bet · GM01SkU9 · 1999-02-16 00:00:00 — (kd) bör den praktiska tillämpningen avreglerna om utlämnande av personuppgifter nogaföljas upp och utvärderas.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet delar konstitutionsutskottetsbedömning att det inte finns någon anledning attbefara att bestämmelserna i sekretesslagen medföratt uppgifter lämnas ut i för stor utsträckning.Skatteutskottet utgår från att regeringen utan någotsärskilt tillkännagivande av följerverksamheten även i detta avseende och tillstyrkermed detta regeringens förslag och avstyrker motionSk16 yrkande 3.Utvärdering av skattebrottsenheternaBakgrundNär skattebrottsenheterna infördes uttaladeskatteutskottet (bet. 1997/98: SkU10 s. 21) att manförutsatte att regeringen löpande följde depraktiska erfarenheterna av den nya organisationenoch föreslog de förbättringar som kunde komma attbehövas.MotionenI motion 1998/99:Sk15 yrkande 1 av ochCamilla () framhålls attFolkpartiet av rättssäkerhetsskäl var myckettveksamt till förslaget att införaskattebrottsenheter. accepteradereformen eftersom regeringens förslag innebar enkraftig begränsning jämfört medEkobrottsutredningens förslag. Dessutom påtaladeskatteutskottet behovet av att regeringen nogaföljde de praktiska erfarenheterna. Enligt motionenbör regeringen nu skyndsamt redovisa vad somframkommit vid en utvärdering avskattebrottsenheterna.Utskottets ställningstagandeSkatteutskottet har tidigare betonat vikten av attregeringen löpande följer denorganisationsförändring som sker vidskattemyndigheterna genom införandet avskattebrottsenheter. Utskottet räknar med attregeringen i lämpligt sammanhang till riksdagenredovisar erfarenheterna från verksamheten även utanatt gör en särskild begäran härom. Meddetta avstyrks motion Sk15 yrkande 1.Övergripande utredning om den personligaintegritetenMotionenI motion 1998/99:Sk15 yrkande 2 av ochCamilla () yrkas att skyddet förden enskildes integritet skall ses över av enparlamentarisk kommitté. Motionärerna framhåller attäven om det kan antas att skattebrottsenheterna ochi enskilda fall även andra myndigheter har behov aven automatiserad behandling av personuppgifter ärdet tydligt att den totala omfattningen av sådanbehandling kränker den enskildes personligaintegritet.Utskottets ställningstagandeFrågor som rör skyddet för den personligaintegriteten tillhör konstitutionsutskottetsberedningsområde. Enligt vad som framgår avkonstitutionsutskottets yttrande i ärendet kommer KUinom kort att i ett särskilt betänkande behandlaliknande frågor med anledning av motioner från denallmänna motionstiden . KU förordar att motionSk15 yrkande 2 avslås i avvaktan på dennabehandling. delar denna uppfattningoch avstyrker motionen i nämnda del.LagförslagenFörutom förslaget till lag om behandlingen avpersonuppgifter vid skattemyndigheternas medverkan ibrottsutredningar föreslår regeringen vissaändringar i sekretesslagen (1980:100), lagen(1998:620) om belastningsregister, lagen (1998:621)om misstankeregister, lagen (1997:1024) omskattemyndigheters medverkan i brottsutredningar,polisdatalagen (1998:622), förvaltningsprocesslagen(1971:291), lagen (1994:466) om särskildatvångsåtgärder i beskattningsförfarandet ochskatteregisterlagen (1980:343). Regeringen föreslårvidare att lagen (1987:1231) om automatiskdatabehandling vid taxeringsrevision, m.m. upphävs.Utskottet tillstyrker lagförslagen.Regeringen föreslår slutligen att beslutaratt införa en punkt 8 i 9 kap. 17 § sekretesslagen(1980:100) enligt vilken sekretess skall gälla föruppgift om enskilds personliga och ekonomiskaförhållanden i register som förs av Riksskatteverketenligt den nya lagen om behandling av personupp-gifter vid skattemyndigheters medverkan ibrottsutredningar. Utskottet har uppmärksammat attnumreringen i 9 kap. 17 § sekretesslagen (i lydelseenligt SFS 1998:1441) har blivit fel. Den felaktiganumreringen framgår av hänvisningen i 7 kap. 18 §sekretesslagen (i lydelse enligt SFS 1998:624).Utskottet föreslår att ändrar punkt 7() till punkt 5, punkt 5(polisdatalagen) till punkt 6 och punkt 6 (lagen ommisstankeregister) till punkt 7.Utskottet tillstyrker lagförslaget med dennajustering.Motioner från den allmänna motionstiden1998Utfärdande av F-skattsedel och startande av företagBakgrundReglerna om F-skattsedel infördes (prop. 1991/92:112, bet. Skattemyndighetenskall för varje inkomstår utfärda skattsedlar förpreliminär skatt, antingen A-skattsedel eller F-skattsedel. Arbets- eller uppdragstagarensskattsedel avgör vem som skall görapreliminärskatteavdrag och betala sociala avgifter.Den som har F-skattsedel betalar själv sin preli-minära skatt och sina sociala avgifter. Harmottagaren av ersättning för arbete en A-skattsedelskall i stället den som betalar ut ersättning göraskatteavdrag och betala sociala avgifter.Skattsedeln avgör däremot inte vilket inkomstslag enviss ersättning skall hänföras till vid taxeringen.Skattsedeln avgör inte heller det arbetsrättsligaförhållandet.En arbetsgrupp inom RSV har i en rapport (1998:4)redovisat resultatet av en kartläggning och analysav praxis i fråga om utfärdande av F-skattsedel. Irapporten föreslås att begreppet näringsverksamhetvidgas till att omfatta personer som, utan att varainordnade i respektive uppdragsgivares verksamhet,riktar sig till ett flertal uppdragsgivare och haren affärsidé som innebär aktivt sökande av uppdragpå den allmänna marknaden genom annonsering ellerdylikt. Utvidgningen föreslås ske genom attbegreppet "självständigt bedrivenförvärvsverksamhet" i 21 § kommunalskattelagenändras till "med viss grad av självständighetbedriven förvärvsverksamhet". Arbetsgruppen föreslårvidare att utbildningen av handläggare av F-skattefrågor bör ses över för att åstadkomma ensnabb, korrekt och enhetlig bedömning av ansökning-arna.I budgetpropositionen (volym 1, avsnitt 8Skattefrågor, s. 143) redovisar regeringen sinbedömning att definitionen av näringsverksamhet intebör ändras. De genomförda reformerna avseendeförutsättningarna för utfärdande av F-skattsedelrespektive förhandsbesked i taxeringsfrågor och deutbildningsinsatser som föreslås i ovan nämndarapport bör sammantaget resultera i en enhetlig ochkompetent handläggning. I propositionen sägs bl.a.att flera remissinstanser framhållit att detillämpningsproblem som iakttagits inte har singrund i lagtextens utformning. Även med en ändradlagtext skulle en prövning behöva göras på grundvalav omständigheterna i det enskilda fallet.MotionernaI partimotion Sk310 yrkande 7 av CarlBildt m.fl. förordas en ordning som innebär att F-skattsedel bör tilldelas alla som begär det om detinte är uppenbart att företagssyftet är oseriöst ochatt en särskild kampanj initieras i syfte att fåfler intresserade av att starta företag. Även imotion Sk801 av () sägs att det måstebli betydligt enklare att få F-skattsedel. Dennormala ordningen måste vara att den som vill skallfå F-skattsedel snabbt och utan krångel. I motionSk802 av () föreslås en ordning sominnebär att en ansökningsblankett om egen ochförenklad F-skattsedel skall skickas tillalla artonåringar. I motion Sk804 av () uttrycks besvikelse över attbudgetpropositionen inte innehöll förslag om enklareregler för att få F-skattsedel. bör enligtmotionen begära förslag från regeringen i frågan.Frågan tas slutligen också upp i motion A215 yrkande3 av och ().Här anförs att alla som vill skall ha rätt att få F-skattsedel och att det skall räcka med en anmälantill myndigheterna för att starta företag.I partimotion N330 yrkande 9 avAlf m.fl. argumenteras likaledes för attalla som vill starta företag och som inte harnäringsförbud skall ha rätt att få F-skattsedel.Enligt motionen innebär den praxis som utvecklats ifråga om att få F-skattsedel att alltför många godaaffärsidéer stupar redan här.