bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Regeringenavser att återkomma till med förslag i dessa frågor under våren2000 varvid ett nytt system enligt regeringen kan tillämpas fr.o.m. år 2001.Intill dess bedömer regeringen att fördelningen av medlen för skallske enligt nuvarande principer.Motionärerna bakom motion Kr318 (m) anser att anslaget bör minskasmed i förhållande till regeringens förslag (yrkande 24).Utskottet anser i likhet med regeringen att anslaget bör uppgå till 13 miljo-ner kronor, varför motion Kr318 (m) yrkande 24 avstyrks.14.6 Stöd till ideell verksamhetStöd till ideell verksamhet infördes från och med . Stödetskulle stimulera organisationer som bedrev barn- och ungdomsverksamhetatt starta eller ta över verksamheter som bedrevs i offentlig regi. Syftet varatt utveckla generationsövergripande verksamheter i nya former. Anslagetuppgick till (prop. 1992/93:100 bil. 14 s. 113-114, bet.1992/93:KrU12, rskr. 1992/93:196). Året därpå tillsatte regeringen för främjande av den ideella sektorns utveckling (C 1993:A). Syftetvar att initiera olika utrednings- och forskningsprojekt för att utveckla denideella sektorn. Syftet var också att se över rollfördelningen mellan ideell,offentlig och privat sektor (prop. 1993/94:100 bil. 14 s. 23-25).Riksdagen beslutade med anledning av förslag i budgetpropositionen hös-ten 1996 att stödet skulle riktas i större utsträckningoch främst ges till sådana projekt som bedömdes som strategiskt intressantaför en demokratisk utveckling. Regeringen betonade i propositionen särskiltintresset av att få till stånd projekt i storstädernas förortsområden. Med hän-syn till att anslaget fick en förändrad inriktning bytte anslaget namn till Stötill demokratiutveckling. Anslaget uppgick till (prop.1996/97:1 utgiftsområde 17, bet. 1996/97:KrU1 s. 206, rskr. 1996/97:132).I 1998 års budgetproposition föreslogs av regeringen och beslutades avriksdagen att anslaget Stöd till demokratiutveckling skulle föras över frånutgiftsområde 17 till utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar. Stödet skulleingå i ett nytt anslag benämnt Integrationsåtgärder. Anslaget skulle enligtregeringen disponeras för åtgärder för att stimulera integrationsprocessen isamhället samt för åtgärder som förebygger och motverkar diskriminering,främlingsfientlighet och rasism. Anslaget tilldelades 68 097 000 kronor.Motionärerna bakom motion Kr313 (kd) anser att ett nytt anslag för ut-veckling av den ideella sektorn skall införas. Motionärerna framhåller attfolkrörelser och frivilliga organisationer ofta fungerar som samhällets kän-selspröt. De hittar orättvisorna, upptäcker kantigheterna, kartlägger nyaområden och antar nya utmaningar. De kompletterar också den offentligaverksamheten (yrkande 39). Motionärerna föreslår att 10 miljoner kronoranvisas under ett nytt anslag (yrkande 40 i aktuell del).Utskottet behandlade en liknande motion . Utskottet avstyrkte dåmotionen och uttalade att utskottet inte var berett att tillstyrka att medelomfördelas från andra anslag inom utgiftsområde 17 med syfte att för införa ett nytt anslag för de ändamål som togs upp i motionen.Utskottet är inte heller för berett att tillstyrka att medelomfördelas från andra anslag inom utgiftsområdet. Utskottet avstyrker därförmotion Kr313 (kd) yrkandena 39 och 40 i här aktuell del.D Radio och TV i allmänhetens tjänst15 InledningRiksdagen beslutade om de villkor och riktlinjer som skall gällaför () och () 31 december 2001 samt för Utbild-ningsradion (UR) den 1 januari 1997-den 31 de-cember 1998 (prop. 1995/96:161, bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).Hösten 1998 beslutade att förlänga UR:s sändningstillstånd frånden t.o.m. (prop. 1997/98:184, yttr.1998/99:KrU2y, bet. 1998/99:KU13, rskr. 1998/99:100).Public service-företagen finansieras i huvudsak med TV-avgifter som an-visas från rundradiorörelsens resultatkonto. Medelstilldelningen till publicservice-företagen