bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Ökad tillgång till kapital förkretsloppsinvesteringar kan skapas dels genom höjdkompetens i befintliga institutioner förkapitalförsörjning, såsom och ,dels genom särskilda resurser för stimulering avinvesteringar i nya kretsloppsanpassade lösningar.Med stöd av har dettablivit möjligt att åstadkomma.KemikaliepolitikDe stora mängder metall och andra ämnen sommänniskan spritt ut i naturen är ett allvarligtmiljöproblem. Redan nu är problemen stora med högakvicksilverhalter i vattendragen, förorenad mark itätorter och långlivade naturfrämmandeämnesföreningar. Det är oerhört viktigt att nu tatag i frågorna om vad vi kan göra för att förebyggaeller åtminstone bromsa en fortgående förorening avvår omgivning.Den högsta tillämpade ambitionsnivån i någon avmedlemsstaterna måste vara utgångspunkt för detsvenska arbetet i EU. Någon sänkning av miljökravenskall inte accepteras. anser att detfinns ett stort behov av att ta fram en samladstrategi för kretsloppsanpassning inom EU.För kemikalier som är naturfrämmande eller har långlivslängd i naturen krävs förbud för att kunnaavgifta kretsloppet. För andra ämnen krävs samladesamhällsåtgärder som leder till en avveckling. Detgäller t.ex. PVC. Det är viktigt attmiljöprinciperna som substitutionsprincipen ochförsiktighetsprincipen gäller och efterlevs.Producentansvar är ett medel för att nå dethållbara samhället. Det gäller att tänka efter före.Man kan lätt fastna i problematiken kringefterbehandlingen. Avfall bör i första handförebyggas, i andra hand återanvändas elleråtervinnas och som tredje alternativ energiutvinnas.Visst material måste omhändertas för destruktion påett säkert sätt. Materialåtervinning bör prioriterasframför energiutvinning när detta är miljömässigtmotiverat.Centerpartiet vill utveckla och breddaproducentansvaret. Producentansvaret bör ävenmedföra informationsplikt. Producenten skall varatvungen att lämna information om sina varor vadgäller deras innehåll av material och ämnen.Upplysningar skall också ges om förhållanden avbetydelse för att bedöma möjligheterna att demonteraoch materialåtervinna varorna. Producenterna skalläven informera om sina varors innehåll av s.k.stoppämnen - dels organiska av människan framställdaämnen som är både långlivade och bioackumulerbara,dels metallerna kadmium, kvicksilver och bly. I ettnästa steg bör producenterna även informera om andraavvecklingsämnen såsom ämnen som ärcancerframkallande, arvsmassepåverkande ellerhormonstörande.5. liberalernaHarald () anför:MiljöpolitikenLiberal politik utgår från den enskilda människan -den enskilda människan är också utgångspunkten förliberal miljö- och naturresurspolitik. Naturensskönhet och rikedom är viktig för vår livskvalitet.Den biologiska mångfalden är en förutsättning förmänniskans överlevnad, men också en ständig källatill inspiration och rekreation. Att bevara orördnatur, ostörda rekreationsområden och biologiskmångfald är därför ett viktigt mål för liberalmiljö- och naturresurspolitik.Vårt mål - den enskilda människans frihet ochlivschanser - kombineras med insikten om attmänskligheten är beroende av jordens resurser. Enmänniskas frihet får inte inskränka andra människorsfrihet. Därmed har vi också ansvar att vårda jordensresurser för kommande generationer. Förvaltarskaps-tanken är därför utgångspunkt för hur vi ser påmänniskans förhållande till naturen. Vår rätt attbruka är inte en rätt att förbruka. Miljöpåverkan avmänsklig verksamhet får inte överskrida gränsernaför vad som är ekologiskt hållbart.Hotet mot miljön har bytt karaktär. Från att främstha varit en fråga om synliga och omedelbarafabriksutsläpp med nationella eller högst regionalaskador har miljöproblemen blivit både globala ochdiffusa. är föroreningar stora hot motmiljön. Det är tydligt att de största miljöproblemen- som klimatförändringar och uttunningen avstratosfärens ozonskikt - till stor del är globalaoch beror på människors levnadsmönster. En säkradgod livsmiljö i