bet · GM01SoU9 · 1999-02-18 00:00:00 — Vidare har detstatliga stödet till kvinnojourerna och derasriksorganisationer höjts. Utskottet ser mycketpositivt på detta.Utskottet vidhåller att den omständigheten att detstatliga stödet till kvinnojourerna har ökat intefår leda till att kommunernas engagemang minskarutan att dessa även fortsättningsvis bör ha detprimära ansvaret för att stödja kvinnojourerna. Detär enligt utskottet angeläget att kommunerna gerkvinnojourerna behövliga resurser utan att ställanågra ensidiga villkor som krav för bidragen.Kvinnojourernas frihet och oberoende måsterespekteras. Regeringen har i olika sammanhang givituttryck för samma inställning. Motionerna So280 (m),So324 (kd) och So466 (v) yrkandena 2 och 3 fårdärmed anses i huvudsak tillgodosedda och avstyrks.När det gäller frågan om en vårdgaranti och omkostnadsfri vård för våldtagna eller misshandladekvinnor vidhåller utskottet att resultatet av detpågående utredningsarbetet kring enbehandlingsgaranti inom , liksom denfortsatta beredningen av dessa frågor inomRegeringskansliet, bör avvaktas. Utskottet avstyrkermotionerna So462 (fp) yrkande 7 och So466 (v)yrkande 5.Kompetens och kvalitetMotionernaI motion So308 av m.fl. (mp) begärs etttillkännagivande om att legitimation bör införas försocionomer (yrkande 6). Motionärerna anser attsocionomer skall legitimeras för att säkerställa attden som arbetar med mycket svåra ärenden har engrundläggande utbildning och erfarenhet av socialtarbete. Det är av yttersta vikt bl.a. för klientenstillit och för rätts-säkerhet i kontakten medsocialtjänsten. I kraven för legitimation måste ingåen längre tids arbete under handledning, anförs deti motionen.I motion So337 av () hemställs om etttillkännagivande till regeringen om attkvalitetssäkra det sociala arbetet genom införandeav statlig legitimation. Införande av legitimationför socionomer innebär inte bara att klienternasbehov av säkerhet och trygghet tillgodoses utan ävenatt psykosocialt arbete får en starkare ställning.I motion Ju911 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts om enutvärdering, utifrån frekvensen av återfall i brott,av insatser för de ungdomar somdömts till vård inom (yrkande 10).Nästan tre av fyra ungdomar som av domstol dömtstill vård inom döms enligtmotionärerna för nya brott . Denna siffraligger långt över genomsnittet för samtliga ungdomarsom lagförts för brott, . Motionärerna anföratt misslyckande är uppenbart ochatt regeringen bör se till att socialtjänstensarbete noggrant utvärderas och omformas.Bakgrund och tidigare bedömningI socialtjänstlagen infördes enbestämmelse om att insatser inom socialtjänstenskall vara av god kvalitet och att det förutförandet av socialnämndens uppgifter skall finnaspersonal med lämplig utbildning och erfarenhet (7 a§ socialtjänstlagen).I regleringsbrevet för avseendeSocialstyrelsen anges att ett av målen förverksamheten är att skall bedrivasmed god kvalitet och effektiv resursanvändning samttillgodose den enskilde individens behov av omsorg,stöd och service. Tillsynen över socialtjänstenskall enligt regleringsbrevet förstärkas.Socialstyrelsen skall ge ökat stöd tilllänsstyrelserna i deras tillsynsarbete samt isamverkan med länsstyrelserna utveckla mål, mått ochmetoder för uppföljning och redovisning av denregionala tillsynen. skall vidarebidra till att kommunerna i ökad utsträckning införkvalitetsutvecklingssystem inom socialtjänsten.1994 års behörighetskommitté lämnade i sittbetänkande Ny behörighetsreglering på hälso- ochsjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138) förslag bl.a.i frågor om legitimation och behörighetsföreskrifterför olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvårdenoch närliggande områden. Enligt kommitténsuppfattning fanns det goda skäl att ställa höga kravbeträffande utbildning och lämplighet hos depersoner som