bet · GM01NU14 · 1999-05-27 00:00:00 — 5Stockholm På näringsutskottets vägnar Per WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (), (), (),(), (), SylviaLindgren (s), (), (), (), (), (),(), (), (), () och (). Finansiering av digital infrastruktur m.m. (mom. 1,motiveringen)Per (), (), (), (), (), () och () anser attutskottets ställningstagande i avsnittet om finansiering av digitalinfrastruktur m.m. bort ha följande lydelse:Utskottets ståndpunkt i fråga om utbyggnad av digital infrastrukturöverensstämmer med den som intogs i en reservation (m, kd, fp) tillbetänkande 1998/99:TU4 (s. 56). Där sades att staten bör ha som huvuduppgiftatt garantera informationsteknikens infrastruktur och se till attmöjligheter till snabb kommunikation finns i hela landet. Det innebär attbredbandsuppkopp-ling skall vara möjlig för företag och hushåll i helaSverige till en rimlig kostnad. Infrastrukturutbyggnaden bör i första handske på marknadens villkor. Staten har ett särskilt ansvar att drivautvecklingen snabbare på tre områden, nämligen i fråga om skolan, vården ochglesbygden.Aktörerna på marknaden bör kunna bygga huvuddelen av näten på kommersiellagrunder. Staten har därmed endast ett ansvar i de fall där ingen utbyggnadannars skulle komma till stånd. Staten bör dock varken bygga, äga ellerdriva bredbandsnäten utan i stället handla upp bredbandskommunikation avprivata aktörer. Tekniken för att ge alla landets skolor, hushåll ochföretag tillgång till bredbandskommunikation kan komma att variera. Befolk-ningsunderlag och avstånd kommer att styra vilka tekniska lösningar - radio,satellit, optokabel, elnät eller mobiltelefoninät - som väljs.Utskottet vill dessutom påpeka att staten och statligt ägda företag görbetydande investeringar i nät av olika slag; som exempel kan nämnasBanverket, och AB.Med det anförda avstyrks motion 1998/99:N17 (c) i berörda delar.2. Finansiering av digital infrastruktur m.m. (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om finansiering av digitalinfrastruktur m.m. bort ha följande lydelse:Utskottet anser, i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:N17 (c), attdet finns starka skäl som talar för att skall investera i ett nyttaccessnät byggt på fiberteknik till alla hushåll och företag. Hurinvesteringen sker är i detta sammanhang mindre intressant. Av intresse ärhur frågan om det framtida ägandet av ett sådant accessnät kan påverkaaffären mellan svenska och om sammanslagning av ochTelenor. Utskottet anser att ägarfrågan för fibernätet bör prövas utifrånflera olika aspekter varav några har berörts i den nämnda motionen. Det ärdock för tidigt att klart uttala sig om den ena eller andra konstruktionen.Av denna anledning anser utskottet att nu bör uttala att man sersig oförhindrad att besluta om framtida investering i och framtida ägande avett nytt parallellt eller kompletterande accessnät byggt på ett nationelltfibernät.Svenska abonnenter har bidragit till att bygga upp det värde som har och som delvis kommer att realiseras vid samgåendet med . Detär rimligt att abonnenterna nu får en återbäring på detta genom en statligsatsning på uppbyggnaden av den digitala infrastrukturen. Medel som frigörsvid en försäljning av delar av statens aktieinnehav i det nya bolaget bördärför avsättas såsom ägarkapital i ett helägt statligt bolag, syftande tillatt finansiera eller delfinansiera den digitala infrastrukturen.Avkastningskravet på det insatta kapitalet bör inledningsvis vara mycketlågt satt. Även framgent, då utrymmet ökar för större avkastning, bör dettakrav vara modest, då ett av syftena med en statligt finansierad utbyggnad äratt anslutningsavgifterna skall kunna vara låga och likvärdiga i helalandet. Den insats som kan göras vid en försäljning av aktier i kommer dock knappast att kunna täcka hela behovet av kapital förutbyggnaden av den digitala