bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Produktion kan ocksåbehöva förberedas för materielsystem som anskaffas i små volymer men därytterligare tillverkning kan bli aktuell. Vidare bör utvecklingsmöjligheterbyggas in i system.Enligt regeringen kan det militära försvarets materielförsörjning i ettframtida anpassningsläge tillgodoses genomanvändning av den materiel som redan finns inom det militära försvaret,uppgradering av denna materiel,inköp av ny materiel som produceras i och genomimport av materiel.En höjning av krigsdugligheten kan enligt regeringens meninginte baseras på materiell förnyelse annat än i begränsad omfattning.Däremot är möjligheterna till nyproduktion av materiel av central betydelsenär det gäller långsiktig anpassning.FörsvarsindustriFörsvarsindustrin i kännetecknas av överkapacitet, varför enkonsoliderings- och rationaliseringsprocess pågår. Förändringarna i Europahar dock inte kommit lika långt som i . Integrationen har i mycket litenutsträckning medfört större sammanslagningar. Den europeiskaförsvarsindustriella basen är därför fortfarande splittrad.För att svensk försvarsindustri framgångsrikt skall kunna hävda sinaintressen i en europeisk omstrukturering krävs, enligt regeringen, dels attindustrin kan erbjuda intressant teknisk kompetens och förnyelseplaner påviktiga materielområden, dels att gynnsamma förutsättningar skapas avstatsmakterna.Enligt regeringen vilar ansvaret för den försvarsindustriellaomstruktureringen i huvudsak på industriföretagen. Nationella ochinternationella regler för produktion av och handel med försvarsmaterielinnebär emellertid att staterna har ett stort ansvar för att möjliggöra ochunderlätta önskvärd omstrukturering. bör därför delta aktivt i deolika forum som har inflytande på den fortsatta processen och då hävdasvenska intressen. Vi bör sålunda medverka till en ökad samsyn mellan EU-länderna på reglerna för upphandling av försvarsmateriel. Det är ocksåangeläget att svenska myndigheter i ökad utsträckning medverkar isamarbetet i syfte att underlätta den industriella omstruktureringen.Sverige kan därigenom säkerställa tillgång till väsentliga kompetenser ochunderlätta materielförsörjningen i en anpassningssituation.Möjligheterna att i större utsträckning utnyttja en stegvis process vidmaterielupphandling bör tas till vara.För ett aktivt internationellt samarbete fordras enligt regeringengemensamma projekt. Att delta i internationella forum och i förändringar avförsvarsindustrins struktur och ägandeförhållanden kan således inte ersättabehovet av nya projekt som drivkraft i förändringsarbetet.Regeringen bedömer att Försvarsmaktens materielanskaffning framöver intekommer att vara tillräcklig som en hemmamarknad för stora delar av densvenska försvarsindustrin. Det är inte heller möjligt att genom särskildasatsningar bevara inhemsk kompetens, annat än inom ett fåtal områden. Denframtida industriella förmågan kommer därför att i väsentlig grad baseraspå ömsesidiga industriella beroenden och ett behov av ökat mellanstatligtsamarbete.Regeringen betonar att minskade materielbeställningar från det svenskaförsvaret kommer att utsätta svensk försvarsindustri för påfrestningar.Enligt regeringens bedömning kan dock statsmakterna under ettövergångsskede genom lämpliga utvecklingsuppdrag och upphandlingarunderlätta industrins omstrukturering och internationella samarbete.KompetensområdenI totalförsvarsbeslut definierades vissa baskompetenser som ansågsnödvändiga att behålla. Enligt regeringen kan dessa behöva omprövas motbakgrund av synen på behovet av anpassningsförmåga, minskadematerielbeställningar samt den pågående utvecklingen inom försvarsindustrin.I en första fas bör s.k. strategiska kompetensområden identifieras. Dessabör alltid finnas i , hos myndigheter, organisationer eller hosindustrin.Den andra fasen är att identifiera nödvändiga utvecklings- ochproduktionsresurser för att möjliggöra materiell anpassning. Identifieradebehov skall utgöra