bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — En uthållig satsningpå drivmedel förutsätter skatte-befrielse under en längre period.Regeringen lägger en död hand över en bransch som vill förverkligasamhällets miljömål och ger därmed helt fel signaler till branschen.Utskottet anser att måste uttala att den inte delar regeringensbedöm-ning att skatt skall tas ut på biodrivmedel från år 2004.Skattebefriel-sen måste gälla i enlighet med tidiga-re gjorda utfästelser,dvs. i elva år.Regeringen avser att lämna in en ansökan till kommissio-nen för att kunnamedge skattebefrielse för biodrivmedel. Andra länder som har satsat påbiodrivmedel tillämpar möjligheten till undantag för pilot-anläggningar. Re-geringens initiativ skapar enligt finansutskottets mening stor osäkerhetoch är inte seriöst, när man aviserar ett borttagande avskattebefrielsen. Så sent som lovade regeringen branschen attinte göra en sådan framställan till anser att bör ge regeringen till känna att bio-d-riv-medel också fortsättningsvis skall vara skattebefriade och att någonsärskild framställan till EU om detta inte bör aktualiseras.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi31 (m) yrkande 3, Fi15 (kd) yrkande 8, Fi16 (c) yrkande 14 och Fi34 (kd).dels att utskottets hemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande biodrivmedelatt med anledning av motionerna 1998/99:Fi15 yrkande 8, 1998/99:Fi16 yrkande 14, 1998/99:Fi31 yrkande 3 och 1998/99:Fi34 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,31. Jordbrukets energibeskattning (mom. 20) (m, kd, c)(), (), (), (), (), () och () anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.10 Jordbruketsenergi-beskattning bort ha följande lydelse:Enligt finansutskottets mening bär bönder på en "ryggsäck" medbetydligt högre skatter och avgifter än kollegerna inom EU. bönderbetalar dessutom en högre skatt på el och eldningsolja än annan tillverk-ningsindustri.De förväntningar som fanns på att regeringen i vårpropositionen skulle fö-reslå ett borttagande av jordbrukets särskatter har kommit på skam. Detenda som regeringen och dess samarbetspartier, och Miljö-partiet, förmår är allmänna resonemang.Finansutskottet är berett att omgående minska belastningen på det svenskajordbruket med för att förstärka dessinter-nationella konkurrenskraft.Redan från år 2000 bör hela "ryggsäcken" lyftas av. Detta innebär bl.a. attjordbrukets elkraft och eldningsolja skall beskattas som inom industrin ochatt jordbrukarna slipper den extra belast-ning som dieselskatten utgör.Utskottet anser att regeringen skyndsamt bör återkomma med ett förslag sominnebär att jordbrukets "ryggsäck" lyfts av redan fr.o.m. år 2000.Med det anförda tillgodoses i allt väsentligt de nu aktuella motionernaFi16 (c) yrkande 12, Fi23 (kd) och Fi33 (m) yrkandena 2-5.dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande jordbrukets energibeskattningatt med anledning av motionerna 1998/99:Fi16 yrkande 12 och 1998/99:Fi23 och 1998/99:Fi33 yrkandena 2-5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Social ekonomi och ekonomisk demokrati (mom. 4) (c)() anför:Den sociala ekonomin är ett komplement till den offentliga sektorn och mark-nadsekonomin. Även om en viss utveckling av den sociala ekonomin har ägtrum i har vi mycket långt kvar innan den spelar samma roll som deni dag spelar i , , och Danmark.Bevisligen är den sociala ekonomin framgångsrik i många delar av Europa.Som exempel kan nämnas att i , i och BadenWürttemberg i tillhör de regioner som har den lägstaarbetslösheten i , mycket tack vare den väl fungerande socialaekonomin och samar-betskulturen. Den sociala ekonomin är framför alltframgångsrik i kunskaps- och tjänsteproduktionen, där människor i mindreutsträckning än kapital utgör den begränsande faktorn.En rad riksdagsmotioner har också krävt reformer föratt påskynda utvecklingen i denna riktning. Främst har förslagen gälltförändrade skatteregler som skulle öka medborgarnas