infrastrukturen på det sätt som utskottetförordar. Regeringen bör därför bemyndigas att å detta bolags vägnar upptalån för en fortsatt utbyggnad. Detta bör begäras i budgetpropositionen förår 2000, då regeringen också bör presentera de institutionella formerna ochde ekonomiska villkoren för en utbyggnad av den digitala infrastrukturen.I övrigt förutsätter utskottet att sammanslagningen inte försämrartillgänglighet och service eller utbud av nya tjänster på små orter och iglesbygd. Bildandet av ett nytt internationellt telekombolag får inte gå utöver regionalpolitiska ambitioner utan bör tvärtom bidra till att fler kannyttiggöra sig goda teleförbindelser. Detta regleras inte primärt av avtalutan av lagstiftning i övrigt, men det är av vikt att även detta uttalas avriksdagen.Vad utskottet här har anfört bör som sin mening ge regeringentill känna. Därmed tillstyrker utskottet motion 1998/99:N17 (c) i berördadelar.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande finansiering av digital infrastruktur m.m.att med bifall till motion 1998/99:N17 yrkandena 1, 2 och 4 som sinregeringen till känna vad utskottet anfört.3. (mom. 2)Per (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om aktieägaravtalet bortha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis, i likhet med vad som anförs i motionerna1998/99:N14 (m), 1998/99:N15 (kd) och 1998/99:N16 (fp), rikta skarp kritikmot det beslutsunderlag rörande samgåendet mellan somregeringen presenterat för . Propositionen utgör ett mycketbristfälligt underlag för ställningstagande till en av de största affärernai . En ordentlig analys av konsekvenserna av affären i olikaavseenden, t.ex. i regionalpolitiskt hänseende, saknas i propositionen.Vidare diskuteras inte alternativ till den föreslagna affären. Utskottet harefter studium av den norska propositionen i ärendet till medbeklagande kunnat konstatera att den senare på ett helt annat sätt än densvenska propositionen innehåller sådana resonemang och överväganden som ärrimliga att förvänta sig när det gäller en affär av denna storlek.Inte heller har det material som ingår i den hemligstämplade akten iärendet hos den kvalitet och omfattning som vore rimligatt förvänta. Den största affären i någonsin kräver grundlig analys.Utskottet konstaterar emellertid att endast haft sedvanligmotionstid, dvs. , för ett ställningstagande i frågan. Utskottet harinte heller förrän efter det att halva tiden avlöpt fått ta del av dethemligstämplade underlag som innehåller analysen av de viktigaste frågorna iaffären. som helhet kommer inte att få ta del av allt underlag.Slutenheten i denna affär kan kontrasteras mot den öppenhet och den livligadebatt som har präglat strukturförändringar bland svenskabörsnoterade företag.Utskottets principiella inställning till statligt ägande av företagöverensstämmer med den som kommer till uttryck i de nyssnämnda motionerna.Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystemför näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och somutformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår enrad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samtsvårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt utskottets mening, vara attkonkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning.Utskottet anser således att hela bör privatiseras. Regeringensförslag att i samband med sammanslagningen av påbörja enprivatisering av är mot denna bakgrund välkommet. Sammanslagningen harförutsättningar att skapa ett av större och mer betydelsefullatelekombolag. Utskottet kan alltså i princip acceptera sammanslagningen. Enviktig grundförutsättning är dock att de beräknade synergierna, i form avkostnadsbesparingar och ökade intäkter, kan förverkligas fullt ut på detsätt som regeringen förutsatt. Detta har inte regeringen på etttillfredsställande