skall värdesäkras enligt ett särskilt kompensationsindex.Regeringen beslutade - samt för UR:s del även i decem-ber 1998 - om sändningstillstånd för ovan angivna tillståndsperioder. Rege-ringen beslutar om medelstilldelning och anslagsvillkor för de och TV finansieras delvis med TV-avgiftsmedel och delvis över statsbudgeten (utgiftsområde 1).De tre programföretagen lämnade redovisningar av hur publicservice-uppdraget uppfyllts. Redovisningarna gäller verksamhetsåret 1998och utgår från tillståndsvillkor, anslagsvillkor och i förekommande fall före-tagens egna måldokument. Syftet med redovisningarna är bl.a. att ge statenunderlag inför kommande tillståndsperioder, skärpa företagens fokus på huruppdraget uppfyllts samt att ge allmänheten information om hur TV-avgiftsmedlen används och på så sätt stimulera till offentlig debatt. och TV som har i uppdrag att göra en bedömning avom företagens redovisningar ger staten och allmänheten tillräckligt underlag,har funnit att rapporter från SR, SVT och UR allmänt sett är välgenomförda och att de väsentligen tillgodoser de syften som angivits avregering och riksdag. Nämnden pekar dock på vissa punkter där den anser attdet finns behov av förtydliganden och kompletteringar i kommande rapporterfrån företagen.De tre public service-företagen har tilldelats särskilda medelför förnyelse, dvs. för ökade kostnader i samband med övergången till digitalteknik. Dessutom har SVT fått särskilda medel förkvalificerad programproduktion.15.1 Medelsberäkning för år 2000I årets budgetproposition föreslås beträffande medelsberäkningen för publicservice-företagen att de tre företagen för tillsammans skall tilldelas5 prisläge enligt kompensationsindex. En-ligt den fördelningsnyckel som beslutade om bör avde samlade medlen 3 (= ) beräknas för SVT,1 (= ) beräknas för och 242,7 miljonerkronor (= ) beräknas för UR. Därutöver skall i1997 års prisläge beräknas för Radio Sweden.Som nämnts i det föregående finansieras dels via rundradiokontot med TV-avgiftsmedel, dels över statsbud-geten. I budgetpropositionen (volym 2) föreslås att skallanvisas under myndighetens anslag inom utgiftsområde 1. Vidare föreslårregeringen i nu aktuell del av budgetpropositionen att Granskningsnämndenfrån rundradiokontot skall tilldelas , medel som skall tillfö-ras statsbudgetens inkomstsida.Utskottet godkänner regeringens förslag till medelsberäkning för år 2000för SVT, SR, UR och Radio Sweden.Utskottet godkänner även regeringens förslag till medelstilldelning för år2000 från rundradiokontot till statsbudgetens inkomstsida avseende Gransk-ningsnämnden.15.2 Särskilda medel för förnyelseI budgetpropositionen för uttalade regeringen att SVT och SR bordetilldelas sammanlagt prisläge för satsning på förnyelse, vilket avsåg såväl ny distributionsteknik sommöjligheter att vidareutveckla programformer och starta nya programkanaler.För år 1999 föreslog regeringen att skulle tilldelas de tvåföretagen. beslutade att - utöver SVT och SR - även UR skulle fådel av medlen. Beslutet innebar att UR tilldelades medel i enlighet med dens.k. fördelningsnyckelns procentsats, dvs. (eller )av beloppet. För resterande belopp (100 - 4,76 = )tillämpades den procentuella fördelning som regeringen avsett i sitt förslag,vilket innebar att SVT tilldelades eller och SR 37 %eller (prop. 1998/99:1 utgiftsområde 17 avsnitt 12.6,bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).I årets budgetproposition anför regeringen att public service-företagen be-finner sig mitt i en process av omställning. Ett omfattande teknikskifte sam-manfaller i tiden med en alltmer tilltagande konkurrens. Denna situationinnebär påfrestningar för företagens verksamhet. Övergången till ny teknikför såväl produktion som distribution av radio och TV medför under enövergångsperiod ökade kostnader för public service-företagen. Den digitalatekniken medför att en effektivisering i företagen blir möjlig. En del av dessakostnadsökningar kan därför inrymmas inom ramen för företagens ordinariemedelstilldelning. Därutöver behövs, anser regeringen, även för ettmedelstillskott för bl.a. sändningar med digital teknik och för att programfö-retagen skall ha goda förutsättningar att utveckla programutbudet och skapanya programformer samt göra detta utbud tillgängligt för hela den svenskapubliken.