Även i partimotioner Sk308 yrkande 14,N332 yrkandena 3, 4 och 8 och A811 yrkande 10 avLars m.fl. förordas att alla som villskall få F-skattsedel. Man menar i motionen attregeringen har misslyckats med att åtgärdaproblemet. föreslår att ett "startpaket"för företagare skall finnas tillgängligt på Internetoch på alla skatte- och postkontor.Yrkanden om förenklingar när det gäller tilldelningav F-skattsedel återkommer också i tvåflerpartimotioner. I motion Sk811 av . (fp, m, kd, c) vill motionärerna att alla somså önskar skall tilldelas F- skattsedel utan annanprövning än om näringsförbud föreligger.I motion N326 yrkande 9 av Per och (m, kd) yrkas att skall begäraförslag om att F-skattsedel skall tilldelas alla sombegär det om inte företagssyftet är oseriöst. självständighetsre- kvisitet bör enligtmotionen bevakas genom uppföljning i stället förgenom restriktivt beviljande av F-skattsedel.En helt motsatt uppfattning i fråga omtilldelningen av F-skattsedel än som framkommit i dehittills redovisade motionerna finns i motion Sk812av (). Motionären anser attRiksskatteverkets förslag om att utvidganäringsbegreppet inte bör genomföras. Det ärnödvändigt att behålla en strikt uppdelning mellanarbetstagare och företagare. Den praxis somutvecklats i fråga om F-skattsedeln innebär ettskydd för de svaga grupperna på arbetsmarknaden.Enligt motionen försöker vissa företag kringgåkollektivavtalen genom att säga upp anställda meduppmaning att återkomma med F-skattsedel.Utskottets ställningstagandeDe regler om F-skattsedel som infördes den 1 april1993 innebär en betydande förenkling i fråga ombetalningsansvaret för skatter och sociala avgifterpå ersättningar till uppdragstagare. Anledningentill reformen var att det i vissa fall hadeuppkommit osäkerhet om vem som hadebetalningsansvaret. Det kunde medföra allvarligaekonomiska konsekvenser för enskilda personer som,ofta långt efter det att en ersättning hade betalatsut, drabbades av betalningsansvar förarbetsgivaravgifter och preliminär skatt påersättningen. För att den enskilde skulle slippa attgöra en ingående prövning infördes i ställetordningen att en F-skattsedel kunde utfärdas efteren schablonmässig förhandsbedömning. F-skattsedelnfungerar som ett förhandsbesked frånskattemyndigheten om hur den preliminära skatten ochsocialavgifterna skall betalas.Efter kritik om att reglerna för utfärdande av F-skattsedlar ibland tolkades för restriktivt, bl.a.på det sättet att verksamhetens karaktär avnäringsverksamhet ifrågasattes alltför ofta,mjukades reglerna upp (prop.1997/98:33, bet. SkU9) för att göra det lättare förden som startar en verksamhet att få F-skattsedel.Ändringen innebar att det skall kunna räcka med attsökanden lämnar uppgifter som visar att han ellerhon har för avsikt att bedriva näringsverksamhet.Vid det tillfället avstyrkte utskottet likartademotionsyrkanden som de nu aktuella. att F-skattsedel inte skulle utfärdas utanvidare för alla som ansökte om en sådan. Utskottetvidhåller denna uppfattning och anser att det skulleföra för långt om alla som begär det skulle kunna fåen F-skattsedel. Risken för missbruk som omtalas imotion Sk812 talar också starkt för att prövningenom den som söker en F-skattsedel är näringsidkareinte får bli alltför summarisk. Enligt utskottetsmening finns det skäl att tro att den uppmjukning avreglerna för F-skattsedel som genomfördes från den 1januari 1998 kommer att få positiva effekter och attdet inte finns anledning att övervägaytterligare lättnader.Utskottet anser att bra och lättillgängliginformation för nya småföretagare är en viktigfråga. De förslag om förenklingar och informationtill nystartade företag som tagits upp i någramotioner faller inom ramen för det pågående arbeteti den s.k. förenklingsutredningen (dir. 1996:78 ochdir. Detta arbete omfattar bl.a. enutvärdering och förenkling av skattereglerna förenskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag.Förslagen i motionerna omfattas också av det arbeteför att undanröja onödiga hinder