bet · GM01FöU4 · 1999-02-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 12 motionermed sammanlagt 18 yrkanden. Samtliga motioner haranknytning till totalförsvarsplikten och har väcktsunder den allmänna motionstiden. Yrkandena avserpliktsystemet, ökade internationella engagemang medpliktpersonal, in- och utryckningstider tillutbildning, rättsliga frågor, meritvärdering avpliktutbildning samt värnpliktigas ekonomiskasituation.Riksdagen tog under föregående ställningtill i flera fall likalydande eller likartademotionsyrkanden som de nu aktuella.1998 års pliktutredning har i uppgift att övervägaflera av de frågor som aktualiseras motionsvis.Utskottet föreslår att avslår samtligamotionsyrkanden.Miljöpartiet de gröna avger reservation till förmånför ett motionsyrkande. liberalernaavger tre särskilda yttranden. 1998/99:Fö201 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om kvinnors roll i försvaret.1998/99:Fö202 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att låta fådirektåtkomst till person- ochbelastningsregister.1998/99:Fö203 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att pliktutredningen börfå i uppdrag att ta ställning till påföljden förtotalvägrare.1998/99:Fö206 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringentillsätter en utredning med uppdrag att undersökamöjligheterna att införa samhällstjänst för unga mänoch kvinnor som ett alternativ och komplement tillallmän värnplikt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en allmänsamhällstjänst skall kunna genomföras inom deområden av den offentliga sektorn samt defolkrörelser som efter diskussion är beredda attmedverka,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den ekonomiskaersättningen för allmän samhällstjänst inte får varalägre än socialbidrag.1998/99:Fö208 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökat internationelltengagemang,2. att hos regeringen begär att enutredning tillsätts med uppgift att utreda enförändrad pliktlag.1998/99:Fö209 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning församhällsplikt.1998/99:Fö210 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avveckla denallmänna värnplikten till förmån för ettvärntjänstsystem som bygger på frivillighet,1998/99:Fö302 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att värnpliktiga mednazistiska och rasistiska åsikter eller som på annatsätt kan betraktas som våldsbenägna inte skall kunnafå militär utbildning i vårt land.1998/99:Fö303 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enbättre samordning från marinens sida vad gällerskolavgång och inryckningstillfälle samt avslutning.1998/99:Fö311 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra 10 kap. 8 §lagen om totalförsvarsplikt angående visst religiöstsamfund.1998/99:Fö313 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att allavärnpliktiga skall utbildas i hjärt- ochlungräddning av certifierade instruktörer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de utbildningarsom kräver militärt förarbevis meriteras medmotsvarande civilt körkort,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att högskoleprovetskall vara kostnadsfritt för värnpliktiga,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utbildningenanpassas, med t.ex. tilläggsmoment, för attmöjliggöra civil meritering.1998/99:A291 av m.fl. (v) vari yrkas17. att begär attregeringen beslutar omtilläggsdirektiv till för att se över devärnpliktigas ekonomiska situation. TotalförsvarspliktenMotionernaI partimotion Fö210 (mp) konstaterasatt värnpliktsarméer runt om i världen avvecklas isnabb takt. I sägs den allmänna värnplikteninte längre vara allmän. Mindre än hälften av allamän kallas in till tjänstgöring med stöd av plikt,vilket motionärerna anser vara orättvist. Denallmänna värnplikten anses vidare vara ett hinderför en omorientering och utveckling av en modernförsvarspolitik.Miljöpartiet