bet · GM01NU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Programmet består av följande fyradelar:- Ett utvecklings- och teknikspridningsprogram,vilket innehåller satsningar på bl.a. träbaseradebyggsystem, nya trä- och fiberprodukter, kretslopps-anpassning av skogsindustriprodukter samtmöbelutveckling. Programmet omfattar sammanlagt 300miljoner kronor, varav regeringen satsar 50 miljonerkronor i tre år.- Ett forskningsprogram på det skogsindustriellaområdet, vars mål är att långsiktigt stödjaskogsindustrins utveckling och skapa och stärkaforskningsmiljöer vid de nya högskolorna. Planeradeprogramområden är bl.a. kretsloppsanpassadeskogsindustriprodukter, nya träprodukter och nyamaterial, bestrukna och tryckta papper ocharkitektur, design och träkultur. Programmetsviktigaste uppgift är att verka för attforskningssatsningen som helhet blir av strategiskbetydelse för de regionala högskolorna och förskogsnäringen.- Ett forskningsprogram inom träteknologiområdet,vars syfte är att utveckla konkurrenskraftigforskning, kompetens och forskarutbildning videtablerade forskarmiljöer vid följande lärosäten:Lunds universitet, ,, och , som skall pågå under , hadeen budget på för och avsesdärefter kunna utökas till perår.- Nya utbildningsplatser och professurer. Ibudgetpropositionen för föreslogs att skulle tilldelas 600utbildningsplatser från , varav minst50 platser skall avse utbildning med inriktning pådet trätekniska området. Sammantaget planeras 200nya utbildningsplatser inomträteknikområdet.Vidare finns det ett särskilt program förträråvarubaserad industri som går in på sitt tredjeår av en treårig förlängning och där 10 miljonerkronor beräknats. Det kan också noteras attdet inom ramen för den verksamhet som bedrivs vidkompetenscentrum finns flera program som harrelevans för de skogsindustriella frågor som här äraktuella.Regeringen beslöt att inomJordbruksdepartementet tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att belysa vissa frågor som berör forskningoch utbildning inom den skogliga sektorn, medståthållaren som ordförande. I enbakgrundspromemoria till beslutet om tillsättandetav arbetsgruppen sades att arbetsgruppen bör föreslååtgärder som kan främja en vertikal integration inomutbildning och forskning. I uppgiften ingick ävenatt belysa de olika aktörernas uppgifter för attbedöma om de nuvarande resurserna utnyttjas på bästamöjliga sätt.Arbetsgruppen redovisade sina analyseroch slutsatser i en rapport till jordbruksministern(1998:20). I rapporten görs sammanställningar avbl.a. den skogliga och skogsindustriellaforskningen. Forskningsresursernas fördelning år1997 på , och samt påinriktning framgår av följande tabell (miljonerkronor):----------------------------------------------------ForskningsinriktningGötalandSvealandNorrlandTotalt----------------------------------------------------Papper och 33,6 233,6 13,9 281,1massa----------------------------------------------------Träteknik 43,5 64,6 37,0 145,1----------------------------------------------------Skog 71.1 232,3 147,0 450,4----------------------------------------------------Totalt 148,2 530,5 197,9 876,6----------------------------------------------------Den totala forskningen med skogsindustriell ochskoglig inriktning uppgick sålunda till 876,6miljoner kronor , varav knappt hälften avsågskogsindustriell forskning. Av den skogsindustriellaforskningen hänför sig ungefär två tredjedelar tillforskning om papper och massa.Staten svarar för drygt hälften av finansieringenav den totala forskningen, medan näringen svarar förungefär en fjärdedel och övriga finansiärer förcirka en femtedel. Den största delen, , utförsvid de tre stora industriforskningsinstitutenSkogsindustrins tekniska forskningsinstitut - STFI,- -SkogForsk. Den skogsvetenskapliga fakulteten svararför av den utförda forskningen och övrigainstitutioner, avdelningar och institut förresterande 27 %.Arbetsgruppens slutsatser formulerades i rapportenssammanfattning