sätt kunnat troliggöra under ärendets beredning.I propositionen föreslås, som nämnts, en procentfördelning i det nyabolaget på 60/40 mellan den svenska och den . ,som den anlitat vid bedömningen av affären, har somtidigare redovisats utfärdat en fairness opinion, vilken utskottet tagit delav. Denna fairness opinion innebär att , efter en genomgång ochanalys av affären, funnit den vara rimlig ur finansiell synvinkel föruppdragsgivaren, den . Likaså har , som dennorska regeringen anlitat, utfärdat en fairness opinion, vilken utskottet påbegäran fått ta del av. Även och har för Telias respektiveTelenors räkning utfärdat var sin fairness opinion, vilka utskottet dockinte fått tillgång till. Med hänvisning till den professionella expertis somvärderat affären kan utskottet - utan att själv ta ställning i sak -acceptera den föreslagna fördelningen. vill utskottet framhållaatt av de nämnda bedömarna har endast inför utskottet lämnatupplysningar i ärendet.Utskottet kan däremot inte acceptera den utformning av aktieägaravtalet somregeringen föreslår. Ett statligt majoritetsägande innebär enpolitisk blockering, som inte passar in i dagens snabbt föränderligatelekomvärld. Ett sådant långsiktigt statligt majoritetsägande kommer attallvarligt försvåra framtida strukturaffärer och innebär att två ländersregeringar i praktiken har vetorätt mot mer omfattande ägarförändringar.Den politiska styrning som det nya bolaget kommer att få genom aktie-ägaravtalet kan komma att medföra en avsevärd politisk rabatt på aktierna.Om det statliga ägandet skulle utnyttjas politiskt kommer dessavärdeförluster att uppstå. Detta innebär dock att det statliga ägandet ipraktiken inte kommer att kunna utnyttjas politiskt och därmed försvinnermotivet för ett statligt ägande; den valda modellen innebär alltså ett slags"moment 22". Förluster på kan till följd av denpolitiska rabatten komma att drabba de svenska skattebetalarna.I aktieägaravtalet bör det i stället stadgas att statsägande av det nyabolaget inom överskådlig tid skall gå , för att senare heltupphöra från svensk sida. Vidare bör avtalet innehålla krav på striktkommersiellt beslutsfattande utan politisk inblandning. Politiska ambitionerskall uppnås genom lagar och förordningar inte genom ägarmakt.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att inte skall geregeringen bemyndigande att teckna ett aktieägaravtal enligt det förslag somregeringen framlägger. I stället bör regeringen anmodas att omförhandlaaktieägaravtalet i enlighet med vad utskottet har anfört. Därmed blirmotionerna 1998/99:N14 (m) och 1998/99:N15 (kd) tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks. Motionerna 1998/99:N17 (c) och 1998/99:N16 (fp) blirockså i aktuella delar tillgodosedda, trots att motiven för yrkanden påavslag på propositionen i denna del är ett annat.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande aktieägaravtaletatt med bifall till motionerna 1998/99:N14 yrkande 2, 1998/99:N151998/99:N16 yrkande 1 och 1998/99:N17 yrkande 3 i denna del och medavslag på proposition 1998/99:99 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.4. (mom. 2)Under förutsättning av avslag på reservation 2Åke () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om aktieägaravtalet bortha följande lydelse:Om har avslagit förslaget i motion 1998/99:N17 (c) om enutbyggnad av den digitala infrastrukturen med en sådan finansiering somförordas i motionen anser utskottet att propositionen bör avslås i sinhelhet.Utskottet har visserligen inget i sak att invända mot det föreslagnasamgåendet mellan . Det förefaller rimligt att försökastärka konkurrenskraften på en marknad som kännetecknas av allt störreinternationalisering och där relativt få men starka bolag är aktörer. mening är frågan om en utbyggnad av den digitala infrastrukturendock av sådan betydelse att