bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — har stor betydelse för om den mindre bokhandeln fortsattskall ha möjlighet att upprätthålla sortiments- och servicenivå. Regeringenframhåller att en modernisering och effektivisering av verksamheten genomett utvecklat IT-stöd är nödvändig för att bokhandeln skall kunna hävda sig iden alltmer krävande och ökande konkurrensen.Regeringen föreslår att skall anvisas under detta anslagför budgetåret 2000.I motion Kr318 (m) föreslås att stödet till bokhandeln skall upphöra. Somskäl anges att stödet i sig är konkurrenssnedvridande, eftersom t.ex. internet-bokhandlar inte är stödberättigade (yrkande 7).Utskottet erinrar om att det statliga stödet till bokhandeln syftar till att öktillgängligheten av kvalitetslitteratur i bokhandeln och att vidmakthålla ochom möjligt förstärka ett vittförgrenat bokhandelsnät. Bestämmelser för stödetfinns i förordningen (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln.Utskottet vill i sammanhanget peka på det kulturpolitiska värdet i att ävensmå och medelstora orter har en bokhandel. Bokhandeln kan fungera som enkulturell mötesplats, där kunderna konkret kan ta i och bläddra i böckernaoch där det finns personal som kan bistå dem i deras inköp. Det statligastödet bidrar till att bokhandelsbeståndet är väl spritt i landet och till attallmänheten kan få tillgång till ett brett utbud av litteratur på eller i närheav hemorten. Som konstateras i det nu aktuella motionsyrkandet är internet-bokhandlar inte stödberättigade, något som för övrigt även gäller bokklub-barna. Utskottet kan inte heller se något skäl till att vidga stödändamålen tilatt även avse internetbokhandlar.Regeringens förslag till medelstilldelning tillstyrks därmed. Motionsyr-kandet avstyrks.3.5 Talboks- och (C 5)Enligt budgetpropositionen bedömer regeringen att Talboks- och punkt-skriftsbiblioteket på ett effektivt sätt arbetar för att tillgodose synskadadesoch andra läshandikappades behov av litteratur. De nuvarande statliga insat-serna som görs för främjandet av läshandikappades möjligheter att ta del avlitteratur m.m. är enligt regeringen av största betydelse. Utan dessa insatserskulle en bred och kvalitativt hög utgivning av talböcker, punktskriftsböcker,LL-litteratur m.m. saknas och skulle inte, vilket är fallet , ståfrämst inom den tekniska utvecklingen inom området.Enligt resultatredovisningen i propositionen fortsätter antalet registreradebibliotek och enskilda låntagare av talböcker att öka. Utlåningen ökar samti-digt som kostnaderna för utlåningen fortsätter att minska. Likaså ökar antaletlåntagare av punktskriftsböcker liksom antalet utlånade volymer samtidigtsom kostnaderna för utlåningen minskar.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget. Ianvisningen ingår en återläggning av den tillfälliga besparingen på 3 miljo-ner kronor som beslutades för (1998/99:KrU1). Vidare föreslås attregeringen skall få ett bemyndigande avseende beställningar som inklusivetidigare åtaganden medför utgifter på högst under år 2001.I motion Kr318 (m) yrkande 8 föreslås att anslaget ökas med 9 801 000kronor i jämförelse med regeringens förslag. Förslaget ligger, enligt motio-nen, väl i linje med vad Moderata samlingspartiet föreslår på andra områdennär det gäller satsningar på funktionshindrade. Förslaget finansieras med enmotsvarande minskning på anslaget C 4 Stöd till bokhandeln.Utskottet instämmer i regeringens bedömning av lämplig anslagsnivå ochtillstyrker regeringens förslag samt avstyrker motion Kr318 (m) yrkande 8.Utskottet tillstyrker även att bemyndigar regeringen att göra be-ställningar som inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 4 mil-joner kronor under år 2001.3.6 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur (C 6)Regeringen bedömer, enligt budgetpropositionen, att bidraget till Stiftelsenför lättläst nyhetsinformation och litteratur () har använts i en-lighet med det övergripande målet för stiftelsen. Det finns därmed ingetbehov av förändringar