på följande sätt:Kedjan marknad - industri - skogsproduktion måste integrerasväsentligt mer och omfattas av en helhetssyn inom såvälforskning och utbildning som forskningsfinansiering.Marknadens signaler måste ges ett ökat inflytande genom helakedjan, både i prioriteringen av forskningsområden och iforskningsprocessen. När det gäller långsiktig forskning måsteforskningens inriktning leda till en ökad tonvikt på forskningnärmare förädlingsledet.Vitala processer och dialoger måste skapas som leder tillsåväl identifiering och konkretisering av forskningsbehov somtill förstärkt samarbete mellan skogsnäringen,forskarsamhället och statliga forskningsfinansierande organoch myndigheter.Skogsnäringen måste tydligare definiera sina forskningsbehovoch på ett aktivare sätt delta i den skogliga ochskogsindustriella forskningens utveckling.För att följa upp förslagen från den nyssnämndaarbetsgruppen inbjöd Jordbruks-, Närings- ochUtbildningsdepartementen gemensamttill ett informations- och diskussionsmöte medföreträdare för skogsnäringen, olikaforskningsfinansiärer och forskningsutförare(universitet, högskolor och forskningsinstitut). Vidmötet redovisades de olika satsningar som har gjortsför att stärka särskilt den skogsindustriellaforskningen och de initiativ vid olika universitetoch högskolor som har tagits för att utvecklaforskningen och utbildningen inom området. Detkonstaterades att det i finns en relativtomfattande samverkan - och även intresse för enytterligare utvecklad samverkan - mellan olikaforskningsutförare. Vidare konstaterades det hurolika finansiärer, såsom stat, näringsliv ochstiftelser, kompletterar varandra genomsamfinansiering av institut, forskningsprojekt,forskarskolor etc. Från sidaansågs det värdefullt att fortsätta dialogen vidåterkommande möten, varvid nästa möte avses äga rumom ungefär ett halvår.I sammanhanget bör också erinras om att hela denstatliga forskningsfinansieringsorganisationen ärunder övervägande, mot bakgrund av förslag från denparlamentariska kommittén Forskning 2000 (SOU1998:128). Utredningens förslag ochremissynpunkterna kommer att ligga till grund för enforskningspolitisk proposition. Vid det uppföljandemötet kan, enligt uppgift, frågan om hurbehoven inom området skoglig och skogsindustriellforskning och utbildning skall beaktas komma attdiskuteras.Företrädare för Skogsindustrierna och har i en skrivelse till regeringenhösten redovisat branchens visioner, behov ochförslag avseende framtidens skogsforskning. Iskrivelsen deklarerar näringen sin avsikt om ettaktivare engagemang och en önskan om en näramedverkan i skogsforskningens planering, samordningoch genomförande. ochorganisationer är beredda att på det lokala planetutveckla samarbete i nya former, sägs det. Näringenär dessutom överens om att gemensamt inrätta etteget branschråd till stöd och råd för såväl statensprioriteringar och satsningar som samordning avbranschens arbete internt och gentemot andra parter.Slutligen föreslås att regeringen skall inrätta enskoglig och skogsindustriell forskningsberedning isyfte att främja en kraftsamling på för landetviktig sektorsforskning. Näringen är beredd att ingåi ett sådant organ.Det kan vidare nämnas att i EU:s femte ramprogramför forskning har den skogliga forskningen, bl.a. påSveriges initiativ, fått en mer framskjuten plats änvad som ursprungligen föreslogs. I detta programfinns goda möjligheter till finansiering avforskning inom hela kedjan från skogsbruket tillråvarans förädling. Betydelsen av näringslivetsdeltagande i detta forskningssamarbete framhållsbetydligt mer i det femte ramprogrammet än itidigare program.Utskottets ställningstagandeSkogsindustrin har mycket stor betydelse för denekonomiska utvecklingen i och svarar för enbetydande del av det svenska exportnettot. Mot dennabakgrund anser utskottet att det är angeläget attkonkurrenskraften inom den svenska skogsindustrinkan upprätthållas och utvecklas. Detta kräver en högkunskapsnivå