för etablering ochtillväxt i småföretag som den avslutadesmåföretagardelegationen (dir. 1996:70) utfört.Utskottet delar också finansministerns förhoppningom att de pågående skatteöverläggningarna skulleleda till reformer, däribland förenklingar påskatteområdet (prot. 1998/99:50). Utskottet villavslutningsvis lyfta fram den resurs somskatteförvaltningen i sammanhanget utgör.Skatteförvaltningen gör olika insatser för attstödja nya företag och informera om skattereglerna.Bl.a. har en verksamhet med skatteinformatörer påskattemyndigheterna initierats runt om i landet.Dessa ordnar bl.a. informationsträffar förnystartade företagare. Skatteförvaltningensservicetelefon är öppen dygnet runt.Skatteinformation för företag finns även påRiksskatteverkets hemsida på Internet. Där finnsRiksskatteverkets föreskrifter och rekommendationerliksom deklarationsupplysningar, nyhetsblad, m.m.tillgängligt med möjlighet att söka i fulltext.Sammanfattningsvis finner utskottet att frågor omförenklingar för företagare och information tillföretagare är väl uppmärksammade och att ett till-kännagivande från härom är obehövligt.Utskottet avstyrker samtliga motioner inklusivemotion Sk812 som får anses tillgodosedd med vadutskottet anfört.F-skattsedel till riksdagsledamöterMotionenI motion Sk809 av () anförs attriksdagens förståelse för egenföretagarensskattesituation skulle öka om riksdagsledamöternafår F-skattsedel.Utskottets ställningstagandeUtskottet tycker att det är bra om riksdagensledamöter har goda insikter om företagandets villkori allmänhet och särskilt om vilka skatteregler somgäller. Det pedagogiska syftet är emellertid intetillräckligt tungt vägande för att man skall frångågrundläggande regler om vilka som skall beviljas F-skattsedel och tilldela riksdagsledamöterna enbart på grund av deras riksdagsuppdrag.Utskottet avstyrker därför motion Sk809.Beräkning av F-skattBakgrundEn schablonmetod för debitering av F-skatt (tidigareB-skatt) och särskild A-skatt, som innebär attsådana skatter skall debiteras med utgångspunkt frånden senast debiterade slutliga skatten, infördesredan år 1954. gäller att preliminärF-skatt och särskild A-skatt skall tas ut med ettbelopp motsvarande av den slutliga skatt sompåförts den skattskyldige året före inkomståret.Understiger den slutliga skatten den ursprungligendebiterade F-skatten eller särskilda A-skatten skallpreliminär skatt i stället tas ut . Den nyaskattebetalningslagen (prop. 1996/97:100, bet.SkU23), innebar inga ändringar i dessa regler.MotionenI motion N238 yrkande 16 av m.fl. (c)förordas att den preliminära F-skatten bör sättastill av föregående års skatt i stället för attsom schablonmässigt skrivas upp.Utskottets ställningstagandeUtskottet avstyrkte ett yrkande om slopande avschablonuppräkningen vid debitering av bl.a. F-skatti samband med införandet av den nya skattebetal-ningslagen. Utskottet ansåg att schablondebiteringengav en förenklad och arbetsbesparande hantering samtatt den förväntade ekonomiska utvecklingen inte gavanledning till att ändra procentsatsen. Utskottetser ingen anledning att ompröva ställningstagandetoch avstyrker motion N238 i motsvarande del.Förenklad bokföring och deklaration m.m.MotionernaEnligt partimotion N238 yrkande 15 avLennart m.fl. är det inte rimligt attegenföretagare som regel måste anlita expertis föratt deklarera. I motionen föreslås att det införs enförenklad deklaration för egenföretagare utananställda.