bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — anslagsförslag (mom. 6, 22och 30)() anför:Folkpartiet liberalernas förslag till budget för år2000 innebär i sina huvuddrag sänkta skatter förföretagande och tillväxt med utgiftsökningar framförallt när det gäller vård och omsorg men ävenutbildning, bistånd, miljö och rättssäkerhet (för enutförligare redovisning se reservation nr 24 i bet.1999/2000:FiU1).För utgiftsområdena 11 och 12 föreslog vi 1 122respektive utöver regeringensförslag. Våra förslag till utgiftsramar haremellertid avslagits av i budgetprocessensförsta steg, och vi är nu förhindrade att fullföljavåra anslagsyrkanden. Även vårt förslag förutgiftsområde 10 - som var 3 100 miljoner kronormindre än regeringens förslag - har avslagits avriksdagen i budgetprocessens första steg. DåFolkpartiets budgetförslag är en helhet är detemellertid i detta andra steg inte meningsfullt attfullfölja våra anslagsyrkanden.Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappFolkpartiet anser att utgiftsområde 10 bör minskas med för jämfört med regeringensförslag.A 1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Folkpartiet föreslår besparingar inom anslaget A 1på sammanlagt 2 450 miljoner kronor.Vi anser att en förbättring bör göras avnärståendepenningen och den därtill kopplade rättentill ledighet för vård av en svårt sjuk person.Rätten till ledighet bör enligt vår mening förlängasfrån 60 . En sådan åtgärd ger bådehumanitära och ekonomiska vinster och innebär enminskad belastning på vårdplatser inom landstingen.Enligt vår mening bör vidare samverkan av FINSAM-modell införas i hela landet. Därmed kanförsäkringspengar aktiveras i syfte att förkortavårdköer och förbättra rehabiliteringen, dvs.sjukförsäkringsmedel bör användas för att opererabort vårdköer. Eftersom missbruk och fuskundergräver stödet för den generella välfärden ärdet avgörande för systemens fortsatta legitimitetatt fusk och missbruk beivras. Slutligen bör enligtvår uppfattning sjukförsäkringskostnader på grund avtrafikolyckor föras över till trafikförsäkringen.A 2 FörtidspensionerFolkpartiet föreslår besparingar inom anslaget A 2på sammanlagt 700 miljoner kronor.Besparingarna uppnås enligt vår mening genom attdels tillåta FINSAM i hela landet, dels tilldelaförsäkringskassorna för kampenmot fusk och överutnyttjande. Därmed kan kostnadernaför förtidspensioner minska.B 2 Allmänna försäkringskassorFolkpartiet föreslår en utgiftsökning inom anslagetB 2 på sammanlagt 50 miljoner kronor.Enligt mening är det avgörande försocialförsäkringssystemets legitimitet att fuskbeivras. Av det skälet bör försäkringskassornatillföras ytterligare för attmotverka fusk och överutnyttjande avsocialförsäkringen.Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomFolkpartiet föreslår utgiftsökningar inomutgiftsområdet på totalt 1 122 miljoner kronor.Anslaget A 2 Efterlevandepensioner till vuxna skallsåledes tillföras ytterligare 802 miljoner kronorför att inkomstprövningen av änkepensionerna skallkunna upphöra och för att täcka en återgång tilltolv månaders omställningspension. Vidare anserFolkpartiet att anslaget A 3 Bostadstillägg tillpensionärer skall tillföras ytterligare 320 miljonerkronor för att finansiera ett höjt hyrestak inom BTPfrån till per månad.Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnFolkpartiet anser att utgiftsområde 12 bör ökas medsammanlagt för budgetåret 2000.A 1 BarnbidragFolkpartiet föreslår en utgiftsökning inom anslagetA 1 på 550 miljoner kronor.Vi anser att barnbidraget bör höjas åren 2000 och2001 med per barn och månad vartdera året. Vihar i vårt budgetförslag finansierat detta genomvårt förslag om en minskning av den barnrelateradedelen i det behovsprövade bostadsbidraget med 100 krper månad och med lika mycket år 2001.A 2 FöräldraförsäkringenFolkpartiet föreslår en besparing inom anslaget A 2på sammanlagt 220 miljoner kronor.Vi anser att åtgärder mot fusk och överutnyttjandeav försäkringen kan minska utgifterna med 170miljoner kronor. Vidare anser vi att ersättningenför mamma- och pappamånaderna skall höjas till 90 %av den sjukpenninggrundande inkomsten. Genom ensådan höjning stimuleras männen att ta ut sinpappamånad och jämställdheten i småbarnsfamiljerökas. Med de förbättringar vi föreslår avfamiljestödet anser vi att de s.k. garantidagarna iföräldraförsäkringen kan avskaffas.A 3 UnderhållsstödFolkpartiet föreslår en besparing inom anslaget A 3på sammanlagt 230 miljoner kronor.Vi anser att utgifterna kan hållas tillbaka genomen markering av det gemensamma föräldraansvaret.Vidare bör åtgärder mot fusk och överutnyttjande avförsäkringen kunna minska utgifterna med 30 miljonerkronor.A 4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptionerFolkpartiet föreslår en utgiftsökning inom anslagetA 4 på 16 miljoner kronor.Adoptionsbidraget har varit oförändrat i flera årmedan kostnaderna har ökat. uppgårkostnaderna till ca och det gör att mångablivande föräldrar avstår från att adoptera. Enligtvår uppfattning är det rimligt att nu höjaadoptionsbidraget till 40 000 kr.5. Samverkan och finansiell samordning(mom. 10)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna anser att det är mycket viktigtatt även arbetsförmedlingen får möjlighet att deltai den finansiella samordningen. Enligt vår meningbör arbetsförmedlingen kunna ingå i ett par avSOCSAM-försöken under åren 2001 och 2002.6. Efterlevandepensioner (mom. 26)och (båda v)anför:Vänsterpartiet står fast vid den kritik som viframfört i motioner och annorstädes om införandet avinkomstprövning av änkepensionen. Förändringen hargett negativa fördelningspolitiska effekter, letttill minskad tillit för gjorda utfästelser itrygghetssystemen och diskriminerat kvinnor.Vänsterpartiet har vidare fört fram kritik mot detsätt på vilket inkomstprövningen görs. Beräkningenav bostadstillägg till pensionärer är konstrueratför pensionärer vars inneboende oftast inte ärungdomar. Det innebär att en hemmaboende arbetslös18-årig ungdom påverkar änkepensionens storlek,eftersom han eller hon förväntas betala sin del avhyran.De övergångsvisa änkepensionerna är anpassade tilldet nuvarande pensionssystemet som gäller t.o.m.2000. Därefter ersätts pensionssystemet med ett nyttdär folkpension och pensionstillskott ersätts med engarantipension och det som varit ATPersätts med inkomstgrundad ålderspension. Dettainnebär att den övergångsvisa änkepensionen måsteanpassas till det nya pensionssystemet. EnligtVänsterpartiets mening finns det skäl att i dettasammanhang ånyo pröva inkomstprövningen.Vänsterpartiet reserverade sig mot delar i det nyapensionssystemet. Det nya pensionssystemet grundarsig på en överenskommelse mellan ,, , ochSocialdemokraterna. Det nya pensionssystemetomfattas inte heller av samarbetet mellanSocialdemokraterna, den genomförandegrupp som bl.a. skall behandla deövergångsvisa änkepensionerna har Vänsterpartietinte beretts möjlighet att delta. Det innebärsåledes att ansvaret för den övergångsvisaänkepensionens anpassning till det reformeradeålderspensionssystemet därmed kommer att åvilagenomförandegruppens fem partier.I september 1998 kom betänkandetEfterlevandepension - en anpassning till detreformerade ålderspensionssystemet från Utredningenom efterlevandepension (SOU 1998:12). Enligt uppgifthar utredningen skett i samråd medGenomförandegruppen. Utredningen kommer attresultera i en proposition ochföregås av en lagrådsremiss för att förslagen skallkunna genomföras den 1 januari 2001.Utredningen föreslår bl.a. att inkomstprövningen avden övergångsvisa änkepensionen skall ligga fast.Det innebär med stor sannolikhet att de fem partiersom står bakom pensionsöverenskommelsen inte kommeratt ändra inkomstprövningen i