det globala perspektivet är enutmaning som delas av hela jordens befolkning.Det är lätt att slå an en pessimistisk grundsyn närdet gäller miljöproblemen. matas vi medinformation om lokala miljökatastrofer i världensamtidigt som nya rapporter publiceras omtilltagande globala problem såsomklimatförändringar. Men vi liberaler har en igrunden optimistisk syn och en tilltrotill varje generations förmåga att finna lösningarpå sin tids problem och känna ett ansvar förkommande släkten. Vi har också en positiv ochteknikvänlig syn på verkligheten. Genom tekniskaframsteg har mänskligheten kunnat upptäcka fleramiljöhot och i många fall också minskat derasinskränkningar på den framtida friheten. Denpositiva liberala inställningen innebär dock inteatt vi aningslöst anser att naturens spelregler kantänjas hur långt som helst. Men vi förnekar inteheller naturens partiella förmåga att läka sigsjälv. Det är dock tydligt att när miljöns intressestår i konflikt med miljöfarlig verksamhetnaturlagarna på ett tidigt stadium alltid måste gesföreträde. En viktig slutsats av detta är att enförsiktighetsprincip måste prägla all mänskligrelation till naturen.I deFacto;98 beskrivs attmiljötillståndet inte har förändratsi någon större utsträckning. Vi liberaler ärövertygade om att miljöhoten går att bemästra. Dettakräver emellertid att ord omsätts i handling. Det ärnu hög tid att fatta de beslut som omsätter denpolitiska retoriken till konsekventa och medvetnaåtgärder som ger konkreta resultat i miljöarbetet.Den socialdemokratiska regeringen har beskrivit sinsatsning på lokala investeringsprogram som vägentill ett ekologiskt hållbart samhälle. Bakom taletom ekologisk spetsteknik gömmer sig dock ettförsoffat planekonomiskt tänkande. Folkpartietliberalerna har stridit för attgenom ekonomiska styrmedel - miljöavgifter,energiskatter och föroreningsrätter - användamarknadsekonomin i miljöns tjänst och ersättaregleringstänkandet. bekämpadeSocialdemokraterna ekonomiska styrmedel medsocialistiska argument. Marknaden var boven. Vifolkpartister var cyniska när vi ville sätta ettpris på miljön, hette det. Hellre fick det varagratis att förorena än att marknaden skulleutnyttjas.Miljöministern tror fortfarande att det ärcentralbyråkrater som bäst förstår vilken tekniskutveckling samhället bör ha. Genom att låta enhandfull tjänstemän i granskaansökningar från kommunala förvaltningar och avgöraoch subventionera vad de anser miljömässigt nyttigtvill miljöministern lotsa oss in i en ekologiskthållbar framtid. För sedan fördeladesstödet till lokala investeringsprogram för åren1999-2001. kommun fick då 55,5 miljonerkronor bl.a. för att upprätta ett kretslopp på önVen. Detta innebär att jordbrukarna skall tillverkasitt eget traktorbränsle i form av rapsolja, attfastigheter skall uppvärmas genom förbränning avhalm och att åkrar skall bevattnas med regnvattenoch avloppsvatten. Denna tanke är fel - världen blirinte bättre för att vi börjar leva isjälvförsörjande småsamhällen. Detta är en återgångtill svunna tiders produktionssätt. Naturligtvis ärett och annat projekt nyttigt, men problemet är attde lokala investeringsprogrammen finansieras bl.a.genom försummelser av den viktiga naturvården.Folkpartiet anser beträffande miljökvalitetsmålenatt det är angeläget att betona arbetet medbevarande av biologisk mångfald bl.a. genom attinföra ett övergripande miljökvalitetsmål för dettaarbete. Vi anser det vidare som en självklarhet attde övergripande målen - inklusive delmålen - får ensådan utformning att de är mätbara. När det gällermålens innehåll vill vi särskilt understryka viktenav att under det tredje målet fastställs att epokenav älvutbyggnad nu är över.Skyddet av den biologiska mångfalden står högt upppå liberalernas politiskamiljödagordning. avverkas ett område iSverige där man är väl medveten om att det finnshotade arter. Ett sätt att skydda naturskog ochdärmed den biologiska mångfalden är att undanta vissskogsmark från skogsbruk. För att sistanaturskogar skall kunna