bet · GN01SoU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Det finns mycket som tyder på attkommunerna har små möjligheter att driva en aktivalkoholpolitik med hjälp av serveringstillstånd.Utskottets uppfattning är att kommunerna bör gesrätten att begränsa antalet permanentaserveringstillstånd inom kommunen i sina riktlinjer.Serveringstillstånden skall ges av ,varefter de på nytt prövas som ett nytt tillstånd.Möjlighet att överklaga serveringstillstånd bör,enligt utskottets mening, beredas ochalla innevånare i aktuell kommun. I samband medöverlämnandet av beslutanderätten omserveringstillstånd till kommunerna förutsattes attalkoholpolitiska överväganden skulle ges företrädeframför näringspolitiska hänsyn. Enligt utskottetbör regeringen utvärdera i vilken utsträckning dessaintentioner uppfyllts. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1998/99:So306(mp) yrkandena 14 och 15 och 1998/99:So426 (s, v,kd, c, fp, mp) yrkande 1 ge regeringen till känna.Motionerna 1998/99:So306 (mp) yrkandena 23 och 24och 1999/2000:So470 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 37 bort haföljande lydelse:37. beträffande serveringstillståndatt med anledning av motionerna 1998/99:So306yrkandena 14 och 15 och 1998/99:So426 yrkande 1och med avslag på motionerna 1998/99:So306yrkandena 23 och 24 och 1999/2000: So470 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.44. Mattvång, pausservering och minibarer(mom. 38), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.81 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"1998/99:So358 (s)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör alkohollagen ändras påett antal väsentliga punkter.För det första skallbestämmelsen om mat som en del av verksamheten föratt få utskänkningstillstånd utmönstras uralkohollagen. Bestämmelsen fungerade möjligentidigare, då hade en annan restaurangkulturoch det inte var lika vanligt att människorträffades efter arbetet för en stunds socialsamvaro, ibland över ett glas öl eller vin.Utskottet anser att denna form av socialt umgänge ärpositiv och visar att även svenskar kan umgås medalkohol. Detta sociala beteende utgör därför ettsteg mot ett brytande av den dominerandeberusningskulturen i samband med alkoholförtäringoch bör därför utnyttjas vid utformningen av enmodern alkoholpolitik. Därför skall det vara möjligtatt öppna renodlade barer och pubar. Ävenbestämmelsen om när alkohol får serveras härstammarfrån en svunnen tid och bör enligt utskottetutmönstras ur lagstiftningen. Ytterligare exempel påregler som utskottet anser skall avskaffas är denom att priset på alkohol inte får understigainköpspriset, att det måste finnas alkoholfriaalternativ, att man inte får vidta åtgärder påserveringsställe i syfte att förmå en gäst att köpaalkohol - dvs. en bartender får i praktiken intefråga sin gäst om han eller hon önskar en drinktill, att vin och starköl inte får säljas på teatrarannat än i pauserna och att minibarer på hotellrumendast får finnas på hotell med tillstånd. Samtligadessa bestämmelser bör enligt utskottet avskaffas.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motionerna 1998/99:So228 (m) yrkandena 10-12,1998/99:So351 (s) och 1998/99:So358 (s) geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande mattvång, pausservering ochminibareratt med anledning av motionerna 1998/99:So228yrkandena 10-12, 1998/99:So351 och 1998/99:So358som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.45. Alkoläsk (mom. 39)(), () ochThomas () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.82 börjar med "Utskottet vidhåller" och slutar med"ansetts tillgodosett" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste kraftfulltverka för att ändra vad gälleralkoläsken så att denna förbjuds. