bet · GN01UbU2 · 1999-11-25 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag till anslag inomutgiftsområde 15 Studiestöd.Regeringens förslag tillstyrks och samtligamotionsyrkanden avstyrks.Studiebidraget i studiehjälpen till elever igymnasieåldern höjs med 100 krper månad. Anslaget till studiemedel är beräknat förden utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen som föreslås inom utgiftsområde16 Utbildning och universitetsforskning. Ungefärlika många vuxenstuderande som kommer attkunna få något slag av vuxenstudiestöd. Den som harpåbörjat forskarutbildning före den 1 april 1998skall kunna få studiemedel för forskarutbildningenenligt äldre regler under åren 2000 och 2001.Moderaterna, ochFolkpartiet redovisar i särskilda yttranden sinabudgetalternativ för utgiftsområdet.Kristdemokraterna har också en reservation om enviss höjning av fribeloppet i studiemedelssystemetoch skärpta krav på studieresultat. Regeringen har i proposition 1999/2000:1Budgetpropositionen , utgiftsområde 15Studiestöd föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i studiestödslagen (1973:349),2. att godkänner att låntas upp i för det samlade behovetför studielån om (avsnitt 3.4,anslag A 2 Studiemedel m.m.),3. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget A 5 Bidrag till vissastudiesociala ändamål, beställa produktion avstudentlitteratur som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst (avsnitt 3.4),4. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligtuppställning i bilaga 3 till detta betänkande.Regeringens lagförslag återfinns som bilaga 1 tilldetta betänkande. 1999/2000:Ub204 av och () vari yrkas att hos regeringen begärförslag till ändring av nuvarande regler förhemresor enligt vad som anförts i motionen.1999/2000:Ub224 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det behövs enbred översyn av statens engagemang vad gällerläromedel och studiematerial för personer medläshandikapp.1999/2000:Ub705 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en höjning avkorttidsstudiestödet och internatbidraget inom ramenför det anslag som är avsatt.1999/2000:Ub708 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en realistiskutbildningssatsning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förändrade krav påstudieresultat,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om höjt fribelopp,5. att avslår regeringens förslag omfortsatt NT-anslag,6. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning.1999/2000:Ub711 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omstudiefinansieringen i Kunskapslyftet.1999/2000:Ub712 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en översyn av studiebidragssystemet förungdomar.1999/2000:Ub716 av m.fl. (c) variyrkas att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning.1999/2000:Ub717 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under anslaget A 1Studiehjälp anvisa 2 för ,2. att beslutar att under anslaget A 3Vuxenstudiestöd m.m. anvisa 6 för år2000,3. att beslutar att under anslaget A 4Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildningoch vid viss föräldrautbildning i teckenspråk anvisa68 för ,4. att beslutar att under anslaget A 5Bidrag till vissa studiesociala ändamål anvisa för ,5. att beslutar att under anslaget A 7Särskilt vuxenstudiestöd till studerande vid vissanaturvetenskapliga och tekniska utbildningar anvisa195 för år 2000.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas24. (del) att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd samt 16Utbildning och universitetsforskning med deändringar i förhållande till regeringens förslag somframgår av i motionen redovisad uppställning.1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) variyrkas16. (del) att för anvisaranslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd ochutgiftsområde 16 Utbildning ochuniversitetsforskning med de ändringar i förhållandetill regeringens förslag som framgår av i motionenredovisad uppställning.1999/2000:A807 av m.fl. (fp) variyrkas24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om återinförandeav barntillägg i svux och svuxa.En sammanställning av regeringens ochoppositionspartiernas förslag till anslag finns ibilaga 3 till detta betänkande. InledningRiksdagen har fastställtutgiftsramen för utgiftsområde 15 (prop. 