bevaras för kommandegenerationer måste ytterligare skogsmark skyddas somreservat.Socialdemokratin försöker tvinga inmiljöengagemanget i traditionell politiskt dirigeradcentralism: skattefinansierat byggande skall inredadet röda folkhemmet i grönt. Staten skall göra detsom marknaden gör bättre. På vägen offras denuppgift som bara staten klarar - att skydda denhotade änglamarken som ingen äger men alla älskar.6. de grönaGudrun () anför:MiljöpolitikenMiljömål måste vara konkretaFörväntningarna på den miljöproposition som nubehandlas var stora. Allt tal om det ekologiskthållbara samhället skulle manifesteras ochregeringen skulle visa hur man tänkte ta täten iAgenda 21-arbetet. Miljöpropositionen blevemellertid en besvikelse. De 15 föreslagnamiljökvalitetsmålen är enligt de grönaalltför diffusa och icke mätbara. I motion Jo73föreslår vi förändringar av regeringens förslag.Eftersom utskottet enats om att regeringen skallåterkomma till med mer preciserade målavser vi att återkomma i det sammanhanget meddetaljer i utformningen av miljökvalitetsmålen menhoppas givetvis att våra synpunkter kommer attbeaktas av den utredning som skall föregåpropositionen. Utan tydliga och kvantifieradetidsbestämda delmål förfuskas alla miljöambitioner,politiken kan inte följas upp av och deluddiga 15 stora miljökvalitetsmålen blir en hägringi fjärran. Tanken att dessa 15 mål skall nås om engeneration är bra, men en sådan ambition förpliktaroch kommer att kräva en radikal miljöpolitik.Uppnåendet av det ekologiskt hållbara samhälletkommer att medföra kostnader. Det kostar t.ex. attrena miljöskadade områden från läckande gifter, attavsätta naturreservat i skog och mark och att kalkaförsurade sjöar och vattendrag. I det samarbete närdet gäller statsbudgeten som är etablerat mellanMiljöpartiet de gröna, och regeringenanslås medel för dessa åtgärder. Det är bra och gerhopp om att denna utveckling nu kan inledaskraftfullt. Att lämna över en ren jord till kommandegenerationer är en etisk och moralisk förpliktelse.För att bygga detta samhälle krävs inte bara välutformade mål och statliga medel. Det kommer ocksåatt krävas såväl frivilliga insatser, ett annatsynsätt i planering och beslut som en bramiljölagstiftning. Miljöhänsyn måste genomsyra allabeslut. de gröna anser att ekonomiskastyrmedel kommer att spela en viktig roll när detgäller att nå målen. , som trädde i kraftden , har goda förutsättningar att blidet radikala instrument som behövs för att gelagstöd åt en ny inriktning av samhällsutvecklingen.Vi i de gröna är glada och stolta attså aktivt ha bidragit till den nya genomuppgörelsen med regeringen och Vänsterpartiet.Problemen är inte löstaPropositionen försöker inte ge sken av attmiljöproblemen är lösta, vilket är bra. Det är förstnär problemen har erkänts som de också kan lösas,men faktum är att de gamla miljöproblemen somförsurning, övergödning och klimatförändringarbestår och att nya miljöproblem har tillkommit. Deåtgärder som vidtagits har inte varit tillräckliga.Kemikaliseringen av samhället är allvarlig, ochvetskapen om att akrylamid hade kommit tillanvändning vid bygget av tunneln genom Hallandsåsenkom för många som en chock och ett uppvaknande.Många nya organiska föreningar finns i omloppi samhället. Många kemikalier har hög giftverkan;de anrikas i näringskedjor, bildarnedbrytningsprodukter vars egenskaper inte är kändaoch kan härma enzymer och hormoner. Många ämnen ärcancerogena eller mutagena och många lagras ilevande organismer. Även tungmetaller orsakarmiljöproblem och anrikas i näringskedjor. Attallting sprider sig och att ingenting försvinner ärsanningar som leder till eftertanke.Enligt ArtDatabanken, som övervakar vårt landsartförekomst, framför allt de hotade arternas, biologiska mångfalden aldrig varit så trängd somnu. En tredjedel av alla arter är hotade på någotsätt, och minskar inte bara de hotade arternautan också de arter som vi brukar anse vanliga.Tillskapandet av ett ekologiskt och långsiktigthållbart samhälle kräver alltså