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion1998/99:So300 (kd) yrkande 1 ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande alkoläskatt med anledning av motion 1998/99:So300 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.46. Försäljning av folköl (mom. 40)och (båda kd)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.84 börjar med "Utskottet är oroat" och slutar med"med det anförda" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet har dagligvaruhandeln inte sköttförsäljningen av folköl på ett tillfredsställandesätt. Ett flertal exempel på detta kan nu redovisasöver hela landet där försäljning skett tillminderåriga. Resurserna för kontroll ärotillräckliga och lagliga möjligheter att beivraöverträdelser är för svaga. Det föreligger ett klartbehov av att bättre kontrollera denna handel genomskärpta regler och för detta krävs inspektion.Därför bör enligt utskottet någon form avtillstånd/registrering åter införas ochavgiftsbeläggas. Dessutom bör enligt utskottetsuppfattning myndigheterna ha rätt att snabbare göraingrepp mot dem som agerar olagligt. Det är inteovanligt att producenterna levererar folköl tillbutiker som enbart säljer godis och som inte harresurser att sälja matvaror. Vad utskottet nu anförtbör med anledning av motion 1998/99:So426(s, v, kd, c, fp, mp) yrkande 2 ge regeringen tillkänna. Motionerna 1998/99:So306 (mp) yrkandena16-18, 1998/99: So331 (s) 1998/99:So459 (kd) yrkande1, 1999/2000:So12 (c) yrkande 11, 1999/2000:So277(mp) och 1999/2000:So407 (s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort haföljande lydelse:40. beträffande försäljning av folkölatt med anledning av motion 1998/99:So426 yrkande 2och med avslag på motionerna 1998/99:So306yrkandena 16-18, 1998/99: So331, 1998/99:So459yrkande 1, 1999/2000:So12 yrkande 11,1999/2000:So277 och 1999/2000:So407 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.47. Försäljning av folköl (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.84 börjar med "Utskottet är oroat" och slutar med"med det anförda" bort ha följande lydelse:Enligt utskottet är folkölskonsumtionen ett problemfrämst i ungdomsgruppen. Utskottet anser atthandlare som avser att sälja folköl bör anmäla dettatill kommunens tillsynsenhet och kommun skall hamöjlighet att ta ut en mindre avgift för detta föratt täcka kostnaden för tillsynen. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion1999/2000:So12 (c) yrkande 11 ge regeringen tillkänna. Motionerna 1998/99:So306 (mp) yrkandena16-18, 1998/99:So331 (s), 1998/99:So426 (s, v, kd,c, fp, mp) yrkande 2, 1998/99:So459 (kd) yrkande 1,1999/2000:So277 (mp) och 1999/2000: So407 (s)avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort ha följandelydelse:40. beträffande försäljning av folkölatt med anledning av motion 1999/2000:So12 yrkande11 och med avslag på motionerna 1998/99:So306yrkandena 16-18 1998/99:So331, 1998/99:So426yrkande 2, 1998/99:So459 yrkande 1,1999/2000:So277 och 1999/2000:So407 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.48. Försäljning av folköl (mom. 40)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.84 börjar med "Utskottet är oroat" och slutar med"med det anförda" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att tillstånd skall fordras förförsäljning av öl klass II, folköl. Ett sådanttillstånd skall kunna dras in vid försäljning tillungdom . Det måste, enligt utskottet,ställas hårda krav för att erhålla tillstånd förförsäljning av öl klass II, och i den månförsäljning sker till minderåriga måste tillståndetobönhörligen dras in. I den mån det inte finnsmajoritet för detta måste alkoholhalten i öl klassII sänkas. Kommunerna skall dessutom ges möjlighetatt ta ut tillstånds- och tillsynsavgifter. Enkartläggning av kommunernas tillsynsinsatser börgöras. Den som är handlare bör, enligt utskottet,också tydligare bli ansvarig för att försäljningensker enligt alkohollagens regler. kan enskildakassörskor bli fällda, medan den som är ägare avbutiken helt slipper ifrån sitt ansvar. nu anfört bör med anledning avmotionerna 1998/99:So306 (mp) yrkande 17 och1999/2000:So277 (mp) ge regeringen till känna.Motionerna 1998/99:So306 (mp) yrkandena 16 och 18,1998/99:So331 (s), 1998/99:So426 (s, v, kd, c, fp,mp) yrkande 2, 1998/99:So459 (kd) yrkande 1,1999/2000:So12 (c) yrkande 11 och 1999/2000:So407(s) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 40 bort haföljande lydelse:40. beträffande försäljning av folkölatt med anledning av motionerna 1998/99:So306yrkande 17 och 1999/2000:So277 och med avslag påmotionerna 1998/99: So306 yrkandena 16 och 18,1998/99:So331, 1998/99:So426 yrkande 2,1998/99:So459 yrkande 1, 1999/2000:So12 yrkande11 och 1999/2000:So407 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.49. Förenklad redovisning (mom. 41), , och (alla m)anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.86 börjar med "Utskottet noterar" och slutar med "ihuvudsak tillgodosedda" bort ha följande lydelse:Utskottet vill peka på att restaurangbranschen haren mycket hög andel småföretag och tyngs av ettomfattande uppgiftslämnande vad gäller försäljningav alkohol. Bl.a. skall en rad vitt skilda uppgifterredovisas: Intäkter från försäljning av öl, vin,sprit och mat särredovisas; inköpta volymer av olikadryckesslag; Antal dagar som "offentligdans" eller "varieté, musikunderhållning o.d."arrangeras, antal "förströelsespel" och "roulett-spel". Uppgiftslämnandet på området har enligtutskottet sannolikt spelat ut sin roll. Denobligatoriska rapporteringen från restauranger bördärför avskaffas. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motionerna 1998/99:N326(m, kd) yrkande 37 och 1999/2000:N273 (m, kd, fp)yrkande 22 ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort haföljande lydelse:41. beträffande förenklad redovisningatt med anledning av motionerna1998/99:N326 yrkande 37 och1999/2000:N273 yrkande 22 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Indirekt alkoholreklamThomas () anför:Ett sätt att hindra den förtäckta reklamen är attinte tillåta reklam som gör att förväxling kan skemellan lättöl och starkare öl, vilket Miljöpartietockså angett i motion So382 (mp). Eftersomhuvudinriktningen vad gäller alkoholreklampolitikentillgodoses av So3 (fp, v, kd, c, mp) väljerMiljöpartiet att reservera sig kring den.2. Indirekt alkoholreklamIngrid och (båda v) anför:Ett sätt att hindra den förtäckta reklamen är attinte tillåta reklam för lättöl som kan förväxlas medstarköl, vilket också angett i motionSo286 (v). Eftersom huvudinriktningen vad gälleralkoholreklampolitiken tillgodoses av So3 (fp, v,kd. c, mp) väljer att reservera sigkring den.3. Systembolagets öppethållandeChris Heister, , och (alla m)anför:Moderata samlingspartiet har länge drivit frågan omen bättre service från Systembolagets sida gentemotden vanliga kunden. Systembolagets nuvarandeöppettider framstår enligt vår mening som enbegränsning som i huvudsak kommit att riktas motyrkesarbetande, vilka knappast kan anses utgöra denprimära riskgruppen för att falla in i ettlångvarigt missbruk. Nuvarande öppethållandetiderkan däremot inte anses minska problemkonsumenternasmöjligheter att komma över alkohol. Den stora svartamarknad som etablerats gör att man oavsett ålder kanköpa alkohol till lägre priser dygnet runt sju dagari veckan på tusentals platser. Vid regeringensalkoholseminarium framkom att varkenunder den tidigare försöksperioden medlördagsstängda butiker eller efter det att denpermanenta lördagsstängningen genomförts kunde någonlångsiktig ändring av misshandelsfrekvensenbeläggas. , med en helt annan handel på densvarta marknaden än vad som var fallet 1982, tordedärför en förbättring av tillgängligheten genom ettvidgat öppethållande inte påverkamisshandelsfrekvensen. Vad beträffar lördagsöppet ärvår grundinställning därför att någonförsöksverksamhet inte behövs, utan att en sådanförändring utan dröjsmål borde kunna genomföras överhela landet. För att inte omintetgöra de framsteg iliberaliserande riktning regeringen till slut nu tarinstämmer vi dock i