inom industrin. Likaså är det önskvärtatt det sker en utveckling mot ökad vidareförädlinginom skogsindustrin.Som redovisats pågår olika program av relevans förde frågor som här är aktuella. Vidare har enarbetsgrupp inom haft i uppgiftatt belysa vissa frågor rörande forskning ochutbildning inom den skogliga sektorn. Avunderlagsmaterial som arbetsgruppen låtit ta framoch som utskottet redovisat framgår att endastknappt hälften av forskningen på skogsområdet hänförsig till skogsindustriell forskning. mening kan det ifrågasättas om detta ären lämplig fördelning, med hänsyn till den rollskogsindustrin har i den svenska ekonomin. Medhänvisning till det beredningsarbete som pågår inomRegeringskansliet anser utskottet dock att riksdageninte nu bör agera i frågan. Utskottet förutsätteratt denna fråga vägs in i den forskningspolitiskaproposition som regeringen aviserat. Den aktuellamotionen 1998/99:MJ306 (m) avstyrks härmed i berörddel.LivsmedelsindustrinMotionenDet behövs åtgärder för den potatisförädlandeindustrin, anförs det i motion 1998/99:N298 (s). ISkåne finns goda åkermarker och industrier somsysslar med livsmedelsprodukter, konstaterarmotionärerna och anser att det är viktigt attförutsättningarna för odlare och industri blirlikvärdiga med dem i andra länder. Vid EU-inträdetdrabbades potatisförädlingsindustrin av ökaderåvarukostnader och en ökad importkonkurrens, sägsdet. Trots kraftiga rationaliseringar ocheffektiviseringar har lönsamheten förpotatisförädlingsindustrin försämrats. Potatisodlingoch potatisförädling lever i symbios med varandra.Till potatisodling finns emellertid alternativagrödor, medan det för potatisförädlingsindustrininte finns alternativ produktion, sägermotionärerna. Antalet sysselsatta inom odling ochförädling av potatis beräknas till ca 2 000personer, konstaterar motionärerna och anser att detär viktigt att denna näring kan vidareutvecklas,vilket kräver att de nackdelar ikonkurrensförhållandena som uppkom efter EU-inträdetminimeras. Av de nya medlemsländerna i EU erhållerFinland och närmare två respektive tregånger så mycket i investeringsstöd från EU somSverige, säger motionärerna. De menar attforskningen inom det aktuella området måsteförstärkas.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner liknande denhär aktuella (bet. 1997/98:NU10). Utskottethänvisade till betänkandet En livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:167) och den beredning inomRegeringskansliet som då påbörjats. I reservationer(m; c; kd) framfördes krav på skyndsamma åt-gärder.Hösten 1998 avslog en motion med förslagom införande av ett nytt anslag för stöd tilljordbruks- och livsmedelsnäringarnas konkurrenskraft(bet. 1998/99:NU1). Utskottet hänvisade till detnyssnämnda utredningsbetänkandet, i vilket förslagpresenterats beträffande områdena jordbruket,trädgårdsnäringen, livsmedelsindustrin, forskningoch utveckling samt exportfrämjande åtgärder. Någraförslag till finansiering - bortsett från förslag ommedfinansiering från EU - presenterades inte avutredningen. Mot bakgrund härav harutredningsförslagen varit föremål för fortsattberedning inom , varvid fleradepartement varit berörda. I utskottets betänkandelämnades en redovisning av beredningsläget.Utredningens förslag beträffande energiskatter, somsyftar till att åstadkomma likvärdigakonkurrensförutsättningar mellan och andraEU-länder, behandlas inom ramen för en arbetsgruppmed företrädare för vissa departement samtRiksskatteverket. Översynen skall, medhänsynstagande till det inom EU pågående arbetet medett nytt energibeskattningsdirektiv, beaktariktlinjerna för energibeskattningen i 1997 årsenergiöverenskommelse. I uppdraget ingår vidare attanalysera och precisera den energiskattemodell sompresenterats i betänkandeSkatter, miljö och sysselsättning (SOU 1997:11) ochatt behandla förslagsom framlagts i betänkandet Bättre klimat, miljö ochhälsa med alternativa drivmedel (SOU 1996:184).Utformningen av beskattningen