det nya systemet.För att ytterligare spara pengar på änkornaföreslår utredningen vidare att det inrättas ensärskild och lägre garantipension för änkor. Föränkor födda eller senare föreslår utredningenatt änkegarantipensionen skall slopas helt om deblir änkor . Även bostadstillägget fördenna grupp föreslås slopas. Detta är en klarförsämring av de gällande övergångsreglerna.Vänsterpartiets åsikt är att det vore värdefullt omGenomförandegruppen kunde enas om att ersätta ellermodifiera inkomstprövningen av de övergångsvisaänkepensionerna i det nya pensionssystemet.Vänsterpartiet är därför berett att stödja dettaunder förutsättning att en rimlig finansiering kansäkerställas. Vi är dock inte beredda att stödjaförslag som innebär fler karensdagar, sänktaersättningsnivåer i socialförsäkringssystemet,indraget underhållsstöd, sänkt barnbidrag m.fl.försämringar i den sociala tryggheten.7. Familjepolitikens inriktning m.m. (mom.29, 32, 33 och 41)och (båda v)anför:Familjen i olika skepnader är en av mångasamlevnadsformer. Den kan vara positiv men ocksåförtryckande för individen. Det är viktigt att demyndigheter som kommer i nära kontakt med olikafamiljemedlemmar är uppmärksamma på och har kunskapom de olika strukturer som kan finnas. Enligt våruppfattning gäller det särskilt unga invandradekvinnor och deras situation och ställning ifamiljen. I lika hög grad gäller det de barn somutsätts för sexuella övergrepp.Ett jämställt samhälle fordrar att hushållsarbetetsköts i hemmet av båda föräldrarna och barnentillsammans. Vi avvisar därför alla former avsubventionerande av hushållstjänster.Vid en arbetstidsförkortning är det enligt våruppfattning viktigt att fler arbetstillfällen skapasi den offentliga sektorn för att kvaliteten ochkvantiteten i verksamheten skall kunna bibehållas.Annars finns det risk för att den sociala omsorg somsamhället erbjuder i viss grad åter flyttas från dengemensamma sektorn till kvinnan. Samhället måsteockså arbeta för att män skall ta mer ansvar ihemmet generellt, oberoende av mäns förvärvsmönster.Kvinnor är i större utsträckning än män beroende avden ekonomiska trygghet somsocialförsäkringssystemen ger. Försämringar isocialförsäkringssystemen har lett till att kvinnortvekat att ta det ekonomiska ansvar som det innebäratt skaffa barn som deras möjlighet tillekonomiskt oberoende i form av förvärvsarbeteminskat genom nedskärningar i bl.a. barnomsorgen. Ominte kvinnor ges möjligheter att dela makten isamhället och omsorgsansvaret med männen tillvaratasinte heller barnens intressen på bästa sätt.Ett av samhällets mål är att omfördela mellan olikagrupper i samhället. Detta är en viktig princip förfamiljepolitiken och för den enskilda familjensekonomi. Välfärdspolitiken utjämnar mellan kvinnoroch män men även mellan barnfamiljer och familjerutan barn. Vi anser att det är viktigt att dennaprincip kvarstår.För oss har det alltid varit mycket viktigt attbarnbidraget utgår lika för alla barn, oavsettföräldrarnas inkomster. Vi anser att välbeställdaföräldrar inte behöver bidrag till sina barnsförsörjning, men att principen att alla barn är likamycket värda överväger. Vi avvisar därför allaförslag om behovsprövade eller beskattadebarnbidrag.Enligt vår uppfattning kan en familj bestå avsjälvstående föräldrar med ett eller flera barn,homosexuella som lever tillsammans ellerstorfamiljer i olika konstellationer. De olika stödsom utgår till "familjer" måste därför varaflexibla.Föräldraförsäkringen är oöverträffad när det gälleratt underlätta för kvinnor att kombineraförvärvsarbete och barn. Inom familjepolitiken måstedärför en utbyggd föräldraförsäkring prioriteras såfort resurserna tillåter. Det gäller t.ex.garantinivån som fortfarande ligger kvar på 60 krper dag, dvs. på samma nivå som , trots attdet blivit avsevärt dyrare att klara ett hushåll medsmåbarn.En månad av det totala