sammanslagningen av inte böräga rum om finansieringen av denna utbyggnad inte är löst.I det fall att sammanslagningen skulle kommit till stånd skulle utskottetställt sig tveksamt till att staterna skall förbinda sig att bibehålla sinaaktieinnehav under . En sådan är svår att finna några hållbaraskäl för. Eftersom en förändring skulle kräva en omförhandling av avtalethade utskottet ändå kunnat tänka sig att stödja det föreliggande förslaget.Med det anförda avstyrker utskottet propositionen i berörd del ochtillstyrker motion 1998/99:N17 (c). Motionerna 1998/99:N14 (m), 1998/99:N15(kd) och 1998/99:N16 (fp) blir också tillgodosedda i berörda delar, trotsatt motiven för yrkandena på avslag på propositionen i denna del är andra.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande aktieägaravtaletatt med bifall till motionerna 1998/99:N14 yrkande 2, 1998/99:N151998/99:N16 yrkande 1 och 1998/99:N17 yrkande 3 i denna del och medavslag på proposition 1998/99:99 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om aktieägaravtalet bortha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis, i likhet med vad som anförs i motionerna1998/99:N16 (fp), 1998/99:N14 (m) och 1998/99:N15 (kd), rikta skarp kritikmot det beslutsunderlag rörande samgåendet mellan somregeringen presenterat för . Propositionen utgör ett mycketbristfälligt underlag för ställningstagande till en av de största affärernai . En ordentlig analys av konsekvenserna av affären i olikaavseenden, t.ex. i regionalpolitiskt hänseende, saknas i propositionen.Vidare diskuteras inte alternativ till den föreslagna affären. Utskottet harefter studium av den norska propositionen i ärendet till medbeklagande kunnat konstatera att den senare på ett helt annat sätt än densvenska propositionen innehåller sådana resonemang och överväganden som ärrimliga att förvänta sig när det gäller en affär av denna storlek.Inte heller har det material som ingår i den hemligstämplade akten iärendet hos den kvalitet och omfattning som vore rimligatt förvänta. Den största affären i någonsin kräver grundlig analys.Utskottet konstaterar emellertid att endast haft sedvanligmotionstid, dvs. , för ett ställningstagande i frågan. Utskottet harinte heller förrän efter det att halva tiden avlöpt fått ta del av dethemligstämplade underlag som innehåller analysen av de viktigaste frågorna iaffären. som helhet kommer inte att få ta del av allt underlag.Slutenheten i denna affär kan kontrasteras mot den öppenhet och den livligadebatt som har präglat strukturförändringar bland svenskabörsnoterade företag.Utskottets principiella inställning till statligt ägande av företagöverensstämmer med den som kommer till uttryck i de nyssnämnda motionerna.Statens främsta näringspolitiska uppgift är att ange ramar och regelsystemför näringslivets verksamhet och bidra till att skapa betingelser förlångsiktig tillväxt. Om staten uppträder som ägare och somutformare av de regler som gäller för näringslivets verksamhet uppstår enrad problem, bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimala investeringsbeslut samtsvårigheter att tillföra kapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt utskottets mening, vara attkonkurrensutsatt verksamhet skall bedrivas i privat regi. Med enprivatisering av statliga företag uppnås en tydligare ägarroll, kommersielltmer kompetenta företag och en ökad aktiespridning.Utskottet anser således att hela bör privatiseras. Regeringensförslag att i samband med en sammanslagning av påbörja enprivatisering av är mot denna bakgrund välkommet. En sammanslagning avdessa bolag har förutsättningar att skapa ett av större och merbetydelsefulla telekombolag. En viktig grundförutsättning är dock att deberäknade synergierna, i form av kostnadsbesparingar och ökade intäkter, kanförverkligas fullt ut på det sätt som regeringen förutsatt. Detta har