grunden för basresurser för materiell anpassningsförmåga. Dessa benämns fortsättningsvis industriella kompetenser och återfinnshuvudsakligen i industrin.Strategiska kompetenserRiksdagen beslutade försvarsbeslut (etapp 1) att en inhemskkompetens skulle säkerställas inom områdena telekrigsteknik, avanceradsigna- turanpassningsteknik, undervattensteknik, flygteknik samt inomunderhåll och vidmakthållande av de system som ingår i krigsorganisationen.Kompetensbehovet har förändrats. Regeringen vill i stället lyfta framfler men betydligt snävare avgränsade områden där den inhemska kompetensenbör bevaras. De strategiska kompetenserna bör uppfylla något av följandekriterier.De skall avse specifika svenska förhållanden.De skall omgärdas av hög sekretess, nationellt eller internationellt.De skall vara väsentliga för vår förmåga att anpassa befintliga system tilländrade krav och behov.De strategiska kompetenserna bedöms utgöra delar av följande områden:Telekrigsteknik, undervattensteknik, avancerad signaturanpassningsteknik,flygteknik för vidmakthållande av JAS 39, vidmakthållande och underhåll avsystem i krigsförbanden, ledningssystemteknik, vapenteknik och ballistisktskydd, Människa-System-Interaktion, systemteknik för obemannade farkoster,informationskrigsteknik, skydd mot NBC-stridsmedel.De strategiska kompetenserna är enligt regeringen en nödvändigförutsättning för att staten skall kunna vara en kompetent beställare avförsvarsmateriel.Industriella kompetenserDet militära försvaret behöver en industriell förmåga på områden därSverige bör undvika ett ensidigt beroende. En industriell kompetens, ävenutanför de strategiska områdena, förstärker trovärdigheten av förmågan. Idet senaste totalförsvarsbeslutet bestämde att börinrikta sina ansträngningar på att skapa ett ömsesidigt internationelltberoende för att därigenom ta till vara de fördelar och minimera de riskersom är förknippade med ett ensidigt internationellt beroende. Enligtregeringen är denna inriktning fortsatt relevant.Forskning och teknikutvecklingRegeringen bedömer att svensk försvarsforskning och teknikutveckling börinriktas för att dels skapa förutsättningar för det framtida militäraförsvarets utveckling, dels för att upprätthålla de strategiskakompetenserna och dels för att utveckla kompetenser inom områden därSverige har konkurrensfördelar. Regeringen bedömer det vidare önskvärt attutveckla samverkansformerna mellan forsknings- och teknikutvecklingsorgan,forskningsavnämare och industri.Regeringen anser det vara nödvändigt med en internationell samverkan omforskning och teknikutveckling i totalförsvarsfrågor. De internationellainsatserna, där en ökad förmåga eftersträvas, kan också ställa krav på denframtida forskningen och teknikutvecklingen. Ett exempel härpå är medverkani olika typer av internationella minröjningsinsatser i drabbade länder. pågår en omfattande materielutveckling, främst inom sensorområdet ochför maskinell minröjning. Det krävs prov och försök med den nyutveckladematerielen. Det största intresset bör därvid ägnas teknik och materiel somi närtid kan få operativ användning.Särskild vikt bör läggas på att sammanlänka civil forskning ochteknikutveckling med försvarets behov.Regeringen framhåller att forskning har betydelse för vår förmåga tillanpassning. Det gäller i hela kedjan från tidig identifiering avförändringar i omvärlden över värdering av alternativa handlingsmöjlighetertill beslut om anpassningsåtgärder.Riksdagen beslutade (prop. 1992/93:170, bet. 1992/93:FöU13, rskr.1992/93:393) om förändringar i totalförsvarets forskning och utveckling.Regeringen avser att besluta om en översyn av denna forskning.MaterielförsörjningsprocessenRegeringen bedömer att en effektivisering av materielförsörjningsprocessenär en viktig förutsättning för att Försvarsmakten skall kunna utveckla enstörre anpassningsförmåga. Regeringen avser därför att under år 1999besluta om ett sådant effektiviseringsarbete. Viktiga inslag i detta är bl.a.