för verksamhetsinriktningen. Vidare meddelas att detavtal mellan regeringen och som reglerar verksamheten kom-mer att omförhandlas då avtalsperioden löper ut den 31december 1999.Enligt resultatredovisningen i propositionen har både upplagan av tidning-en 8 SIDOR och utgivningen av lättlästa böcker ökat. Även antalet läsombudhar fortsatt ökat kraftigt.Regeringen föreslår ingen förändring av anslaget i jämförelse med föregå-ende år och beräknar anslaget till för år 2000.I motion Kr313 (kd) yrkandena 24 och 40 (delvis) föreslås att anslagetökas engångsvis med i jämförelse med regeringens förslag.De ökade resurserna skall enligt motionen användas till en brett upplagdinformationskampanj om LL-utgivningen.Utskottet är av den uppfattningen att den marknadsföring som sker i dagoch som redovisas översiktligt i propositionen är tillfyllest för närvarande.Av propositionen framgår också att stiftelsen når fler läsare. Således avstyr-ker utskottet motion Kr313 (kd) yrkandena 24 och 40 (delvis) och tillstyrkerpropositionens förslag till medelstilldelning under anslaget.3.7 Bidrag till och (C 7)Under anslaget anvisas medel för bidrag till Svenska språknämndens ochSverigefinska språknämndens verksamheter. Enligt budgetpropositionenmöjliggör det statliga stödet en aktiv språkvård. Vidare slås fast att nämnder-nas språkforskning och rådgivning är av största vikt. Regeringen bedömer attanslaget till bör förstärkas så att nämnden fårmöjlighet att utveckla verksamheten. Således föreslår regeringen att anslagetskall uppgå till , vilket inkluderar en förstärkning jämförtmed med . Reformen föreslås finansieras genomomprioriteringar inom kulturområdet.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.4 Bild och form samt konsthantverk (D)4.1 (D 1)Målet för Statens konstråds verksamhet är att konsten blir ett naturligt inslagi samhällsmiljön. skall verka för detta genom att förvärva godsamtidskonst till statens byggnader och andra lokaler för statlig verksamhet.Fr.o.m. är Statens konstråds uppdrag vidgat till att gälla även förvärvav konst till andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten närförvärvet bedöms som kulturpolitiskt angeläget. är landets störstabeställare av konst. skall också sprida kunskap om konstensbetydelse för en god samhällsmiljö.I inledningen till verksamhetsområdet , form samt konsthantverk re-dovisar regeringen sina prioriteringar för . Inriktningen på politikenskall vara att göra den samtida bild- och formkonsten tillgänglig för såmånga som möjligt oavsett var man bor i landet. Åtgärder på olika områden,bl.a. inom ramen för Statens konstråds verksamhet, skall göras för att förbätt-ra möjligheterna att möta samtida bild- och formkonst. skall förut-sättningar ges för hög kvalitet i det konstnärliga arbetet. Det är också viktigatt konsten når nya grupper.På regeringens uppdrag har , , , Riksutställningar och Statens konstmuseer utarbetat en rapport omformer för ökad samverkan för att förbättra för publik i hela landet att mötasamtida bildkonst, formgivning och konsthantverk av god kvalitet. I proposi-tionen redovisas att Riksutställningar, i samverkan med ,avser att göra utställningar med anknytning till större satsningar som gjortsav under senare år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att under anslaget D 1 anvisa5 484 000 kronor.4.2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön (D 2)Från anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön utgårmedel till utsmyckning av lokaler i statlig ägo och lokaler som används förstatlig verksamhet. Vidare utgår bidrag till folkparkerna och vissa samlings-lokalhållande organisationer för konstinköp. Från och med budgetåret 1997utgår medel även till konstnärlig utsmyckning av andra gemensamma miljöerän de statliga, t.ex. bostadsområden samt skol- och fritidsmiljöer. Konstrådethar formulerat riktlinjer för samverkan inom denna nya del av sitt uppdrag.Regeringen föreslår att anslaget för till viss del skall åter-ställas, från förra årets