Personal i särskild beredskap omfattar 15officerare. Syftet är att snabbt kunna förstärkakrigsförbanden inom utlandsstyrkan eller möjliggörauppträdande inom internationella militära ellercivila organisationer för såväl fredsfrämjande,säkerhetsfrämjande som humanitär verksamhet.Inom och Nato pågår ett omfattande arbete föratt uppnå gemensamma standarder på materielområdet.Sverige bör fortsätta att delta och analysera dennautveckling. Regeringen avser uppdra åtFörsvarsmakten att i samverkan medFörsvarshögskolan, genomföra en fördjupadinteroperabilitetsstudie.Betydelsen av samordning mellan civil och militärverksamhet har förstärkts i takt med att detinternationella samfundet utvecklat förmågan tillmultifunktionella insatser. I det senasteförsvarsbeslutet betonades nödvändigheten av civiloch militär samordning. Regeringen har tillsatt ensärskild utredare om civilmilitär samverkan, somkommer att redovisa sina slutsatser den 1 april1999.4.6.2 MotionernaI kommittémotion U404 (kd) yrkande 1 framförKristdemokraterna krav på att det svenskaengagemanget för minröjning ökas. Omkring 10 000människor dödas och minst lika många skadas ochlemlästas av minor. av offrenär civila och en fjärdedel barn. har tagitfram mekaniska metoder och även minhundar som kananvändas för att desarmera landminor. Det vorevidare naturligt att tillsammans med andraaktiva länder tar initiativ till ett omfattande ocheffektivt minröjningsprogram världen över, anförs iyrkande 2.I flerpartimotion U405 (mp, m, v, kd, c, fp)framhålls att ca 110 miljoner minor beräknas ligganedgrävda i 64 länder. Landminor utgör ett av destörsta hindren i återuppbyggnadsarbetet efterkonflikter. tillhör de länder som satsarmest på humanitär minröjning. I yrkande 1 anförs attTotalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum(SWEDEC) i bör inrätta ett testområde förminröjningssystem. De nödvändiga resurserna fördetta ändamål bör kunna beviljas, menarmotionärerna. Insatserna mot minor utgör i dagendast av försvarsanslagen. Försvarsmaktensekonomiska problem får därför inte gå ut översatsningarna på minröjningsverksamheten, utan dennabör i stället intensifieras ytterligare, anförs deti yrkande 2.I yrkande 3 begärs att , gärna i samarbetemed , bidrar till att det svenska företagetBiosensor Applications kan fortsätta utvecklingen avden "konstgjorda hundnosen". Motionärerna menar äveni yrkande 4 att det är angeläget att Försvarsmaktenkan bidra till att FOA fortsätter att utveckla dens.k. multisensorn mot landminor. Behovet är stortoch det är sannolikt att det kan bli en gemensamnordisk beställning av den färdiga multisensorn.Vidare har byggt den nya mekaniska minröjarenMine-Guzzler och har begärt att få testa ochutvärdera fordonet vid SWEDEC. Motionärerna stöderBofors hemställan i yrkande 5.Motionärerna efterlyser vidare en centralsamordningsfunktion inom förminröjningsinsatser. I yrkande 7 föreslås attregeringen överlämnar en skrivelse tillriksdagen som utförligt skildrar engagemangför minröjning.Miljöpartiet framför i partimotion Fö210 (mp)yrkande 6 krav på ökat svenskt engagemang för FN:sminröjningsoperationer. Trots de enorma och akutabehoven deltar alltför få i FN-ledd minröjning.Sveriges bidrag till minröjning i 1998omfattade ett åttiotal personer, vilka i huvudsakröjde för militären och inte för civilbefolkningen.4.6.3 Utskottets övervägandenI många länder utgör antipersonella minor under långtid efter en väpnad konflikt ett av de störstahindren för återgång till ett normalt liv.Minröjning är därför ofta en viktig komponent ifredsfrämjande insatser. Tyvärr är de insatser somdet internationella samfundet gör påområdet långtifrån tillräckliga.Sverige hör till de länder som varit aktiva bådenär det gäller att verka för ett internationelltförbud mot antipersonella minor och för att röja deminor som ligger utplacerade i ett flertalkonfliktdrabbade länder. påtog sig 1996ansvaret som nordisk koordinator förminröjningsinsatser. Inom den nordiska kretsen skersamordning vad gäller forskning, materielutveckling,utbildning samt fredsfrämjande och humanitärainsatser.Utskottet noterar med tillfredsställelse attSverige har höjt sin profilvad gäller minröjning. Anslagna medel för minröjninghar höjts väsentligt. Förutom ledningsansvaret förnordiska insatser utförde på FN:s begäranett minröjningsuppdrag i under 1998.Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum,SWEDEC, har inrättats i och flera viktigaprojekt för materielutveckling pågår där. Samarbetesker med och andra företag som är verksammaför att utveckla ny teknik för minröjning.I likhet med motionärerna fäster utskottet storvikt vid att är aktivt vad gällerminröjning. Det finns dock inte anledning förriksdagen att i det enskilda förvaltningsärendet förregeringen föreskriva vilka projekt som bör gesstöd.