bet · GM01TU4 · 1999-03-02 00:00:00 — 9 (m)13. beträffande småföretagens utvecklingsmöjligheteratt avslår motion 1998/99:T808 yrkande 6,14. beträffande konsekvenser av elektronisk handelatt avslår motion 1998/99:T808 yrkande 7,15. beträffande kryptering och digitala signatureratt avslår motionerna 1998/99:T802, 1998/99:T805,1998/99:T808 yrkandena 4 och 5, 1998/99:T809 yrkande 4 och1998/99:T818 yrkande 10,16. beträffande regeringens skrivelse 1997/98:190Elektronisk handelatt lägger regeringens skrivelse1997/98:190 till handlingarna,IT-omställningen i samhället . beträffande 2000-arbetets ledning och organisationatt avslår motion 1998/99:T9,res. 10 (m)18. beträffande omställningsarbetet inom olikasamhällssektoreratt avslår motionerna 1998/99:T10 och1998/99:T11,19. beträffande kostnader, redovisning och avställning avkärnkraftsreaktoreratt avslår motion 1998/99:T12,res. 11 (mp)20. beträffande personnummeratt avslår motion 1998/99:T8,21. beträffande regeringens skrivelse 1998/99:40Lägesrapport om IT-omställningen i samhället inför år 2000att lägger regeringens skrivelse1998/99:40 till handlingarna.Stockholm den 2 mars 1999På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: MonicaÖhman (s), (), (), (),(), (), (), TomHeyman (m), (),(), (), Skånberg (kd), BirgittaWistrand (m), (), (), () och StureArnesson (v). Övergripande utgångspunkter (mom. 1)(), Tom (), () och () anför:Vi anser att som mål för IT-politiken bör gälla attSverige skall vara en av den globalautvecklingens främsta nationer när det gäller varjedel av utnyttjandet av IT. I stället för att inriktapolitiken på regleringar, likformighet och storanationella enhetsprogram måste politiken göra detlättare för människor och företag att utvecklas idet samhälle som successivt ersätterindustrisamhället.Det betyder att statens verksamhet snabbt böranpassas till IT-samhället. Alla statligamyndigheter, verk och företag bör ha en strategi föranvändningen av IT som en viktig del i sittinformationsuppdrag till medborgarna och företagen.Det finns däremot ingen anledning för det offentligaatt driva kommersiella webbplatser och därmedkonkurrera med privata aktörer. Regeringen bördärför skyndsamt återkomma till med för-slag till samlade riktlinjer för webbaseradinformation och användningen av Internet förkommunikation med medborgarna.Vi anser även att det är oklart vem som iregeringen har ansvar för IT-frågan. har desenaste åren tappat farten i introduktionen avinformationstekniken på olika samhällsområden.Det är framför allt tre uppgifter som bör sättasi förgrunden, nämligen att skolan ges tillgång tillinformationsteknikens alla möjligheter, att denoffentliga förvaltningen görs effektivare ochöppnare samt att sekelskiftesövergången ombesörjs påett kompetent och ansvarsfullt sätt. Kan interegeringen leda så att dessacentrala uppgifter sköts på ett tillfredsställandesätt bör ersättas av ett organ medett entydigt mandat och med nödvändiga resurser föratt kunna skapa inspiration och ledning för Sverigesanvändning av informationstekniken.Vi vill även erinra om att Telias infrastruktur harbyggts upp med avgifter som erlagts av telekunderna.Den monopolställning som har genom att förfogaöver detta nät utgör en effektiv spärr förkonkurrerande företag att erbjuda liknande tjänster.Vi förordar därför att andra operatörer ges ökademöjligheter att i konkurrens utnyttja nätet.I övriga delar av detta avsnitt delar vimajoritetens uppfattning.