möjligheter att ta egnainitiativ för att tillgodose de behov som den offentliga sektorn intelängre mäktar med och som marknaden inte efterfrågar till rådande priser.Bevisligen skulle institutionella innovationer behövas i dagens , nunär den offentliga sektorn brottas med stora ekonomiska problem och mark-nadsekonomin inte visar sig vara helt perfekt. Antalet småföretag bordeockså kunna öka om ett samverkansklimat kunde skapas.Den sociala ekonomin innebär nya lösningar som kan öppna för nya mål.Verksamheterna kan bedrivas närmare människorna och med individuellt ansvar.För att med framgång påskynda utvecklingen av den sociala ekonomin måsteolika åtgärder samordnas med de åtgärder som vidtas för näringslivet iövrigt. De skattetekniska och näringspolitiska förändringar som krävs föratt t.ex. underlätta verksamheten för småföretag gäller också förnykooperativ verksamhet.2. Preliminär fördelning på utgiftsområden (mom. 10) (v, mp)(), () och () anför:Vi ställer oss bakom de ståndpunkter som redovisas i särskilt yttrande frånVänsterpartiet och i socialförsäkringsutskottets yttrandeSfU5y angående utgiftsområde 8, vad gäller invandrare och flyktingar.3.Taxeringsvärden och underlag 2000 (mom. 15) (c)() anför:Regeringen aviserar att de nu frysta taxeringsvärdena för småhus kommer attanpassas till de nya marknadsvärdena . Om och när så sker är detenligt min mening absolut nödvändigt att skattesatsen sänks i minst motsva-rande mån.Det går att leva med höjda taxeringsvärden, men inte med höjda fastighets-skatter!!!4. Fåmansföretag och generationsskiften (mom. 17) (m, kd, c, fp)(), (), (), (), (), (), () ochStefan Attefall (kd) anför:Av formella skäl har vi inte kunnat utveckla vår sammanhållna syn på hurförutsättningar kan skapas för företagande och sysselsättning imotiveringen i vår reservation om fåmansföretag och generationsskiften. Vivill därför ge-mensamt anföra följande.Företagandets villkorDe grundläggande villkoren för företagande måste förbättras så att Sverigefår ett långsiktigt bra företagsklimat. Lägre skatt på arbete, företagande,investeringar och kapitalbildning samt en flexiblare arbetsmarknad är någraviktiga delar i en sådan politik. Genom en sådan tillväxtpolitik som riverhindren och skapar bättre förutsättningar för de små och medelstora företa-gen kan ökad sysselsättning nås. De frågor som behandlas i de aktuella mo-tionerna är i detta sammanhang mycket betydelsefulla. Det är emellertidviktigt att se dem i ett större sammanhang.Företagens förmåga att bedriva verksamhet och växa är avhängig tillgång-enpå utbildad arbetskraft och forskning för teknikutveckling. Kompetensni-vånär en viktig faktor för företagens internationella konkurrenskraft. Därtillmåste det finnas en utbyggd och väl fungerande informationsteknik. IT-tillgänglighet är avgörande för framväxt och utveckling av företag runt omi landet.Företagen behöver stabila och långsiktiga regler med en lagstiftning somtar bättre hänsyn till företagens villkor. Särskild hänsyn måste tas tillde speciella förutsättningar och villkor som gäller för småföretag.Småföreta-gardelegationen har presenterat en mängd förslag i syfte attförbättra småfö-retagens villkor. Utskottet ställer sig i huvudsak bakomdessa förslag och redovisar här vissa övergripande principer och förslag.Företagsmarknaden är en mycket konkurrensutsatt internationellmarknad. Många småföretag är beroende av ett större företag som huvudsak-lig kund, vilket är ett av de stora problemen kopplat till denföretagsutflytt-ning vi sett i . Den utvecklingen måste brytas.Svenska företag bör ha samma konkurrensförutsättningar som andra företag.Den europeiska inre marknaden ger stora möjligheter till ökad produktionoch export av varor och teknik. Svenska företag inom ett flertal branscherbör använda den inre marknaden på ett bättre och starkare sätt. Enframgångsfaktor för näringslivet är förmåga till flexibilitet och att detbestår av såväl stora som mindre före-tag, spritt över