regeringens förslag omlördagsöppet dels i samband med vissa storhelger,dels på försök i några områden. Vi noterar dock genast kunde ha infört ett mer generelltöppethållande . Vi instämmer vidare i attbutikernas öppethållande får utsträckas till klockan20.00 på vardagar.4. Lördagsöppet inför storhelgerThomas () anför:Fyra partier, (v), (kd), (c) och (mp), avstyrkerregeringens förslag om försöksverksamhet medlördagsöppet på Systembolaget. För att markera denstarka enigheten mot regeringens förslag i dennafråga avstår jag i detta sammanhang från att drivaden andra delen av yrkande, nämligenavståndstagande även från lördagsöppet införstorhelger.I propositionen framlagda lagförslagAv utskottet föreslagen ändring i 8 kap. 5 § alkohollagen(1994:1738)Härigenom föreskrivs att 8 kap. 5 § alkohollagen (1994:1738)skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Utskottets förslag------------------------------------------------------8 kap.5 §-----------------------------------------------------Bokföring i rörelse som Bokföring i rörelse somär tillståndspliktig är tillståndspliktigskall vara så utformad skall vara så uformad attatt kontroll av kontroll av verksamhetenverksamheten är möjlig. Den som driverDen som driver rörelsen rörelsen är skyldig attär skyldig att på på anfordran av enanfordran av en tillsynsmyndighet företetillsynsmyndighet förete bokföringshandlingarna.bokföringshandlingarna. Tillståndshavare och denHan är dessutom skyldig som enligt 4 kap. 1 §att lämna statistiska första stycket äruppgifter i enlighet med berättigad att bedrivade föreskrifter som partihandel är skyldigaregeringen eller, efter att lämna statistiskaregeringens bemyndigande, uppgifter i enlighet medAlkoholinspektionen de föreskrifter sommeddelar. regeringen eller, efterregeringens bemyndigande,Alkoholinspektionenmeddelar.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.Socialutskottets offentligautfrågning om den svenskaalkoholpolitiken i ettinternationellt perspektivDatum: Torsdagen den 16 september 1999Tid: 09.00-12.00Lokal: FörstakammarsalenDeltagande inbjudna:från Socialdepartementet:Statssekreteraren , Oberoende alkoholsamarbetet:Sekreteraren direktören verkställande direktören . länspolismästaren ochdrogforskning, Universitet:Professorn utvecklingscentralen försocial- och hälsovården,enheten för alkoholpolitisk forskning, Helsingfors:Forskaren ambassad:Ambassadrådet för Alkohol- ochNarkotikafrågor:Ordföranden har ett ganska kompakt programframför oss, och jag börjar med att hälsa er allavälkomna till socialutskottets offentliga utfrågningom svensk alkoholpolitik. Den svenskaalkoholpolitiken har länge och med stor konsensusvilat på den s.k. totalkonsumtionsteorin, dvs. attvi skall begränsa alkoholskadorna i samhället genomatt minska totalkonsumtionen. I det arbetet har vianvänt oss av olika metoder. Det handlar bl.a. ombegränsad tillgänglighet och en aktiv prispolitik.I en alltmer internationaliserad värld har det idiskussionen rests frågor om de redskap som vi i daganvänder oss av är effektiva eller om det behövs nyametoder för att nå målet att begränsaalkoholskadorna. Regeringen har lagt fram ettförslag om vissa ändringar i alkoholpolitiken somsocialutskottet har framför sig att behandla. Föratt närmare belysa en del av de frågor som behandlasi propositionen har socialutskottet anordnat dennautfrågning. Den tar sikte på svensk alkoholpolitik iett internationellt perspektiv.