en stor ochgenomgripande omställning av helasamhällsplaneringen. Denna omställning är viktig ochnödvändig och kan ses som en utmaning.Miljöpartiet de gröna har lagt fram många förslag, istort som i smått, för att få till stånd en sådanutveckling. Det gäller inom alla politikens områden,t.ex. jordbruk, transporter, energi, skatter ochbudget. Vi kommer att fortsätta med detta arbete ochvill se regeringens miljöproposition, som behandlasi detta betänkande, som ett steg på vägen.Mål för den biologiska mångfaldenI de grönas motion föreslås attdelmålen för den biologiska mångfalden skallpreciseras och att ett sextonde nationelltmiljökvalitetsmål skall införas. Vårt förslag tillmiljökvalitetsmål 16 Levande mångfald lyder: Denbiologiska mångfalden skall vara på samma nivå sompå . Inriktningen är attmiljökvalitetsmålet skall nås inom en generation.Som jag påtalar ovan har enligt flera bedömare vårtlands biologiska mångfald aldrig varit så trängd somnu. I propositionen nämns hotet mot arter underrespektive avsnitt, men propositionen saknarallmänna mål och framför allt en viljeinriktning. Påflera ställen anför regeringen att den biologiskamångfald skall bevaras, vilket är en mycket lågambitionsnivå med tanke på att antalet hotade arterökar och att individantalet för många arter minskar.Mot den bakgrunden talar således starka skäl för attinföra ett övergripande nationellt miljökvalitetsmålför den biologiska mångfalden. I motion Jo73föreslår de gröna också ett antaldelmål under miljökvalitetsmålet. De lyder:- Arter, som klassas som hotade, skall ges möjlighet attåterhämta sig, öka i antal och sprida sig till nyalokaler inom hela sina naturliga utbredningsområden.- Arter upptagna i EG:s habitat- och fågeldirektivskall bibehållas med eller återställas till gynnsambevarandestatus. Direktivens bestämmelser skallimplementeras fullt ut i landets lagar, förordningaroch föreskrifter.- All verksamhet skall bedrivas så att hotet motolika arter upphör.- Jakt på arter som finns upptagna på Artdatabankenshotlistor skall upphöra senast år 2000.Eftersom ger regeringen i uppdrag attåterkomma med delmål reserverar jag mig inte i dettabetänkande utan förutsätter att frågan om mål förden biologiska mångfalden aktualiseras avutredningen och i den proposition som skallföreläggas riksdagen.Marina reservatUnder senare år har i rent marin miljö avsatts ettantal naturreservat, s.k. reservat, somsyftar till att skydda livet under havsytan,speciellt den biologiska mångfalden. Till de områdensom fredats på detta sätt hör ochStigfjorden i , vattnen kring Gotska Sandönoch i Västerbotten.Arbetet med inrättande av reservat harpågått länge men har inte lett tilltillräckliga bevarandeinsatser. Enligt Miljöpartietde gröna måste detta arbete fördjupas, konkretiserasoch påskyndas. Planen "reservat i "måste skyndsamt realiseras men också kompletteras,speciellt beträffande skyddet av grunda kustområdenmed exempelvis mjukbottnar, ålgräsängar ochmusselbankar. Dessa områden utsätts för enomfattande exploatering, som ofta ödeläggerbiotoper. de gröna anser därför attfler reservat behöver tillskapas för attskydda havets biologiska mångfald.Sellafield - en smygande katastrofI de grönas motion MJ763 påtalas en smygandemiljökatastrof, nämligen utsläppen av radioaktivitetfrån upparbetningsanläggningen i . Enligtuppgifter från har området runt denbrittiska upparbetningsanläggningen högreeller minst lika höga värden av radioaktivitet somde mätningar utvisar som har gjorts vidTjernobyl. betecknas som enTjernobylolycka i "slow motion", spridd över desenaste fyra årtiondena.Resultaten av Greenpeace´s undersökningar visarbl.a. förekomst av den radioaktiva isotopenamericium-241. Halterna i ett markprov taget 800meter från den havererade reaktorn i Tjernobylinnehåller ca 1 per kilo. Markprovertagna från anläggningen i 30 per kilo av sammaisotop. Vid analyserna påträffades även kobolt-60(per kilo) samt cesium-137 (9 400becquerel per kilo).