antalet föräldrapenningdagarär förbehållen respektive förälder. Den kan inteöverlåtas till den andra föräldern om föräldrarnalever tillsammans. Uttaget av denna kvoterade månadhar visserligen ökat men är fortfarande alldeles förlågt. Vidare har det visat sig att uttaget av dekvoterade dagarna görs vid stora idrottsevenemangeller när den andra föräldern har semester. För attge den kontakt med barnet som den kvoterade månadensyftar till bör reglerna för uttaget skärpas. Vianser därför att denna del av föräldraförsäkringenskall tas ut t.ex. tre veckor i följd.Genom införandet av bidragsförskottet fick kvinnanekonomiska möjligheter att bryta upp från ohållbararelationer, liksom hon fick ekonomiskt stöd närmannen lämnade familjen. I gengäld har kvinnanblivit beroende av staten, vilket gör statens ansvarstort. Bidragsförskottet har ersatts med ettunderhållsstöd. Målet för underhållsstödet är attbetona föräldrarnas ekonomiska ansvar för de barn deinte lever samman med, som samhälletgaranterar dessa barn en rimlig ekonomisk standard.Underhållsstödet var behäftat med en del brister närdet infördes men vissa av dessa har åtgärdats.Bl.a. höjs grundavdraget från till 72 000kr fr.o.m. . Det finns dock fortfarandebrister som måste åtgärdas. En är inkomstberäkningenför fastställande av återbetalningsskyldighet. Detär inte en rimlig konsekvens att en arbetslösförälder får sin återbetalningsskyldighet baserad påen förvärvsinkomst som han eller hon inte längrehar.8. Kontaktdagar (mom. 39)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna vill stimulera föräldrarsengagemang i förskolor och skolor. För att göradetta möjligt vill vi återinföra kontaktdagarna. Förbarn mellan fyra och bör det enligt vårmening införas . Föräldrarnaskall själva kunna välja när de villutnyttja kontaktdagarna. Vi har lagt fram dettaförslag i vårt budgetalternativ, se det särskildayttrandet nr 2.9. Inkomstberäkning i underhållsstödet(mom. 41)och (båda kd) anför:Inkomstprövningen skall enligt gällande regler utgåfrån den senaste taxeringen, vilket innebär attinaktuella inkomster i många fall ligger till grundför inkomstprövningen. Vi anser att detta kaninnebära betydande problem, t.ex. vid arbetslöshet.Enligt vår mening bör det övervägas om inte reglermotsvarande dem som gäller för beräkning avbostadsbidraget bör gälla även vid fastställande aven bidragsskyldigs återbetalningsskyldighet.Vidare utgår inkomstprövningen från bruttolönen,och från denna bruttolön får endast avdrag göras somom inkomsten avser tjänst. För egenföretagare kandetta bli både orättvist och betungande. Dettagäller t.ex. vid avdrag för pensionspremier.Egenföretagarens inkomster skall vidare höjas medvissa resultatreglerande poster. Enligt vår meningär det inte acceptabelt att egenföretagare i dessahänseenden behandlas som anställda när förhållandenainte är jämförbara. anser därföratt egenföretagare bör behandlas med hänsyn till deförhållanden de arbetar under.I propositionen framlagda lagförslagFörslag till beslut om anslag inomutgiftsområdena 10. 11 och 12Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappBelopp 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning.------------------------------------------------------------Verksamhetsområde Utskottets------------------------------------------------------------Anslagförslag------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp------------------------------------------------------------1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. (ram) 31 502 036------------------------------------------------------------2 Förtidspensioner (ram) 47 171 000------------------------------------------------------------3 Handikappersättningar (ram) 1 036 000------------------------------------------------------------4 Arbetsskadeersättningar (ram) 7 189 338------------------------------------------------------------5 