Även anser att många småföretagare inteklarar att deklarera själva. I Folkpartietspartimotioner N332 yrkande 2 och A811 yrkande 11 avLars m.fl. föreslås att det införs enförenklad deklaration för företagare. Enligtmotionärerna bör det också bli lättare attregistrera företag, t.ex. via Internet.Bokföringsreglerna behöver också förenklas.Samma uppfattning redovisas i flerpartimotionernaSk813 av m.fl. (fp, m, kd, c) och N326yrkande 10 av Per och (m,kd).I motion Sk803 av () berörssmåföretagens kostnader för skriftväxling medskattemyndigheterna. Motionären föreslår att före-tagens skriftväxling skall få postbefordras utankostnad alternativt att låta dem göra ettschablonmässigt kostnadsavdrag.Utskottets ställningstagandeSom utskottet redovisat ovan beträffande F-skattsedlar och startande av företag är förenklingarför företagare en fråga som är uppmärksammad inomRegeringskansliet. Utskottet erinrar om attregeringen har givit en särskild utredare i uppdrag(dir. 1996:78 och dir. 1998:4) att utvärdera och seöver regelsystemet för enskilda näringsidkare ochdelägare i handelsbolag. Förenklingsutredningenskall bl.a. överväga införandet av ett förenklatdeklarations- och redovisningsförfarande för deallra minsta företagen i fråga om inkomsttaxeringoch redovisning av mervärdesskatt. Uppdragetinnefattar genom tilläggsdirektiven också frågan ominförandet av ett förenklat redovisningsförfarandeäven i redovisningslagstiftningen. Arbetet skallvara avslutat . Utskottet anserdet inte lämpligt att föregripa det pågåendeutredningsarbetet på området utan avstyrker samtligaberörda motioner.Revisionsregler och skattetilläggBakgrundDen (prop. 1996/97:100, bet. SkU23)ändrades revisionsreglerna i syfte att effektiviseraskattekontrollen. Förslaget grundade sig påSkatteflyktskommitténs betänkande (SOU 1996:79).Ändringarna innebär att revision kan ske löpande ochhos tredje man. Vidare får kassakontroll,lagerinventering och liknande fysisk kontrollföretas i form av s.k. överraskningsrevisioner.Reglerna för tullrevision ändrades på motsvarandesätt.MotionenI motion Sk808 yrkandena 1, 2 och 3 av Bo Lundgrenm.fl. (m) föreslås av integritets- ochrättssäkerhetsskäl att från den 1 januari1999 skall återinföra de regler för skatterevisionsom gällde för lagändringen 1997. Det gällerreglerna om tredjemansrevision, revision underlöpande period, underrättelse om revision,tredjemansföreläggande. Enligt motionen skallreglerna om tullrevision utformas på samma sätt somreglerna för skatterevision. Det innebär atttredjemansrevision, revision under löpande år ochöverraskningsrevision inte skall få förekomma vidtullrevision. Motionärerna föreslår slutligen attreglerna om skattetillägg blir föremål för utredningoch att beslutar att avskaffaskattetillägg avseende periodiseringsfel vid såväldirekt som indirekt skatt.Utskottets ställningstagandeI samband med behandlingen av det förslag som leddetill att den nu gällande ordningen antogs betonadeskatteutskottet både den skattskyldiges rimliga kravpå rättssäkerhet och integritet och attskattemyndigheterna fick lämpliga resurser,befogenheter och kontrollinstrument till sittförfogande. Utskottet ansåg vidare att aveffektivitetsskäl möjligheten tilltredjemansrevision borde återinföras. Vid misstankeom skalbolagstransaktioner och bolagsplundringarborde enligt utskottet skattemyndigheterna kunnasäkra uppgifter ur räkenskaperna innan bolaget tömseller säljs till en s.k. målvakt. Skattemyndighe-terna borde också kunna göra iakttagelser avaktuella förhållanden i svårkontrolleradaffärsverksamhet som riktar sig till enskildakonsumenter och där kvitto ej efterfrågas. Dessaomständigheter talade enligt utskottet för attskattemyndigheterna även borde få en möjlighet attföreta revision av löpande period. Slutligen ansågutskottet att s.k. överraskningsrevisioner måstekunna tillgripas i vissa särskilda fall, t.ex. förkassakontroll, lagerinventering och liknande.Utskottets bedömningar står sig alltjämt, ochutskottet avstyrker motion Sk808 i motsvarande del.Regeringen tillkallade en särskildutredare (dir. 1998:34) för att se överskattetilläggsinstitutet. Redovisning av uppdragetskall ske före utgången av . Utskottet anseratt det inte är lämpligt att föregripa utredningensarbete och avstyrker motion Sk808 även i den delen.