deltar i beslutsprocesser ochhandläggning av ärenden inom socialtjänsten.Personal inom är dock på ett annatsätt än inom hälso- och sjukvården beroende av vadsom beslutats av politiskt tillsatta nämndledamöter.Någon motsvarighet till hälso- ochsjukvårdspersonalens särskilda ansvar för medicinskaåtgärder finns inte inom . Kommitténpekade också på variationerna i utbildningsbakgrundoch erfarenheter hos personer verksamma inomsocialtjänsten. Kommitténs uppfattning var att ettlegitimationsförfarande för yrken inomsocialtjänsten enligt modell från hälso- ochsjukvården inte borde skapas försocialtjänstområdet. Däremot ansåg kommittén att detkunde finnas skäl att överväga enbehörighetsreglering eller kompetensreglering knutentill vissa tjänster. För en utförligare redogörelseöver kommitténs överväganden hänvisas tillbetänkandet (s. 441-453).Betänkandet lades till grund för den av riksdagenantagna propositionen 1997/98:109 Yrkesverksamhet påhälso- och sjukvårdens område (bet. 1997/98:SoU22,rskr. 1997/98:290), vari föreslogs bl.a. attlegitimation skulle införas för ytterligare fyrayrkesgrupper på hälso- och sjukvårdsområdet,nämligen apotekare, receptarier, arbetsterapeuteroch sjukhusfysiker.Sedan den 1 januari 1999 gäller nya bestämmelser ibl.a. och socialtjänstlagen om denstraffrättsliga påföljden överlämnande till vårdinom (prop. 1997/98:96 Vissa reformerav påföljdssystemet, bet. 1997/98:JuU21, rskr.1997/98:275). Ändringarna har införts mot bakgrundav den kritik som lämnats mot påföljden, bl.a. attden skulle vara ineffektiv, och har till syfte attförstärka överlämnandepåföljden så att den skallkunna utgöra ett trovärdigt alternativ till övrigapåföljder även . De nya bestämmelsernainnebär bl.a. att rätten får överlämna en unglagöverträdare till vård inom enbartunder förutsättning att det finns en avsocialnämnden upprättad vårdplan. Det krävs vidareatt rätten anser att planeradeåtgärder är tillräckligt ingripande. Domstolen skallmeddela en särskild föreskrift om att den unge skallgenomgå vård eller annan åtgärd enligtsocialtjänstlagen. Därigenom får den unge ett klartbesked om vad som förväntas av honom. Om den ungebryter mot föreskriften kan det ytterst leda tillatt rätten undanröjer överlämnandepåföljden ochersätter den med annan påföljd. Ett undanröjande kanske även då ändrar uppfattning omvilka insatser som bör göras för den dömde.Socialnämnden är skyldig att underrättaåklagarmyndigheten om åtgärderna enligt vårdplaneninte kommer till stånd.Vid riksdagsbehandlingen av ärendet yttrade sigsocialutskottet till justitie-utskottet (yttr.1997/98:SoU6y). delade regeringensbedömning att har större möjligheterän kriminalvården att motverka ungdomars kriminellautveckling och åstadkomma positiva förändringar samtatt ungdomar i möjligaste mån bör hållas utanförkriminalvården. Utskottet ansåg vidare, liksomregeringen, att unga lagöverträdare ävenfortsättningsvis i första hand skall vara ett ansvarför och att påföljden överlämnandetill vård inom bör finnas kvar.Utskottet ställde sig positivt till förslagen ipropositionen om att bl.a. skärpa kraven påinnehållet i socialnämndens yttranden och om attinföra en skyldighet för socialnämnden attunderrätta åklagarmyndigheten i vissa situationer.Utskottets bedömningUtskottet vill understryka betydelsen av högkvalitet i insatser och av attpersonalen har lämplig utbildning och erfarenhet.Utskottet vill understryka att klienten måste kännatrygghet i mötet med personalen och få respekt försin integritet. I socialtjänstlagen har införts enbestämmelse som skall garantera kvalitet isocialtjänstens verksamhet och insatser samtframhålla vikten av hög kompetens hos de olikapersonalgrupperna. , som skall följaeffekterna av de genomförda ändringarna isocialtjänstlagen, arbetar bl.a. med att fåkommunerna att i större utsträckning införakvalitetsutvecklingssystem för