många branscher. Ettdifferentierat näringsliv minskar sårbar-heten vid konjunkturförändringar.Sverige har i internationell jämförelse mycket få medelstora företag. Fören förnyelse och dynamik i det svenska näringslivet behöver de mindre ochmedelstora företagen bli fler. Nyföretagandet måste öka för att stimuleramångfald och konkurrens. En stor expansionspotential finns hos de mindreföretagen, men de tyngs av en mängd regler som hämmar utvecklingsmöjlig-heterna. Det behövs förändringar i skattesystem och regelverk för att kunnanyttja den potentialen.Det svenska näringslivet behöver förnyas. har detstorskaliga ägandet premierats i såväl privat som offentlig regi. För attsmå och medelstora företag skall växa krävs en helt annan näringspolitik.De små och medelstora företagen har haft svårt att klara konkurrensen frånbl.a. kommunala bolag som har konkurrensfördelar framför de privata. Det ärviktigt att konkurrensen är sund och sker på lika villkor. Det är mycketotill-fredsställande när kommunallagens regler om kommuners och landstingsrätt att sälja varor och tjänster på den öppna marknaden överträds.Den privata sektorn och i synnerhet tjänstesektorn har stora möjligheteratt växa och generera nya jobb. Olika åtgärder bör vidtas för attunderlätta fram-växten av arbetstillfällen inom tjänstesektorn. En sådanåtgärd är att införa skattelättnader på hushållsnära tjänster. Förslagetinnebär en skattereduktion på av arbetskostnaden på hushållsnäratjänster som utförs i hemmet. Detta kan ge tiotusentals nya jobb, ledertill ökad jämställdhet och minskar den svarta sektorn inom området. Fråganom hushållsnära tjänster har blivit tillräckligt debatterad och belyst föratt nu resultera i konkreta åtgärder.Den offentliga upphandlingen i och övriga EU är av stor betydel-se.Bara i vårt land uppgår den till ca . Eneffektiv upphandling minskar de offentliga utgifterna och kan vara ettinstrument för att påverka utbudet på marknaden för en anpassning motekologisk hållbar-het. Den offentliga upphandlingen rör ofta stora volymer,vilket ofta är svårt för mindre företag att hantera eller leverera. Det ärviktigt att upphandlingen kan ske i mindre delar för att skapa bättreförutsättningar för små företag att delta. Det bör övervägas vilkalagändringar som behövs för att uppnå rimliga villkor för småföretagsdelaktighet i offentlig upphandling.Företagarskattsedel är i praktiken ett villkor för att företagareskall kunna driva sin verksamhet. Alla skattskyldiga som så önskar börkunna få en sådan utan annan prövning än om personen har näringsförbud. Isamband med att F-skattsedeln registreras hos skattemyndigheten bör den somså önskar kunna registrera firmanamnet hos Patent- ochregistrerings-verket.Bärkraftiga företagsidéer måste få chans att komma ut på marknaden. Det böråstadkommas genom en kombination av ökat risktagande hos individer och enbättre riskkapitalmarknad. har inte ett tillräckligt innovativtföretagande. Uppfinningar och innovationer måste stimuleras. Ett enklarepatent för uppfinningar bör även införas så att företagen enklare kanskydda de nya produkter de utvecklar.Skattelättnader och regelförenklingarDet finns ett stort behov av förändring av regelverken till enklare regler.Systemet för uppgiftslämnandet måste bli enklare. Strävan bör vara att upp-giftslämnandet till och andra myndigheter underlättas.Även statistiska undersökningar bör utformas så att de i minsta möjliga månupptar företagens tid och kompetens. Tullprocedurerna vid import och exportav varor bör göras så enkla att företagen klarar dem utan konsulthjälp.Straff-avgifterna på för sent inbetald moms är för småföretagoproportioner-ligt höga och bör mildras.I är det i första hand fåmans- och egenföretagarnas beskattning somgenom sin höga komplexitet leder till problem vid upprättandet av de-klarationen. En osäker skattekostnad påverkar företagens likviditetunder . Detta påverkar företagens expansionsförmåga och möjlighetatt anställa. Oklara