bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — El- och hybridbilar somblir skattepliktiga efter får en femårig befrielse frånfordons-skatten.Utskottet tillstyrker slutligen ramarna för utgiftsområde 3Skatteförvalt-ning och uppbörd.Utskottets ställningstaganden innebär att samtliga aktuella motionerav-styrks. Häri ingå även ett antal motioner från den allmänna motionstidensom utskottet beslutat överlämna till finansutskottet. Dessa motioner avserrea-vinstbeskattning av fastighet och generationsskiften i familjeföretag.Moderaterna, har redovi-satavvikande meningar när det gäller skattepolitikens inriktning, ett antalsakfrågor och ramen för utgiftsområde 3. har berett berörda utskott tillfälle att yttra sig över 1999års ekonomiska vårproposition i vad avser den ekonomiska politiken ochutgifts-taket m.m. (yrkandena 1-5) och vissa skattefrågor (yrkandena 25-28)jämte motioner.Skatteutskottet har beslutat att med eget yttrande över-lämnaett antal motioner från den allmänna motionstiden till finansutskottet.Motionerna rör reavinstbeskattningen av fastighet och generationsskiften ifamiljeföretag.Utskottet behandlar i det följande skattefrågor under rubrikenStatsbudge-tens inkomster och förslaget om preliminär fördelning påutgiftsområden m.m. under rubriken med och MiljöpartietVårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo-kratiskaregeringen, och , vilka står bakom rikt-linjernaför den ekonomiska politiken, budgetpolitiken, utgiftstaken,tilläggs-budgeten och de föreslagna skatteförändringarna för år2000. Sam-arbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa,jämställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framti-den.STATSBUDGETENS INKOMSTERSkattepolitikens inriktningVårpropositionenSveriges ekonomi har återvunnit sin styrka. 1990-talets finansiellasamman-brott med kraftigt minskad sysselsättning har övervunnits genom enfram-gångsrik sanering av budgeten. Inflationen har etablerats på en lågnivå, sysselsättningen ökar och beroendet av bidrag och transfereringarminskar.Regeringen gör bedömningen att kan tillåta sig såväl utgiftsök-ningarsom skattesänkningar och framåt, förutsatt att de hållersig inom de ramar som kravet på överskott i de offentliga finanserna,utgiftstaken, konjunkturläget och den ekonomiska tillväxten medger.Rege-ringen kommer inte att medverka till skattesänkningar som skulleundermi-nera välfärden, och målet om överskott i de offentliga finansernaskall vidmakthållas. En tillfredsställande kvalitet på vård, skola och omsorgmåste garanteras. Målen om en jämn och rättvis fördelning skall tillgodoses.Regeringen inbjöd samtliga riksdagspartier till överläggningar medsyfte att undersöka förutsättningarna för en bred förankring av en kom-mandeskattereform. Huvudsyftet är att skapa goda och stabila regler för tillväxtoch sysselsättning samt att garantera välfärden och dess finansiering.Regeringen har också fört överläggningar med företrädare för näringslivetinom den s.k. Industrigruppen.Regeringens mål är att med början genomförain-komstskattesänkningar för alla med tyngdpunkt på låg- ochmedelinkomstta-gare. Skattesänkningarna bör utformas så attmarginaleffekterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildninguppmuntras. På så sätt kan en långsik-tig förstärkning av Sverigesinternationella konkurrenskraft åstadkommas, vilket är viktigt för att stärkavälfärden. Sänkta inkomstskatter innebär inte bara lättnader för anställdautan också indirekt för företagen och deras ägare.Regeringen bedömer att det finns ekonomiskt utrymme att medge en till-fälligskattelättnad för låg- och medelinkomsttagare även . Regeringenär dock inte beredd att fastställa den exakta utformningen av en sådanskattelättnad , utan avser att återkomma till frågan i budgetproposi-tionenför 2000.Näringslivsklimatet kommer att förbättras ytterligare. De mindre företagenhar redan fått en nedsättning av socialavgifterna och för onoterade företaghar en lättnad i dubbelbeskattningen införts. En rad förenklingar har