socialtjänsten.Vidare kan nämnas att frågor om bemötande avenskilda personer och om hur tillsynen översocialtjänsten kan förbättras och effektiviserasbehandlas av . Utskottetanser inte att bör ta något initiativ medanledning av motionerna So308 (mp) yrkande 6 ochSo337 (s). gäller nya bestämmelsermed syfte att stärka påföljden överlämnande tillvård inom och göra den mer effektiv.Utskottet anser att det är för tidigt att dra någraslutsatser av effekterna av lagändringarna ochavstyrker därför motion Ju911 (fp) yrkande 10. beträffande allmänna utgångspunkter försocialtjänsten, m.m.att avslår motionerna 1998/99:So223 yrkandena 1-4och 1998/99:A802 yrkande 10,res. 1 (m)2. beträffande åtgärder för att stärkafamiljenatt avslår motion 1998/99:So228 yrkande 3,res. 2 (m, kd)3. beträffande socialtjänstensfinansieringatt avslår motion 1998/99:So277 yrkande 3,4. beträffande riksnormen m.m.att avslår motion 1998/99:So223 yrkandena 5 och 7,res. 3 (m)5. beträffande omfattningen avförsörjningsstödetatt avslår motion 1998/99:So277 yrkande 1 delvis,res. 4 (v, mp)6. beträffande ideella skadeståndatt avslår motion 1998/99:So404,res. 5 (v, mp)7. beträffande extraarbetande ungdomaratt avslår motion 1998/99:So292,res. 6 (fp, mp)8. beträffande villkor förförsörjningsstödatt avslår motionerna 1998/99:So223 yrkande 6,1998/99:So277 yrkande 4, 1998/99:So373 yrkande2, 1998/99:Ub453 yrkande 18 och 1998/99:A291yrkande 1,res. 7 (m)res. 8 (v, mp)res. 9 (c)9. beträffande barnfamiljernas ekonomiskasituationatt avslår motionerna 1998/99:So282,1998/99:So362, 1998/99:So378 yrkandena 2 och 4samt 1998/99:So380 yrkande 4,res. 10 (v, mp)res. 11 (kd)10. beträffande transfereringar relateradetill civilståndatt avslår motion 1998/99:So298,11. beträffande en utvärdering avändringarna i socialtjänstlagenatt avslår motionerna 1998/99:So207 och1998/99:So277 yrkande 6,res. 12 (m)12. beträffande annat biståndatt avslår motionerna 1998/99:So255 yrkande 4,1998/99:So258 yrkande 11, 1998/99:So277 yrkande1 delvis, 1998/99:So363, 1998/99:So376 yrkande15, 1998/99:So425 yrkande 7 och 1998/99:So465yrkandena 6 och 7,res. 13 (m, kd, fp)res. 14 (v, mp)13. beträffande umgängesresoratt avslår motion 1998/99:So277 yrkande 5,res. 15 (v)14. beträffande skolbarnsomsorgatt avslår motion 1998/99:So277 yrkande 2,res. 16 (v)15. beträffande ändring av LVMatt avslår motion 1998/99:So228 yrkande 6,res. 17 (m)16. beträffande frivilligorganisationeratt avslår motionerna 1998/99:So228 yrkande 7 och1998/99:So381 yrkande 1,res. 18 (m)17. beträffande vård av och stöd tillmissbrukareatt avslår motionerna 1998/99:So258 yrkandena 6och 8, 1998/99:So396 och 1998/99:Ju507 yrkande4,res. 19 (v, mp)18. beträffande kvinnojoureratt avslår motionerna 1998/99:So280, 1998/99:So324och 1998/99:So466 yrkandena 2 och 3,res. 20 (v, mp)19. beträffande vårdgaranti m.m. förmisshandlade och våldtagna kvinnoratt avslår motionerna 1998/99:So462 yrkande 7 och1998/99:So466 yrkande 5,res. 21 (v, mp)res. 22 (fp)20. beträffande legitimation försocionomeratt avslår motionerna 1998/99:So308 yrkande 6 och1998/99:So337,res. 23 (mp)21. beträffande överlämnande till vårdinom socialtjänstenatt avslår motion 1998/99:Ju911 yrkande 10.Stockholm den 18 februari 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), (), Elisebeht (), (), LarsGustafsson (kd), (),(), (), KerstinHeinemann (fp), (), LarsElinderson (m), () och Maj-BrittWallhorn (kd). Allmänna utgångspunkter försocialtjänsten, m.m. (mom. 1), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "När det gäller" och på s. 11 slutar med"yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att socialtjänstlagen måste byggapå insikten att lagen är ett stöd och komplementtill enskilda individers självklara ansvar och tillde naturliga nätverk som skapas av familj, vänner,arbetskollegor och grannar. Det är i starka smågemenskaper som sociala problem