bet · GM01SkU9 · 1999-02-16 00:00:00 — Regeringen anserdärför att skattemyndigheterna på samma sätt sompolis- och tullmyndigheter skall ha rätt attbehandla personuppgifter automatiserat i sinbrottsutredande verksamhet.Regeringen konstaterar att skattemyndigheternaredan med stöd av person-uppgiftslagens bestämmelserkan behandla personuppgifter helt eller delvisautomatiserat i den brottsutredande verksamheten.Behandlingen av person-uppgifter iskattemyndigheternas brottsutredande verksamhetkommer emellertid att omfatta integritetskänsligauppgifter och kräver därför en högre skyddsnivå änvad personuppgiftslagen garanterar. Regeringen anserdärför att behandlingen av personuppgifter iskattemyndigheternas brottsutredande verksamhetskall regleras i en särskild lag om behandling avpersonuppgifter vid skattemyndigheternas medverkan ibrottsutredningar. Eftersom behandlingen i mångafall kommer att omfatta uppgifter om enskildapersoner, är det enligt regeringen viktigt attbeakta integritetsaspekten. Med tanke på detallmänna intresset av att skattemyndigheterna skallkunna bekämpa brott så effektivt som möjligt, anserregeringen emellertid att det är viktigt att hinderför ett rationellt utnyttjande av ADB-stöd ochkommunikationsteknik inte ställs i störreutsträckning än vad som är nödvändigt med hänsyntill intresset av att skydda den personligaintegriteten.När det gäller den nya lagens förhållande tillpersonuppgiftslagen anser regeringen att debestämmelser som skall gälla förskattemyndigheternas behandling av personuppgifter ianledning av brott inom skatteområdet bör, i likhetmed motsvarande bestämmelser i polisdatalagen, hapersonuppgiftslagen som utgångspunkt. Kraven påbehandling av personuppgifter bör med tanke påverksamhetens natur inte i någon del vara lägreställda än vad som följer av personuppgiftslagen. Ifråga om särskilt integritetskänsliga inslag iverksamheten bör kraven på behandlingen i ställetvara avsevärt högre. Regeringen påpekar vidare attflertalet remissinstanser har framhållit behovet aven enhetlig reglering i fråga om behandling avpersonuppgifter inom den brottsutredandeverksamheten. Regeringen instämmer i detta ochföreslår därför att den nya lagen endast skallinnehålla de särbestämmelser som är nödvändiga.Vad gäller förhållandet till polisdatalagenframhåller regeringen att det är av betydelse attsamma förutsättningar för behandling avpersonuppgifter och samma regler till skydd för denenskilde mot oriktig behandling och integri-tetsintrång tillämpas oavsett om det är poliseneller skattemyndigheten som företarbrottsutredningen. En lag om behandling avpersonuppgifter i skattemyndigheternasbrottsbekämpande verksamhet bör enligt regeringendärför i princip utformas så att förutsättningarnaför behandlingen är desamma som gäller för polisen.Regeringen framhåller därutöver att det också kanantas att skattemyndigheterna med de nyaarbetsuppgifterna kommer att ha ett ökat behov avatt kunna byta personuppgifter med polisen.Likalydande bestämmelser om behandling avpersonuppgifter torde enligt regeringen underlättaett sådant informationsutbyte och även minska riskenför att utbytet medför integritetsintrång och enoriktig behandling av personuppgifter.Lagens tillämpningsområde - ändamålet medbehandlingenRegeringen föreslår att lagen skall gälla vidbehandling av personuppgifter i skattemyndigheternasverksamhet för att förebygga brott samt vid spaningoch utredning i fråga om brott som avses i lagen omskattemyndigheters medverkan i brottsutredningar.I skälen för sitt förslag anför regeringen att denverksamhet som skattemyndigheter bedriver med stödav den nämnda lagen utan inskränkning bör omfattasav rätten att behandla personuppgifter. Regeringenkonstaterar att denna verksamhet inte omfattas avEuropaparlamentets och rådets direktiv /46/EG omskydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödetav sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet).Avvikande