ocksågenomförts. Bl.a. har ett nytt system för redovisning och betalning avskatter och avgifter införts. Enligt vad regeringen anför kanskatteöverläggningarna leda till ändrade regler för näringslivet . kommer en rad åtgärder att vidtas. Enanledning är att det är önskvärt att införa vissa skattelättnader samtidigtsom avfallsskatten introdu-ceras.Regeringen aviserar att man kommer att föreslå att företagarnas skattereg-lerändras så att en planerad möjlighet för bolagen att återköpa egna aktier kangenomföras. har föreslagit att svenska aktiebolag skallkunna återköpa egna aktier under vissa förutsättningar. Ett skäl är attkapitalanvändningen effektiviseras genom att förutsättningarna för att föratillbaka överskottsmedel till aktieägarna förbättras. Vidare kangenerations-skiften i företag underlättas. De nya skattereglerna bör kunnatillämpas redan fr.o.m. för publika företag.Utländska företags möjligheter att investera i förbättras genom attkupongskatten på näringsbetingade aktier slopas. har sedan längeeftersträvat ett ömsesidigt avskaffande av kupongskatten på näringsbetingadeinnehav när dubbelbeskattningsavtal träffas, och denna ordning gäller ocksågentemot många länder. har emellertid inte accepterat en sådanöver-enskommelse med något land. Flera länder har valt attensi-digt avskaffa kupongskatten. Det senaste exemplet är . För attund-vika att utländska företags investeringar i missgynnasskattemässigt avser regeringen att i samband med budgetpropositionen föreslåatt kupong-skatten på näringsbetingade innehav slopas fr.o.m. den 1 januari2000.Investeringsviljan påverkas även av problem kring beskattningen av ut-ländskanyckelpersoner som vistas i . Flera europeiska länder,bl.a. två av våra grannländer, har genomfört lagstiftning som beaktar dessaproblem, och krav har rests på att särskilda skatteregler skall införas äveni för efterfrågade nyckelpersoner för att därigenom minska företagenslönekostnader. En promemoria med förslag om sådana skattelätt-nader kommeratt läggas fram inom kort.Vidare anförs att den dialog som inletts med näringslivet har varit fruktbaroch förtjänar en fortsättning. Regeringens ambition är att fortsätta dennadialog kring olika förslag som syftar till att stärka somföretagarna-tion.Stoppregelutredningen har föreslagit att de sk. stoppreglerna förfåmansfö-retagare slopas i betydande utsträckning. Regeringen kommer attlämna ett förslag till i anslutning till budgetpropositionen.Fåmansföretagarnas situation uppmärksammas också när det gäller upp-delningenpå arbets- och kapitalinkomst och problembilden kring genera-tionsskiften. Enutredare tillsätts med uppgift att föreslå nya, förenklade ochtillväxtbefrämjande skatteregler.Småföretagardelegationens förslag har enligt vad som anförs utvärderats av eninter-departemental grupp och en betydande del av förslagen är genom-förda,beslutade eller under beredning. En ytterligare genomgång kommer attredovisas i samband med budgetpropositionen.Regeringen överväger att ge jordbruket motsvarande regler inomenergi-skattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Det totalauttaget av energiskatter bör dock inte minska.Regeringen delar bedömning av utrymmet förskatteväxling och anser att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet ären viktig uppgift för skatteöverläggningarna. Hänsyn måste tas till attindustrins konkurrenskraft måste vara säkerställd även . Det ärviktigt att den elintensiva industrin satsar på teknisk utveckling.MotionernaI Moderata samlingspartiets partimotion Fi14 yrkandena 7 och 8 av . (m) anförs att de höga svenska skatterna gör dubbel skada.Med-borgarnas beroende av den politiska sektorns förmåga att klara sinaåtagan-den blir mycket stort. försvagas valfriheten och dentrygghet som ligger i att ha kontroll över sin egen ekonomi. De högaskatterna snedvrider ekonomins sätt att fungera, försvårar möjligheterna attskapa förutsättningar för nya jobb och kväver tillväxtkraften i ekonomin.En politik som syftar till att skapa förutsättningar för