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att särskild medelstilldelning förförnyelse till SVT, SR och UR skall utgå med även förår 2000. Medlen skall fördelas enligt fördelningsnyckeln med 60,57 miljonerkronor till SVT, med till SR och med 4,76 miljonerkronor till UR.Utskottet godkänner regeringens förslag att SVT, SR och UR skall tilldelassärskilda medel för förnyelse för år 2000.I motion Kr264 (v) yrkas att en översyn skall göras av fördelningsnyckeln dådet gäller medelstilldelningen för förnyelse. SR har nämligen kostnader förden digitala omställningen, som inte är lägre än SVT:s, anför motionärerna.SR bör därför ges lika goda förutsättningar som SVT i detta hänseende (yr-kande 8).Utskottet har noterat att regeringen i budgetpropositionen återger vissauppgifter om SVT:s och SR:s förbrukning av tilldelade medel samt om före-tagens åtgärder med anledning av övergången till ny teknik. Bl.a. redovisasatt SVT vid utgången av hade förbrukat av dittillstilldelade medel och att företaget bedömer att resterande medel, tillsammansmed de av regeringen utfästa medlen , kommer att hafinansierat digital distribution och nya programverksamheter t.o.m. utgångenav . SVT har startat nationella digitala sändningar imarknätet av SVT1, SVT2, SVT24 samt regionala digitala sändningar i femområden.Vidare uppger regeringen att SR vid utgången av av dittills tillde-lade medel för digitala sändningar hade förbrukat . Rege-ringen redovisar också att SR räknar med en kostnad på ca 50 miljoner kro-nor för den digitala verksamheten. Regeringen anger även att SR redo-visat att det nationella digitala nätet täcker avpubliken och det regionala nätet . SR sänder det analogariksutbudet även digitalt vad avser P1, P3 och P4-riks samt P4 lokalt över deområden där SR har sändningstillstånd. Dessutom sänds den finska kanalenP7 och en del försökssändningar, t.ex. en 24-timmars seriös musikkanal iStockholm och Malmö.Utskottet vill understyrka betydelsen av att alla tre programföretagen gesgoda förutsättningar att delta i och hålla sig väl framme i den tekniska ut-vecklingen. I sammanhanget erinrar utskottet om att avsikten med medelstill-skottet - vilket för nästa budgetår således föreslås bli totalt 100 miljonerkronor - inte är att beloppet skall täcka programföretagens samlade kostna-der för övergången till ny teknik. Av budgetpropositionen liksom av tidigarepropositioner framgår det att en del av kostnadsökningarna bör rymmas inomramen för den ordinarie medelstilldelningen.Utskottet är inte berett att föreslå en sådan översyn av fördelningsnyckelnsom begärs i den nu aktuella motionen då det gäller de s.k. förnyelsemedlen.Utskottet förutsätter dock att regeringen i nästa budgetproposition lämnar enfyllig redogörelse för hur public service-företagen använt tilldelade medel förförnyelse och vilka satsningar de har gjort. Därmed avstyrker utskottet mo-tion Kr264 (v) yrkande 8.15.3 Särskilda medel för kvalificerad produktion av TV-programSedan den 1 juli 1998 har SVT erhållit särskilda medel för kvalificerad pro-duktion av TV-program (prop. 1997/98:150, yttr. 1997/98:KrU5y, bet.1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317). Medlen var inledningsvis avsedda försärskilt kvalificerad programproduktion som t.ex. dokumentärer, dramatikoch program för barn och ungdom. I budgetpropositionen för gjorderegeringen vissa kompletteringar angående medlens användning, innebäran-de att medlen till sina väsentligaste delar skulle användas till att ytterligarskapa förutsättningar för utläggningar av produktionsuppdrag samt