tidigt kan upptäckasoch lättast lösas. Myndigheter kan aldrig ersättadessa naturliga nätverk. Grunden försocialtjänstlagen måste enligt utskottet vara attaktivera, inte att passivisera. Lagen måste bygga påstabila och långsiktigt hållbara värderingar ochsamtidigt vara förutsebar.Det svenska samhället har kommit att byggas efterprincipen att medborgarna via skattsedeln kan köpasig fria från ansvar för sin egen och andrassituation. Den sociala ingenjörskonsten har letttill mängder av bidragssy-stem med högabidragsnivåer. En konsekvens av detta är ettorimligt högt skattetryck, vilket i sin tur harmedfört att allt fler svenskar blivit beroende avekonomiskt stöd för att klara sig när skatten ärbetald. Att vara bidragsberoende innebär att inte hakontroll över den egna ekonomiska situationen. Närden offentliga ekonomin sviktar blir de människorsom förlitat sig på de offentliga systemen de mestsårbara. Utskottet anser att den enskilde måste hareella möjligheter att påverka sin situation och taansvar för sitt liv och ser det som ett egenvärdeatt hushållen kan leva på den egna lönen. Ennaturlig princip borde enligt utskottet vara att densom betalar skatt inte skall behöva bidragoch att den som kvitterar ut bidrag inte skallbehöva betala skatt.De som av olika orsaker inte kan försörja sig ellerav annan anledning behöver samhällets stöd och hjälpskall enligt utskottets mening ovillkorligengaranteras detta. Detta statens grundläggande ansvargäller dels för människor med allvarligafunktionshinder eller allvarliga sjukdomar som göratt de har ett permanent behov av stöd, dels förmänniskor som av andra skäl inte kan försörja sig.Enligt utskottet bör däremot den som både kan ochvill försörja sig själv ges bättre förutsättningaratt stå på egna ben, bl.a. genom en flexibelarbetsmarknadspolitik som bidrar till att skapa flerjobb och en skattepolitik som gör det möjligt attleva på en normal familjeinkomst. Risken är annarsatt de som verkligen behöver samhällets stöd blirutan. Det måste tydliggöras vad som är ettindividuellt ansvar och vad som är en genuingemensam förpliktelse.Socialbidraget skall enligt utskottet vara ettyttersta skyddsnät, som ingående prövas från falltill fall, och skall inte jämföras med en generellsocialförsäkring. I dagens läge med hög arbetslöshetoch förändringar i de generella försäkringssystemenär risken för en generalisering av det ekonomiskabiståndet överhängande. Inte minst vissainvandrargrupper och ungdomar som aldrig kommit inpå arbetsmarknaden riskerar att fastna i ettlångvarigt socialbidragsberoende. Särskilt tydligtär detta i vissa hårt segregerade förortsområden.Ett ökat bidragsberoende och en ökad segregationmedför en växande social desperation och innebär etthot mot hela det svenska samhällets välstånd.Det måste skapas radikalt bättre förutsättningarför arbete och ansvarstagande i . Mångabarnfamiljer med två normala inkomster hamnar i dagunder normer för socialbidrag. del av förvärvsarbetande, ensamståendeföräldrar är beroende av socialbidrag för att kunnauppnå en rimlig ekonomisk standard. För arbetslösaensamförsörjare med barn är det ofta helt omöjligtatt förbättra sin ekonomiska situation genom attbörja förvärvsarbeta, i den mån det finns jobb.Enligt utskottets mening behövs det en bredgenomlysning av problemen och dess inbördessammanhang för att åstadkomma större och merlångsiktiga förändringar.Regeringen har tillsatt en "kommitté försocialt bokslut", med uppdrag att beskrivavälfärdsutvecklingen . Utskottetanser att regeringen bör ge denna kommittékompletterande uppdrag att belysa hur sambandetmellan höga skatter och bidragsberoende påverkartryggheten och välfärden för olika grupper ochdärvid föreslå förändringar som kan brytabidragsberoende och segregation. Inte minst gällerdetta barnfamiljernas situation.