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande övergripande utgångspunkteratt med bifall till motionerna 1998/99:T818yrkandena 1, 13 och 14, 1998/99:T813 yrkande 1 och1998/99:K282 yrkande 3 samt med avslag på motionerna1998/99:T803 yrkandena 1, 6, 7 och 11 samt 1998/99:T808yrkande 2 som sin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,2. Övergripande utgångspunkter (mom. 1)() och ()anför:Vi anser att det stora problemet inom IT-området ärde skillnader som finns i tillgång och användning avIT mellan människor från olika socialgrupper, mellanmän och kvinnor, mellan människor i olika åldrar,mellan funktionshindrade och icke funktionshindrade,mellan hög- och lågutbildade och mellan storstadsboroch glesbygdsbor. Att utjämna klyftor mellan olikasamhällsgrupper bör därför vara ett av deprioriterade områdena inom IT-politiken.Vi anser vidare att den nationella IT-strategin börtillföras målet att främja och påskynda utvecklingenav det ekologiskt uthålliga samhället. IT öppnarmöjligheter vad gäller hushållningen av varor.Pappersåtgången kan minskas drastiskt. Elektroniskdokumenthantering, ökad användning av elektroniskpost, elektroniska konferenser och annaninformationsteknik kan ge lägre miljöbelastning änom motsvarande funktioner hanteras med äldre teknik.Även behovet av lokaler minskar eftersom lager,arkivrum, kontorsytor, etc. kan göras mindre. Ökathemarbete leder till ett ökat utnyttjande avbefintliga byggnader. Framför allt kan utökad IT-användning ge en väsentlig minskning avtransportbehovet, vilket ger stora miljövinstereftersom transportsektorn är den sektor som gerstörst negativ påverkan på miljön. Ur miljösynpunktär detta välkommet eftersom energiåtgång ochmaterialåtgång per capita minskar.Staten har i allmänhet stått för finansieringen aven stor del av den utbildning och forskning somutgör företagens intellektuella kapital. Eftersomdet sällan är privatekonomiskt lönsamt att satsa påsådan utbildning och forskning som i första handkommer till kollektiv nytta är det nödvändigt attstat och kommuner tar på sig detta ansvar. Men detär också ett samhälleligt slöseri - och en orättvisagentemot skattebetalarna - att delar av dettakapital utan vidare kan monopoliseras av ettprivatägt företag och dess aktieägare. Staten bordedärför bli bättre på att själv söka patent och ta inroyalties på de nya idéer och produkter som tas frami den skattefinansierade forskningen. Men självklartskall staten också se till att de kunskaper som tasfram med skattemedel kommer hela samhället - bådeföretag och enskilda - till godo.Staten kan bara i en mycket begränsad omfattningstyra den trafik som går på de elektroniska vägarna.Men man borde kunna använda sitt ägande i sina olikaIT-företag till att skapa ett slags motsvarighettill på IT-området. Det måste varaen politisk uppgift att se till att tillgänglighetentill de olika näten inte förbehålls eninformationsteknisk elit utan att alla kan användaden nya tekniken till rimliga kostnader. Principenbör vara politiskt ansvar och samhällsägande förmaximal tillgänglighet och stor frihet för denenskilde att använda denna samhälleliga teknik.Staten bör således aktivera sitt ägande i sina - och inte sälja ut destrategiska tillgångarna. Mot denna bakgrund bör enutredning tillsättas om att inrätta en motsvarighettill på IT-området, Statens databanverk.I övriga delar av detta avsnitt delar vimajoritetens uppfattning.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande övergripande utgångspunkteratt med bifall till motion 1998/99:T803 yrkandena 1,6, 7 och 11 samt med avslag på motionerna 1998/99:T808 yrkande2, 1998/99:T818 yrkandena 1, 13 och 14, 1998/99:T813 yrkande 1och 1998/99:K282 yrkande 3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,3. Övergripande utgångspunkter (mom. 1)() anför:Jag anser att informationstekniken kan bidra såvältill en positiv utveckling inom alla samhällsområdensamtidigt som den riskerar att leda till att nyaklyftor skapas. Vilken effekt som blir dominerandeberor till stor del på den strategi som riksdagenformulerar. Ett fundamentalt krav är att klara ochtydliga spelregler utformas för marknadens aktörer.Grunden för reglerna bör vara att främja konkurrensoch jämförbarhet mellan olika operatörer för attsätta konsumentens behov och intressen främst. Föratt främja konkurrensen bör därför en översyn görasav telelagen så att fåreffektiva sanktionsinstrument i det fall derassynpunkter på hur konkurrensen hanteras inteefterlevs.I övriga delar av detta avsnitt delar vimajoritetens uppfattning.Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande övergripande utgångspunkteratt med bifall till motion 1998/99:T808 yrkande 2och med avslag på motionerna 1998/99:T803 yrkandena 1, 6, 7och 11, 1998/99:T813 yrkande 1, 1998/99:T818 yrkandena 1, 13och 14 och 1998/99:K282 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,4. Bredbandsutbyggnad m.m. (mom. 2)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och () anför:Vi anser att staten bör ha som huvuduppgift attgarantera informationsteknikens infrastruktur och setill att möjligheter till snabb kommunikation finnsi hela landet. Det innebär att bredbandsuppkopplingskall vara möjlig för företag och hushåll i helaSverige till en rimlig kostnad. bör i första hand ske på marknadensvillkor. Staten har ett särskilt ansvar att drivautvecklingen snabbare på tre områden. Det handlar omskolan, vården och glesbygden. För att kunnautveckla bruket av informationstekniken bör landetssamtliga grund- och gymnasieskolor vara uppkopplademed bredbandsförbindelser så att videokonferensermöjliggörs . För glesbygd, särskilt iNorrland, kan det bli nödvändigt att lämna särskiltstöd för uppkoppling. Stödet skall i så fall varabegränsat till nödvändig infrastruktur och dentekniska lösning som väljs skall bestämmas lokalt.Aktörerna på marknaden bör kunna bygga huvuddelenav näten på kommersiella grunder. Staten har därmedendast ett ansvar i de fall där ingen utbyggnadannars skulle komma till stånd. Staten bör dockvarken bygga, äga eller driva bredbandsnäten utan istället handla upp bredbandskommunikation av privataaktörer. Tekniken för att ge alla landets skolor,hushåll och företag tillgång tillbredbandskommunikation kan komma att variera.Befolkningsunderlag och avstånd kommer att styravilka tekniska lösningar - radio, satellit,optokabel, elnät eller mobiltelefoninät - som väljs.Vidare bör prövas möjligheten att stimulera ochpåskynda en utbyggnad genom att införa möjlighet förhushållen att få göra ROT-avdrag för att dra inbredbandsförbindelse i hemmen.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande bredbandsutbyggnad m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:T813 yrkande2, 1998/99:T818 yrkande 2 och 1998/99:K282 yrkande 6 och medavslag på motionerna 1998/99:T2, 1998/99:T214 yrkande 17,1998/99:T227 yrkande 5, 1998/99:T231 yrkande 9, 1998/99:T801yrkande 2, 1998/99:T808 yrkande 1, 1998/99:T811, 1998/99:T814,1998/99: K231 yrkandena 7 och 9, 1998/99:N237 yrkande 5 och1998/99: N335 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,5. Bredbandsutbyggnad m.m. (mom. 2)() och ()anför:Vi anser att hela befolkningen bör få tillgång tillIT. Staten bör därför ge i uppdrag att utredavad ett fibernät till alla företag i landet skullekosta. bör ges i uppdrag att utredakostnaden för ett fibernät till alla hushåll ilandet. För att förnya strukturen och påskyndafiberutbyggnaden till hushållen bör möjlighetinföras till s.k. ROT-avdrag.Vi anser vidare att det behövs en förbättradsamordning mellan IT-projekt som finansierasoffentligt respektive marknadsmässigt.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande bredbandsutbyggnad m.m.att med bifall till motion 1998/99:N335 yrkande 6och med avslag på motionerna 1998/99:T2, 1998/99:T214 yrkande17, 1998/99:T227 yrkande 5, 1998/99:T231 yrkande 9,1998/99:T801 yrkande 2, 1998/99:T808 yrkande 1, 1998/99:T811,1998/99:T813 yrkande 2, 1998/99:T814, 1998/99:T818 yrkande 2,1998/99:K231 yrkandena 7 och 9, 1998/99:K282 yrkande 6 och1998/99:N237 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,6. Bredbandsutbyggnad m.m. (mom. 2)() anför:Jag anser att informationstekniken skall komma allatill del, oavsett kön, ålder, social och ekonomiskbakgrund eller var man bor i landet. En strategi fördetta innebär bl.a. satsningar på att bygga utinfrastrukturen i hela landet. Genombredbandskommunikation i alla delar av landet ökarmöjligheten