Ökat internationellt samarbete.Ökad satsning på tidiga skeden av materielprocessen genom forskning,teknikutveckling, modellering och simulering samt utveckling ochanskaffning av demonstratorer.Förbättrad samverkan mellan forskning, industri och försvar i integreradeutvecklingsteam.Ökad användning av civila industriella resurser.Ökat inslag av direktanskaffning.Leasing eller anskaffning tillsammans med andra länders försvarsmakter.Anpassning av underhållsresurserna till beredskapskraven ochinsatsorganisationen samt en översyn av fördelningen av ägandet avresurserna mellan staten och industrin.Regeringen har uppdragit åt att i samverkanmed berörda göra en översyn av landets provningsresurser förFörsvarsmaktens behov.MotionernaModerata samlingspartiet kritiserar i partimotion Fö6 (m) av m.fl. regeringens överväganden om försvarsindustriella frågor som varandealltför översiktliga. I flera avseenden sägs försvarsbeslutet sakna såvälinriktning som medel för att förverkliga det regeringen säger sig viljavärna av industriell kapacitet och kompetens. Enligt motionärerna voredärför en naturlig slutsats av de stora förändringar som skett under desenaste åren att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning meduppgift att göra en genomgripande översyn av förutsättningarna för svenskförsvarsindustriell kompetens och dess betydelse, särskilt ianpassningsperspektivet. De kort- och långsiktiga förutsättningarna förförsvarsindustrins överlevnad och utveckling bör följaktligen utredas.Motionärerna hemställer därför att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om en samlad översyn av kompetensavseende forskning och utveckling, anskaffning och produktion avförsvarsmateriel (yrkande 19).I partimotion Fö7 (fp) av m.fl. betonas attden nya verkligheten för svensk och europeisk försvarsindustri präglas avtvå förhållanden. Det ena är att efterfrågan på krigsmateriel i vår del avvärlden har sjunkit kraftigt. Detta kan bara hälsas med tillfredsställelseoch har inget intresse av att medverka till att stimuleraefterfrågan på krigsmateriel. Det andra förhållandet är det växandeteknologigapet gentemot amerikansk krigsmaterielindustri. För svensk delfinns ingen anledning att, vare sig inför omstruktureringen till minskadefterfrågan eller för att hänga med i den teknologiska utvecklingen, ställaökat samarbete med europeisk försvarsindustri i motsatsställning tillfortsatt samarbete med amerikanska partners. Frågan om ökat internationelltförsvarsmateriellt samarbete är av stor säkerhets- och utrikespolitisk viktoch bör därför inte undergå stegvisa förändringar utan att de långsiktigakonsekvenserna är klarlagda. välkomnar att regeringen nuförutser en samlad översyn av frågor som rör svenskkrigsmaterielförsörjning. Motionärerna hemställer att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionen anförts om försvaretsmaterielförsörjning (yrkande 6).Vänsterpartiet pekar i partimotion Fö8 (v) av m.fl. påatt ett minskat svenskt försvar inte kan hålla sig med en försvarsindustriav samma omfattning som under det . Försvarsindustrinskapacitet måste bygga på försvarets behov av materiel. Motionärerna anserdet nödvändigt med en omstrukturering och regeringen har ett ansvar för attstimulera övergången från militär till civil produktion. Detta föreslåsriksdagen som sin mening ge regeringen till känna (yrkande 4).I samma motion sägs att det allt mer integrerade europeiskaförsvarsindustrisamarbetet är förståeligt. Det är då viktigt att tatillvara den svenska försvarsindustrins kunskaper. Riksdag och regering bördärför behålla möjligheten att styra och påverka detta samarbete.Vänsterpartiet förespråkar därför en omställning där man tar hänsyn tillden sociala situationen på berörda orter och hos berörda personalgrupper.Det är sålunda viktigt att hävda att den del av den gemensamma produktionsom kan komma i fråga, och som är grundad på svensk teknik och svensktkunnande, placeras i . Vad som i motionen anförts omförsvarsindustrins lokalisering