bestämmelser kan därför meddelas utan attdet står i strid med direktivet.Regeringen anför vidare att den nya lagenhuvudsakligen skall gälla för automatiseradbehandling av personuppgifter. Enligt regeringenskall lagen tillämpas på behandling endastom uppgifterna ingår i eller avses ingå i enstrukturerad samlig av personuppgifter vilka ärtillgängliga för sökning eller sammanställningenligt särskilda kriterier.Behandling av känsliga personuppgifterRegeringen föreslår att skattemyndigheterna skall hamöjlighet att behandla känsliga personupgifter iannan verksamhet än underrättelseverksamhet om detär oundgängligen nödvändigt för syftet medbehandlingen.I skälen för sitt förslag konstaterar regeringenatt personuppgiftslagen innehåller en bestämmelse omförbud mot behandling av känsliga personuppgifter.Enligt 13 § personuppgiftslagen är det förbjudet attbehandla person-uppgifter som avslöjar ras elleretniskt ursprung, politiska åsikter, religiös ellerfilosofisk övertygelse eller medlemskap ifackförening. Det är också förbjudet att behandlasådana personuppgifter som rör hälsa ellersexualliv. Det finns vissa undantag från förbudet,framför allt om den registrerade har samtyckt tillbehandlingen. Regeringen konstaterar att undantagenfrån förbudet inte är tillämpliga påbrottsbekämpande verksamhet.Regeringen anför vidare att det vid brott inomskatteområdet sällan torde komma i fråga attbehandla känsliga personuppgifter. Det sakligabehovet för ett undantag från förbudet kan enligtregeringen därför ifrågasättas. Det kan dock inteuteslutas att känsliga personuppgifter kan förekommai en utredning rörande skattebrott. I enskatteutredning är det enligt regeringen inteovanligt att sådana uppgifter förekommer. Uppgifterfrån en skatteutredning måste oftast hämtas in nären förundersökning har påbörjats. Regeringen anföratt det inte är möjligt att sortera bort de känsligapersonuppgifter som kan finnas i det inhämtadematerialet. Enligt regeringens mening skall därförkänsliga personuppgifter få behandlas i bl.a. enförundersökning om förutsättningarna i övrigt förbehandlingen är för handen.När det gäller behandling av känsliga uppgifter iunderrättelseverksamhet är enligt regeringensituationen en annan. I skattemyndighetensunderrättelseverksamhet finns större möjligheter attundvara känsliga personuppgifter utan att detpåverkar den pågående undersökningen. Regeringenanser att känsliga uppgifter därför inte bör fåbehandlas i skattemyndigheternas under-rättelseverksamhet.Regeringen konstaterar vidare attSkattekriminalregisterutredningen föreslagit attkänsliga personuppgifter inte skall få användas somsökbegrepp vid sökning i ett register. Enligtregeringens mening är de grundläggande kraven somgäller vid behandling av personuppgiftertillräckliga för att tillgodose behovet av skydd förden personliga integriteten. Någon särskild bestäm-melse om sökbegränsningar behövs därför inte.Kvarstående brottsmisstankarRegeringen föreslår att uppgifter ombrottsmisstankar skall få behandlas för annatändamål än arkivering även om en förundersökning,som gäller ett brott som anges i 1 § lagen omskattemyndigheters medverkan i brottsutredningar,har lagts ned på grund av bristande bevisning. Somförutsättning härför skall gälla att den misstänktefortfarande är skäligen misstänkt för brottet ochatt uppgifterna behövs för att förundersökningenskall kunna tas upp på nytt.Vidare föreslår regeringen att i de fall åtal moten person har lagts ned eller om personen genom endom som har vunnit laga kraft har frikänts, får upp-gifter om brottsmisstanken behandlas endast omförundersökningen tas upp på nytt eller för prövningav särskilt rättsmedel enligt 58 kap. rättegångs-balken.Utlämnande av uppgifterRegeringen anser att särskilda bestämmelser om näruppgifter får lämnas ut endast behövs i fråga omutlämnande för framställning av rättsstatistik ochutlämnande av uppgifter till utlandet. Regeringenföreslår