att de flesta skallkunna leva på sin lön måste därför enligt motionärerna stå på två ben. Detena är en kraftfull skattesänkningspolitik som syftar till att växla lägreskatter mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. Detlångsiktiga målet måste vara att den som är i behov av bidrag och offentligtstöd inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inte skall behövabidrag. Det andra benet är reformer på bl.a. skatteområdet, som syftar tillatt stärka till-växtkraften i ekonomin, så att den höga arbetslösheten kanpressas tillbaka och antalet människor som av andra skäl blivit helt beroendeav det offent-liga för sin försörjning minskar. Skattesänkningarna börutformas så att de bidrar till att lösa problemet med höga marginaleffekterför den som har bostadsbidrag eller betalar inkomstprövade avgifter.För de kommande tre åren lägger motionärerna fram förslag om en serieskatte-sänkningar på arbete, boende och familjer som bl.a. medför attskatte-reformens principer om högst marginalskatt för de flesta och enhögsta marginalskatt på åter nås.Värnskatten slopas helt och ett förvärvs-avdrag vid denkommunala beskattningen kompenserar för uttaget av allmän pensionsavgift.Förvärvsavdraget beräknas på inkomster upp till sju och ett halvt basbeloppoch uppgår till av inkomsten . Förvärvsavdraget höjs till år2001 och . Kommunalskatten sänks generellt med ochmed ytterligare genom att staten tar över kostnader frånkommunerna. Långsiktigt kan sänkningen av kommunalskatten bli 5 kr.Grundavdraget för alla höjs till och förtidspensionärernassärskilda grundavdrag återställs. Barn-bidraget förstärks medett extra grund-avdrag på per barn. Sammantaget sjunker på dettasätt mar-ginal-skatten från till år 2002.Bensinskatten sänks med inklusive moms. Avdraget för resor till ochfrån arbetet höjs till per mil och gränsen för avdrag förkollektiv-resor m.m. sänks från till . Avdraget förpensionsförsäk-ringar återställs till ett basbelopp och avdrag medges förmakes premie.Fastighetsskatten skall enligt motionärerna tas ut på halva markvärdet ochsänks dessutom till , till och till år 2002.Fastighetsskatten bör på ersättas med en schablon-intäkt somgrundar sig på det taxerade byggnadsvärdet. Härigenom löses enligtmotio-närerna problemen för boende i attraktiva områden och underlättaskonstruk-tionen av enkla fastighets-taxerings-regler.Sambeskattningen av förmögenhet slopas och skatte-pliktsgränsen höjs till 1,2miljoner kronor. avvecklas förmögenhetsskatten.Vidare föreslås en omläggning av skattepolitiken i syfte att göra jobben fleroch tillväxten högre. Den dubbla beskattningen av riskkapital slopas. Vidareskall utdelning till fåmansföretagsägare beskattas som inkomst av kapital omägaren har en marknadsmässig lön. Stoppreglerna vid transaktio-ner mellanägaren och det egna företaget avskaffas. Särskilda skattevillkor övervägs förnya, teknikintensiva företag, och riskkapitalbolag beskattas sominvestmentbolag. Ytterligare lindringar i beskattningen av personal--optionergenomförs. Reglerna om skattekonto ändras så att företagen åter kan betala inskatter på förfallodagen. Royalty på patent beskattas som inkomst av kapital.Skatten på kapital-in-komster sänks successivt till . Den sär-skildalöneskatten på vinstandelsmedel avskaffas. Fastighets-skatten avskaf-fassuccessivt även för lokaler. I jordbruket sänks skatten på elkraft ocheldningsolja till de nivåer som gäller för tillverknings-industrin. Skattenpå diesel för arbetsfordon i jordbruk och industri sänks. Fiskalaenergiskatter bör över huvud taget inte tas ut i produktionsledet. Beslut omgenomförande av flertalet av de förenklingsförslag somSmåföretagsdelegationen lagt fram i sitt slutbetänkande bör enligtmotionärerna fattas omgående. F-skattsedeln bör tilldelas alla som begär det,om det inte framstår som uppenbart att före-tagssyftet är oseriöst. Enskattereduktion på av kostnaden för hushålls-nära tjänster införs.I motion Fi31 (yrkande 4) av m.fl. (m) anförs att kraven påundantag från inkomstbeskattningen