interegeringen på ett tillfredsställande sätt kunnat troliggöra under ärendetsberedning.I propositionen föreslås, som nämnts, en procentfördelning i det nyabolaget på 60/40 mellan den svenska och den . ,som den anlitat vid bedömningen av affären, har somtidigare nämnts utfärdat en fairness opinion, vilken utskottet tagit del av.Denna fairness opinion innebär att , efter en genomgång ochanalys av affären, funnit den vara rimlig ur finansiell synvinkel föruppdragsgivaren, den . Likaså har , som dennorska regeringen anlitat, utfärdat en fairness opinion, vilken utskottet påbegäran fått ta del av. Även och har för Telias respektiveTelenors räkning utfärdat var sin fairness opinion, vilka utskottet dockinte fått tillgång till.Utskottet noterar att det finns indikationer, t.ex. i form avomsättningsmått m.m., på att en fördelning i storleksordningen 65/35 %skulle kunna vara motiverad. Andra bedömare än de som parterna har anlitathar fört fram liknande åsikter. En sådan felvärdering skulle innebära attsvenska staten skulle gå förlustig så mycket som ellermera. Detta visar på problemet med ett samgående innan de två företagenbörsnoterats. Den naturliga tågordningen hade varit att respektiveTelenor först börsnoterats, därefter hade frågan om ett eventuellt samgåendekunnat lösas av de nya ägarna och den nya styrelsen. En värdering hade dåvarit lättare eftersom den haft börsvärden att basera sig på. Utskottet villockså framhålla att det inte har varit praktiskt möjligt för utskottet attlåta göra en ny opartisk värdering.Utskottet kan inte heller acceptera den utformning av aktieägaravtalet somregeringen föreslår. Ett statligt majoritetsägande innebär enpolitisk blockering, som inte passar in i dagens snabbt föränderligatelekomvärld. Ett sådant långsiktigt statligt majoritetsägande kommer attallvarligt försvåra framtida strukturaffärer och innebär att två ländersregeringar i praktiken har vetorätt mot mer omfattande ägarförändringar.Den politiska styrning som det nya bolaget kommer att få genom aktie-ägaravtalet kan komma att medföra en avsevärd politisk rabatt på aktierna.Om det statliga ägandet skulle utnyttjas politiskt kommer dessavärdeförluster att uppstå. Detta innebär dock att det statliga ägandet ipraktiken inte kommer att kunna utnyttjas politiskt och därmed försvinnermotivet för ett statligt ägande; den valda modellen innebär alltså ett slags"moment 22". Förluster på kan till följd av denpolitiska rabatten komma att drabba de svenska skattebetalarna.Ett ytterligare område där politiska hänsyn tagits är diskussionen omförläggningen av olika delar av verksamheten eller dess ledning. Sålunda hardet förts en debatt om förläggningen av mobiltelefoni ochInternetverksamhet. Frågan har inte kunnat lösas i förväg utan har fåttöverlåtas till den nya företagsledningen. Detta hade i och för sig varitbra, om man kunnat utgå från att det lett till att affärsmässigaöverväganden fått avgöra frågan. Det finns dock tydliga tecken på attpolitiska överväganden kommer att göras. I förs debatten på ett sådantsätt att en utflyttning av dessa verksamheter från ter sig somsjälvklar. Det är märkligt att den , som vanligen intedrar sig för att kritisera företagsledningar för beslut att flyttaverksamheter eller huvudkontor ut ur , i detta fall riskerar attmedverka till att tyngdpunkten i framtidsinriktade verksamheter flyttas urSverige. Regeringen lever uppenbarligen inte upp till de - enligt utskottetsmening felaktiga - förväntningar som förespråkarna för statligt företagandehar.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att inte skall geregeringen bemyndigande att teckna ett aktieägaravtal enligt det förslag somregeringen framlägger. I stället bör propositionen avslås i denna del ochregeringen anmodas att återkomma med ett förslag till omprivatisering av hela . Därmed blir motion 1998/99:N16 (fp)tillgodosedd i berörd del. Motionerna 1998/99:N15 (kd) och 1998/99:N17 (c)blir också i aktuella delar tillgodosedda, trots att motiven för yrkandenapå avslag på propositionen i denna del är andra. Motion 1998/99:N14 (m)avstyrks i berörd del.