skatteregler leder även till att familjeföretagriskerar att slås ut av tillkommande skatt långt efter det att de hardeklarerat. En frivillig förenklad självdeklaration för företagare somdriver sin verksamhet som enskild firma och handelsbolag bör införas.Flertalet företagare klarar inte själva att sköta den administrativadelen av företaget, som antalet egenföretagare under de kommandeåren kan förväntas bli betydligt fler. För att denna utveckling inte skallhindras bör kostnaderna för företa-gandet vara lägsta möjliga och reglernaenklare.Det totala skattetrycket på svenska företag är alltför högt och måsteförändras. Förmögenhetsskatten bör avskaffas. De s.k. fåmansaktiebolags-reglerna bör utformas så att marknadsmässig avkastning också beskattas somkapitalinkomst. Detta är en strukturellt viktig åtgärd och en investeringsom bör berättiga ägaren avkastning.Tillgången till riskkapital är avgörande för nyföretagande. Behovet ärstort att komma till rätta med de negativa effekter som dubbelbeskattningenmed-för för småföretagare. De lättnader i dubbelbeskattningen som införtsär inte tillräckliga. Skälen för att slopa dubbelbeskattningen av aktier ärväl kända. Den utgör ett hinder för småföretagens kapitalförsöjning. Lägreskatt på avkastningen på eget kapital gör att fler investeringar kangenomföras. Ge-nom att fler investeringar blir lönsamma skapas ocksåförutsättningar för fler arbetstillfällen. Dubbelbeskattningen börsuccessivt slopas.ArbetsmarknadslagstiftningenArbetsmarknadslagstiftningen är en viktig grund för arbetsmarknaden.Strukturen i den moderna arbetsmarknaden har förändrats och ställer krav påökad flexibilitet och nya lösningar. Många småföretag och nyare anställ-ningsformer passar inte in i de stela strukturer som den traditionellaarbets-rätten är uppbyggd efter. Företag skall med hänsyn tillnyckelfunktioner få undanta två personer från de arbetsrättsligaturordningsreglerna.Den anställdes vilja till kompetensutveckling skall uppmuntras och får intemissgynnas av turordningsregler. De lagar som reglerar ledighet måste sesöver för bättre koordination och överblickbarhet. Arbetsmarknadslagarna börflyttas närmare de berörda parterna på företagen. Det är där som den bästakunskapen om företaget finns, bland såväl arbetstagare som arbetsgivare.Den obligatoriska platsanmälan till arbetsförmedlingarna bör avskaffas.På en mer flexibel arbetsmarknad måste även arbetstiderna bli mer flexib-la. Detta behövs för att svara mot konsumenternas krav och upprätthållalönsamheten i företaget, vilket gynnar sysselsättningen. Det är angelägetatt tillåta lokala överenskommelser så att de små företagen skall kunnaanpassa arbetstiderna till efterfrågan på företagets produkter.Konfliktreglerna på arbetsmarknaden måste förändras för att åstadkommabättre balans mellan parterna på arbetsmarknaden. Det svenska fackets rättatt ta till stridsåtgärder är internationellt sett oöverträffad. Ett förbudmot sympati- och stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag bör införas.En begränsning i blockadrätten skulle skapa ett bättre samarbetsklimatmellan småföretagare och fackföreningar och öka förståelsen fördet fackliga arbetet hos småföretagare. Det finns flera exempel runtom ilandet på när småföretagare hotats med eller drabbats av stridsåtgärder närde tackat nej till kollektivavtal. De flesta småföretagare som råkar ut förhot om stridsåtgärder känner maktlöshet. De är så gott som alltid iunderläge såväl rättsligt som ekonomiskt.Som framgår av vad vi anfört i vår reservation under detta moment anser viatt en utredning om de s.k. 3:12-reglerna och reglerna om arvs- och gå-voskatt är av yttersta vikt och att den bör arbeta skyndsamt.Regeringens lagförslag3.3 Förslag till lag om beräkning av viss inkomstskatt påförvärvsinkomster vid taxering, m.m.3.4 Förslag till lag om omräkningstal taxeringsvärden3.