bör som sin mening ger regeringentill känna (yrkande 6).Kristdemokraterna menar i sin kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl.att det är väsentligt att reduceringen av materielanskaffningen inte gerlångsiktiga negativa konsekvenser för den inhemska kompetensen. Vi måsteupprätthålla en hög nivå på utvecklingsverksamheten för att behållanödvändig kompetens i ett tillväxtläge och för att svensk försvarsindustriskall betraktas som en attraktiv samarbetspartner i den omstrukturering somden europeiska försvarsindustrin befinner sig i. Eftersom det råder bredpolitisk enighet om att försvarsindustrin måste söka utländskt samarbete iallt högre grad, måste regeringen ge långsiktiga och säkra beskedom den framtida försvarsindustriella policyn (yrkande 26).I samma motion förordas fortsatt utveckling och anskaffning avluftvärnsrobotsystemet 23 Bamse (yrkande 27) samt att den inhemskaubåtskompetensen, som är strategisk, noga bör övervägas införförsvarsbeslutet (yrkande 28).I kommittémotion Fö15 (mp) av m.fl. anförs attregeringen vill uppmuntra till ett ökat samarbete mellan svenska och andraeuropeiska krigsmaterieltillverkare. Det skulle innebära att framtidavapensystem i än högre utsträckning blir tillverkade i samarbete mellansvenska och utländska företag. menar att det är ett dåligtsätt att hantera den överkapacitet som svensk vapenindustri har. Det vorebättre att avveckla den verksamhet som inte längre behövs och gå in medstatliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder på de orter som drabbas extremthårt (yrkande 6).NäringsutskottetNäringsutskottet, som beretts tillfälle att yttra sig över propositionen,anför att den svenska försvarsindustrins förmåga att levererahögteknologiska produkter till det svenska försvaret har ett stort försvars- och säkerhetspolitiskt värde. Den industripolitiska betydelsen av dennaproduktion sägs vara hög. Försvarsindustrin har frambringat ettkvalificerat tekniskt kunnande. Spridningseffekter har i ett flertal falluppstått i form av civila tillämpningar av tekniken inom den övrigaindustrin och genom civil användning i samhället.När det svenska försvaret , mot bakgrund av det säkerhetspolitiska läget, kommer att reduceras i storlek och ges en något annan inriktning får detsjälvfallet konsekvenser för den svenska försvarsindustrin. Det blir intelängre möjligt att upprätthålla en bred inhemsk materielförsörjning inomaktuella budgetramar. finner det naturligt attmaterielförsörjningen anpassas till det nya säkerhetspolitiska läget ochtill den nya försvarsorganisationens behov.Den framtida industriella förmågan hos svensk försvarsindustri kommer atti väsentlig omfattning baseras på ömsesidiga industriella beroenden övernationsgränserna och på ett ökat mellanstatligt samarbete påmaterielområdet. har därför inget att erinra mot vad somsägs i propositionen om vikten av ökat mellanstatligt samarbete påmaterielområdet. Utskottet vill dock peka på betydelsen av att den del avden gemensamma produktion som kan komma i fråga och som är grundad påsvensk teknik och svenskt kunnande i så hög grad som möjligt blir placeradi anser det vara ofrånkomligt att de minskandematerielbeställningarna från det svenska försvaret kommer att medföra storapåfrestningar för den svenska försvarsindustrin. Staten har som huvudsakligbeställare av försvarsmateriel ett stort ansvar för att möjliggöra ochunderlätta denna omstrukturering, även om huvudansvaret ligger hosindustrin. I likhet med regeringen anser näringsutskottet att statsmakternaunder en övergångs-period genom lämpliga utvecklings- ochanskaffningsuppdrag kan underlätta omställningen hos sådan industri som avförsvarspolitiska skäl är av intresse för framtiden.Näringsutskottets yttrande bifogas betänkandet.FörsvarsutskottetFörsvarsindustrinUtskottet konstaterar, liksom regeringen, att den kommande förändringen avFörsvarsmakten ofrånkomligen leder till konsekvenser förmaterielförsörjningen. Det säkerhetspolitiska läget, förändrade