därför att sådana bestämmelser införs i dennya lagen.I skälen för sitt förslag anför regeringen attsärskilda bestämmelser om utlämnande av uppgifter ärav betydelse endast i den mån sekretess gäller föruppgifterna. Uppgifter som behandlas iskattemyndigheternas brottsbekämpande verksamhetomfattas av sekretess enligt 5 kap. 1 § och 9 kap.17 § sekretesslagen (1980:100). Enligt dessabestämmelser gäller sekretess bl.a. för uppgift somhänför sig till förundersökning i brottmål och förangelägenhet som avser användning av tvångsmedel isådant mål. Sekretess gäller också i annanverksamhet för att förebygga brott elleråklagarmyndighets, tullmyndighets ellerKustbevakningens verksamhet i övrigt för attförebygga, uppdaga, utreda eller beivra brott.Sekretessen i 5 kap. 1 § gäller till skydd förintresset av att förebygga eller beivra brott, medansekretessen i 9 kap. 17 § gäller till skydd förenskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.Regeringen konstaterar att den 2 juni1998 har beslutat om ändring i sekretesslagen sominnebär att sekretessen enligt 9 kap. 17 § kommeratt gälla också i fråga om uppgifter i register somförs enligt polisdatalagen.Vidare anför regeringen att om uppgifter skalllämnas ut från en brottsbekämpande myndighettillämpas främst 1 kap. 5 § sekretesslagen. Enligtdenna bestämmelse får uppgifter lämnas ut om det ärnödvändigt för att den utlämnande myndigheten skallkunna fullgöra sin verksamhet. Utbyte av uppgiftermellan åklagaren och den myndighet som biträderåklagaren i förundersökningar sker i allmänhet medstöd av den bestämmelsen. Regeringen konstaterar attbestämmelsen emellertid inte ger utrymme för attlämna ut uppgifter som kan vara till gagn för enannan myndighets verksamhet, även om detta skallgynna brottsbekämpningen i ett större perspektiv. Idessa fall kan i stället generalklausulen i 14 kap.3 § sekretesslagen tillämpas i viss utsträckning.Uppgifter får lämnas ut med stöd av dennabestämmelse om det är uppenbart att intresset av attuppgifterna lämnas har företräde framför detintresse som sekretessen skall skydda. Regeringenanför vidare att uppgifter också får lämnas utenligt 14 kap. 1 § sekretesslagen om myndigheten haren skyldighet enligt lag eller författning att lämnauppgifter. Sekretessen bryts exempelvis vidskyldighet att anmäla brott.Därutöver konstaterar regeringen att det finnssärskilda inskränkningar i fråga om att lämna utuppgifter till utländska myndigheter ellermellanfolkliga organisationer. Enligt 1 kap. 3 §tredje stycket sekretesslagen får uppgifter förvilka sekretess gäller inte röjas för en utländskmyndighet eller en mellanfolklig organisation annatän om utlämnandet sker i enlighet med en särskildföreskrift därom i lag eller förordning eller omuppgiften i motsvarande fall skulle få utlämnas svensk myndighet och det enligt den utlämnandemyndighetens prövning står klart att det ärförenligt med svenska intressen att uppgiften lämnastill den utländska myndigheten eller mellanfolkligaorganisationen.Regeringen anför att en bestämmelse om utlämnandeav uppgifter i och för sig skulle vara klargörandenär det gäller utlämnandet av uppgifter mellanmyndigheter. Enligt regeringen är emellertidsekretesslagens bestämmelser tillräckliga i deflesta fall för att uppgifter skall kunna lämnas uttill de myndigheter som kan behöva dem. Regeringenanser att uppgifter som behandlas iskattemyndigheternas brottsbekämpande verksamhetbara skall lämnas till de myndigheter somoundgängligen behöver dem i sin verksamhet. I regelbehövs inte uppgifterna hos någon annan änmotsvarande enhet hos en annan skattemyndighet samthos polis- eller åklagarmyndighet. Några särskildaregler för att lämna ut uppgifter i dessa fallbehövs enligt regeringen inte.Vidare anför regeringen att sekretesslagens reglerdock inte är tillräckliga för att tillgodoseutlämnande av uppgifter till rättsstatistiken.Bestämmelser om att uppgifter skall lämnas