för sam-arbetsprojekt med fria filmare och producenter. Förslaget godkändes avriksdagen (prop. 1998/99:1 utgiftsområde 17 avsnitt 12.6, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).I årets budgetproposition föreslås att SVT för - liksom för inneva-rande budgetår - skall tilldelas (prisläge) försärskilt kvalificerad programproduktion. Regeringen anger att syftet medsatsningen är att SVT:s ambitionsnivå för produktion av kvalitetsprogramskall höjas.Utskottet godkänner regeringens förslag att SVT skall tilldelas särskildamedel för kvalificerad programproduktion för år 2000.Motionärerna bakom motion Kr313 (kd) anser i likhet med regeringen attSVT skall tilldelas för kvalificerad programproduktion.Motionärerna, som fått oroande rapporter om att andelen barnprogram mins-kar, föreslår att det bör poängteras att kvalitetsmedlen även skall användastill förstärkningar av SVT:s barnprogram (yrkande 31).Som redovisats i det föregående innebär tidigare beslut att des.k. kvalitetsmedlen som tilldelas SVT bl.a. skall användas för produktion avprogram för barn och ungdom.Liksom , då utskottet tog ställning till regeringens förslag attinföra ett särskilt kvalitetsstöd till SVT, utgår utskottet från att SVT inteavser att minska de ordinarie resurserna för kostnadskrävande kvalitetspro-duktion utan att den av regeringen föreslagna medelstilldelningen i ställetinnebär att SVT kan höja ambitionsnivån då det gäller produktionen avkvalitetsprogram. (Jfr 1997/98:KrU5y. )Utskottet vill i sammanhanget erinra om de villkor som är knutna tillSVT:s sändningstillstånd och som bl.a. innebär att företaget skall ägna ökaduppmärksamhet åt program för och med barn och ungdomar. Av SVT:spublic service-redovisning för framgår att barn- och ungdomsutbudetmellan ökade kraftigt, nämligen eller27 %. ökade barn- och ungdomsutbudet meddrygt 20 timmar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionsyrkandet.15.4 Särskilda medel för att värna mångfald och kvalitet i RadiosprogramutbudI budgetpropositionen erinrar regeringen om att riksdag och regering klarthar markerat att förhållanden i olika delar av landet skall bevakas och speg-las i public service-företagens programutbud. Detta gäller särskilt programfö-retagens nyhetsförmedling och samhällsbevakning, men även t.ex. gransk-ning och spegling av kulturlivet. SR:s decentraliserade organisation utgör enförutsättning för detta. Den del i public service-uppdraget som avser mång-fald i verksamheten kan också, anförs det, översättas i ett krav på att det skafinnas många produktionskällor och medverkan från även andra än företagetsegna anställda. I uppdrag ingår att öka utomståendes med-verkan i programverksamheten jämfört med år 1996.Sveriges Radio har i sin public service-redovisning för och i sittbudgetunderlag för redovisat problem med att under tillståndsperio-den klara av att öka utomståendes medverkan i programverksamheten utanatt detta får negativa effekter på andra prioriterade programområden.Regeringen anser att det är önskvärt att undvika en motsättning mellan attkunna behålla en decentraliserad organisation och andra aspekter på mång-fald. Det bör heller inte finnas en motsättning mellan hög kvalitet i det totalprogramutbudet och möjligheten att modernisera och effektivisera verksam-heten genom att delta i ett teknikskifte från gammal till ny produktionstek-nik.Regeringen föreslår därför att SR skall erhålla särskilda medel för att värnamångfalden och kvaliteten i programutbudet och attSR för skall tilldelas (prisläge) i dettasyfte. De särskilda medlen skall, anför regeringen, i hög grad användas föratt skapa ytterligare förutsättningar för ökad medverkan av utomstående iprogramverksamheten. Av propositionen framgår vidare att regeringen avseratt återkomma till och föreslå att SR för skall tilldelas 5miljoner kronor för samma ändamål.Utskottet godkänner regeringens förslag i den mån det avser . SRbör således för tilldelas