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m., bet. FiU1, rskr. 28).Ramen omfattar 20 891 000 000 kr.Det nuvarande studiestödssystemet består av trehuvuddelar: studiehjälp för elever somläser på gymnasial nivå, studiemedel för studier påeftergymnasial nivå samt för gymnasiala studier förvuxna, och vuxenstudiestöd.De samlade anslagen till studiestöd har ökatkraftigt , då en expansion inleddesdels av vuxenutbildningen genom , delsav den grundläggande högskoleutbildningen. En nystudiestödsform, särskilt utbildningsbidrag, avseddfrämst för arbetslösa, infördes i samband medKunskapslyftet. Kostnaderna är betydligt högre änför de existerande vuxenstudiestöden(svux och svuxa). När särskilt utbildningsbidraginfördes, var möjligheten att få detta studiestödbegränsad till . den 1 juli1998 till har arbetslösa emellertidhaft möjlighet att få särskilt utbildningsbidragunder fyra terminer.Regeringen lade för frampropositionen Ett reformerat studiestöd (prop.1999/2000:10). Utskottet behandlar denna ibetänkande 1999/2000:UbU7. Det nya systemet föreslåsbli infört . Mot bakgrund avreformförslaget har regeringen 2000 endast gjort de förändringar istudiestödsanslagen som föranleds av den beräknadeutbildningsvolymen och den beräknade efterfrågan påde olika studiestöden under budgetåret. Därutöverhar regeringen gjort vissa anslagstekniskajusteringar.ResultatredovisningI propositionen redovisar regeringen bl.a. följande.StudiehjälpStudiehjälp lämnades till i stort settoförändrat antal elever jämfört med föregående år.Antalet elever som fick det behovsprövade extratillägget minskade.StudiemedelAntalet studiemedelstagare ökade kraftigt tillföljd av satsningarna på utbyggnad avgrundutbildningen i högskolan och på Kunskapslyftet.Den största ökningen bland studiemedelstagarnaskedde på gymnasial nivå. Antalet studenter somläste utomlands med studiemedel ökade med13,6 %.VuxenstudiestödenDet särskilda utbildningsbidraget, som syftar till attrekrytera främst arbetslösa till studier inomKunskapslyftet, lämnades till drygt123 300 personer. Som ett resultat av tillkomsten avdetta för den enskilde mer förmånliga studiestödminskade antalet som studerade med särskiltvuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) med ca 33 %och antalet som studerade med särskiltvuxenstudiestöd (svux) . Regeringen harbestämt att av utrymmet för särskiltutbildningsbidrag får användas till studerande somär lediga från anställning och på respektivearbetsplats ersätts med en långtidsarbetslös person.Under år 1999 har efterfrågan på särskiltutbildningsbidrag minskat från arbetslösa men ökatfrån personer som har anställning.ÅterbetalningDrygt 1,3 miljoner personer hade när propositionen lades framstudielån. Låntagarnas skuld till CSN hade den 1januari 1999 ett sammanlagt värde av ca 114,2miljarder kronor. Regeringen beräknar attskuldstocken för lån tagna vidutgången av kommer att uppgå till 91,1miljarder kronor, vilket är en ökning från ingångenav - alltså - med 22,2 miljarderkronor.Under år 1998 fick ca 290 000 låntagare anstånd medåterbetalningen. Av dem som fick anstånd med låntagna bedrev fortsatta studier.De osäkra fordringarna - de som man kan befarakommer att behöva avskrivas - beräknas till mellan 4miljarder och , beroende på vilkaantaganden som görs om den ekonomiska utvecklingenframöver.Anslag m.m. inom utgiftsområde 15budgetåret 2000Regeringens förslagRegeringens förslag till anslagsbelopp framgår avbilaga 3.Regeringen föreslår - i konsekvens med sitt förslagunder utgiftsområde 12 om höjning av barnbidraget -att beloppet