föreslår därför i motionen att denallmänna värnplikten avvecklas. I stället bör envärntjänst byggd på frivillighet införas (yrkande2).I motion Fö206 (v) av pekar motionären på densnabba förändringen i vårt land. Bl.a. är villkorenför unga människor helt annorlunda än för tio årsedan. Vidare har det säkerhetspolitiska lägetförändrats radikalt ochmiljöfrågorna blivit allt viktigare.Motionären anser därför att det är en viktig ochriktig inriktning att nedrusta det militäraförsvaret till förmån för insatser för fred och etthållbart samhälle. Förutsättningar för ökandekontakter och en djupare förståelse mellan grupperoch sektorer i samhället skulle, enligt motionären,kunna skapas genom en allmän samhällstjänst. Enutredning föreslås därför tillsättas för attundersöka förutsättningarna för en sådansamhällstjänst (yrkande 1).Motionären anser att samhällstjänsten skall omfattaalla män och kvinnor i värnpliktsåldern. Deförutsätts kunnatjänstgöra inom den offentliga sektorns olika delarsom äldrevård, miljövård, skola, handikappvård osv.men också inom folkrörelser och organisationer somarbetar inom dessa områden (yrkande 2).Samhällstjänsten skall härvid ses som ett komplementeller ett alternativ till värnplikten.Motionären föreslår vidare att den ekonomiskaersättningen för samhälls-tjänsten inte får varalägre än socialbidrag (yrkande 3).Rigmor betonar i motion Fö209 (c)samhällets stora uppgift att se till att människorsom behöver vård och omsorg i livets olika skedenfår tillräckliga insatser. Samhällets gemensammaresurser måste användas effektivt och på ett sättsom kommer medborgarna till del, som detskapas ett robust, ekologiskt och ekonomiskthållbart samhälle.Motionären noterar att värnpliktsutbildningen inomdet militära försvaret dras ned. ärungdomar tveksamma att välja yrken inom vård ochskola. För att möta detta föreslår motionären utreder möjligheterna att inom det allmännaskolväsendet, inom gymnasieskolans ram, införa eneller flera terminer av obligatorisk allmänsamhällstjänst, lika för män och kvinnor.Motion Fö201 (fp) av behandlar kvinnorsroll i försvaret. Motionären berömmer regeringen fördess ambition att öka antalet kvinnor itotalförsvaret. Hon anser dock att det bästa sättetatt få en sådan förändring är att införa kvinnligvärnplikt, något som pläderat för isnart . Nuvarande rätt för kvinnor attfrivilligt fullgöra värnplikt sägs inte varatillräckligt.Genom att ställa samma grundläggande krav på kvinnoroch män att delta i rikets försvar kommer densamlade kompetensen att kunna tas till vara. I detnuvarande systemet skiljs halva nationens kompetensbort utan att ens ha prövat dugligheten i ettmönstringsförfarande. Kvinnlig totalförsvarspliktskulle sålunda bredda rekryteringsunderlaget.Antalet värnpliktiga påverkas däremot inte.Krigsorganisationen skall avgöra utbildningsbehovet.Utskottets övervägandenUtskottet behandlade under förra ibetänkandet 1997/98:FöU7 Totalförsvarsplikten fleramotionsyrkanden med anknytning till pliktsystemet.Inledningsvis gav utskottet då en bakgrund till dennuvarande pliktlagstiftningen och framhöll:Sedan länge har det funnits en skyldighet i Sverigeatt delta i landets försvar. Före år 1995säkerställdes totalförsvarets behov av personal,bl.a. genom ett antal pliktlagar. Den 1 juli 1995trädde lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ikraft (prop. 1994/95:6 och 87, bet. 1994/95:FöU1,rskr. 1994/95:78). Den ersatte ett flertal lagar medbestämmelser om plikttjänstgöring, bl.a.värnpliktslagen (1941:967), lagen (1966:413) omvapenfri tjänst, lagen (1981:292) om tjänstepliktför hälso- och sjukvårdspersonal samtveterinärpersonal m.m., lagen (1984:272) omskyldighet för civilförsvarspliktiga att tjänstgörautanför civilförsvaret samt allmännatjänstepliktslagen (1959:83). Vidare ersatte lagenom totalförsvarsplikt de bestämmelser som fanns iden då gällande civilförsvarslagen (1960:74). Vidsamma tidpunkt trädde ytterligare några nya medpliktsystemet anknutna lagar i kraft, nämligen lagen(1994:1810) om möjlighet för kvinnor att fullgöravärnplikt eller civilplikt med längre utbildning ochlagen (1994:1811) om disciplinansvar inomtotalförsvaret, m.m.Den nuvarande ordningen innebär sålunda entotalförsvarsplikt gällande varje svensk medborgare,samt utländska medborgare som är bosatta i ,t.o.m. det år vederbörande fyller70 år. Enligt lagen skall tjänstgöringsskyldighetenfullgöras som värnplikt, civilplikt eller allmäntjänsteplikt. Svenska kvinnor kan, utöverskyldigheten att genomgå civil-pliktsutbildning ihögst , frivilligt genomgå enantagningsprövning för inskrivning för värnplikteller civilplikt med s.k. lång grundutbildning.1996 års försvarsbeslut betonade vissa principergällande totalförsvarsplikten. I beslutet anfördesbl.a. att det svenska totalförsvaret skall vara såuppbyggt och organiserat att det är en angelägenhetför hela befolkningen. Det är av stor betydelse attmedborgarna känner ansvar för och efter förmågamedverkar till landets försvar. Detta tillgodosesbäst genom ett system med plikttjänstgöring.Det finns brister i tillämpningen avtotalförsvarsplikten. Regeringen tillsatte därför ibörjan av en parlamentarisk utredning (Fö1998:1) med uppgift (dir. 1997:108) att granskatillämpningen av systemet med totalförsvarsplikt,bl.a. inskrivningssystemet, reglerna för uppskov,utbildningsreserven, utbildningstidernas längd,pliktutbildning för kvinnor samt utbildningensmeritvärde. skall också överväga omplikt skall införas för tjänstgöring vid svårapåfrestningar på samhället i fred.I tilläggsdirektiv, beslutade (dir.1998:49), har utredningen fått i uppdrag attöverväga och föreslå förändringar som i förhållandetill nuvarande ordning medför att pliktsystemet blirflexiblare och mer anpassat till rådande säkerhets-och försvarspolitiska förutsättningar. Bl.a. skallsystemet möjliggöra att vid behov kan ökasina internationella insatser. Utredningen skallockså lämna förslag till eventuella förändringar avpåföljden för brott mot totalförsvarsplikten.Miljöpartiet föreslår i partimotion Fö210 (mp) attvärnplikten avvecklas och ersätts med en frivilligvärntjänst.Utskottet anförde under förra vidbehandlingen av motsvarande yrkanden (bet.1997/98:FöU7 s. 8) bl.a:Ett pliktsystem tillförsäkrar sålunda försvaretmöjligheten att på ett förutsägbart sätt rekryteratillräckligt många lämpade personer med hänsyn tillde behov som finns i krigsorganisationen .... Entotalförsvarsplikt torde vidare ... vara detöverlägset mest flexiblapersonalförsörjningssystemet oavsett försvarsekonomioch skiftande militära och civila personalbehov.Tjänstgöring med plikt, tillsammans med olika formerav frivillig tjänstgöring, för en god insyn iförsvaret och kan positivt bidra tilltotalförsvarets folkliga förankring .....En övergång till enbart frivillig rekrytering tilltotalförsvaret, vilket föreslår, skulleenligt utskottets mening ge alltför storaosäkerheter i personalförsörjningen. Tillgången påpersonal för olika uppgifter i skilda tidsperspektivskulle inte kunna förutses i erforderlig grad.Vidare skulle det bli svårt att tillgodosemönstrandes krav på viss typ av tjänstgöring ellerpå utbildningens lokalisering.Utskottet anser sålunda att en betydande del avtotalförsvarets personalförsörjning även i framtidenbäst tillgodoses genom ett pliktsystem. Dettasynsätt skall enligt regeringens direktiv (dir.1997:106) också utgöra grunden för den nyligentillsatta pliktutredningens arbete.Utskottet gör nu samma bedömning. Partimotion Fö210(mp) yrkande 2 bör därför avslås.De båda motionerna Fö206 (v) och Fö209 (c) föreslårutredning av möjligheterna att införa en allmänsamhällstjänst. I den först nämnda motionen framförsdärutöver förslag om den allmänna samhällstjänstensinnehåll och om den ekonomiska ersättningen vidsådan tjänst.Enligt utskottets mening