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande aktieägaravtaletatt med bifall till motionerna 1998/99:N15 yrkande 1, 1998/99:N16 yrk1998/99:N17 yrkande 3 i denna del och med avslag på proposition1998/99:99 i denna del och motion 1998/99:N14 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.6. och det statliga ägandet (mom. 3)Under förutsättning av avslag på reservation 3Per (), (), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om samgåendeavtalet ochdet statliga ägandet bort ha följande lydelse:Om regeringens begäran om bemyndigande att teckna ett aktieägaravtal mednorska staten om framtida statlig ägarmajoritet - det dubbla vetot - harbifallits av bör, i enlighet med vad som anförs i motionerna1998/99:N14 (m) och 1998/99:N15 (kd), regeringens begäran om godkännande avavtalet om samgående mellan avslås. Motivet för utskottetsställningstagande framgår av reservation 3. bör då i ställetanmoda regeringen att återkomma till med ett nytt förslag omägarspridning av aktierna i . Utskottet tillstyrker härmed denyssnämnda motionerna i berörda delar. Motionerna 1998/99:N17 (c) och1998/99:N16 (fp) blir också i dessa delar tillgodosedda, trots att motivenför avslagsyrkandena är andra.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande samgåendeavtalet och det statliga ägandetatt med bifall till motionerna 1998/99:N14 yrkandena 1, 3 och 4, 1yrkande 2, 1998/99:N16 yrkande 2 och 1998/99: N17 yrkande 3 i denna deloch med avslag på proposition 1998/99:99 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.7. och det statliga ägandet (mom. 3)Under förutsättning av avslag på reservation 2Åke () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om samgåendeavtalet ochdet statliga ägandet bort ha följande lydelse:Om har avslagit förslaget i motion 1998/99:N17 (c) om enutbyggnad av den digitala infrastrukturen med en sådan finansiering somförordas i motionen anser utskottet att propositionen bör avslås i sinhelhet.Utskottet avstyrker med denna förutsättning också propositionen i nubehandlad del och tillstyrker motion 1998/99:N17 (c) i motsvarande del.Motionerna 1998/99:N14 (m), 1998/99:N15 (kd) och 1998/99:N16 (fp) blirdärmed också tillgodosedda i berörda delar, trots att motiven för yrkandenapå avslag på propositionen i denna del är andra.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande samgåendeavtalet och det statliga ägandetatt med bifall till motionerna 1998/99:N14 yrkandena 1, 3 och 4, 1yrkande 2, 1998/99:N16 yrkande 2 och 1998/99: N17 yrkande 3 i denna delavslår proposition 1998/99:99 i denna del.8. och det statliga ägandet (mom. 3)Under förutsättning av bifall till reservation 5Eva Flyborg (fp) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet om samgåendeavtalet ochdet statliga ägandet bort ha följande lydelse:Utskottet avvisar, i enlighet med vad som anförs i motion 1998/99:N16 (fp),avtalet om samgående mellan . Motivet för detta framgår avreservation 5. Även den nu behandlade delen av propositionen avstyrkssålunda av utskottet. Den nämnda motionen tillstyrks därmed i berörd del avutskottet. Motionerna 1998/99:N14 (m), 1998/99:N15 (kd) och 1998/99:N17 (c)blir också tillgodosedda i här aktuella delar, trots att motiven föryrkandena på avslag på propositionen i denna del är andra.dels att utskottets hemställan under 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande samgåendeavtalet och det statliga ägandetatt med bifall till motionerna 1998/99:N14 yrkandena 1, 3 och 4, 1yrkande 2, 1998/99:N16 yrkande 2 och 1998/99: N17 yrkande 3 i denna delavslår proposition 1998/99:99 i denna del.