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt3.6 Lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327)Budgetförslag redovisade eller aviserade i1999 års vårpropositionKatalog över regeringens samt och de grönasförslag till budgetåtgärder för åren 2000-2002redovisade i proposition 100 samt övriga riksdagspartiers syn på förslagenInledningDen ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och de gröna.Dessa partier står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budget-politiken, utgiftstaken, tilläggsbudge-ten samt de nu föreslagnaskatteförändringarna för år 2000.Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framtiden. Genom detta samarbete bekräftas enligt propositionen attdet finns en politisk majoritet för en ekonomisk politik som är inriktad påfull sysselsättning, prisstabilitet och på ett offentligt överskott om 2 %av BNP i genomsnitt över en kon-junkturcykel.Målet för budgetpolitiken är dels att långsiktigt etablera ett över-skott ide offentliga finanserna, vilket i genomsnitt skall motsvara av BNPsett över en konjunkturcykel, dels att hålla utgifterna inom de utgiftstaksom lagts fast för de tre efterföljande åren.För sysselsättningen gäller som mål dels att den öppna arbetslös-hetenskall ha halverats till , dels att andelen sysselsatta avbefolkningen skall ha ökat från år år 2004.På efterföljande sidor redovisas de förslag som förs fram i vårpro-positionen. I sammanställningen återges också översiktligt någrapropositioner med förslag som påverkar utgiftsramarna . Det är prop. 89 om ändrat utjämningssystem för kommu-ner och landsting (behandlas av fi-nansutskottet i betänkandet FiU25), prop. 71 om ersättningav staten till steriliserade (behandlas av SoU), prop. 74 om omdanatförsvar (behandlas av FöU), prop. 78 om återbetalningsskyldighet förunderhållsstöd till barn (be-handlas av SfU) och prop. 106 om ändringar iläkemedels-förmånen (be-handlas av SoU). Tilläggsbudgetförslagen i den eko-nomiska vårpropositio-nen (behandlas av finansutskottet i betänkan-detFiU27) redovisas i en sär-skild katalog och är medtagna i detta sammanhangbara om de på ett mer påtagligt sätt påverkar inkom-ster och utgifter underår 2000 och därefter.Redovisningen följer statsbudgetens uppställning. Först återges in-komstförslag, därefter utgiftsförslag grupperade utgiftsområdesvis. Varjeutgiftsområde inleds med en översikt som visar hur stora utgifterregeringen och oppositionspartierna preliminärt vill avdela förutgiftsområdet . Oppositionspartier-nas syn pådessa nivåer återges i form av avvikelser från rege-ringens förslagrespektive år.I anslutning till varje förslag i vårpropositionen görs en hänvisning tillaktu-ell sida i propositionen liksom i förekommande fall till aktuelltyrkande. Av sammanställningen framgår också vilka av förslagen sombehandlas av annat utskott än finansutskottet samt vilka frågor som kommeratt behandlas av finansutskottet i annat sammanhang än i betänkandet FiU20om riktlinjer för den ekono-miska politiken under åren 2000-2002.Vidare återges kortfattat oppositionspartiernas uppfattning som den kommittill uttryck i de motioner som väckts med anledning av vår-propositioneneller i angränsande propositioner. Huvudregeln har varit att samtligaförslag som förts upp i hemställan har beaktats. Har emellertidmotionärerna kommenterat rege-ringens förslag i vårpropositionen är ävensådana kommentarer återgivna i anslut-ning till propositionens förslag.Likaså redovisas översiktligt sådana från propositionen fristående förslagsom förklarar respek-tive partis eventuella avvikelser från regeringenspreliminärt före-slagna ramar för de 27 utgiftsområdena. Förslag uppfördasom yrkanden i en motion utan direkt anknytning till förslagen i propo-sitionen redovisas partivis sist i katalogen.Ett Ja eller Nej i sammanställningen markerar att partiet tagit ställ-ningtill förslaget antingen i motivtexten till motionen eller i motio-nenshemställan. Ett streck (---) markerar att partiet inte kommen-terat frågan,vilket i allmän-het innebär att förslaget godtagits.Redovisningen