Än en gång: Ni är alla hjärtligt välkomna.Innan jag lämnar ordet till vår första medverkandevill jag ta upp några praktiska frågor. Utfrågningenkommer att stenograferas, och avsikten är attprotokollet från utfrågningen ska användas sombilaga till det kommande alkoholbetänkandet. Ärendetkommer sedan att behandlas i kammaren den 24november. Eftersom utfrågningen stenograferas villjag be er alla medverkande att ni, i den mån nianvänder OH-bilder, lånar dem till kansliet så attvi kan ta del av dem och få dem in i protokollet.Det kommer att ske simultantolkning eftersom vikommer att ha föredragningar också på engelska. Meddetta ska jag be att få hälsa statssekreterare välkommen och lämnar henne ordet.Ewa : Som ni vet bedriver Sverigesedan lång tid tillbaka en restriktivalkoholpolitik. Det gör vi för att begränsaalkoholens skadeverkningar. Skälet till att bedrivapolitik på detta sätt är att vi vet att missbruk avalkohol utgör ett av våra största folkhälsoproblem.Vi vet också ganska väl från forskningen, bådenationell och internationell, vilka verktyg som ärverkningsfulla när det gäller att påverkakonsumtionsnivån och problemens omfattning. ISverige bedrivs en alkoholpolitik somligger väl i linje med vad forskningen pekar på. Detinnebär att vi vill begränsa tillgängligheten ochframför allt skydda ungdomarna. Till detta kanläggas de folkhälsopolitiska målen som länge haftväldigt stor betydelse för hur alkoholpolitiken harutformats i vårt land.Samhällsutvecklingen har förändratförutsättningarna något för hur vi aktivt ska kunnabedriva denna alkoholpolitik. Det är framför allttvå tendenser som jag vill påpeka. Den ena ärinternationaliseringen och den andraregionaliseringen, eller snarare decentraliseringen,dvs. överflyttningen av verksamheter och beslut frånstat till kommun. Det är dessa tendenser som gör attvi måste se över formerna för vår alkoholpolitik.Under senare delen av 1990-talet har en rad olikaförändringar skett i inom alkoholpolitikensområde. Vi har fått en ny alkohollag. Import ochexport, tillverknings- och partihandelsmonopolen haravvecklats. Nya statliga myndigheter har inrättats,och en rad överflyttningar av verksamheter ochbeslut från stat till kommun har skett.Parallellt med den här utvecklingen har också inommånga områden en ökad internationalisering skett.Det har förstås betytt ett ökat handelsutbyte, ettökat privat resande och närmande till andra ländernär det gäller attityder och värderingar.Internationella influenser och demografiskaförändringar har också gjort att det svenskasamhället är mer heterogent än vad det varittidigare. Bruket av alkohol har förändrats, och vihar tagit intryck från alkoholkulturen i andraländer. Detta tillsammans med det svenska EU-medlemskapet har förstås på många sätt förändratgrunden och förutsättningarna för den svenskaalkoholpolitiken.Sociala hänsyn har länge präglat den svenskaalkohollagstiftningen. Som jag nämnde harskyddet för ungdomarna gått som en röd tråd genomalkoholpolitiken. Förbudet att överlåta alkohol tillungdomar, åldersgränser vid inköp av alkohol liksomvid servering av alkohol på restauranger är exempelpå detta. Detta synsätt tillsammans med målet attbegränsa alkoholens skadeverkningar genom att minskaden totala konsumtionen ligger naturligtvis fastinom alkoholpolitiken.Systembolagets detaljhandelsmonopol kvarstår efterSveriges inträde i EU och har dessutom av befunnits vara förenligt med EG-rättensregler för fri rörlighet för varor. Förutsättningenför detta är ändå att monopolet fungerar icke-diskriminerande. Skälet till att iförhandlingarna med EU drev bibehållandet avdetaljhandelsmonopolet så oerhört kraftfullt är attvi är alldeles övertygade om att ett statligtdetaljhandelsmonopol är ett av de effektivastemedlen för att begränsa alkoholskadornas utveckling,inte minst när det gäller skyddet av ungdomar. Vi ärövertygade om att ålderskontrollen fungerar absolutbäst i ett detaljhandelsmonopol.Sveriges viktigaste alkoholpolitiska medel för attbegränsa totalkonsumtionen och därmed skadorna ärfortfarande detaljhandelsmonopol och prispolitik.Med detta sagt måste vi också söka nya metoder fördet förebyggande arbetet. Det betyder att samhälletsinsatser måste effektiviseras, och vi måste ocksåsamfällt använda de resurser vi har på ett bättresätt. Det betyder bl.a. att resurserna måste satsasdär behovet är som störst. Totalkonsumtionen måstebegränsas genom insatser som riktar sig framför alltmot