Även är drabbad. En mätning norr omStrömstad visade teknetium per kilotorr blåstång. hargjort mätningar på tio platser från upptill . Värdena varierar, men utanförKlädesholmen uppmättes så höga värden som 277becquerel teknetium per kilo torr tång. Värdena blirgenerellt högre ju längre norrut mätningarna görs.Vi kommer att få räkna med att många marinaorganismer skadas, bl.a. finns risk för att hummer,krabba, fisk och musslor kommer att drabbas. Det ärställt utom allt tvivel att de radioaktivaisotoperna sprider sig i näringskedjor där ävenmänniskan ingår. Därför måste den svenska regeringennu göra en ordentlig kraftansträngning för att fåstopp på utsläppen. Det finns inte tid att vänta.Anläggningen i släpper ut caåtta miljoner liter radioaktivt avfall till havet.Nyligen har svenskt kärnavfall upparbetats iSellafield. Förutom utsläpp till hav och luft harbara det svenska avfallet givit upphov till 900 kgplutonium. Enligt de gröna måste detbli ett slut på detta!Delmål för skydd av skogsmarkFör de gröna är skyddet av denbiologiska mångfalden en mycket viktig fråga. Det ärenligt vår uppfattning av största vikt att områdenavsätts som medför att såväl hotade som andra arterkan finnas kvar i landet. Inte minst betydelsefulltär skyddet av skogsmark. I det samarbete medstatsbudgeten som har bedrivits under innevarandemandatperiod har medel till skydd av skogsmark varitett av de grönas prioriterade områden.Anslagen till inköp av skogar höjdes kraftigt istatsbudgeten för , och i åretsvårproposition kompletteras denna höjning med enförstärkning av anslagen för bevarande avnyckelbiotoper. Detta gör att vi hyser storaförhoppningar om att de delmål som vi har föreslagitför miljökvalitetsmålet Levande skogar, och somskall behandlas av den parlamentariska beredningenom mål i miljöpolitiken, kommer att uppnås. Vårtförslag till delmål innebär att de kvarvarande ur-och naturskogarna skall skyddas, att av deproduktiva skogarna nedanför den fjällnära skogenskall ha varaktigt skydd och att motsvarandesiffra skall vara 10 %.Skydd av groddjurI motion MJ772 påtalar de grönagroddjurens situation. I betänkandet och i ennyligen ställd interpellation till miljöministernhar frågan bemötts positivt. Jag vill ändå anföraföljande.I är groddjuren de proportionellt sett mesthotade arterna bland ryggradsdjuren. Nio av landets13 arter är rödlistade av ArtDatabanken för hotadearter. Groddjuren har dessutom visat sig varalämpliga som indikatorer för biologisk mångfaldknuten till fuktiga landmiljöer och till vatten.Genom att tillgodose deras miljökrav skulle ävenmånga andra arter kunna bevaras. Flera av derödlistade arterna är också medtagna iBernkonventionens appendix. ratificering avkonventionen innebär att vi förbundit oss att skyddasåväl dessa arter som deras livsmiljöer.Den främsta anledningen till groddjurens kraftigaminskning det senaste seklet är den totalaomdaningen av jordbrukslandskapet. har ca90 % av våtmarker dikats ut ellerfyllts igen. har stenrösen, åkerholmar,smådiken och andra "odlingshinder" tagits bort.Intensivjordbrukets giftspridning och konstgödslingmed påföljande övergödning samt försurning och annanmiljöpåverkan har också drabbat groddjuren hårt. Englobal minskning av groddjuren också i avlägsna ochorörda områden har medfört att även den ökade UV-strålningen till följd av ett uttunnat ozonskikt hardiskuterats som möjlig orsak till minskningen. Storalokala problem är den ökade biltrafiken med fordonsom passerar över stråk där grodorna vårvandrar tillsina leklokaler, liksom utplantering av fisk ochkräftor som slår ut en population avlövgroda eller större vattensalamander. Grodordrabbas extra hårt.Kunskaperna om grodarternas utbredning ochmiljökrav är ofta mycket bristfälliga. Viktigt förett framgångsrikt artbevarande är kunskap omutbredning och status. De dammar och våtmarker somhåller hotade arter måste skyddas. Speciellt viktigahar små gårdsdammar visat sig vara. Skyddszoner runtdammar och vattendrag utan spridning av gödsel ochbekämpningsmedel är viktiga för att undvikaövergödning