Åtgärder mot ekonomisk brottslighetMotionenI motion Sk814 av och () föreslås att licensavgifter bör prövasinom speciella branscher som ett sätt att bekämpaundandragandet av skatter och avgifter. Enligtmotionärerna undergrävs solidariteten i samhället omföretag undandrar sig skatter och sociala avgifteroch välfärdens finansiering läggs på dem som intevill eller inte kan fuska.Branschsaneringsutredningens förslag om införandetav en licensavgift, dvs. en miniminivå på de beloppsom skall betalas i skatt, bör prövas.Utskottets ställningstagandeSom redovisas i motionen har förslag om s.k.licensavgifter lagts fram av den s.k.Branschsaneringsutredningen (SOU 1996:17 och SOU1997:111). Från har utskottetinhämtat att det inte är aktuellt attföra fram förslaget om licensavgifter tillriksdagen. Remissinstanserna var övervägandenegativa till förslaget. Kritiken avsåg bl.a. attutredningens förslag inte skulle ha någon egentligeffekt på skatteundandragandet. Det kunde enligtkritiken förväntas en anpassning i de branscher därfusk förekommer så att miniminivån också blev etttak för skatteinbetalningarna. Systemet ansågsvidare krångligt genom att det skulle fungeraparallellt med det ordinarie skattesystemet ochförutsatte ett avräkningsförfarande. Slutligenskulle förslaget onödigtvis peka ut hela branschersom skattefuskare, vilket skulle drabba även seriösaföretagare inom branschen. Utskottet kan motbakgrund av det anförda inte ställa sig bakommotionärernas förslag om ett tillkännagivande tillriksdagen i frågan utan avstyrker motion Sk814.TaxeringsnämndernaGällande ordningBeslut i ett taxeringsärende fattas enligttaxeringslagen av behörig skattemyndighet. Vissaärenden avgörs i skattenämnd. bestårav ordförande, vice ordförande och övriga ledamöter.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmerfastställer hur många övriga ledamöter iskattenämnden som skall finnas vid varjeskattekontor. är enligt 2 kap. 7 §taxeringslagen beslutsför när ordförande eller viceordförande och fyra övriga ledamöter är närvarande.Fler än fem övriga ledamöter får inte delta ibehandlingen av ett ärende.MotionenI motion Sk815 av () anförskritik mot sammansättningen av skattenämnderna somför närvarande består av 15 ledamöter varav femkallas till tjänstgöring då nämnden sammanträder.Enligt motionen ger denna ordning utrymme föronödigt godtycke vid kallandet av tjänstgörande.Motionären föreslår ett system där fem ledamöterväljs till ordinarie ledamöter och fem tillsuppleanter.Utskottets ställningstagandeUtskottet som behandlat motsvarande yrkande undertidigare riksmöten (bet. 1996/97:SkU1 s. 12) bedömeralltjämt att motionärens farhågor för godtycke äröverdrivna och att det i motionen inte lagts framnågon omständighet som motiverar några ändringar inämndemannaorganisationen. Såvitt utskottet erfarithar remitterat enpromemoria med förslag som syftar till att minskaproblemen med inställda sammanträden och leda tillsnabbare och billigare handläggning. Utskottet utgårfrån att eller Riksskatteverketvid behov ( dvs. om man finner att organisatoriskaproblem föreligger i den fråga motionären berör (tar de initiativ som kan anses påkallade. Med dettaavstyrker utskottet motionen.Uppgift om skatt på lönebeskedGällande bestämmelser m.m.För myndigheter infördes genom SFS 1994:82 ensärskild bestämmelse i förordningen (1969:54) omberäkning och redovisning av lönekostnadspålägg, 3 a§, om att bl.a. sociala kostnader bestående avlönekostnadspålägg och avgift för kompletterandeålderspension skulle redovisas på lönebeskedet.Bestämmelsen trädde i kraft ,ändrades genom SFS 1995:901 och upphävdes den 1april 1996 genom SFS 1996:40. För privataarbetsgivare fanns ingen direkt motsvarighet.Däremot fanns det i uppbördslagen en bestämmelse i43 § som infördes genom SFS 1993:1444 (prop.1993/94:80, bet. 1993/94:AU6) om att det pålönebeskedet skulle anges hur stor del som avsågallmän sjukförsäkringsavgift och allmän avgift förfinansiering av kontantförmåner vid arbetslöshet.Sedermera ändrades bestämmelsen till allmännaegenavgifter.