för företag att etablera sig utanför detätbefolkade områdena runt storstäderna. Enförutsättning för att detta skall ske är attkommunikationen sker med samma prestanda och på likaekonomiska villkor i hela landet.Traditionellt har staten tagit ansvar för landetsinfrastruktur och de stora satsningar som gjorts.Centerpartiet menar att staten inte helt kanfrånhända sig ansvaret för utbyggnad av en digitalinfrastruktur. Ett statligt ansvarstagande innebärockså en garanti för allas tillgång tillinfrastrukturen på lika villkor.Den snabbaste tillgängliga tekniken ärfiberoptiska förbindelser. menar attmycket talar för att en snabb utbyggnad av fibertill hemmen skulle kunna bidra till ett teknisktsprång som leder till utveckling och förbättradkonkurrenskraft i hela landet. En tänkt utbyggnad avfiber till hemmen skulle innebära att staten tog ettansvar för att bygga den finmaskiga digitalainfrastrukturen - de elektroniska grusvägarna - tillvarje hem och arbetsplats. Marknadens aktörer bördärefter få konkurrera om trafiken på förbindelsermellan knutpunkter dit hushållen ansluts - dedigitala motorvägarna. Jag förordar mot dennabakgrund att regeringen låter utreda hur enutbyggnad av ett finmaskigt fibernät kan ske ochtill vilken kostnad.Jag anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande bredbandsutbyggnad m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:T214 yrkande17 och 1998/99:T808 yrkande 1 och med avslag på motionerna1998/99:T2, 1998/99:T227 yrkande 5, 1998/99:T231 yrkande 9,1998/99:T801 yrkande 2, 1998/99:T811, 1998/99:T813 yrkande 2,1998/99:T814, 1998/99:T818 yrkande 2, 1998/99:K231 yrkandena7 och 9, 1998/99: K282 yrkande 6, 1998/99:N237 yrkande 5 och1998/99:N335 yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,7. Prissättning (mom. 3)(), () och TuveSkånberg (kd) anför:Vi anser att en snabb utbyggnad av den elektroniskainfrastrukturen måste prioriteras. De är en viktigförutsättning för att skapa fler arbetstillfällenöver hela landet. Snabba IT-förbindelser germöjligheter för distansarbete och småföretagare attbo och arbeta även på landsbygd och i glesbygd. Iavvaktan på ett nationellt nät av fiberoptiskaförbindelser kommer dock andra tekniker att behövassom ISDN eller liknande. är det dock ca15 % av Telias kunder som inte erbjuds ISDN tillrimlig kostnad. Exempelvis kan en ISDN-anslutning 35km från kosta vilket kan jämförasmed ett anslutningspris på iStockholm. I extremfall kan priset på en ISDN-installation uppgå till 60 000 kr.Vi bedömer att dessa prisskillnader är orimliga.ISDN eller motsvarande bör göras tillgängligt föralla på lika villkor, dvs. anslutningsavgiften börvara densamma över hela landet. Vidare bör enlikvärdig prissättning på tele- ochkommunikationstjänster finnas i hela landet.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande prissättningatt med bifall till motionerna 1998/99:T201 yrkande1, 1998/99:T223 yrkande 7, 1998/99:T801 yrkande 1,1998/99:T807, 1998/99:T812, 1998/99:N275 yrkande 8 och1998/99:N337 yrkande 4 samt med anledning av motion1998/99:T231 yrkande 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,8. Domännamn (mom. 4)(), Tom (), () och () anför:Vi anser att den nuvarande organisationen fördomännamnshanteringen i är väl anpassad tillmarknadens krav och fungerar väl. Statskontoret harockså i en utredning om Internet angett attregelverket för hanteringen av domännamn förtoppdomänen .se är tillfyllest. Statskontoretbedömde vidare att organisationen fördomännamnshanteringen har förutsättningar attfungera bra. I sammanhanget kan tillfogas att varkenNIC-SE eller dess ägare ärvinstdrivande och att det inte finns några privataägarintressen. Eventuellt överskott som intefonderas avses användas för forskning ochutveckling av Internet i Sverige.Vi anser mot denna bakgrund att det inte behövsnågon ytterligare reglering av den svenska . Risken är uppenbar att en omfattande regleringskulle innebära att utvecklingen stannar av. Detbetyder att det nu pågående utredningsarbetet omdomännamnshanteringen bör avbrytas. Vi vill vidareframhålla att det är mycket angeläget att Sverigeinternationellt arbetar för att utvecklingen avInternet sker på användarnas villkor och atteventuell lagstiftning och myndighetskontrollbegränsas. Vår bedömning är att det skulle varaförödande för .se-domänen om vi avviker fråninternationell praxis.