och giftackumulering i vattnet. Innantillstånd ges till utplantering av fisk ellerkräftor bör konsekvenserna för livet i dammenutredas. I sammanhanget spelar också skogsbruket enviktig roll. Till exempel bör hyggen direkt ianslutning till dammar och "bortstädning" av lågoroch död ved undvikas. Anläggande av grodtunnlarunder bilvägar som korsar grodornas vandringsvägarär ytterligare en viktig åtgärd. De åtgärder somjag här har beskrivit måste prioriteras och beaktasför att de hotade groddjuren och deras biotoperskall kunna bevaras i den svenska naturen.Producentansvar för byggsektornEnligt de gröna är det att införaett producentansvar för byggsektorn. finnsinget lagstadgat producentansvar. Byggsektorn harinrättat ett kretsloppsråd. Rådet framhåller attbyggindustrin inte kan behandlas på samma sätt somförpackningsindustrin eller däckbranschen. Inombyggsektorn är det inte möjligt att finna enproducentansvarig eller att lägga ansvaret på endasten part. Huvudsyftet med ett producentansvar är attmotverka att det över huvud taget kommer inmiljöfarligt material i byggnationen. Detta bl.a.för att förhindra att fler allergier uppstår och attframtidens byggnation blir så ekologiskt hållbar sommöjligt. Problemet med olika entreprenörer i enbyggnation kan vara att de har skildautgångspunkter.Miljöpartiet de gröna anser att regeringen börutvärdera byggsektorns åtagande och snaraståterkomma med ett förslag om hur ansvarsdelen skallutformas. Viktigt är också vilka material som kommerin i byggnationen från början och de deltagandeentreprenörernas miljöpolicy. En minskning avavfallsberget förutsätter också att de ingåendekomponenterna har en bra miljöprofil. Frågan ombyggsektorn klarar sina åtaganden med ett frivilligtproducentansvar samt om en lagstiftning behövs börbli föremål för en särskild utredning. Ett sådantuppdrag bör också omfatta frågan om enhelhetsansvarig vid en byggnation.SopförbränningFler energianläggningar står i begrepp att börjaelda sopor. Soporna kallas numer kretsloppsbränsleneller returbränslen. Med tanke på alla kemikaliersom dessa sopor innehåller anser degröna att utvecklingen är mycket olycklig. Bromeradeflamskyddsmedel är vanligt förekommande kemikaliersom vid förbränning bildar dioxiner. De bör inteförbrännas! håller dessutom på att bliTysklands sopstation. Som exempel kan nämnasvärmeverket Igelsta i som eldar mycketbiobränsle men vill byta bränsleslag tillimporterade sopor. Man vill elda uttjänta bildäck,tjärolja från brun- och stenkol, kreosotimpregneradeslipers, importerat kontorsavfall och spilloljor.Det mesta av detta skall importeras från Tyskland.Miljöpartiet de gröna anser det oacceptabelt attSverige skall bli förbränningsstation för andraländers sopor. De nämnda bränslena innehållergiftiga kemikalier och är dessutom av fossiltursprung. En övergång från biobränslen till fossiltbränsle rimmar illa med viljan att minskaklimatförändringen. Sopförbränning hör inte hemma iett samhälle som vill vara ekologiskt långsiktigthållbart. Den rimmar också illa medförsiktighetsprincipen. I proposition 1998/99:63 Ennationell strategi för avfallshantering, som nyligenlagts på bord, tas detta upp, varför viinte finner anledning att reservera oss i dettabetänkande.KemikaliepolitikenMiljöpartiet de gröna har i flera motioner,reservationer och på annat sätt framfört vårasynpunkter på den förda kemikaliepolitiken. I dettabetänkandet finns flera av våra motioner om såvälkemikaliepolitiken i stort som enskilda ämnen.Sverige anses ofta som ett rent land. Ändå har vi,paradoxalt nog, en av världens högsta förekomster avallergier hos barn. Att detta är en god indikator påmiljötillståndet är alla överens om. Att vi lever ikemikaliernas tidsålder står utom all tvekan. Deämnen som naturligt omger oss har cellerna i olikadjur- och växtarter haft årmiljoner på sig attanpassa sig till. Det senaste seklet har detspridits en mängd nya kemikalier i miljön,kemikalier som ingen från början kunde tro skullevara farliga. vet vi bättre.