av oppositionspartiernas uppfattning grundas på de parti-eller kommittémotioner som väckts i ärendet. De motioner som därvid beak-tats i denna katalog ärför Moderata samlingspartiets del följande nio motionerFi14 av m.fl. Fi28 av m.fl.Fi18 av m.fl. Fi31 av m.fl.Fi20 av m.fl. Fi33 av m.fl.Fi22 av m.fl. Sk27 av m.fl.Fi24 av m.fl.för del de tre motionernaFi15 av m.fl.Fi23 av m.fl.Fi40 av Per m.fl.för del motionernaFi16 av m.fl.Fi36 av m.fl.Fi41 av m.fl.för del motionernaFi17 av m.fl.Fi41 av m.fl.för de fyra partierna gemensamt motionFi27 av m.fl. (fp, m, kd, c)De sidhänvisningar som görs till motionerna avser de tryckta motionernaspaginering. Sammanställningen har granskats av och avrespektive parti.Utgiftstak och utgiftsramarför åren 2000-2002föreslagna av regeringen ochövriga riksdagspartierInnehållTabellerTabell 1. BNP-tillväxt per region samt andel av svensk export....... 30Tabell 2. BNP-tillväxt, inflation och arbetslöshet 32Tabell 3. Bidrag till BNP-tillväxten 37Tabell 4. Prognosförutsättningar 39Tabell 5. Nyckeltal 1999-2002 40Tabell 6. Försörjningsbalansen 1999-2002 41Tabell 7. Nyckeltal för arbetsmarknaden 44Tabell 8. Statsbudgetens underliggande saldo efter överföring tillhushållen samt efter justering för större engångseffekter 68Tabell 9. Begränsningsbelopp för 78Tabell 10. Regeringens förslag till reformer 84Tabell 11. Den offentliga sektorns finansiella sparande åren2000-2002 i regeringens budgetalternativ 85Tabell 12. Lånebehov enligt regeringens budgetförslag åren1999-2002. Utgiftstak enligt regeringens budget-förslag 86Tabell 14. Finansiella effekter av Moderata samlingspartiets budget-förslag 88Tabell 15. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för statenåren 2000-2002 88Tabell 16. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för denoffentliga sektorn 88Tabell 17. Finansiella effekter av budgetförslag2000-2002 90Tabell 18. förslag till utgiftstak för staten2000-2002 90Tabell 19. Finansiella effekter av budgetförslag2000-2002 91Tabell 20. förslag till utgiftstak för staten 2000-2002. liberalernas förslag till utgiftstak 94Tabell 22. Förslag till nytt utgiftstak för staten inklusive ålders-pensions-systemet 106Tabell 23. Regeringens förslag till beräkning av utgiftstaket för denoffentliga sektorn 107Tabell 24. Regeringens och finansutskottets förslag till utgiftsramaråren 160Tabell 25. Statsbudgetens inkomster 162Tabell 26. Bruttoeffekter av regeländringar 1999-2001.. 163Tabell 27. Avvikelse frånbudgetpropositionen 163DiagramDiagram 1. Hushållens och företagens framtidstro i euroområdet 33Diagram 2. Arbetslösheten i EU, och 34Diagram 3. Hushållens och företagens framtidstro i 38Diagram 4. Andelar av svensk export 43Diagram 5. Sysselsättningen 1995-mars 1999 43Diagram 6. Regeringens och oppositionspartiernas förslag tillutgiftstak för staten 2000-2002 95FigurFigur 1. Geografisk fördelning av svensk export 42 1998/99:SkU5y1998/99FiU201999 års ekonomiska vårpropositionTill finansutskottetSammanfattningUtskottet ställer sig bakom de riktlinjer för skattepolitiken som regeringenredovisar i vårpropositionen och tillstyrker de lagförslag som avserskattefrågor. Förslagen är i korthet följande.Låg- och medelinkomsttagarna får en skattenedsättning sommotsvarar dagens skattereduktion på . Ett förslag om detta läggs frami höst.Fastighetsskatten för bostadshyreshus bestäms till ochsmåhusens taxeringsvärden fryses . Förslag om en motsvarandeåtgärd för bostadshyreshusen läggs fram senare i år.Reavinstbeskattningen av fastigheter justeras. De övergångsbestämmelser somlöper ut med utgång kommer inte att förlängas. Däremot införs ettnytt s.k. stickår. Något av åren kring 1980 kommer att kunna användas somgrund för en schabloniserad beräkning av anskaffningsvärdet. Ett för-slag avdenna innebörd läggs fram i höst.En utredning skall se över fåmansföretagens 3:12-regler och problemen kringgenerationsskiften.Miljöincitamenten i trafikbeskattningen förstärks.