för studiebidraget inomstudiehjälpssystemet skall höjas med permånad fr.o.m. . Detta föranlederett förslag om ändring i 3 kap. 6 § studiestödslagen(1973:349, ändr. Beräkningen avanslagsbeloppet under anslaget A 1 Studiehjälp utgårfrån denna förändring (+ ).Det föreslagna anslagsbeloppet under anslaget A 2Studiemedel är beräknat utifrån den expansion av dengrundläggande högskoleutbildningen som riksdagentidigare har beslutat om (prop. 1997/98:1 utg.omr.16, bet. UbU1, rskr. 108 och prop. 1997/98:62, yttr.UbU6y, bet. AU11, rskr. Anslagsbeloppet harockså påverkats av en redovisningstekniskförändring, nämligen att man övergår från atttillämpa både utgifts- och kassamässig avräkning förolika slag av utgifter under anslaget till attenbart tillämpa kassamässig avräkning.Enligt regeringens bedömning kommer efterfrågan påvuxenstudiestöden att minska på grundav sjunkande arbetslöshet. Anslagsbeloppet underanslaget A 3 Vuxenstudiestöd har av regeringenberäknats så att ungefär lika många vuxenstuderandesom innevarande år skall kunna få ettvuxenstudiestöd. Inom anslaget beräknas liksominnevarande år medel för stipendier till ungdomarunder som genomför ett basår med inriktningmot naturvetenskap och teknik inom komvux ellerstatens skolor för vuxna. Stipendier för basår skallenligt regeringen kunna lämnas även för läsåret1999/2000. Anslagsbeloppet har också påverkats av enredovisningsteknisk förändring och av att statligålderspensionsavgift (som avser det beskattadevuxenstudiebidraget i svux och svuxa samt särskiltutbildningsbidrag) skall ingå i anslaget.Anslaget A 4 Bidrag till kostnader vid vissgymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning iteckenspråk är beräknat till oförändrad nivå i fastpenningvärde.Anslaget A 5 Bidrag till vissa studiesocialaändamål omfattar utgifter för stöd till produktionav studielitteratur för högskolestudenter som ärsynskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker.Enligt regeringens bedömning förväntas resursbehovetvara stabilt under den närmaste treårsperioden.Anslaget A 6 Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa lärarutbildningar är beräknatför samma antal studenter ispecialpedagogutbildningen som innevarande år.Studenter som antas till denna utbildning har iprincip rätt till stödet.Anslaget A 7 Särskilt vuxenstudiestöd tillstuderande vid vissa naturvetenskapliga och tekniskautbildningar är beräknat utifrån antalet studenter is.k. Den sista antagningen till sådanutbildning skedde . Studenterna harantagits under förutsättningen att de har rätt tillsärskilt vuxenstudiestöd under studenter kommer att minska successivteftersom ingen nyantagning sker.Regeringen begär också godkännande av att lån underår 2000 tas upp i för det samladebehovet för studielån om 91,1 miljarder kronor.Vidare önskar regeringen bemyndigande att under år2000, i fråga om anslaget A 5 Bidrag till vissastudiesociala ändamål, beställa produktion avstudentlitteratur som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 3 miljoner kronorefter år 2000.MotionernaOppositionspartiernas förslag till anslagsbeloppframgår av bilaga 3.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1998/99:Ub717 andra belopp än regeringen underflertalet anslag inom utgiftsområdet (yrk. 1-5).Partiet motsätter sig höjningen av studiebidragetinom studiehjälpen. Vidare räknar medfärre platser i än regeringen, vilketföranleder förslag om lägre anslagsbelopp.Föräldrautbildningen i teckenspråk behöver enligtderas mening ges bättre förutsättningar, varföranslaget A 4 föreslås ökat med . Medhänvisning till att antalet läshandikappadehögskolestudenter har ökat kraftigt föreslås enökning av anslaget A 5 med 1,5 miljoner kronorutöver regeringens förslag. Vidare föreslårModeraterna en snabbare utfasning av antaletstudenter i s.k. NT-utbildning. De beräknar därföranslaget A 7 till ett lägre belopp än regeringen.Kristdemokraterna vill ha en långsammare utbyggnadav den