uppgifteroch de ekonomiska förutsättningarna kommer att medföra reduceringar iförsvarets organisation. Dessa förhållanden tillsammans med de nuvarandeosäkerheterna om försvarets framtida behov av materiel leder tillslutsatsen att Försvarsmaktens materielanskaffning framgent inte kommer attvara tillräcklig som hemmamarknad för en utvecklande försvarsindustri avdagens omfattning. Som framhålls i kommittémotion Fö8 (v) av BeritJóhannesson m.fl. måste försvarsindustrins kapacitet bygga på försvaretsbehov av materiel. Verksamheter som inte längre behövs bör avvecklas,vilket också sägs i kommittémotion Fö15 (mp) av m.fl. Detkommer sålunda inte längre att vara möjligt att med särskilda satsningarbevara inhemsk kompetens annat än inom ett fåtal områden. Som regeringenanför i propositionen och som också näringsutskottet betonar, kommer därförden framtida industriella förmågan i väsentlig omfattning att baseras påömsesidiga industriella beroenden och på ett ökat mellanstatligt samarbete.För ett aktivt internationellt samarbete kommer det att krävas gemensammaprojekt. ansluter sig härvid till vad näringsutskottetanfört om betydelsen av att sådan gemensam produktion som är grundad påsvensk teknik och svenskt kunnande, i så hög grad som möjligt blir placeradi Sverige.Vikten av ökat internationellt samarbete betonas också i partimotion Fö7 (fp) av m.fl., som också välkomnar att regeringen förutseren samlad översyn av frågor som rör svensk krigsmaterielförsörjning.Utskottet anser inte att motionärerna ger uttryck för någon principielltannan syn i frågan än vad utskottet ställer sig bakom. Motionens yrkande 6bör därför inte bifallas av riksdagen.De minskande materielbeställningarna kommer att medföra stora påfrestningarför den svenska försvarsindustrin. Detta uppmärksammar såväl regeringen somnäringsutskottet. Omstruktureringar liksom avveckling av kompetenser ochtillverkningskapaciteter kan inte uteslutas. Som regeringen anför kanstatsmakterna under en övergångstid genom lämpliga utvecklings- ochanskaffningsuppdrag underlätta industrins omställning och internationellasamarbete. Utskottet förutsätter härutöver att arbetsmarknadspolitiskaåtgärder utnyttjas i erforderlig omfattning. Regeringen har också ivårpropositionen (prop. 1998/99:100 s. 33) uppmärksammat att det nuförestående försvarsbeslutet kommer att innebära påfrestningar på ett antalorter i . Regeringen har därför tillsatt en arbetsgrupp med uppgiftatt förbereda eventuella åtgärder för att dämpa effekterna av dennaomställning. Härmed anser utskottet att de stimulanser för övergång frånmilitär till civil produktion som förordas i kommittémotion Fö8 (v) yrkande4 kan inrymmas. Utskottet anser också att det sociala hänsynstagande iomställningen som efterlyses i motionen (yrkande 6) kommer att beaktas. Debåda motionsyrkandena bör därför inte bifallas av . Utskottetutgår vidare från att statliga arbetsmarknadspolitiska åtgärder sätts in påde orter som drabbas extremt hårt, något som efterlyses i kommittémotionFö15 (mp) yrkande 6. Detta yrkande bör därför heller inte bifallas.Kompetensområden samt forskning och teknikutvecklingUtskottet kan ansluta sig dels till regeringens indelning av det framtidakompetensbehovet i s.k. strategiska kompetenser och industriellakompetenser, dels till de kriterier som bör gälla för urvalet av destrategiska kompetenserna. Utskottet ställer sig också bakom de ipropositionen angivna syftena för försvarsforskningen ochteknikutvecklingen.Regering nämner i propositionen att den avser att i två på varandraföljande faser identifiera de strategiska kompetensområdena och denödvändiga utvecklings- och produktionsresurserna. Myndigheterna kommer gesi uppdrag att lämna underlag härför. Utskottet har ingen invändning motdenna ordning och kan därför inte ansluta sig till förslaget i partimotionFö6 (m) av m.fl. om en parlamentarisk utredning omförutsättningarna för svensk försvarsindustriell kompetens och dessbetydelse. Yrkande 19 i nämnda motion