Kostnader för sysselsättning av vissa 25 000förtidspensionärer (ram)------------------------------------------------------------6 Ersättning för kroppsskador (ram) 65 002------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------B Socialförsäkringsadministration------------------------------------------------------------1 (ram) 717 116------------------------------------------------------------2 Allmänna försäkringskassor (ram) 4 764 977------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 92 470 469------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdomBelopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag tillanslagsfördelning.------------------------------------------------------------Verksamhetsområde Utskottets------------------------------------------------------------Anslag förslag------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Ekonomisk trygghet vidålderdom------------------------------------------------------------1 Ålderspensioner (ram) 10 826 000------------------------------------------------------------2 Efterlevandepensioner till 12 988 000vuxna (ram)------------------------------------------------------------3 Bostadstillägg till 9 682 000pensionärer (ram)------------------------------------------------------------4 Delpension (ram) 122 800------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 33 618 800------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barnBelopp i 1 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsfördelnin---------------------------------------------------------Verksamhetsområde Utskottets---------------------------------------------------------Anslagförslag------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Ekonomisk trygghet för familjer och barn---------------------------------------------------------1 Allmänna barnbidrag (ram) 18 832 000---------------------------------------------------------2 Föräldraförsäkring (ram) 16 929 000---------------------------------------------------------3 Underhållsstöd (ram) 2 737 500---------------------------------------------------------4 Bidrag till kostnader för internationella 24 000adoptioner (ram)---------------------------------------------------------5 Barnpensioner (ram) 985 000---------------------------------------------------------6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2 008 000(ram)---------------------------------------------------------7 Pensionsrätt för barnår (ram) 3 240 000------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 44 755 500------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Offentlig utfrågning om ------------------------------------Datum: tisdagen den 25 maj 1999Tid: 09.30-12.30.Lokal: SkandiasalenInbjudna deltagare: se bilagaVice ordförande (): Ni är alla hjärtligt välkomna tillutfrågningen i socialförsäkringsutskottets regi. Den skall handla om ett mycketämne, både mänskligt och samhällsekonomiskt, nämligen frågan om hur man skallåt för att klara sjukskrivningar snabbare än vad vi har gjort i vårt lfinns förstås en allmän bakgrund till detta, men också den bakgrunden från utsida att det finns en oro över att sjukskrivningarna och därmed kostnadernatenderar att öka på senare år.Vi är mycket glada att vi har fått möjlighet att träffa personer från dHUR-projektet, med professor i spetsen. Tanken är att vi skallföredragningar, på ungefär en kvart vardera, från våra föredragshållare ochskall ha möjlighet att ställa frågor. Vi har tid på oss fram till kl. 12.30tror att det skall finnas ett hyggligt utrymme för diskussion m.m.Jag har gjort upp med föredragshållarna att vi efter varje föredrag kan ställfrågor om någonting är oklart och om vi vill få det utrett för att kunna följafortsatta föredragningarna, medan vi förslagsvis tar större frågor och diskussiatt