grundläggande högskoleutbildningen ochKunskapslyftet än regeringen och beräknar anslaget A2 utifrån detta. I det anslagsbelopp somKristdemokraterna föreslår ingår 62 miljoner kronortill en höjning av bidragsdelen i studiemedlen. Devill helt avskaffa rätten till svux vid s.k. NT-utbildning och föreslår därför inget anslag till det(mot. 1999/2000:Ub708 yrk. 1, 5 och 6).Kristdemokraterna anser att systemet med ettdifferentierat studiestöd är orättvist mot andrastudenter i naturvetenskaplig eller tekniskutbildning och att det dessutom antyder attregeringen betraktar andra kunskaper som mindrenyttiga.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub716 enminskning av anslaget A 3 med 7 472 000 000 kr.Beloppet föreslås överflyttat till utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Med hänvisningtill sitt s.k. moratorium för reala anslagsökningarföreslår minskningar på anslagen A 6och A 7.Folkpartiet föreslår i motionerna 1999/2000:Fi212och 1999/2000:Ub814 förändringar på flertalet anslaginom utgiftsområdet (yrk. 16 resp. 24). Anslaget A 2föreslås ökat i konsekvens med partiets förslagunder utgiftsområde 16 om sommaruniversitet.Folkpartiet räknar med en viss minskning avKunskapslyftet och med att en lånedel på införsi det särskilda utbildningsbidraget. Därför räknarpartiet med att fler kommer att utnyttja studiemedel(anslaget A 2) och färre särskilt utbildningsbidrag(A 3). Likaså påverkas förslag tillbelopp under anslaget A 3 av att partiet villåterinföra barntillägg i svux och svuxa (mot.1999/2000:A807 yrk. Särskilt vuxenstudiestödtill studenter i specialpedagogutbildning (A 6) ochtill studenter i s.k. NT-utbildning (A 7) skallenligt förslag inte finnas kvar.Utskottets bedömningUtskottet föreslår att anvisar anslagenenligt regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.När det gäller volymen av och dengrundläggande högskoleutbildningen - sombildar förutsättning för vissa av förslagen frånoppositionspartierna - tar utskottet ställning ibetänkandet 1999/2000: UbU1. Utskottet ställer sigdär bakom regeringens förslag och avstyrkermotionsyrkandena.Liksom avstyrker utskottet införandet aven lånedel i det särskilda utbildningsbidraget.En god rekrytering till specialpedagogutbildningenär enligt utskottets bedömning synnerligenangelägen. Att ta bort det särskildavuxenstudiestödet till deltagare i sådan utbildningskulle äventyra rekryteringen. Det kan enligtutskottets uppfattning inte heller komma i fråga attnu dra bort det särskilda vuxenstudiestödet tillstudenter som redan blivit antagna till s.k. NT-utbildning och påbörjat den under förutsättningenatt de skulle få detta slag av studiestöd. Efterhösten 1998 sker ingen nyrekrytering till utbildningmed dessa förutsättningar.Det moratorium för reala anslagsökningar som iCenterpartiets motion 1999/2000:Ub716 anförs sommotiv för förslaget att minska på anslagen A 6 och A7 gäller (enligt samma partis motion1999/2000:Fi211, som behandlas i finansutskottet)statliga verk och myndigheter. De nämnda anslagenavser inte några statliga verk och myndigheter. Somtidigare sagts har de studenter som deltar ispecialpedagogutbildning respektive NT-utbildningrätt till särskilt vuxenstudiestöd, och beloppenregleras i studiestödslagen samt är relaterade tillstudenternas arbetsinkomst före utbildningen.Utskottet föreslår vidare att godkänneratt lån tas upp i i enlighet medregeringens förslag.Riksdagen bör också enligt utskottets mening geregeringen det begärda bemyndigandet när det gällerbeställningar av produktion av studentlitteratur.Förslag om vissa regeländringarRegeringen föreslår tillägg av en ny punkt iövergångsbestämmelserna till den ändring avstudiestödslagen som beslutades isamband med ändringen av villkoren förforskarutbildning (1997:1215). Enligt punkt 2 idessa övergångsbestämmelser skall den som haftstudiemedel för forskarutbildning före den 1 januari1998 ha möjlighet att längst till utgången av år2001 få studiemedel för sådan utbildning enligttidigare regler. föreslår regeringen att dennamöjlighet också skall gälladen som påbörjat forskarutbildning före den 1 april1998. Samtliga doktorander som påbörjatforskarutbildningen före ikraftträdandet avforskarutbildningsreformen skall alltså kunnabeviljas studiemedel enligt de tidigare reglernaunder de som återstår av övergångstiden.Därmed vill regeringen göra det möjligt för den somnu befinner sig i slutskedet av sin utbildning attkunna slutföra studierna inom de närmaste två åren.U t s k o t t e t föreslår att antarförslaget.