storkonsumenter och olika riskgrupper och isådana situationer där konsumtion av alkoholdefinitivt inte är tillåten - jag tänker på barnensuppväxtmiljö, trafik, arbetsliv, graviditetsperioderosv. Det är dessa insatser, de målinriktadeinsatserna, som måste bli mer träffsäkra.Detta är tendenser som vi kan se ocksåinternationellt när vi tittar på huralkoholpolitiken utformats. har den svenskaalkoholpolitiken varit mycket effektiv ochframgångsrik i en internationell jämförelse. Bådeförsäljningen av alkohol och den alkoholrelateradedödligheten är klart mycket lägre i än iandra länder. Detta gäller också om man tar hänsyntill det s.k. mörkertalet, alltså hembränning,svartsprit, smuggling osv. Trots att vi kanske kanmisstänka att den tendensen är större i vårt land äni övriga har den svenska alkoholpolitikenvarit mycket mer framgångsrik än andra länders iEuropa.Vad vi kan se i våra kontakter med andra europeiskaländer är att man också nere i verkligenbörjar intressera sig och oroa sig för den storaalkoholkonsumtionen inte minst bland ungdomarna.Andelen 15-åringar som berusar sig minst en gång iveckan är t.ex. dubbelt så hög i ochTyskland som i . Den är tredubbelt så hög iDanmark och i . I anses ungefär enmiljon dödsfall kunna relateras tillalkoholen. Också medger att den högaalkoholkonsumtionen är ett av de storafolkhälsoproblemen inom unionen som man måsteangripa. Därför har föreslagit och fåttpengar från kommissionen för en länderjämförandestudie om alkoholproblemens omfattning som ocksåinkluderar en jämförelse av de olika EU-ländernasalkoholpolitik och vilka åtgärder som vidtas. Påsvenskt initiativ diskuteras nu en gemensamfolkhälsostrategi på alkoholområdet inom Europeiskaunionen.Samtidigt måste vi alla inse att vi inte längrelever isolerade från omvärlden. Hundratusentals bådevuxna och ungdomar från vårt land reser uti världen och tar förstås intryck från andramänniskors vanor och andra länders alkoholkultur.Detta betyder inte att den pånågot sätt ska göra avkall på den fördaalkoholpolitiken och ambitionen, men vi måste ocksågöra det tillsammans med andra länder. Vi influerasav och samarbetar med andra länder och aktörer.Tillsammans ska vi t.ex. inom EU utforma en effektivoch social alkoholpolitik. Vi känner alltmera attdet finns ett oerhört gehör i bilaterala kontakter,men också i EU-sammanhang får vi upp de här frågornapå dagordningen. Vid EU:s senaste hälsoministerrådfick starkt stöd för behovet av en framtidaEU-strategi på alkoholområdet.Sverige har som sagt tillsammans med fåttEU-pengar från kommissionen för att genomföra tvåländerjämförande studier om alkoholproblemensomfattning och folkhälsoeffekter och om huralkoholpolitiken ser ut i samtliga EU-länder. De härstudierna ska slutföras under det svenskaordförandeskapet i EU och utgöra ettvetenskapligt underlag för kommissionens fortsattaarbete med alkoholfrågor på folkhälsoområdet.Den oro som vi ändå alla känner för attalkoholmissbruket ska öka, framför allt blandungdomar, måste förstås mötas med konkreta ochtrovärdiga åtgärder och tillsammans med ungdomar ochi den närmiljö där ungdomar vistas och där deinsatser som görs kan bli mer verkningsfulla. Det ärregeringens övertygelse att alkoholkonsumtionen kanhållas nere bland ungdomar genom ett gemensamtengagemang.Detta är ett av skälen till att har tagitinitiativ till en europeisk påministernivå som ska hållas i i december2000. Det är på temat alkohol och unga människor iEuropa. En plan för WHO:s framtida hälsofrämjandearbete håller på att tas fram och ska presenteras påden här konferensen, liksom resultatet från deländerjämförande studierna. Vår förhoppning är atten Stockholmsdeklaration om ungdomar och alkohol skautgöra en viktig plattform för det alkoholpreventivaarbetet i det nya millenniet i Europa.Ibland beskrivs EU-medlemskapet som en försvårandeomständighet när det gäller att bedriva en effektivalkoholpolitik i vårt land. har valt att blimedlem i EU.