ur rundradiokontot för attvärna mångfald och kvalitet i programutbudet.Motionsvägen har förslag framförts som rör dels SR:s, dels de tre publicservice-företagens tilldelning av särskilda kvalitetsmedel för tiden efter år2000.I motion Kr313 (kd) yrkas att SR för skall tilldelas 10 miljonerkronor för att värna mångfald och kvalitet i programutbudet (yrkande 32).Motionärerna bakom motion Kr315 (mp) anser att alla tre programföreta-gen, SVT, SR och UR, har behov av kvalitetssäkringar och att kvalitetsmedelskall tilldelas alla tre företagen. Därvid bör fördelningsnyckeln tillämpas.Motionen synes således syfta till att SVT skall tilldelas , SR 34,67 %och UR av de samlade kvalitetsmedlen. Regeringen bör, menar mo-tionärerna, undersöka möjligheten att genomföra en sådan fördelning avkvalitetsmedlen (yrkande 36). Liknande förslag framförs i yrkande 10 i mo-tion Kr232 (mp). Utskottet har uppfattat att båda nu aktuella yrkanden rörtiden efter nästa budgetår.Utskottet förutsätter att regeringen i beredningen av budget gör enbedömning av behovet hos samtliga tre public service-företag också då detgäller tilldelning av medel för mångfald och kvalitet. Utskottet är inte berettatt förorda någon uppräkning av de särskilda kvalitetsmedlen till SR för år2001 som föreslås i motion Kr313 (kd) yrkande 32. Utskottet är inte hellerberett att som föreslås i motionerna Kr232 (mp) yrkande 10 och Kr315 (mp)yrkande 36 föreslå att skall uttala sig för en annan fördelnings-grund av kvalitetsmedlen än den som är aktuell. Regeringens förslagtillstyrks därmed. Motionsyrkandena avstyrks.15.5 Programverksamhet för dövaDövas TV är en sektion inom (). DövasTV producerar TV-program på teckenspråk för och med döva inom område-na nyheter, information och kultur. Verksamheten finansieras nästan uteslu-tande med statliga medel. Programmen sänds i SVT:s kanaler och sänd-ningsverksamheten regleras i avtal mellan Dövas TV och SVT. I budgetpro-positionen för /95 aviserade regeringen att verksamhetenskulle utvärderas , dvs. 1993/94:100 bil. 12).En utvärdering som har genomförts inom har resulte-rat i en departementspromemoria med förslag om ändrad finansiering ochvissa bedömningar angående ny organisationsform för Dövas TV. Promemo-rian har remissbehandlats.I budgetpropositionen föreslår regeringen att finansieringen av Dövas TVfr.o.m. skall ske via TV-avgiften genom medelstilldelning från rund-radiokontot. Programverksamheten för döva inom SVT för föreslåstilldelas 17 615 000 kronor.En utförlig redogörelse för skälen till regeringens förslag lämnas i budget-propositionen. Här kan bl.a. nämnas att ett viktigt skäl för en förändring äratt Dövas TV som producent av program som sänds av SVT inte bör ha enintresseorganisation som huvudman. De syften som bär upp verksamheteninom SDR behöver inte alltid vara förenliga med de syften som gäller förpublic service-televisionen. Vidare bör verksamheten vara självständig iförhållande till staten. Regeringen anser att verksamheten vid Dövas TV ärav sådant slag att den bör bedrivas inom ramen för TV-verksamheten i all-mänhetens tjänst.I budgetpropositionen redovisas att SVT och SDR i början av hösten 1999träffade en principöverenskommelse om att huvudmannaskapet för verksam-heten vid Dövas TV skall föras över från SDR till SVT.Utskottet konstaterar att det av den överenskommelse som träffats mellanSVT och SDR framgår att SVT har förklarat sig vara berett att inom företa-get organisera programverksamhet för den döva publiken och att därvidarbeta med utgångspunkt i de allmänna mål för verksamheten som redovisasi departementspromemorian. Vidare framgår det att parterna är överens omatt de tillgångar som Dövas TV förfogar över skall föras över till SVT utankostnad.De allmänna mål för verksamheten som åsyftas i överenskommelsen tordefrämst avse den bedömning i departementspromemorian som anger att verk-samheten bör bedrivas i minst samma omfattning som verksamheten inomDövas