ger direktiven till 1998års pliktutredning - de delar som rör behovet av ettflexiblare pliktsystem samt tjänstgöring med pliktvid svåra påfrestningar på samhället i fred -utrymme för att pröva de förslag som framförs imotionerna. bör därför inte bifallamotionerna Fö206 (v) yrkandena 1-3 och Fö209 (c).Utskottet behandlade under föregående ettlikalydande yrkande om kvinnors roll i försvaret somdet som framförs i motion Fö201 (fp). Utskottetframhöll då bl.a. (bet. 1997/98:FöU7 s. 9) att 1998års pliktutredning skall utvärdera systemet medkvinnors möjlighet att efter ansökan få fullgöraplikttjänstgöring samt föreslå åtgärder. Utskottetutgick från att utredningen i sammanhanget övervägerom totalförsvarsplikten bör förändras så attuttagningen med plikt blir könsneutral. Utskottetgör nu ingen annan bedömning varför intebör bifalla motion Fö201 (fp).Internationella engagemangMotionenI motion Fö208 (s) av framhålls denförändrade säkerhetspolitiska situationen. Begreppetförsvar sägs därmed ha ändrats. Motionären menar attSverige har en unik möjlighet att förebyggakonflikter. Vad som behövs för att undvika sådana äratt skapa demokratiska traditioner som är förankradei folkdjupet. har där en lång tradition.Motionären förordar ett projekt för att underlättasvenskars inträde på arbetsmarknaderna i de fornakommuniststaterna. Särskilt angeläget sägs det varamed utbyten inom de militära, politiska, juridiskaoch sociala sektorerna. Militära resurser börsålunda läggas på att utbilda officerare i ländermed svag demokratisk tradition. Den svenska långaerfarenheten av demokratiskt ledarskap bör utnyttjasför att ge utbyte i ledarskapsfrågor. Vidare börgemensamma övningar inom ramen för PFF ökastabiliteten och förståelsen mellan stater somdeltar. Detta samarbete bör utvecklas. Vad som imotionen anförts om ett ökat internationelltengagemang bör som sin mening gerregeringen till känna (yrkande 1).Motionären anser vidare att officersrollen ochpliktlagarna måste ses över i takt med attstabiliserande eller fredsbevarande insatser blirvanligare. Han menar därför att det därmed ärangeläget att utreda möjligheten att i framtidenanvända även pliktlagen för att rekrytera tillviktiga fredsbevarande eller fredsuppbyggandeinsatser i utlandet (yrkande 2).Utskottets övervägandenUnder förra behandlade utskottet (bet.1997/98:FöU7 s. 11) likalydande motionsyrkanden frånsamme motionär. Utskottet framhöll då bl.a:Utskottet håller med motionären om vikten av ettökat internationellt engagemang för att med icke-våld kunna förebygga, bilägga och förändrakonflikter i positiv riktning. Metoder för fredligkonflikthantering behöver för den skull utvecklas,liksom skilda slags utbildningar.- - -Deltagande i internationell konfliktförebyggandeoch konfliktdämpande verksamhet med totalförsvaretsresurser bygger enligt nuvarande ordning påfrivillighet. Enligt lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt, beslutad i stor enighet, skalluttagning med plikt endast kunna ske förtotalförsvarets behov.- - -Nuvarande lagstiftning medger sålunda inte attnågon får tas ut med plikt för att utbildas förinternationella uppdrag.Utskottet gör nu samma bedömning som underföregående och är sålunda inte berett attta initiativ för att ändra lagen omtotalförsvarsplikt i denna del. Motion Fö208 (s) bördärför inte bifallas av riksdagen.In- och utryckningstider till utbildningMotionenI motion Fö303 (m) pekar och på att Marinen inte har in- ochutryckningstider som sammanfaller med skolornassommaruppehåll, vilket i stort är regel vid andramilitärförband. Detta leder dels till har svårigheter att ta uttillräckligt många värnpliktiga med rättaförutsättningar till Marinen, dels till problem förde värnpliktiga som tvingas till avbrott i sinastudier eller att uppskjuta dem.Motionärerna anser att Marinen bör se över sina in-och utryckningstider så att de i största möjliga månsammanfaller