nedskärning på , och höjer anslagetmed 5 miljoner kronor.Anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön föreslåsav regeringen uppgå till . Regeringen föreslår vidare attriksdagen bemyndigar regeringen att beställa konstverk som inklusive tidiga-re åtaganden medför utgifter på högst efter år 2000.Anslaget bör enligt motionärerna bakom motion Kr318 (m) minskas med11 i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anseratt staten bör renodla sitt ansvar och att bidrag inte bör utgå till utsmyckninav annan gemensam miljö än den statliga (yrkande 9).Motionärerna bakom motionerna Fi212 (fp) yrkande 17 i denna del ochKr314 (fp) yrkandena 19 och 27 i denna del anser att anslaget bör vara oför-ändrat i förhållande till , dvs. en minskning av anslaget med 5 mil-joner kronor i förhållande till regeringens förslag. I den sistnämnda motionenpåpekas att kostnadsansvaret för den konstnärliga utsmyckningen i offentligamiljöer inte bara är statens ansvar utan till stor del även ett ansvar för landting och kommuner.Utskottet konstaterar att Statens konstråds uppdrag att tillföra konst äventill andra gemensamma miljöer än sådana som brukas av staten bl.a. medföratt fler uppdrag ges till konstnärer över hela landet och därmed bidrar till atöka dessas försörjningsmöjligheter. Utskottet anser att de skäl som angavsför införande av ett statligt stöd till utsmyckning av skolor, bostadsområdenm.m. alltjämt äger sin giltighet (prop. 1996/97:3 s. 121-123). Utskottet kaninte tillstyrka att ändamålet med anslaget D 2 skall begränsas på det sätt somföreslås i motion Kr318 (m) yrkande 9, varför motionen avstyrks.Utskottet anser inte heller att anslaget skall minskas för nästa budgetår ienlighet med motionerna Fi212 (fp) yrkande 17 i denna del och Kr314 (fp)yrkandena 19 och 27 i denna del.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att under anslaget anvisa40 och avstyrker därmed de aktuella motionsyrkandena.Utskottet tillstyrker också att regeringen bemyndigas att beställa konstverksom inklusive tidigare åtaganden medför utgifter på högst 15 miljoner kronorefter år 2000.4.3 (D 3)Regeringen bedömer att stöder och initierar enverksamhet som i enlighet med det övergripande målet för myndigheten ökarintresset för, kunskapen om och utövandet av hemslöjd i hela landet. Verk-samhetens inriktning bör därför ligga fast. Dock anser regeringen att, som enföljd av minskade ekonomiska resurser, myndigheten har svårt att leva upptill de krav som ställs på verksamheten. För att den nuvarande ambitionsni-vån skall kunna upprätthållas föreslår därför regeringen att anslaget ökasmed . Enligt regeringens bedömning bör ökningen även kun-na förbättra nämndens möjligheter att ha en mer aktiv roll när det gällerform- och designfrågor. Verksamheten kan också komma att påverkas avkommande förslag från utredningen (KU 1999:01) om statens ansvar förformgivning och design. I budgetpropositionen föreslås således en anslagsni-vå på för år 2000.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under ansla-get.4.4 Främjande av hemslöjden (D 4)Anslaget disponeras av för bidrag till hem-slöjdskonsulenternas verksamhet, Svenska Hemslöjdsföreningarnas Riksför-bund och projekt inom hemslöjdsområdet. Regeringen gör enligt budgetpro-positionen bedömningen att medlen har använts på ett effektivt sätt ochföreslår en oförändrad anslagsnivå i jämförelse med . Föreslagenmedelstilldelning för är därmed efter pris- ochlöneomräkning.Utskottet tillstyrker föreslagen medelstilldelning.4.5 Bidrag till bild- och formområdet (D 5)Regeringen gör bedömningen att det statliga stödet till organisationer inombild- och formområdet har haft stor betydelse för att uppfylla målet att sökaen ny publik och att göra det möjligt att möta den samtida bild- och form-konsten oavsett var man bor i landet. Även den konstnärliga kvaliteten stärksgenom bidraget. Stödet har, enligt budgetpropositionen, medfört att organi-sationerna har fått stärkta resurser att främja intresset för konst och form. Fatt