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub708en höjning av fribeloppet i studiemedelssystemetsamt en skärpning av kraven på studieresultat (yrk.2 och 4). beräknar att den förraändringen ökar kostnaderna under anslaget A 2 år2000 med och att den senareändringen minskar kostnaderna under samma anslag medsamma belopp.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utformningen av kraven på studieresultat för attbeviljas fortsatta studiemedel bör enligt utskottetsmening liksom avgöras av regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer. Fribeloppetsstorlek anges i studiestödslagen (1973:349). mening bör inte ta ställningtill frågan om fribeloppets storlek förrän i sambandmed den studiestödsreform som enligt regeringensförslag i proposition 1999/2000:7 skall träda ikraft . Utskottet behandlarstudiestödsreformen i betänkandet 1999/2000:UbU7.I motion 1999/2000:Ub705 (s) föreslår motionären attbeloppen för korttidsstudiestöd (f.n. pertimme) och internatbidrag (f.n. högst perdygn) skall höjas inom ramen för det av regeringenföreslagna anslagsbeloppet under A 3.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Beloppen för dessa två studiestödsformer anges i 5och 6 kap. studiestödslagen (1973:349, ändr.1995:480). Ett tillkännagivande enligt motionenskulle innebära att regeringen måste återkomma tillriksdagen med förslag om lagändringar som skulleträda 2000. Utskottet har inte underlagför att bedöma om det föreslagna anslagsbeloppetskulle vara tillräckligt, om sådana lagändringargjordes.Reglerna för hemresor för elever i riksgymnasiernaför rörelsehindrade, döva och hörselskadade börenligt motion 1999/2000:Ub204 (m) ändras. Enligtnuvarande regler får de berörda eleverna resebidragendast för en hemresa , och kravetpå billigaste färdsätt för elever som inte ärrörelsehindrade medför att de kan behöva för själva resan fram och åter varjegång de åker hem. bör enligt motionärernabegära att regeringen lägger fram förslag omförändringar av dessa villkor.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.De bestämmelser som motionärerna syftar på finnsdels i studiestödsförordningen (1973:418), dels iföreskrifter som CSN har utfärdat med stöd avbemyndigande i studiestödsförordningen. Utskottetanser inte att bör fatta beslut om reglerpå denna detaljnivå.Förslag om översyn på vissa områdenI motion 1999/2000:Ub712 (s) begärs en översyn avstudiebidragssystemet för ungdomar. Motionärernapekar på att det numera är svårt förgymnasieungdomar att få avlönat sommararbete, vilketmedför påfrestningar på familjernas ekonomi eftersomstudiebidraget bara lämnas under nio av åretsmånader. Enligt motionärerna kan det bli nödvändigtatt överväga om man bör prioritera att låtastudiebidraget i studiehjälpssystemet lämnas underhela kalenderåret framför ytterligare höjningar avnivån för barnbidrag och studiehjälp.