med samhällets övriga skolenhetersterminsstarter och avslutningar.Utskottets övervägandenUtskottet håller med motionärerna attplikttjänstgörandes in- och utryckningstider,särskilt inom Marinen, bättre än bordeanpassas till terminsrytmen i skolsystemet. Det ärviktigt att grundutbildningen i så stor utsträckningsom möjligt organiseras så att så få studieterminersom möjligt tas i anspråk. Förändringar till detbättre håller emellertid på att ske. Utskottet harsålunda erfarit att Försvarsmakten beslutat(FFS 1998:10) att Marinens utbildningsomgångarfr.o.m. i huvudsak skall påbörjatjänstgöring och avsluta denna i slutetav augusti eller december.Härutöver utgår utskottet från att 1998 årspliktutredning, inom ramen för uppgiften attöverväga utbildningstiderna förtotalförsvarspliktiga, tar hänsyn till behovet attsamordna in- och utryckningstiderna med skolansterminsindelning.Motionärernas önskemål bör sålunda kunna blitillgodosedda. Motion Fö303 (m) bör därför intebifallas.Rättsliga frågorMotionernaMaud anser i motion Fö202 (m) att dagensförfarande inte är tillräckligt effektivt när detgäller att sålla bort dem som är olämpliga för attskrivas in till värnplikt. För att uppnå eneffektivare hantering av kontrollförfarandet bördärför, enligt motionären, den som handläggerinskrivningen ges möjlighet till direktåtkomst tillRikspolisstyrelsens person- och belastningsregister.Då skulle kunna göras säkrare bedömningarom lämplig befattning och att olämpligtotalförsvarspliktig inte skrivs in till värnplikt.Samma motionär konstaterar i motion Fö203 (m) att enperson som vägrar att göra militärtjänst döms till14 dagars fängelse. Motionären föreslår attPliktutredningen bör få i uppdrag att ta ställningtill påföljden för totalvägrare.I motion Fö302 (fp) erinrar om att detför väckte visst uppseende att enkriminellt belastad och våldsbenägen värnpliktig meduttalade nazistiska sympatier fick fortsätta sinmilitärtjänstgöring, trots att militärledningenslinje är att sådana värnpliktiga skall hemförlovas.Motionären anser det vara djupt stötande attpersoner som på grund av sina rasistiska åsikterredan tagit till våld skall kunna fåvapenutbildning.Eftersom ytterligare liknande fall inte kanuteslutas, anser motionären det angeläget med entydlig politisk markering. bör därför somsin mening ge regeringen till känna vad i motionenanförts om att värnpliktiga med nazistiska ochrasistiska åsikter eller som på annat sätt kanbetraktas som våldsbenägna inte skall kunna fåutbildning i vårt land.I motion Fö311 (s) av konstaterarmotionären att lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt med tillhörande förordning(1995:238) ger möjlighetatt besluta att en person som tillhör ett visstreligiöst samfund, varmed avses Jehovas vittnen,inte behöver inställa sig till värnplikt ellercivilplikt. Motionären kritiserar inte Pliktverketshandläggning av dessa ärenden utan menar i ställetatt samhällets utveckling har förstärkt deprincipiella tveksamheter som från början råddebeträffande denna särbestämmelse om Jehovas vittnen.Med hänvisning härtill föreslår motionären attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att ändra 10 kap. 8 §lagen om totalförsvarsplikt angående visst religiöstsamfund.Utskottets övervägandenDirektåtkomst till registerUtskottet har erfarit att ochFörsvarsmakten till regeringen harredovisat ett uppdrag om hur man skall undvika attskriva in olämplig personal för tjänstgöring iFörsvarsmakten. I sin redovisning har Pliktverketpåpekat att direktåtkomst till de register som är ifråga skulle underlätta arbetet att i samband medmönstringen skilja ut sådana olämpliga personer.Regeringen bereder ärendet. Utskottethar erfarit att när ochTotalförvarets pliktverk har kommit överens omvilken teknisk lösning som skall väljas, så kommerregeringen att utfärda förordning.Med hänsyn till den pågående beredningen av frågananser utskottet att