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna So223 (m) yrkandena 1-4 och A802 (m)yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande allmänna utgångspunkter försocialtjänsten, m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:So223yrkandena 1-4 och 1998/99:A802 yrkande 10 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Åtgärder för att stärka familjen(mom. 2)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.11 börjar med "Enligt portalparagrafen" och slutarmed "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är det nödvändigt att stärkafamiljen. Det måste vara möjligt för föräldrar attge sina barn den kärlek, omtanke, stöd och ledningsom varje barn har rätt till och som leder till attbarnen växer upp till trygga och harmoniskamänniskor. Utskottet anser att tankemönstret attnågon annan tar över ansvaret i och med att skattenär betald är alltför utbrett i landet.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So228 (m) yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande åtgärder för att stärkafamiljenatt med anledning av motion 1998/99:So228 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Riksnormen m.m. (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.19 börjar med "Utskottet har inte ändrat" och slutarmed "yrkandena 5 och 7" bort ha följande lydelse:Utskottet är kritiskt mot att en del av detekonomiska biståndet till försörjning beräknasenligt en för hela landet gällande riksnorm somfastställs av regeringen. Detta förfarande stridermot principen om det kommunala självstyret. Det ärkommunerna som enligt socialtjänstlagen har detyttersta ansvaret när det gäller att hjälpamänniskor i svåra situationer. Enligt utskottetsmening är det rimligt att den som finansierar enutgift också får bestämma nivån på densamma.Utskottet anser vidare att det är viktigt att detlokala löneläget och kostnadsbilden på orten kanbeaktas när bidragsnivåerna skall bestämmas.Socialtjänstens stödinsatser skall utgå från enhelhetssyn där det ekonomiska biståndet endast utgören del. Riksnormen medför enligt utskottets meningen uppenbar risk att kommunerna gör slentrianmässigabedömningar av vilket hjälpbehov som föreligger ochinte väger det ekonomiska biståndet mot andra stöd-och hjälpåtgärder som kan vara lämpliga.Många söker socialbidrag endast , t.ex. mellan två anställningar, och harannars normala inkomstmöjligheter. Utskottet anseratt kommunerna i situationer där en person mertillfälligt hamnar i ekonomiska svårigheter bör gesmöjlighet att ersätta socialbidraget med ett lån.Den enskilde skall inledningsvis kunna få hjälp iform av lån upp till ett bestämt maximibelopp och ombehov av bistånd därefter fortfarande föreliggerskall socialbidrag kunna utgå. Enligt utskottetmåste kommunerna också ha möjlighet att krävaåterbetalning av lånet. Regeringen bör återkommatill med förslag i enlighet med vad somanförts.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So223 (m) yrkandena 5 och 7 somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande riksnormen m.m.att med anledning av motion 1998/99:So223 yrkandena5 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Omfattningen av försörjningsstödet(mom. 5)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.19 börjar med "Utskottet vidhåller" och på s. 20slutar med "yrkande 1 delvis" bort ha följandelydelse:Utskottet delar inställningen i motion So277(v) yrkande 1 delvis om att fler poster bör ingå idet s.k. försörjningsstödet enligt 6 b §socialtjänstlagen. Det skulle därmed också varamöjligt att överklaga beslut härom medförvaltningsbesvär. Enligt utskottet börförsörjningsstöd således även lämnas för skäligakostnader för möbler, husgeråd, TV m.m., icke akuttandvård, psykologisk behandling och psykoterapi.Tandvårdsförsäkringen har under de senaste årenurholkats på ett sådant sätt att det ärsvårt för en socialbidragstagare att ha råd medtandvård. Dessutom kan svåra gränsdragningsproblemuppstå vid bedömningen av vad som är att anse somakut tandvård. Psykologisk behandling ochpsykoterapi kan öppna för en fullständigrehabilitering och bör i likhet med annan läkarvårdockså omfattas av försörjningsstödet. Utskottetanser att regeringen bör ge Socialtjänstutredningeni uppdrag att överväga en utökning av besvärsrätteni enlighet med vad som anförts.