ut tillden myndighet som har hand om rättsstatistikenbehövs enligt regeringen därför. Regeringen anseratt lagens bestämmelser därutöver skall medge attutlämnande sker till myndigheter i andra ländereller till mellanfolkliga organisationer i enlighetmed vad har åtagit sig i en konvention ellerannan internationell överenskommelse. Omfattningenav det internationella informationsutbytet gårenligt regeringen inte att överblicka i dagsläget.Det kan antas att skattemyndigheterna får eninternationell roll genom t.ex. bilateralasamarbetsavtal. Den föreslagna bestämmelsen innebärdå att det finns ett bemyndigande förskattemyndigheterna att lämna ut uppgifter tillberörda myndigheter i andra länder. Regeringenpåpekar att skattemyndigheterna däremot inte tordebehöva lämna ut uppgifter till Europol.Behandling av personuppgifter iunderrättelseverksamhetAllmänna förutsättningarRegeringen föreslår att skattemyndigheterna skall fåmöjlighet att i underrättelseverksamhet som avserallvarlig brottslig verksamhet behandla person-uppgifter helt eller delvis automatiserat isärskilda undersökningar eller iunderrättelseregister. Med allvarlig brottslighetskall enligt regeringen avses brottslighet förvilken är föreskriven fängelse eller längretid.Enligt förslaget skall med underrättelseverksamhetavses verksamhet som består i att samla, bearbetaoch analysera information för att klarlägga ombrottslig verksamhet har utövats eller kan komma attutövas och som inte utgör förundersökning enligt 23kap. rättegångsbalken.Automatiserad behandling av personuppgifter isärskilda undersökningarRegeringen föreslår att automatiserad behandling avpersonuppgifter endast skall få förekomma isärskilda undersökningar om det finns anledning attanta att allvarlig brottslig verksamhet har utövatseller kan komma att utövas och en särskildundersökning av underrättelsekaraktär har inletts.Enligt förslaget skall med särskild undersökningavses en undersökning i underrättelseverksamhet isyfte att ge underlag för beslut om förundersökningeller om särskilda åtgärder för att förebygga,förhindra eller upptäcka brott.Regeringen föreslår vidare att beslut om attinleda automatiserad behandling av personuppgifter ien särskild undersökning skall innehålla ändamåletmed behandlingen och de föreskrifter i övrigt sombehövs för att förebygga otillbörligtintegritetsintrång. Regeringens förslag innebär attalla uppgifter, utom känsliga personuppgifter, somär nödvändiga för ändamålet med den särskildaundersökningen får behandlas. Om uppgifter om enperson som det inte finns någon misstanke motbehandlas skall uppgiften förses med en anteckningom detta förhållande.UnderrättelseregisterRegeringen föreslår att underrättelseregister skallfå föras endast för att ge underlag för sådanasärskilda undersökningar som gäller allvarligbrottslighet där behandling får utföras helt ellerdelvis automatiserat samt för att underlättatillgången till allmänna uppgifter med anknytningtill underrättelseverksamhet.Enligt förslaget skall uppgifter som kan hänförastill en person få föras in i ettunderrättelsregister endast om uppgifterna geranledning att anta att allvarlig brottslighetutövats eller kan komma att utövas och den som avsesmed uppgifterna skäligen kan misstänkas för att hautövat eller komma att utöva den allvarligabrottsligheten.Därutöver föreslår regeringen att uppgifter omtransportmedel eller om varor som kan antas hasamband med allvarlig brottslighet eller om hjälpme-del som kan antas ha använts i samband med sådanverksamhet får registreras även om de kan hänförastill en person som det inte finns någon misstankemot. En sådan uppgift skall förses med en anteckningom att det inte finns någon misstanke mot personen.Regeringen föreslår att det i lagen anges vilkatyper av uppgifter som får registreras i ettunderrättelseregister.GallringRegeringen föreslår att som huvudregel skall gällaatt uppgifter som inte längre behövs för