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande domännamnatt med bifall till motion 1998/99:T818 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,9. Reformarbetets inriktning (mom. 12)(), Tom (), () och () anför:Vi anser att den elektroniska handeln kan bidra tillmånga välfärdsvinster samt i flera fall även tillmiljövinster. Det är därför av vikt attförutsättningar skapas för en effektiv elektroniskhandel. Regeringens "vänta-och-se-attityd" tillelektronisk handel riskerar dock att medföra attvissa handelssituationer kommer att omfattas av ettjuridiskt vakuum där ingen vet vad som gäller. Detinnebär att lagstiftaren frånhänder sig möjlighetenatt på ett tidigt stadium skapa tydligaförutsättningar för handeln och därmed ocksåriskerar att utvecklingen avstannar på grund av detosäkra läget.Vi förordar i stället att ett målmedvetetreformeringsarbete påbörjas och attresultatet av detta arbete anpassas till en fortsattutveckling av den elektroniska handeln. Vi villvidare påtala att lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av transporter m.m. avalkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukterutgör en allvarlig inskränkning i det personligaintegritetsskyddet som på intet sätt kan motiverasmed eventuella risker för skatteundandragande.Regeringen bör därför föreslå förändringar av dennalag.Vi anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande reformarbetets inriktningatt med bifall till motion 1998/99:T818 yrkande 12och med anledning av motion 1998/99:T809 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,10. 2000-arbetets ledning och organisation(mom. 17)(), Tom (), () och () anför:Vi bedömer att osäkerheten om riskerna ochkonsekvenserna av 2000-problematiken fortfarande äralldeles för stor. Säkerhetsfrågor och beredskap förinfrastruktur inom kritiska områden somelförsörjning och telekommunikationer måste geshögsta prioritet. Tidsfristen är nu mycket kort ochtillgången till IT-kompetens, framför allt vadgäller de äldre systemen, är begränsad. Det gälleratt koncentrera all tillgänglig kompetens och kraftpå säkerhetsarbetet för att begränsasäkerhetsrisker, minska sårbarheten och bygga uppreservsystem.Den uppföljning av IT-omställningen inför år 2000som initierats av regeringen är helt otillräckligoch måste kompletteras med en kraftfull som ges resurser och uppdrag att svaraför samordning och ledning. Regeringen bör därförgöra en kraftfull satsning på säkerhetsarbete ochsäkerhetstänkande vilken dessutom kommer att utgöraen viktig framtidsinvestering.Vi anser att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande 2000-arbetets ledning och organisationatt med bifall till motion1998/99:T9 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,11. Kostnader, redovisning och avställningav kärnkraftsreaktorer (mom. 19)() anför:Jag anser att regeringens redovisning av kostnadenför IT-omställningen är både knapphändig och osäker.Fortfarande saknas fullständiga uppgifter omkostnaderna för omställningsarbetet för en radsamhällsområden. Vidare gäller attberedskapsåtgärder som kan bli nödvändiga i mångafall inte har kostnadsberäknats. De uppgifter somhittills har redovisats har heller intekompletterats med någon konsekvensbeskrivning sombelyser hur den slutliga finansieringen skall lösaseller vilka andra projekt som måste senareläggas.Miljöpartiet kräver därför att regeringen snaraståterkommer till med en redovisning avberäknade kostnader inom det statliga området ochkonsekvenser för statsbudgeten.Jag konstaterar vidare att det i regeringensskrivelse