för industrin,trädgårds- och jordbruksnäringarna samtenergiproduktionen inom fjärr- ochkraftvärmesektorerna kommer bl.a. att behandlas.Arbetsgruppen planerar att redovisa resultatet avsitt arbete under våren 1999.När det gäller exportfrämjande åtgärder kan noterasatt under utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk,fiske med anslutande näringar finns ett särskiltanslag för exportfrämjande åtgärder (F 6). har detta anslag tagits upp med 15miljoner kronor, vilket innebär en ökning jämförtmed , då disponerades fördenna verksamhet. I propositionen sägs atthuvudansvaret för export- ochmarknadsföringsåtgärder ligger på näringen, menregeringen vill genom att främja exportsatsningarbidra till en positiv utveckling inom sektorn.Beträffande FoU-insatser pågår beredning avutredningens förslag inom . Iutredningsbetänkandet föreslogs ett nationellt FoU-program. Programmets huvudsyfte är att bidra tillindustriell förnyelse och kompetenshöjning ilivsmedelsföretagen och bidra till enkompetenshöjning vid svenska högskolor ochuniversitet. Förslaget till FoU-program är framtageti samarbete med livsmedelsindustrin och är välförankrat inom denna. Den samlade satsningenföreslås omfatta följande delar:- Industriella samverkansprojekt. Omfattningen avoffentliga medel för denna satsning föreslås till 40miljoner kronor . Näringslivetsmotfinansiering beräknas till av totalasatsningen beroende på projekt samt företagetsstruktur och storlek.- Tre kunskapshöjande program, som beräknas till 25miljoner kronor per år.- Åtgärdsprogram för effektivare kunskapsutbyte ochkunskapshöjning (teknikspridning), som beräknas till20 per år.- Programledning med som koordinator, vilketberäknas till per år.Enligt uppgift från pågårarbete på olika områden i linje med utredningensförslag. Inom skall 20 miljoner kronoravsättas och för industriella samverkansprojektinom livsmedelsområdet. Detta innebär att även EU:sstrukturfondsmedel kan bli tillgängliga förinsatsen. För genomförandet av detta program avserNUTEK att tillskapa en styrgrupp med förankring iindustri- och forskarvärlden. Denna styrgrupp kommeräven att utgöra ett forum för att diskuteraövergripande samordningsfrågor. har inlett enprograminsats, men det finns, enligt departementet,behov av ytterligare medel under de kommande åren.Det har vidare avsatts totalt 60 miljoner kronorför att genomföra ett sådant teknikspridningsprogramsom föreslagits av utredningen.Teknikbrostiftelserna i och har avsattca för programmet. Som enkomplettering till detta har regeringen i augusti1998 beviljat ett bidrag på förkompetenshöjande insatser i livsmedelsindustrin.Medlen kommer att disponeras av Institutet förLivsmedel och () för att täcka in dedelar av landet som inte omfattas av de insatser somteknikbrostiftelserna svarar för.Regeringen har vidare givit i uppdrag attutreda förutsättningarna för inrättande av ettforskningsinstitut inom livsmedelsområdet iKävlinge. Uppdraget avrapporterades i december 1998.NUTEK gör bedömningen att ett forskningsinstitut iKävlinge, med de resurser, den inriktning och meddet huvudmannaskap som föreslås i rapporten, skullekunna producera värdefull kunskap förlivsmedelsindustrin och göra det med rimligeffektivitet under förutsättning att näringslivetsatsar aktivt i institutet. nämns attflera industriföreträdare framhållit att ommotsvarande resurser skulle satsas direkt i deforskningsmiljöer som finns vid t.ex. och och utan villkor avseende lokaliseringså skulle större utväxling av satsade resursererhållas. anser att institutets verksamhetskall motsvara de kriterier som gäller förindustriforskningsinstitut och alltså bedriva egenforskning. föreslår att institutet ges enforskningsinriktning mot konsument-, marknads- ochproduktutvecklingskunskap. Detta är denforskningsinriktning som livsmedelsindustrin givithögsta prioritet. Forskning med denna inriktningskall enligt förslaget kompletteras med ettproduktutvecklingscentrum för att rent praktisktkunna