sittändamål skall gallras. Detta skall dock inte gällauppgifter i en förundersökning. Uppgifter sombehandlas automatiserat i en förundersökning börenligt regeringen gallras på samma sätt somuppgifter som behandlas manuellt. Det innebär attarkivlagens (1990:782) regler blir tillämpliga,varför det saknas behov av särskilda bestämmelser omgallring.Enligt regeringens förslag skall uppgifter sombehandlas i en särskild undersökning gallras senastett år efter det att beslutet om behandlingen avpersonuppgifter fattas. Om det är av särskildbetydelse för att den särskilda undersökningen skallkunna avslutas får dock uppgifterna behandlas underlängre tid.Vidare föreslår regeringen att uppgifter i ettunderrättelseregister om en registrerad person skallgallras senast efter det att en uppgift somkan föranleda registrering sista gången infördes. Omen särskild undersökning som rör en registreradperson har inletts, behöver uppgifterna dock integallras förrän undersökningen har avslutats.Förslaget innebär också att regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om att uppgifter får bevaras för histo-riska, statistiska eller vetenskapliga ändamål.Ändringar i sekretesslagenBakgrundRiksdagen har beslutat om ändringari sekretesslagen som innebär att för uppgifter iandra polisregister än belastningsregister skall denabsoluta sekretessen avskaffas. För uppgifter ipolisens register skall i stället sekretess tillskydd för den enskilde i 9 kap. 17 § sekretesslagengälla med ett omvänt skaderekvisit, dvs. sekretessgäller om det inte står klart att uppgiften kanlämnas ut utan att det medför skada. För uppgifter iunderrättelseverksamhet skall sekretessen i 5 kap. 1§ sekretesslagen gälla med ett omvänt skaderekvisitäven till skydd för polisens verksamhet.Regeringens förslagRegeringen föreslår att sekretess till förmån förden enskilde skall gälla med ett omväntskaderekvisit för uppgifter som behandlas iskattemyndigheternas brottsutredande verksamhet.Därutöver föreslår regeringen att sekretess skallgälla med ett omvänt skaderekvisit även till skyddför skattemyndighetens brottsutredande verksamhetför uppgifter som förekommer iunderrättelseverksamhet.ADB-revisionBakgrundSkattemyndigheterna får med stöd av 3 kap.taxeringslagen (1990:324) företa bl.a. revision föratt granska näringsidkares bokföring. Revision kanäven företas med stöd av bl.a. skattebetalningslagen(1997:483) och lagen (1984:151) om punktskatter ochprisregleringsavgifter.Taxeringslagen innehåller bestämmelser omgranskning av ett företags ADB-system. Som enkomplettering till dessa bestämmelser gäller lagen(1987:1231) om automatisk databehandling vidtaxeringsrevision, m.m. Lagen tillämpas på enmyndighets granskning avseende skatter och social-avgifter samt granskning enligt tullagen (1994:1550)när åtgärden innefattar automatisk databehandling avpersonuppgifter i personregister enligt datalagen.Syftet med lagen är att skydda personuppgifter somfinns hos den som granskas vid en revision och geskydd mot att kontrollverksamheten genom användningav ADB-teknik får en uppläggning som är oacceptabelur integritetssynpunkt (prop. 1987/88:65 s. 80).Datainspektionen utövar tillsyn över granskningen.I den mån det behövs för att förhindra risk förotillbörligt integritetsintrång får Datainspektionenmeddela särskilda villkor för granskningen. Med stödav en särskild förordning har Datainspektionenutfärdat föreskrifter om verkställigheten av lagenom automatisk databehandling vid taxeringsrevision(1988:2 och 1997:8). Även harutfärdat föreskrifter på området (RSFS 1997:11).Bestämmelser om skydd för ADB-lagrad informationvid taxeringsrevision finns också i lagen (1994:466)om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsför-farandet (tvångsåtgärdslagen).Regeringens förslagRegeringen föreslår att lagen om automatiskdatabehandling vid taxeringsrevision, m.m. upphävs.I skälen för sitt förslag påpekar regeringen attfrågan