klargöra i vilken grad målen för det statliga stödet har uppnåtts och omutställningsersättningen även för övrigt har en helt ändamålsenlig utformningär det, enligt regeringens uppfattning, välkommet med den översyn som nugörs av . På så sätt kan framtida förändringar baseras på en mersamlad bild av hur bidraget har fungerat. Enligt en rapport från m.fl. om samverkan för spridning av samtidskonsten, vilken redovisasi propositionen, bör det vara en prioriterad uppgift att långsiktigt bygga uppkompetensen på mottagarsidan. Regeringen föreslår att ,inklusive pris- och löneomräkning, anslås under anslaget.I motionerna Kr223 (c) och Kr300 (s) yrkande 3 föreslås att utställningsar-rangörer skall få ekonomiskt stöd när de arrangerar utställningar med konst-närer som är berättigade till utställningsersättning. Enligt motionerna kanutställningsverksamheten och främjandet av god bildkonst utvecklas påavsett sätt genom ett sådant stöd.Enligt utskottets mening kan ett stöd till utställningsarrangörer vara ett sättatt ytterligare bidra till en höjd kvalitet i utställningsverksamheten på lokalnivå. Möjligheterna att ställa ut verk av mer etablerade konstnärer även ilandets mindre orter skulle på så sätt kunna förbättras. Utskottet är dock avden uppfattningen att den översyn av utställningsersättningen som genomförsav bör avvaktas innan tar ställning till om ytterligarestöd bör lämnas för utställningsverksamhet. Utskottet tillstyrker såledesregeringens förslag till medelstilldelning under anslaget och avstyrker mo-tionerna Kr223 (c) och Kr300 (s) yrkande 3.5 Ersättningar och bidrag till konstnärer ()5.1 (E 1)Det övergripande målet för är att främja bild-, form-, ton-, scen- och filmkonstnärers möjlighet att ägna sig åt kvalificerat konstnärligtarbete samt att främja internationellt konstnärsutbyte genom att bl.a. erbjudagästateljéer. Nämnden skall bidra till ökade kunskaper om konstnärernasekonomiska och sociala förhållanden. Nämnden beslutar om statliga ersätt-ningar och bidrag till konstnärer och skall tillsammans med styrelsen förSveriges författarfond avge förslag till innehavare av inkomstgarantier.I propositionen anför regeringen att inriktningen av statens åtgärder förkonstnärer, såsom de fastlades i samband med den kulturpolitiska proposi-tionen (1996/97:3) och den konstnärspolitiska propositionen (1997/98:87),ligger fast. Regeringen redovisar att en informell arbetsgrupp inom Rege-ringskansliet arbetar med frågor om pensionsreformens effekter för konstnä-rerna. Regeringen anför att det är angeläget att regelverken på alla politikom-råden anpassas så att rimlig hänsyn tas till konstnärernas speciella förhållan-den. Utskottet förutsätter att regeringen redovisar hur långt arbetetfortlöpt och vilka åtgärder som kan bli aktuella.Regeringen föreslår att skall anvisa under an-slaget.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna medelstilldelningen.Utskottet behandlade ett motionsförslag rörande förslagsrättenvid utseende av styrelserna för och . Utskottet uttalade att det inte är tillfredsställande att de ovannämnda styrelserna utses efter nominering endast från ett visst antal, i förordningen angivna, konstnärsorganisationer. Utskottet konstaterade att det även finnsandra organisationer som representerar konstnärer och konstnärsgrupper.Enligt utskottet borde nomineringarna komma från en vidare krets av organi-sationer för att de två styrelserna skall kunna tillföras en så bred kunskap ockompetens som möjligt. På utskottets förslag tillkännagav attregeringen borde se över frågan om hur konstnärernas förslagsrätt skall kun-na vidgas beträffande ledamöterna i styrelserna för ochSveriges bildkonstnärsfond och att regeringen därefter för skulleredovisa hur regeringen avser att öka kretsen av nominerande organisationer(bet. 1998/99:KrU9, rskr. 1998/99:189).Regeringen har i budgetpropositionen utförligt redogjort för bakgrund, hu-vudsakliga syftet m.m. beträffande förslagsrätten i de båda styrelserna. Närdet gäller redovisar regeringen