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande omfattningen avförsörjningsstödetatt med anledning av motion 1998/99:So277 yrkande 1delvis som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Ideella skadestånd (mom. 6)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.20 börjar med "har " ochslutar med "avstyrks därför" bort ha följandelydelse:En person som utsatts för brott kan erhållaskadestånd för sveda och värk och för psykisktlidande. Om personen i fråga söker ekonomisktbistånd för sitt uppehälle kan han med nuvarandebestämmelser nekas detta med hänvisning till att hani första hand bör leva på skadeståndsersättningen.Skadeståndet är ofta avsett att täckaterapikostnader och andra kostnader för attbrottsoffret skall kunna gå vidare i sitt liv. Idessa fall förfelar enligt utskottets meningskadeståndet sitt syfte om det skall behöva användastill det dagliga uppehället. harredan uppmärksammat regeringen på problemet.Utskottet anser att regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till ändring isocialtjänstlagen med den innebörden att ideellaskadestånd inte räknas som inkomst vid beräkningenav ekonomiskt bistånd.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So404 (v) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande ideella skadeståndatt med anledning av motion 1998/99:So404 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Extraarbetande ungdomar (mom. 7)() och () anser:dels att den del av utskottets betänkande som på s.20 börjar med "Enligt " och slutarmed "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser det viktigt att kommunerna, vidberäkningen av en familjs behov av ekonomisktbistånd, låter ungdomar få behålla så stor del avsina inkomster från t.ex. ett sommarjobb att deuppmuntras till att arbeta. Ett system somsignalerar att arbete inte lönar sig leder tillsänkt arbetsmoral bland ungdomar och till att ettbidragsberoende tidigt cementeras. Utskottet anseratt bör få i uppdrag att utformatydliga rekommendationer vad gäller extraarbetandeungdomar till socialbidragstagande föräldrar ienlighet med vad som anförts.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So292 (fp) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande extraarbetande ungdomaratt med anledning av motion 1998/99:So292 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Villkor för försörjningsstöd (mom. 8), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.20 börjar med "I motionerna" och slutar med "denämnda motionerna" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det var ett steg i rättriktning när bestämmelserna i6 c-e §§ infördes i socialtjänstlagen. mening bör dock möjligheten förkommunerna att villkora biståndet utökas till attavse fler sorters aktiviteter än de som anges i denämnda paragraferna. Bestämmelserna bör dessutomkunna tillämpas på alla som söker socialbidrag.Regeringen bör återkomma till med ettförslag i enlighet med vad som anförts.Vad utskottet nu anfört bör medanledning av motion So223 (m) yrkande 6 som sinmening ge regeringen till känna. Motionerna So277(v) yrkande 4, So373 (mp) yrkande 2, Ub453 (c)yrkande 18 och A291 (v) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande villkor för försörjningsstödatt med anledning av motion 1998/99:So223 yrkande 6och med avslag på motionerna 1998/99:So277yrkande 4, 1998/99:So373 yrkande 2,1998/99:Ub453 yrkande 18 och 1998/99:A291yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,8.