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Överväganden av det slag som motionärerna önskar ärett naturligt inslag i regeringens beredning avförslag om anslag under skilda utgiftsområden.Utskottet anser inte att bör särskilt pekaut just denna fråga.En översyn av studiefinansieringen inomKunskapslyftet föreslås i motion 1999/2000:Ub711(s). Det särskilda utbildningsbidraget (ubs) räckertill alltför få, och på orter med lågutbildningstradition och av många långtidsarbetslösaupplevs ubs som det enda alternativet, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Särskilt utbildningsbidrag skall enligt regeringen(prop. 1999/2000:10 s. 79) finnas kvar så längeKunskapslyftet pågår, dvs. t.o.m. andra halvåret2002. Avvägningen av vilket utrymme som skallavsättas för de olika vuxenstudiestöden - bl.a. ubs- görs i budgetsammanhang. Av den budgetpropositionsom nu behandlas framgår det att efterfrågan på ubsfrån arbetslösa personer har minskat. Utskottet harinhämtat att vissa problem har funnits för CSN attpå ett adekvat sätt fördela utrymmet mellanterminerna. Det bör vara en uppgift förRegeringskansliet och CSN att söka lösningar pådessa problem.Mot bakgrund av yrkandet och med anledning avregeringens resultatredovisning vill utskottet i dethär sammanhanget notera att det skett enökad efterfrågan på ubs från personer som har enanställning. Utskottet ser det därför som angelägetatt den möjligheten, nämligen att ha ubs under är ledig från anställning och har enlångtidsarbetslös ersättare, finns kvar i nuvarandeomfattning.I motion 1999/2000:Ub224 (s) yrkande 1 påtalarmotionären att det behövs en översyn av statensengagemang när det gäller läromedel för vuxna medläshandikapp. Hon begär ett tillkännagivande tillregeringen om detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I propositionen Elever med funktionshinder - ansvarför utbildning och stöd meddelade regeringen sinavsikt att låta göra en översyn som omfattarläromedel och studiematerial för små målgrupper,t.ex. för barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder i såväl förskola som skola ochvuxenutbildning (prop. 1998/99:105 s. 31). Utskottethar erfarit att direktiv för utredningen förnärvarande bereds inom . beträffande anslag under utgiftsområde15 Studiestöd budgetåret 2000att med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1999/2000:Ub708 yrkandena1, 5 och 6, 1999/2000: Ub716, 1999/2000:Ub717yrkandena 1-5, Ub814 yrkande 24 i denna del,1999/2000: Fi212 yrkande 16 i denna del samt1999/2000:A807 yrkande 24 dels anvisar anslagenunder utgiftsområde 15 Studiestöd enligtuppställning i bilaga 2, dels antar regeringensförslag till lag om ändring i studiestödslagen(1973:349) såvitt avser 3 kap. 6 §,2. beträffande lån i Riksgäldskontoretatt godkänner att lån tas upp iRiksgäldskontoret för det samlade behovet förstudielån om 91 ,3. beträffande visst bemyndigandeatt bemyndigar regeringen att i fråga omramanslaget A 5 Bidrag till vissa studiesocialaändamål beställa produktion avstudentlitteratur som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 3 000 000 krefter ,4. beträffande lagförslaget i övrigtatt antar regeringens förslag till lag om ändringi studiestödslagen (1973:349) i de delar detinte omfattas av vad utskottet hemställt underföregående moment,5. beträffande höjning av fribeloppet samtskärpning av kraven på studieresultat istudiemedelssystemetatt avslår motion 1999/2000:Ub708 yrkandena 2 och4,res. (kd)6. beträffande höjning av beloppen förkorttidsstudiestöd och internatbidragatt avslår motion 1999/2000:Ub705,7. beträffande reglerna för hemresor föreleverna i vissa riksgymnasieratt avslår motion 1999/2000:Ub204,8. beträffande översyn avstudiebidragssystemet för ungdomaratt avslår motion 1999/2000:Ub712,9. beträffande översyn avstudiefinansieringen i Kunskapslyftetatt avslår motion 1999/2000:Ub711,10. beträffande översyn av statensengagemang när det gäller läromedel för vuxnamed läshandikappatt avslår motion 1999/2000:Ub224 yrkande 1.Stockholm den 25 november 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), () 1, EvaJohansson (s), (), () 1, () 1, (), (), (),() 1, (), SofiaJonsson (c) 1, () 1, () 1 och ().1)Har ej deltagit i beslutet under moment 1. Höjning av fribeloppet samt skärpning avkraven på studieresultat istudiemedelssystemet (mom. 5) - kdYvonne () och ()anför:Vi anser att inkomstgränsen för fullt studiebidragär kontraproduktiv och bidrar till ökadsnedrekrytering.