ge stöd till framför allt små och medelstoraföretag i deras produktutveckling. föreslårvidare att institutets huvudmannaskap delas mellanSIK och . Beträffande institutetsomfattning föreslås det växa till ca 40personer och omsätta ca . Företablering bedömer att det krävs ettengångsbelopp på . För närvarandehar ingen part gjort några ekonomiska åtaganden.Utskottets ställningstagandeDe problem som potatisförädlingsindustrin står införoch som är föremål för yrkande i motion 1998/99:N298(s) har, som redovisats, behandlats av Utredningenom livsmedelssektorns omställning och expansion.Betänkandet är föremål för beredning inomRegeringskansliet, och en rad åtgärder har - somredogjorts för - vidtagits eller aviserats. Med detanförda avstyrker utskottet den nämnda motionen.Pyrotekniska varorMotionernaI de två motionerna 1998/99:N303 (s) och1998/99:N277 (v) begärs uttalanden av isyfte att påskynda tillsättandet av den översynrörande reglerna för pyrotekniska varor somriksdagen fattade beslut om . Det tordeinte råda några som helst tvivel om att lagändringarbehövs för att stävja det starkt tilltagandemissbruket av pyrotekniska varor, som i synnerhetkring nyårshelgerna kommit att bli ett allt svåraregissel för både människor och djur, sägs det i denförstnämnda motionen. Som utgångspunkt för enskärpning av lagstiftningen kan andra europeiskaländer, vilka begränsat försäljningen avfyrverkerivaror, tjäna som exempel, anförmotionärerna. Även i den andra motionen betonasvikten av att utredningen om pyrotekniska varorsnabbt kommer i gång.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen beslöt , som nämnts, påutskottets förslag och mot bakgrund av ett flertalmotionsyrkanden, att frågan om pyrotekniska varorskall bli föremål för en samlad översyn (bet.1997/98:NU11). Den senaste genomgripande översynenav bestämmelserna om pyrotekniska varor genomfördesår , och utskottet ansåg att utvecklingen närdet gäller hanteringen av pyrotekniska varor gör atten förnyad översyn är motiverad. En sådan översynbör omfatta såväl det gällande regelverket somfrågor rörande kontroll, tillsyn och information,sades det. Också erfarenheterna från andra länder,t.ex. , , och , börinhämtas. Utskottet pekade också på att det finnsoklarheter när det gäller reglerna för hanteringenav pyrotekniska varor, bl.a. i fråga om möjligheteratt ta fyrverkerier i beslag och beträffandeförvaringen av fyrverkeriartiklar.Inför behandlingen av frågan genomförde utskottetett remissförfarande med berörda myndigheter,organisationer och företag. Av de femtonremissinstanser som utskottet inhämtade yttrandenifrån ansåg sju - bl.a. ,, ,och Kennelklubben- att förbud mot smällare bör införas.Rikspolisstyrelsen ställde sig tveksam till ettsådant förbud men ansåg att en översyn avbestämmelserna om pyrotekniska varor bör genomföras.Även Kommunförbundet och Sprängämnesinspektionenansåg att en översyn bör göras. Företrädarna förbranschen menade att den gällande lagstiftningen ärtillräcklig, men att en skärpt kontroll och tillsynsamt ökad information behövs.Regeringen tillkallade en särskildutredare, generaldirektör , med uppgiftatt se över reglerna för hantering av pyrotekniskavaror (dir. 1998:88). Utredaren skall kartläggaarten och omfattningen av de skador och olägenhetersom sådana varor kan orsaka. Utredaren skall taställning till om nuvarande regler bör skärpas medförbud eller andra begränsningar såvitt avser handelmed och hantering av pyrotekniska varor, särskiltnär det gäller smällare och andranöjesfyrverkeriartiklar med knall-effekt. Översynenskall dessutom omfatta frågor om produktkontroll,tillsyn och information. Också erfarenheter frånandra länder bör inhämtas. I uppdraget ingår ävenatt belysa de oklarheter som kan finnas när detgäller reglerna för hanteringen av pyrotekniskavaror, bl.a. i fråga om möjligheter att ta varorna ibeslag, förvaring av dessa och möjligheterna attinhämta skadestatistik. Utredaren skall lämnaförslag till de