redovisas uppenbara problem när det gällerstyrningen av IT-omställningen. Statskontoretslägesredovisning bekräftar attarbetet går långsammare än planerat. Flertaletmyndigheter är försenade i sitt arbete medprovningen av år 2000-säkringen. Statskontoretbedömer också att risken för ytterligare förseningarär betydande. Det är därför högst osannolikt attregeringen verkligen lyckas uppnå driftsklara 2000-säkrade system inom drygt som manföresatt sig. Frågan blir då vad regeringen har förberedskap om man skulle stöta på ytterligareproblem. Regeringen bör därför under våren 1999redovisa för hur man avser att agera omIT-omställningen under andra halvåret 1999fortfarande uppvisar brister som gör att säkerheteninom samhällsviktiga funktioner inte kan garanteras.Miljöpartiet de gröna anser vidare att riskerna förfel i något drift- eller säkerhetspåverkandedatasystem i kärnkraftsreaktorerna är väsentligtstörre vid omslaget till årtalet 2000 än de ärnormalt. Därför bör de svenska kärnkraftsreaktorernastängas under timmarna /2000.Jag anser att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande kostnader, redovisning och avställning avkärnkraftsreaktoreratt med bifall till motion 1998/99:T12 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,yttrande1998/99:FöU2yLägesrapport om IT-omställningen isamhället inför år 2000Till trafikutskottetFörsvarsutskottet vill härmed yttra sig överskrivelse 1998/99:40 Lägesrapport om IT-omställningen i samhället jämte vissamotioner som väckts med anledning av skrivelsen.RegeringenI skrivelsen redovisas av regeringen vidtagna ochplanerade åtgärder beträffande IT-omställningeninför . Till grund för regeringens bedömningi skrivelsen ligger de redovisningar sommyndigheterna lämnat till regeringen den 1 okotober1998. Redovisningar skall också lämnas den 1 mars1999 och den 1 oktober 1999.Regeringens slutsatser och bedömning av aktuelltläge är att det ökade teknikberoendet i samhällettotalt sett har lett till ökad sårbaret. Ettytterligare problem är att många samhällsviktigafunktioner inbördes är beroende av varandra. Densammantagna risken för störningar i samhället ärmycket större än den risk som varje samhällsfunktionför sig upplever.Enligt regeringen har medvetenheten om år 2000-frågan ökat väsentligt hos myndigheternas ledningunder . De flesta myndighetertar nu frågan på stort allvar och arbetet med attsäkra den egna verksamheten har kommit en god bit påväg.Med det underlag som finns tillgängligt kanregeringen inte med säkerhet uttala sig om riskenför störningar i de för samhället viktigastesektorerna. Sektorsmyndigheternas arbete med attgranska och driva på det fortsatta arbetet, följaupp testresultat samt skapa beredskap för eventuellastörningar måste därför högprioriteras under år1999.Vissa kommuner har inte kommit tillräckligt långt iarbetet, vilket regeringen bedömer som oroväckandemot bakgrund av kommunernas viktiga uppgifter somdistributörer av el, värme och vatten, m.m.Störningar inom kommunerna kan leda tillkonsekvenser inte bara för deras invånare utan ävenför samhället i stort.Regeringen bedömer också bl.a. att medvetenheten påmånga håll i samhället är alltför lågoch måste höjas. Inte minst gäller detta små ochmedelstora företag samt konsumenter. Takten påarbetet med IT-omställningarna måste ökas väsentligtbland små och medelstora företag för att undvikadriftstopp och kedjeeffekter. Regeringen kan intenog poängtera hur viktigt det är att alla -myndigheter, kommuner, landsting, företag,branschorganisationer och andra aktörer - tar sittansvar och driver på omställningsarbetet.MotionernaFörsvarsutskottet behandlar följande yrkanden i demotioner som väckts med anledning av skrivelsen.I motion 1998/99:T9 av m.fl. (m)pekar motionärerna bl.a. på den brist påhandlingskraft som präglar arbetet med IT-omställningen ute i kommuner ochlandsting. Motionärerna understryker därför viktenav att staten inte helt överlämnar ansvaret tillkommuner och landsting.