att fem av styrel-sens ledamöter utses efter förslag från Konstnärliga och (). Skälet härför är att KLYS företräderflertalet etablerade och representativa organisationer inom samtliga konst-närsområden och därmed tillsammans ca 30 000 konstnärer. Regeringen görbedömningen att en utvidgning av kretsen nominerande organisationer knap-past skulle bidra till att öka kompetensen hos de nominerade utan endast ledatill ökad administration. Beträffande förslagsrätten till Bildkonstnärsfondensstyrelse är det regeringens uppfattning att de organisationer som lämnarförslag på ledamöter har en sådan legitimitet att det motiverar att dessa sär-skilt anmodas att lämna förslag. Detta skall dock enligt regeringen inte ute-sluta möjligheten för andra organisationer att lämna förslag, vilka regeringenockså utfäster sig att beakta. Enligt regeringens mening är det svårt att se huen sådan öppen ordning skulle kunna vara till men för regeringens möjlighe-ter att finna de bästa möjliga kandidaterna till ledamotskap i styrelsen förBildkonstnärsfonden. Mot bakgrund av det ovan angivna är det regeringensuppfattning att de bakomliggande ambitionerna vid införandet av den forma-liserade förslagsrätten på ett tillfredsställande sätt tillgodoses med rådandeordning. Regeringen understryker också att regeringen även i fortsättningenanser sig ha frihet att avgöra vem som är mest lämpad för ett ledamotsupp-drag, obundet av vederbörandes organisationstillhörighet. hem-ställan föranleder därför enligt regeringen ingen ändring av nuvarande ord-ning.Motionärerna bakom motionerna Kr298 (s, v, mp) och Kr313 (kd) yrkande28 konstaterar att regeringen inte har fäst något avseende vid riksdagenstillkännagivande beträffande förslagsrätten vid utseende av styrelserna förKonstnärsnämnden och . Motionärerna anser attde skäl för förändringar av förslagsrätten som utskottet och ställtsig bakom kvarstår och att det tidigare tillkännagivandet som harbeslutat om bör följas upp med ett nytt med samma innebörd.Utskottet konstaterar att regeringen inte fullföljt beslut och vid-håller i likhet med motionärerna att det inte är tillfredsställande att styrelsna för och utses efter nomi-neringar endast från ett visst antal konstnärsorganisationer. Utskottet anseratt en sådan utvidgning av antalet nominerande organisationer som riksdagenbeslöt om förra året bör kunna öka möjligheterna ytterligare för regeringenatt finna ledamöter till nämndens och fondens styrelser som har den kompe-tens, goda kunskap om konstnärer och konstutveckling samt stora personligaintegritet som behövs för det betydelsefulla arbetet inom dessa styrelser.Utskottet föreslår att på nytt, med anledning av motionerna Kr298(s, v, mp) och Kr313 (kd) yrkande 28, som sin mening ger regeringen tillkänna att regeringen bör se över frågan om hur konstnärernas för-slagsrätt skall kunna vidgas beträffande ledamöterna i styrelserna för och och att regeringen därefter förriksdagen redovisar hur regeringen avser att öka kretsen av nominerandeorganisationer.5.2 Ersättningar och bidrag till konstnärer (2)Under anslaget E 2 Ersättningar och bidrag till konstnärer beräknas medel tillvisningsersättning som fördelas av , individuell vis-ningsersättning som fördelas av upphovsrättsorganisationen i (BUS), bidrag till konstnärer som fördelas av respektive samt inkomstgarantier som för-delas av regeringen.Från och med den 1 januari 1999 finns regler om s.k. kassettersättning ilagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, varförregeringen nu finner skäl att dra in statsbidraget för ersättningar till rättighetshavare på musikområdet, , i dess helhet.I enlighet med förslag i proposition 1997/98:87 Konstnärernas villkor samti budgetpropositionen för tillfördes utgiftsområdet medel för genom-förande av vissa reformer kopplade till tre försöksverksamheter, dels försökmed en tredje anställningsform inom teatern, dels försök med arbetsförmed-ling vid centrumbildningarna och dels försök med tydligare kriterier av-seende vilka som skall