om den granskande myndigheten blirpersonuppgiftsansvarig har behandlats avDatalagskommittén (SOU 1997:39). Enligt kommitténtalar mycket för att den myndighet som beordrarbehandlingen kommer att anses sompersonuppgiftsansvarig, om inte annat anges i denlagstiftning som reglerar åtgärden. Frågan om ansvarvid ADB-revision och annan granskning behandladesockså av (SOU 1993:10). förslag skulle den granskandemyndigheten bli personuppgiftsansvarig för denbehandling som sker vid granskningen.Enligt regeringen finns det inte skäl att göranågon annan bedömning i fråga om den granskandemyndighetens ansvar än som gjorts av de nämndautredningarna. Detta innebär att skattemyndighetenoch tullmyndigheten blir personuppgiftsansvariga ifråga om de behandlingar som utförs vid revision ochannan granskning av ADB-material. Regeringen anföratt en sådan ordning torde ge ett minst lika braskydd för den enskilde som den nuvaranderegleringen. Om den granskande myndigheten ärpersonuppgiftsansvarig innebär det att myndighetenåläggs de skyldigheter som enligt personupp-giftslagen vilar på den personuppgiftsansvarige.Regeringen framhåller att bestämmelser om skydd förADB-lagrad information också finns i taxerings-lagenoch tvångsåtgärdslagen. har ävenutarbetat interna regler om ADB-säkerhet i bl.a.kontrollverksamheten. Dessa regler kommer att gällavid sidan av personuppgiftslagens bestämmelser.Enligt regeringen finns det således inte längrenågot direkt behov av en särskild lag för att skyddade registrerades personliga integritet.Vidare konstaterar regeringen att behandling avpersonuppgifter enligt 36 § personuppgiftslagenskall anmälas till tillsynsmyndigheten innanbehandlingen genomförs. Anmälan behöver enligt 37 §inte göras om den personuppgiftsansvarige anmälttill tillsynsmyndigheten att ett personuppgiftsombudutsetts och vem det är. Vidare får regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer enligt 36 §tredje stycket meddela föreskrifter om undantag frånanmälningsskyldigheten för sådana typer avbehandlingar som sannolikt inte kommer att leda tillotillbörligt intrång i den personliga integriteten.Regeringen konstaterar därutöver att enligt 3 §personuppgiftsförordningen (1998:1191) gälleranmälningsskyldigheten enligt 36 § första stycketpersonuppgiftslagen inte för bl.a. behandling avpersonuppgifter som regleras genom särskildaföreskrifter i lag eller förordning.Regeringen påpekar att flera remissinstanser harförordat att skattemyndigheterna skall hapersonuppgiftsombud. I likhet med remissinstansernaanser regeringen att det är av vikt att säkerställaett gott integritetsskydd. Regeringen har emellertidinte ansett det motiverat när det gäller skattemyn-digheternas brottsutredande verksamhet att förskattemyndigheterna införa en skyldighet att hapersonuppgiftsombud. Något skäl att göra en annanbedömning när det gäller behandling avpersonuppgifter vid revision kan enligt regeringeninte anses motiverat. Personuppgiftslagens reglerbör därför gälla. Regeringen anför att detta innebäratt någon anmälningsskyldighet inte föreliggereftersom revision och annan kontroll utförs med stödav lag. Dock påpekar regeringen att vad som nuanförts innebär att skattemyndigheten inte ärförhindrad att utse personuppgiftsombud ommyndigheten skulle anse att detta behövs.Regeringen framhåller att skatteförvaltningensregisterförfattningar är föremål för en översyn.Frågan om behovet av särregler när det gäller ADB-revisioner ligger inom ramen för utredningensarbete, som skall vara avslutat den 1 oktober 1999.Den slutliga bedömningen av behovet av särregler kanenligt regeringen inte göras förrän vid beredningenav utredningens förslag.MotionernaI motion 1998/99:Sk14 av m.fl. (m)anförs att Moderata samlingspartiet tidigare avbl.a. integritetshänsyn har avvisat regeringensförslag att ge polisen och tullen möjlighet att idatoriserade register behandla person-uppgifter omicke misstänkta personer.