TV har haft och att inriktningen bör vara attsända främst nyheter, information och kultur på teckenspråk, varvid barn ochungdomar särskilt bör prioriteras. Utskottet konstaterar att formuleringen ståri god överensstämmelse med de övergripande mål som angavs för statsbidra-get till SDR Video i budgetpropositionen för och som riksdagenbeslutat om (prop. 1996/97:1 utgiftsområde 17 s. 34, bet. 1996/97:KrU1,rskr. 1996/97:129).Med hänvisning till utfästelserna i överenskommelsen mellan SVT ochSDR och till formuleringarna i departementspromemorian om verksamhetensom parterna hänvisar till anser sig utskottet kunna utgå från att det sam-manlagda utbudet av sändningar på teckenspråk kommer att vara minst likastort som och att ambitionen för sändningarnas kvalitet skall upprätt-hållas. I likhet med vad som anförs i departementspromemorian anser ut-skottet att en kvalitetshöjning dessutom bör kunna åstadkommas genomsamordningseffekter inom public service-televisionens ram och att de sam-ordningsvinster som uppstår i huvudsak bör användas för att ytterligare stär-ka programutbudet på teckenspråk.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att finansieringen av Dövas TVfr.o.m. skall ske via TV-avgiften genom medelstilldelning från rund-radiokontot. Utskottet tillstyrker även att SVT för skall tilldelas17 från rundradiokontot för programverksamheten för döva.15.6 TV-avgiften och rundradiokontotBeträffande TV-avgiften och rundradiokontot anges i propositionen att enavgörande faktor för rundradiokontots resultat är utvecklingen av det särskil-da kompensationsindexet för public service-företagen. Intäkterna på kontotpåverkas bl.a. av utvecklingen av antalet TV-avgiftsbetalare samt storlekenpå TV-avgiften. Det är nödvändigt, anser regeringen, att rundradiokontotsresultat upprätthålls positivt för att medelstilldelningen till public service-företagen skall säkras på lång sikt.Regeringen har utgått från att kompensationsindexet intekommer att öka med och att antalet avgiftsbetalande blir oför-ändrat drygt 3,3 miljoner.Teracom AB skall i enlighet med riksdagsbeslut t.o.m.mars månad tillföra rundradiokontot medel som ersättning för ut-rustning som bolaget erhöll vid sitt bildande. faller såle-des en viktig intäkt (på årsbasis prisläge)bort från rundradiokontot, vilket regeringen har tagit med i beräkningarnaför de kvarvarande åren av gällande tillståndsperiod.Regeringen föreslår att TV-avgiften höjs med till 1 644 kronorper helår fr.o.m. . Regeringens förslag om TV-avgiftenförutsätter en ändring i lagen (1989:41) om TV-avgift.I två motioner avvisas förslaget till höjning av TV-avgiften, nämligen i mo-tionerna Kr314 (fp) yrkande 25 och Kr318 (m) yrkande 16. Motionärerna iden senare motionen anser att det finns anledning anta att SVT och SR skullekunna vara mer återhållsamma med satsningarna inom de nya teknikerna.Det finns, menar motionärerna bakom motionen, inte någon anledning förföretagen att ligga i täten då det gäller satsningarna på den nya digitala teknken.Enligt utskottets uppfattning är det angeläget att det finns ekonomiska för-utsättningar för programföretagen att delta i det pågående teknikskiftet. Ut-skottets ställningstagande i det föregående innebär att avinflutna TV-avgiftsmedel bör tilldelas de tre programföretagen för år 2000för övergången till ny teknik. Kostnaderna för denna och övriga satsningarsom redovisats i det föregående samt det intäktsbortfall som uppstår då Tera-coms ersättningar för utrustning upphör motiverar enhöjning av TV-avgiften. Utskottet anser nämligen i likhet med regeringen attdet är viktigt att rundradiokontots balanserade resultat upprätthålls för attmedelstilldelningen till programföretagen skall säkras på lång sikt. Utskottettillstyrker därför en höjning av TV-avgiften som fr.o.m. den 1 januari 2000skall uppgå till . Lagen (1989:41) om TV-avgift bör ändras ienlighet härmed. Utskottet hemställerMedelsanvisningen för m.m.1.