författningsändringar som kanbehövas till följd av översynen.Utredaren skall vid genomförandet av sitt uppdragta del av näringsutskottets betänkande 1997/98:NU11samt det material som framkommit i samband med ettseminarium som jordbruksministern anordnade idecember 1997 om smällare och raketer. I sitt arbeteskall utredaren vidare beakta den pyrotekniskabranschens karaktär av småföretagsbransch ochanalysera förslagens konsekvenser för nyetableringoch tillväxt i småföretag. Utredaren skall redovisasitt uppdrag senast den 1 november 1999.Ansvaret inom regeringen för pyrotekniska varor ochden berörda myndigheten, ,överfördes från Närings- ochhandelsdepartementet till Försvarsdepartementet.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den av begärdautredningen om pyrotekniska varor nu kommit tillstånd. Utredningen skall, som nämnts, redovisa sittuppdrag . Utskottet utgår frånatt regeringen efter sedvanligt beredningsarbeteåterkommer till i frågan. Med dettaavstyrks de båda här aktuella motionerna1998/99:N297 (s) och 1998/99:N277 (v) i berördadelar. beträffande näringspolitikens inriktningatt avslår motionerna 1998/99:N238 yrkandena 1 och19, 1998/99:N277 yrkandena 1-3, 1998/99:N329 yrkande 2,1998/99: N330 yrkandena 1 och 19, 1998/99:N332 yrkande 20,1998/99:N334yrkandena 1, 3, 4 och 7, 1998/99:N336 yrkande 2 och1998/99:A215 yrkande 4,res. 1 (m, kd, fp)res. 2 (c)2. beträffande statliga företagatt med bifall till motionerna 1998/99:K231yrkande 11, 1998/99:K282 yrkande 4, 1998/99:T220 yrkandena 10och 12, 1998/99:T222 yrkande 2, 1998/99:T809 yrkande 7,1998/99:N215 yrkande 2, 1998/99:N300 och 1998/99:N330 yrkande22 och med avslag på motionerna 1998/99:Fi708 yrkande 11 och1998/99:N334 yrkandena 8 och 9 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,res. 3 (s, v)res. 4 (mp)3. beträffande regelförenklingatt med anledning av motionerna 1998/99:Sk310yrkandena 12-16, 1998/99:Sf608 yrkande 12, 1998/99:T818yrkande 6, 1998/99: N203, 1998/99:N206, 1998/99:N216,1998/99:N240, 1998/99:N242, 1998/99:N257, 1998/99:N259,1998/99:N274 yrkande 10, 1998/99: N277 yrkande 4,1998/99:N315, 1998/99:N326 yrkandena 8, 12, 13, 28, 39-51 och53, 1998/99:N328 yrkande 1, 1998/99:N330 yrkandena 4, 5, 7, 8och 11, 1998/99:N332 yrkandena 5-7, 9-11 och 14-18 och1998/99:N337 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res. 5 (m, kd, c, fp)4. beträffande småföretagsutvecklingatt avslår motionerna 1998/99:K231 yrkande 15,1998/99: Sf634 yrkandena 6-8, 1998/99:N277 yrkande 5,1998/99:N326 yrkandena 55-57 och 62-64 och 1998/99:N337yrkande 15,res. 6 (m, kd, fp)res. 7 (c)5. beträffande kapitalförsörjningatt med bifall till motion 1998/99:N326 yrkande 58och med avslag på motionerna 1998/99:N238 yrkande 7,1998/99:N335 yrkande 14 och 1998/99:N337 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,res. 8 (s, mp)res. 9 (v)res. 10 (c)6. beträffande stöd till uppfinnare och innovatöreratt med bifall till motionerna 1998/99:N245,1998/99:N330 yrkande 20 och 1998/99:A215 yrkande 6 och medavslag på motion 1998/99:N334 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,res. 11 (s, v)res. 12 (mp)7. beträffande kvinnors företagandeatt avslår motionerna 1998/99:N238 yrkandena 8 och11, 1998/99:N330 yrkande 16, 1998/99:A802 yrkande 11 och1998/99: A808 yrkande 5,res. 13 (m, kd, fp)res. 14 (c)8. beträffande kooperativa frågoratt avslår motionerna 1998/99:N229 yrkandena 2 och3, 1998/99:N273 och 1998/99:N288,res. 15 (m, kd, fp) - motiv.res. 16 (c)9. beträffande industriella utvecklingscentrumatt avslår motion 1998/99:N251,10. beträffande designatt avslår motion 1998/99:N307,11. beträffande turismatt avslår motionerna 1998/99:Kr274 yrkandena 41och 42, 1998/99:N212, 1998/99:N253, 1998/99:N274 yrkandena 25och 26, 1998/99:N277 yrkande 7 och 1998/99:N297,res. 17 (m, kd, c, fp)12. beträffande vidareförädling av skogsråvaraatt avslår motion 1998/99:MJ306 yrkande 8,13. beträffande livsmedelsindustrinatt avslår motion 1998/99:N298,14.