för olika nyckelgrupper illustrerarbe-hovet av en generell sänkning av skattetrycket. bör varaattraktivt att arbeta i för både svenskar och utlänningar. För att undvikagräns-dragnings-problem och skapa ett tydligt skattesystem är det bättre medgenerella sänk-ningar, t.ex. genom att den nya värnskatten slopas.Kristdemokraterna anför i motion Fi15 yrkande 7 av m.fl. (kd)att de ser det som sin uppgift att skapa en skattestruktur som gör att flerkan klara sig på sin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag föratt få hushållsekonomin att gå ihop. Grundbulten i kristdemokratisk politikär att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenomöka sysselsättningen, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Utrymmetför personligt ansvarstagande och tillväxt ökas genom att det totalaskattetrycket sänks kraftigt . Värnskattenavskaffas och grun-d-avdraget höjs vid den kommunala taxeringen.Grundavdraget uppgår till och stiger till år2001. Avdragsrätten för pen-sions-sparande höjs till ett basbelopp. Densärskilda löne-skatten på vinstan-delar avskaffas och en avdragsrätt införsför insättningar på indivi-duella utbildningskonton. Gränsen för reseavdragetsänks från till . Fastighetskatten på bostadshus sänks till1,och beräknas endast på en tredjedel av markvärdet . Somett led i en reformerad famil-jepolitik införs en avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader av basbeloppet per månad.Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. sänks den till och år2002 slopas den helt. Åtgärden finansie-ras genom att bolagsskatten höjs till30 %. Arbets-givar-avgifterna sänks med 10 procent-enheter på lönesummor upptill . För egenföreta-gare utökas summan med 250 000 kr.Dubbel-beskattningen av utdelning på risksparande slopas. En 50-procentigskattereduktion införs för hushålls-tjänster i enlighet med det förslag somm, fp och kd lagt fram. Jordbruks-näring-en får rättvisa konkurrensvillkorgenom att elkraft och eldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin.Dieselskatten inom jordbruket slopas. Åkeri- och transportnäringen fårgynnsammare skatteregler. Royalty-inkomster från patenterade uppfinningarskattebefrias och beskattas därefter under kapital. Sammantaget sänksskatterna med , ochmed år 2002.I motion Fi16 av m.fl. (c) anförs att Sverigebehöver en politik för nya jobb och blomstrande företagande. Motionärernavill riva hindren och ge bättre förutsättningar för små och medelstoraföretag. Motionärerna prioriterar tre områden, tillväxt, miljö och socialtansvar. De förordar sänkt skatt för människor med vanliga inkomster ochsänkta arbets-givaravgifter för framför allt små företag för att skapatillväxt och fler jobb samt höjda skatter på miljöstörande verksamhet. Deföreslår att arbets-givar-avgifterna sänks stegvis under mandatperioden.Lönesumme-gränsen för nedsatt arbetsgivaravgift höjs till 2 miljoner kronoroch för egenföreta-gare höjs gränsen till . Sänkningen avprocentsatsen bör enligt motio-närerna fortsätta så att den totala sänkningenuppgår till . Reduk-tionen föreslås omfatta även egenföretagarnasegenavgifter. Konkurrensvill-koren för svenskt jordbruk förbättras genom attelkraft och eldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin. En50-procentig skatte-subvention på hushålls-tjänster som utförs i hemmet - sk.RUT-avdrag - föreslås (yrkande 22). Låg- och medel-inkomst-tagarnasinkomstskatt sänks. godtar rege-ringens förslag om enskattereduktion men vill på ha en lösning med höjtgrundavdrag som trappas av över en viss nivå. Sam-manlagt uppgårskattesänkningarna till . Åt-gärderna finansierasgenom en grön skatteväxling med höjda miljö- och energiskatter.Produktionsskatten på el från kärnkraft höjs med per kWh från år 2000och höjs därefter (yrkande 13). En kväveoxidskatt bör tas ut med 10kr per kg NOx för pannor med större effekt än 5 MW och med en nyttiggjordegenproduktion större än 20 GWh (yrkande 15). Den särskilda fastighetsskattenpå enheter för vattenkraftsproducerad el