ha rätt till arbetsmarknadspolitisk åtgärd med riktningmot kulturarbetsmarknaden. Försöksverksamheterna bedrivs under en periodav och påbörjades . Försöksverksam-heterna bedrivs således bara halva delen av , varför anslaget minskarmed i jämförelse med anslagsnivån år 1999.Den totala kostnaden 2000 uppgår till112 , vilket är en kostnadsökning med ijämförelse med föregående år. Orsaken är dels ett ökat biblioteksutnyttjande,dels ett höjt grundbelopp. Regeringen föreslår att anslaget ökar med6 för år 2000.Regeringen föreslår att skall anvisa underanslaget Ersättningar och bidrag till konstnärer.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för budgetåret2000.6 Arkiv (F)6.1 och landsarkiven ()och landsarkivens verksamhet hanterar enligt regeringens be-dömning myndigheternas arkiv så att de, i enlighet med arkivlagen (1990:782), tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av infor-mation samt forskningens behov. Inriktningen för myndigheten bör därmedligga fast. I regeringens förslag till anslagsnivå ingår en överföring, för levranser av arkiv från berörda myndigheter på . För mikro-filmning av kyrkobokföringshandlingar föreslås en överföring på1 från utgiftsområde 3. För utökade uppgifter i samband medmottagandet och förvarandet av kyrkoarkiven föreslås en ökning av anslagetmed . Slutligen föreslås dels en återläggning av en tidigarebesparing på , dels en tillfällig besparing på 2 450 000kronor. Finansiering föreslås ske genom omprioriteringar inom utgiftsområ-det. Vidare meddelar regeringen att frågan om en utredning av det statligaarkivväsendet bereds i . Den föreslagna medelstilldelning-en blir inklusive ovanstående förändringar samt pris- och löneomräkning246 431 000 kronor.Utskottet tillstyrker den av regeringen föreslagna medelstilldelningen un-der anslaget.6.2 Bidrag till regional arkivverksamhet ()Syftet med bidraget är att främja regional arkivverksamhet, att få ett nät avväl fungerande regionala arkivinstitutioner i landet samt att bättre integrerafolkrörelsearkiven i den regionala kulturpolitiken. De regionala arkivenfyller, enligt regeringen, en viktig funktion och har en viktig kulturpolitiskuppgift, inte minst avseende den släkt- och hembygdsforskning som vuxit bred folkrörelse. I enlighet med regeringens förslag 1999 föreslås en ökning med för folkrörelsearki-ven för . Bidraget till folkrörelsearkiven ökar därmed med samman-lagt . Inklusive pris- och löne-omräkning föreslår regeringen medelstilldelning på underanslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.6.3 ()Enligt budgetpropositionen har genom in-samling, digitalisering och förmedling av arkivmaterial samt forskning inomsitt verksamhetsområde bidragit till att bevara vårt kulturarv. Myndighetensinriktning bör därmed ligga fast. Regeringen meddelar vidare att, i enlighetmed beslut, Svenskt visarkiv organisatoriskt har överförts tillStatens musiksamlingar . Detta medför att anslaget minskasmed enligt regeringens förslag. Inklusive en pris- ochlöneomräkning föreslås därmed en medelstilldelning under anslaget på26 153 000 kronor.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.6.4 Svenskt biografiskt lexikon (F 4)Myndigheten Svenskt biografiskt lexikons mål är att ha genomfört utgiv-ningen av publikationen Svenskt biografiskt lexikon . Myndighetenhar, enligt regeringens bedömning, på ett effektivt sätt fortsatt att genomförautgivningen av publikationen Svenskt biografiskt lexikon och ökat sprid-ningen genom att ge ut delar av materialet även på cd-romskiva. Myndighe-tens inriktning bör därmed ligga fast. Regeringen föreslår att skallanvisa under anslaget.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen.6.5 Arkivet för ljud och bild (F 5)Arkivet för ljud och bild () har anlitat en internationellexpert som utvärderat myndighetens hantering av det insamlade materialet.Utvärderingen ger en positiv bild av verksamheten och av personalens kom-petens. Regeringen kan, enligt budgetpropositionen, instämma i utvärde-ringsresultatet.