vi har hört de fyra föredragningarna.Vi är då beredda att börja, och jag ger först ordet till professor : Vi kommer alltså från , och vi är glada atthit. Vi är en underavdelning till , sommed hjärnan och funktionerna runt hjärnans sjukdomar. Det är mycket av psykolden typen av verksamhet som vi jobbar med och forskar på.Vår inställning är att allt vi tar fram skall kunna användas vetenskapligt.efter det här skall jag gå till presentationen av den första doktorsavhandlihandlar om . Vi räknar med att kunna producera i stortdoktorsavhandling den närmaste tiden.Jag kan börja med att slå fast att vi har jobbat med rehabilitering och den tforskning i ungefär . Vi började med trafikproblematiken och har sedan 1sysslat med just arbetslivets problem.Om jag kort sammanfattar vad vi tycker , kan jag säga att rehabiliteringfungerar i . Det beror inte på att det inte finns pengar. Desaknas, som vi kommer att bevisa för er, är kunskap om vem som behöver rehabioch vilken rehabilitering som behövs. Det är vårt budskap i stort.När ni träffar forskare kan jag tänka mig att de går in på något specialområbeskriver någon liten detalj i det hela. Vi vill poängtera att när vi ser påhär typen av problem, på arbetsförmågan, är vi medvetna om att allting som rökomplicerat. Vi har en sjukvård, samhällets regelsystem och normer, rehabilitefolkhälsoarbete. Allt detta påverkar individen, som också påverkas av åldelivsstil osv. Vi har arbetsmiljö och arbetsorganisation på den andra sidanvågmästare har vi samhälle, dagis, skola och familj, som avgör hur arbetsförmDen bilden visar jag bara för att ni skall hålla med mig om att vi försökhelhetsbild av problematiken och inte stirra oss blinda på någon enstaka detaljDet nämndes att sjukfrånvaron minskat men att den är på väg att öka igen. Häruppgifter från , och det är ingenting som är okänt förbilden syns de åtgärder som har vidtagits som sannolikt hardenna nedgång. Varför sjukfrånvaron är på väg upp nu vet vi inte riktigt.Om vi tar smärtläget i , kommer ni ihåg att sjukskrivningarna har och är på väg upp. SCB gör sin ULF-undersökning och kasmärttillståndet i landet. Det har ökat . Det visar hur kompbekymmersamt det här är.Det vi jobbar med är AMF-sjukförsäkring och SPP. Det innebär att vi har med stjänstemän och samtliga i LO-kollektivet som är försäkrade. Vi har tillgångenda stället där man har sjukskrivningsdiagnoserna. Vi kan alltssjukskrivningsdiagnoserna i och se vad som ökar och vad som minskar.gjort det här i ungefär , och vi var de första som hittade att nackproblökade i landet, medan problemen med ländryggen gick ned. Det kunde avsjukpensioneringar, men vi såg det redan på ett tidigt stadium. Därför har vi ämycket åt nackar.Här visar jag en bild med exempel på sjukfallen 1997, från ,kollektivet och tjänstemännen, sammanlagt 3,1 miljoner försäkrade. Det här är inget nytt för er. Muskelsystemet och det skelettalaär störst, och det markeras för LO-kollektivet. Men det som vi har sysslatcirkulationsorganen. Vi har tittat på andningsorganen, och det vi nu tittar psom kallas psykiska sjukdomar, som är på gång just nu.Om man renodlar det här och gör en lista på tjänstemännen - det här är från Sryggvärken fortfarande störst, men depressioner har kommit på andraanpassningsstörningar och stress på tredje plats, muskelvärk och smärta kommeoch sedan kommer hjärtinfarkterna. Andra och tredje har alltså bytt plats.Vårt sätt att arbeta är att vi gör en inventering av problemet. Vi tittar pådatabaserna och ser vad som ökar och minskar, så att vi har koll på vilka diagskall satsa på och vad vi kan. Vi bjuder därför in specialister. Vi har gjortgånger. Det är då specialister som är superexperter på t.ex. nacke-skuldra. Vi16 stycken på ett seminarium, och sedan gick vi igenom med dem hur vi skalldet här. Sedan gick vi ut internationellt och åkte runt, bl.a. i .