bör därför avslås. av riksdagen.Utskottet håller med motionärerna i kommittémotion Fö9 (kd) av . att den förestående reduceringen av materielanskaffningen inte fårmedföra negativa konsekvenser för tillväxtförmågan. Utskottet utgår frånatt regeringen beaktar detta i det förestående arbetet med att definiera destrategiska och industriella kompetenserna. Härav följer att motionensyrkande 26 inte bör bifallas.Samma motion förordar uttalanden om specifika kompetenser knutna tillmaterielsystem som luftvärnsroboten 23 Bamse och ubåtar. Utskottet är inteberett att göra några sådana uttalanden utan anser att det är regeringenssak att förelägga förslag om en avvägd framtidakrigsorganisation och vilka viktigare system som bör ingå i denna.Yrkandena 27 och 28 bör därför avslås av riksdagen.Det civila försvaret m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i propositionen (s. 152-176) anförtom det civila försvaret m.m. Utskottet behandlar här även motionerna Fö6yrkande 21, Fö9 yrkandena 16-18 samt Fö402 yrkandena 1 och 2.Förmågor inom det civila försvaretRegeringenRegeringen föreslår i propositionen att det övergripande målet för detcivila försvaret och för utformningen av resurserna skall vara attvärna civilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställade viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmågavid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärldbidra till fred och säkerhet i omvärldenstärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar påsamhället i fred.I propositionen redovisas följande skäl för förslaget om det övergripandemålet för det civila försvaret och utformningen av resurserna.Regeringen anser att för uppgiften försvar mot väpnat angrepp skall detinom det civila försvaret genom en tillräckligt hög grundberedskap alltidfinnas en förmåga som skapar handlingsfrihet att hantera förändradeförutsättningar , att motstå hot om begränsade insatser motcivila funktioner eller infrastruktur och att kunna stödja Försvarsmaktensverksamhet.Det civila försvaret skall vidare på kort sikt (enstaka år) kunna utvecklaen sådan förmåga hos viktiga samhällsfunktioner att samhället kan motståmer omfattande insatser av fjärrstridsmedel och begränsade luftrörligainsatsstyrkor. Det civila försvaret skall kunna bidra till den samladeförmågan att på medellång sikt () kunna möta ett väpnat angreppsom innebär mer omfattande militära operationer och att på lång sikt (merän ) kunna möta flera olika typer av väpnade angrepp.Regeringen anser också att en ändring bör göras i förhållande till dettidigare försvarsbeslutet så att totalförsvarsresurserna skall kunnaanvändas för att bidra till fred och säkerhet i omvärlden.Regeringen menar vidare också att resurserna inom det civila försvaretsnabbt och smidigt skall kunna utnyttjas för att stödja samhället vid svårapåfrestningar i fred. Särskilt gäller detta vissa ledningssystem ochledningsresurser, personal, materiel och varor i lager, sjukvårdsutrustning, vattenreningsutrustning och resurser i övrigt som identifierats somlämpliga vid svåra påfrestningar i fred.MotionenI motion Fö402 (c ) av anförs bl.a. att de mål som angavs ibudgetpropositionen för för det civila försvaret skapar oklarhetoch kan försvåra tillämpningen av en helhetssyn på det civila försvaretstre uppgifter (yrkande 1). Målformuleringen i budgetpropositionen kan,enligt motionären, skapa intrycket av att regeringen tagit ett stegtillbaka i det förnyelsearbete som beslutat om. Målen förfunktionerna bör formuleras om så att de fortsättningsvis på ett tydligaresätt kan kopplas till alla de tre uppgifterna som beslutat om (yrkande 2).UtskottetUtskottet instämmer i regeringens förslag att det övergripande målet fördet civila försvaret och utformningen av dess resurser skall vara att värnacivilbefolkningen, trygga en livsnödvändig försörjning, säkerställa deviktigaste samhällsfunktionerna och att bidra till Försvarsmaktens förmågavid ett väpnat angrepp och krig i vår omvärld.