återinförs (yrkande 16). Vidare börregeringen återkomma med ett förslag om en mil-jöskatt på inrikes flygresorsom utgår med ett belopp per passagerare (yrkan-de 17).När det gäller inriktningen på anför motionärerna attförmögen-hetsskatten bör fasas ut, först genom att sambeskattningen avskaffasoch därefter genom en utfasning i två steg. Ett permanent ROT-avdrag kopplattill en schablonintäkt bör övervägas. Dubbel-beskatt-ningen av onoteradebolag bör avskaffas. Den särskilda löneskatten på anställdasvinstan-delar bör avskaffas. Begränsningen till tio basbelopp vid beräkningav det kapitalbeskattade utrymmet bör halveras till fem basbelopp.Kommandit-bolagen bör få en motsvarighet till den skattelindring som gällerför de ono-terade bolagen genom att en större del av kommanditbolagets egnakapital får tas ut skattefritt (yrkande 19). De licensierade yrkesfiskarna iSverige måste få ett skatteavdrag som utformas efter dansk modell eftersomden godkänts av (yrkande 21). Ett kompetenskonto införs(yrkande 9).I partimotion Fi17 yrkande 12 av m.fl. (fp)föreslås sänkt skatt på arbete och risksparande. Principerna bakom 1990 årsskattereform återupprättas. Värnskatten slopas och de flesta betalar barakommunal inkomstskatt. Ett kommunalt förvärvs-avdrag byggs upp och ger enskattesänkning som motsvarar de ökade avgifterna till pensions-systemet.Förvärvsavdraget uppgår till , och år 2002.Vid en inkomst på uppgår förvärvsavdraget till 25 000 kr.Genom att staten tar på sig kostnader sänks kommunalskatten ner mot 30 %.Dubbelbeskattningen av aktier slopas. halveras reavinst-skatten påkapitalvinster. Förmögen-hets-skatten avskaffas på tre . I ettförsta steg höjs fribeloppet, avskaffas sambeskattningen och redu-cerasaktiers skattepliktiga andel. Pensionssparande skall kunna användas förkompetensutveckling. Ett första steg är att avdragsrätten förpensionsspa-rande höjs från ett halvt basbelopp till ett och ett halvtbasbelopp. Den stat-liga brytpunkten höjs i ett första steg så att av befolkningen betalar statlig inkomstskatt och flyttas sedan upp tillavgiftstaket. Arbetsgi-varavgifterna i privat tjänstesektor sänks med 5procentenheter. En skattere-duktion på för hushållstjänster införs.Sammantaget uppgår skatte-sänkningarna till vidmandat-periodens slut.Vidare anförs att företagen måste få enklare regler (yrkande 13). Alla somvill bör kunna få F-skattsedel. Företagarna bör kunna slippa denförhandsde-biterade preliminärskatten och i stället betala i förhållande tillfaktiskt intjä-nad inkomst. En förenklad företagardeklaration bör införas.Inbetalnings-dagen till skattekonto skall räknas som bokföringsdag.Skatte-tillägget vid periodiseringsfel i moms-redo-vis-ning-en slopas.Service-checkar för den som vill betala lön för ett arbete bör införas.Nystartade företag bör få upp-skov med skatten så länge inga pengar tas ut urbolaget. Sociala avgifter på vinstandelar slopas. Den upp-snabbademoms-inbetalningen slopas. Avdragsreglerna bör varagene-rösare mot den som vill använda hemmet som arbetsplats.I motion Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) motion Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) hemställs attdubbelbe-skatt-ningen av aktieutdelning i alla typer av bolag avskaffas(yrkande 1). Motionärerna begär också en översyn av reavinstbeskattningen isyfte att underlätta företagens riskkapitalförsörjning (yrkande 2). De mindreföretagen bör enligt motionärerna få ökade möjligheter till vinstreservationer(yrkande 3). Ytterligare stimulanser för riskkapital-försörjningen bör utredas(yrkande 5). Företagens deklarationer bör förenklas (yrkande 7) och det börbli enklare att få F-skattsedel (yrkande 8).Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är det viktigt att det utrymme som tillväxten skaparfördelas mellan ökade utgifter och sänkta skatter. Budgetsaneringen har krävtsåväl höjda skatter som minskade utgifter, och många människor har drab-batsav utgiftsnedskärningarna. Den kraftigt minskade sysselsättningen gör ocksåatt många människor är utestängda från arbetsmarknaden, och detta ökarkravet på den generella välfärdspolitiken. I takt med att till-växten skaparett utrymme måste det vara en viktig uppgift att återställa välfärden med desstrygghet, solidaritet, rättvisa och effektivitet. Åtgärder behövs inom vården,skolan och omsorgen. Det grundläggande synsättet måste vara attskattesänkningar inte får underminera välfärden.Som regeringen framhåller i propositionen utgör de marginaleffekter som finnsi skatte- och bidragssystemen, i synnerhet i de lägre inkomstskikten, ett hotmot integration och rättvisa. Regeringen avser att föreslå att enmax-taxereform, och allmän förskola införs stegvis för att kommatill-rätta med dessa effekter. Kommande skattesänkningar bör utformas så attmarginalskatterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildningupp-muntras. På så sätt kan en långsiktig förstärkning av Sverigeskonkurrens-kraft åstadkommas, vilket är viktigt för välfärden.Förutsättningarna för företagsamheten bör förbättras ytterligare. Underse-nare år har en lång rad åtgärder vidtagits. En lättnad idubbelbeskattningen av onoterade bolag har införts, och en nedsättning avsocialavgifterna med särskild inriktning mot mindre företag har genomförts. Enrad förenklingsåt-gärder har vidtagits, bl.a. ett nytt system för redovisningoch betalning av skatter och avgifter. De ytterligare åtgärder som regeringennu redovisar har bl.a. sin grund i att regeringen bedömer att det är önskvärtatt vissa skatte-lättnader införs i anslutning till att avfallsskattenintroduceras. Som framgått avser åtgärderna en möjlighet till återköp avaktier, slopad kupongskatt på näringsbetingade aktier, slopande av ett stortantal stoppregler, etc. De sär-skilda reglerna om fördelningen av aktivafåmansföretagares inkomst och problemen kring generationsskiften kommer attutredas.Skatteväxling kan enligt utskottets mening användas för att begränsa olikaslags negativ miljöpåverkan och ge intäkter för en reduktion främstav t.ex. skatten på arbete. Detta innebär att de miljöstyrande inslagen iskat-tesystemet ökar. Industrins konkurrenskraft måste säkerställas även iframti-den.Med det anförda ställer sig utskottet bakom de förslag och överväganden somregeringen redovisar i vårpropositionen såvitt avser skatter. Utskottetåterkommer dock i det följande till vissa sakfrågor som kräver särskildkommentar.Skatt på inkomstKreditering av anställningsstöd på skattekontoVårpropositionenRegeringen föreslår (yrkande 7) att anställningsstödet för långtidsarbetslösaomformas från ett kontantbidrag till en kreditering på skattekonto förarbets-givare som anställer personal med anställningsstöd. De nya reglernatilläm-pas fr.o.m. den 1 oktober 1999.Utskottets ställningstagandeUtskottet, som inte tar ställning till anställningsstödet, har inte funnitnågon anledning till erinran mot det lagförslag som regeringen lagt fram ochtill-styrker att det antas om finansutskottet anser att en övergång frånkontantstöd till kreditering på skattekonto bör genomföras.Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomsterVårpropositionenRegeringen föreslår (yrkande 25) att det fasta beloppet om vidbe-skattningen av förvärvsinkomster skall utgöra inkomstskatt ävenvid taxering. Regeringen konstaterar att den kommunala sektornfortfarande är i behov av en ekonomisk förstärkning.MotionenI motion Fi16 yrkande 10 av m.fl. (c) hemställer motionä-rernaatt förslaget avslås och föreslår ett tillkännagivande till regeringen om attmedlen i stället bör överföras till kommunerna genom anslag.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning kommer den tillfälliga omdirigeringen avskattemedel inte att ge upphov till några negativa effekter när det gäller deregler som styr de enskildas beskattning. I övrigt har utskottet inte någonkommentar till förslaget eller motionsyrkandet.Skatt på egendomSänkt fastighetsskatt för bostadshyreshusVårpropositionenRegeringen föreslår (yrkande 27) att fastighetsskatten för hyreshus sänks från1,5 till även .