inte nu bör uttalasig. Motion Fö202 (m) bör sålunda inte bifallas.Påföljd för totalvägranI tidigare nämnda tilläggsdirektiv till 1998 årspliktutredning anges att utredningen skall övervägaoch föreslå eventuella förändringar av påföljden förbrott mot totalförsvarsplikten. Förslaget i motionFö203 (m) är därmed tillgodosett. bördärför avslå motionen.Värnpliktiga med nazistiska eller rasistiska åsikterFrågan om åtgärder mot främlingsfientlighet och rasism iförsvaret har behandlats av vid fleratillfällen tidigare. Senast anförde utskottet(1997/98:FöU7 s. 19):... har utskottet mycket tydligt tagit avstånd frånall form av rasism och främlingsfientlighet iförsvaret. Utskottet har sålunda uttalat (bet.1996/97:FöU1 s. 211) att det är mycket angeläget attFörsvarsmakten fortsätter sitt aktiva arbete motrasism och främlingsfientlighet. Varje tendens tillrasistiska och främlingsfientliga yttringar måsteomedelbart och kraftfullt bekämpas.Det finns i nuvarande lagstiftning möjlighet attavbryta tjänstgöringen för totalförsvarspliktiga somär olämpliga. Utskottet utgår från attlagstiftningens möjligheter i detta avseende ocksåutnyttjas, när tillräckliga skäl föreligger.Som nämnts i det föregående bereder regeringen,efter en redovisning av Försvarsmakten , frågan om rutiner för attförhindra att olämplig personal skrivs in förtjänstgöring till Försvarsmakten.Utskottet menar att det finns en tydlig och klarpolitisk markering mot att nazistiska, rasistiskaeller i övrigt våldsbenägna värnpliktiga utbildas,vilket motionären i motion Fö302 (fp) krävt.Med stöd av det anförda anser utskottet att det förnärvarande inte är påkallat med någon riksdagensåtgärd i frågan. Motionen bör därför inte bifallas.Jehovas vittnenUtskottet behandlade under förra ettlikartat yrkande från nu aktuell motionär.1998 års pliktutredning skall i enlighet meddirektiven (dir. 1997:106) se över reglerna somgäller möjligheten att inte inkalla personer somtillhör ett visst religiöst samfund.Eftersom frågan utreds, bör inte nuuttala någon mening i ärendet. Motion Fö311 (s) bördärför inte bifallas.MeritvärderingMotionenI motion Fö313 (fp) av anförs attgenomförd värnplikts-tjänstgöring som regel varit engod utbildning som tillfört erfarenheter ochmöjligheter till personlig utveckling för individen.Motionären konstaterar att allt färre nu kallas intill grundutbildning samt att övningar uteblir ochövningsmoment slopas. Han anser det därför viktigtatt den utbildning som faktiskt genomförs premierasi det civila samhället. I vissa fall kan dåutbildningen behöva kompletteras för att den skallfå ett högt meritvärde. Motionären föreslår att- alla värnpliktiga skall utbildas i hjärt- ochlungräddning av certifierade instruktörer (yrkande1),- utbildningar som kräver militärt förarbevismeriteras med motsvarande civilt körkort (yrkande2),- högskoleprovet skall vara kostnadsfritt förSveriges värnpliktiga (yrkande 3),- utbildningen bör anpassas, med t.ex.tilläggsmoment, för att möjliggöra civil meritering(yrkande 4).Utskottets övervägandenFrågan om meritvärdering av plikttjänstgöringbehandlades av utskottet under förra (bet.1997/98:FöU7). Med anledning av några då väcktamotioner framhöll utskottet det angelägna i att fåtill stånd ett bättre fungerandemeritvärderingssystem samt att synen påplikttjänstgöringens meritvärde inte endast blir enfråga för myndigheterna. Utskottet utgick från attregeringen tog ett direkt ansvar för frågans vidarebehandling.Utskottet konstaterar att enligtsina direktiv har i uppgift att överväga och lämnaförslag om hur totalförsvarsplikten kan ges ettstörre meritvärde.Utskottet uttalade sig även under förra (bet. 1997/98:FöU1 s. 48) specifikt om hjärt- ochlungräddning. Utskottet framhöll bl.a. de positivaeffekterna med en sådan utbildning men konstateradesamtidigt att det ankommer på Försvarsmakten, intepå , att bestämma detaljerna igrundutbildningens innehåll.