bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om löntagarorganisationernas medverkan i den parlamentariska ut-redningen om den ekonomiska makten.1998/99:Fi909 av m.fl. (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av attutreda hur den sociala ekonomin kan användas för att lösa olika ekonomiskaoch samhälleliga problem.1998/99:Sk306 av m.fl. (c) vari yrkas10. att beslutar att underlätta generationsskiften i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:Sk309 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av arvs- och gåvoskattereglerna i syfte attunderlätta generationsskiften i familjeföretag.1998/99:Sk601 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att förlänga den nuvarande s.k. övergångsregelnsom gäller för reavinstbeskattning av fastigheter med i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär en översyn av reglerna för reavinst-beskattning av fastigheter i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:Sk630 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om att underlätta genera-tionsväxlingar i företagen (delvis).1998/99:Sk666 av () vari yrkas att hos rege-ringen begär en översyn av skattereglerna för beskattning av reavinst vidavyttring av fastighet som ägs av fysisk person.1998/99:Sk681 av m.fl. (c) vari yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om utredningoch åtgärder för att lösa vad i motionen anförts om fastighetsöverlåtelser.1998/99:Sk690 av m.fl. (m, kd, c, fp) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförtsom slopande av arvsskatten på arbetande kapital i onoterade företag.1998/99:Sk719 av () vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts om förändring av arvs- ochgåvoskattereglerna för familjejordbruket/skogsbruket vid generationsskifte.1998/99:U304 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avvisande av Tobinskatt.1998/99:U704 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om kortsiktiga spekulationsvinster på kapitalöverföringar.1998/99:MJ256 av m.fl. (m) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om reavinstbeskattningen.1998/99:N238 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillsättandet av en utredning i syfte att förbättramöjligheterna till generationsskiften.VårpropositionenSvensk ekonomi står stark. Visserligen påverkas även av den sämreutvecklingen i omvärlden. Tillväxten blir därför något lägre än tidigare be-räknat, i vart fall den närmaste framtiden. Likväl fortsätter den inhemskaekonomin att växa i god takt, inte minst vad gäller privat konsumtion ochinvesteringar. Den reguljära sysselsättningen har ökat medöver 100 000 personer och arbetslösheten har fortsatt att minska.Den goda utvecklingen i den reala ekonomin äger rum som in-flationen är praktiskt taget obefintlig, den offentliga sektorn uppvisarbety-dande överskott, räntan är en av de lägsta i och bytesbalansenligger på en stabil överskottsnivå.Av avgörande betydelse för att återvinna styrkan i den svenska ekonomin ochskapa förtroende för den ekonomiska politiken har varit den framgångs-rikabudgetsaneringen. Ambitiösa budgetmål har formulerats och har upp-nåtts, ivissa fall med god marginal. Hit hör såväl målet om överskott i deoffentliga finanserna om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykelsom utgiftstaket, som är en central del av den nya och bättre fungerandebudgetprocessen.Det är också av stor vikt att inflationen i har etablerats på envar-aktigt mycket låg nivå. Avgörande för detta är den framgångsrikabudgetsa-neringen. Penningpolitiken och ökade självständighethar därtill bidragit till detta, liksom åtgärder som ökar konkurrensen ochdärmed stärker konsumenternas ställning. För att vidmakthållaprisstabilitet också på är det nödvändigt att lönebildningenförbättras. Mot denna bakgrund avser regeringen att läggaförslag om regelverket för lönebildningen.Regeringen bedömer att det finns en viss risk att utgiftstaket för åren1999 och 2000 inte kommer att hållas. Mot den bakgrunden vidtas vissaåtgärder i form av besparingar och så kallade begränsningsbelopp som syftartill att begränsa de totala utgifterna till en nivå som ligger underutgiftstaken. T.ex. görs en besparing av strukturell natur inomläkemedelssubventionerna för att få ned de snabbt ökande kostnaderna. Desämst ställda pensionärerna kom-penseras dock. Budget-eringsmarginalernaför är förhål-landevis små. Beredskap finns att vidbehov vidta ytterligare åtgärder för att säkerställa att utgiftstaken hålls.För åren 2001 och därefter uppkommer ett visst budgetutrymme utöver detfastlagda överskottsmålet. Utrymmet växer över tiden och bestäms av hur högden ekonomiska tillväxten blir. Detta utrymme kan användas dels för vissautgiftsökningar, dels för vissa skattesänkningar.1990-talets ekonomiska kris innebar bl.a. att sysselsättningen minskadekraftigt och att i motsvarande mån antalet människor som för sinförsörjning är beroende av transfereringar och bidrag ökade väsentligt.Även om denna utveckling har vänt , återstår mycket att görainnan en mera robust grund har lagts för förbättrad välfärd och stigandeinkomster i framti-den.Det är nödvändigt att alltfler människor successivt kan få arbete och attbe-roendet av transfereringar och bidrag minskar. Detta krav förstärks avden väntade demografiska utvecklingen som innebär att antalet äldremänniskor kommer att öka väsentligt med åtföljande behov av ökade resurserför pen-sioner, vård och omsorg. Det är mot denna bakgrund som regeringenformu-lerat ett sysselsättningsmål, som innebär att andelen av befolkningeni åld-rarna som har arbete skall uppgå till 80 %.Politiken måste under en följd av år ha en sådan inriktning att en övergångfrån bidragsberoende till arbete stimuleras. Det kommer att kräva åtgärderpå en rad områden. Några åtgärder med en sådan utformning återfinns i dennavårproposition.Den goda utvecklingen av de offentliga finanserna, den nya budgetprocessensamt de nu föreslagna besparingarna möjliggör nya reformer inom prioritera-de områden för . Reformerna kan delas in i fem huvud-sakliga områden:· Arbetslösheten skall betvingas. Ett brett åtgärdsprogram genomförs föratt göra sysselsättningsökningen uthållig.·· Kunskap och kompetens. Högskoleutbildning, forskarutbildning ochgrundforskning tillförs mer resurser, en studiereform genomförs.·· Skolan, vården och omsorgen skall förbättras. Mer resurser tillförsbarnomsorgen, skolan, vården och omsorgen, maxtaxa inom barnom-sorgeninförs m.m.·· Rättvisan skall stärkas. Biståndet höjs, de tillfälliga skattesänkningar-na förlängs. Dessutom höjs barnbidraget enligt tidigare förslag.·· Hållbara . En rad åtgärder genomförs för att göra merekologiskt uthålligt.·Målet om en halverad öppen arbetslöshet ligger fast som ettriktmärke för den ekonomiska politiken. Regeringen kommer att noga följautvecklingen på arbetsmarknaden. Om så erfordras är regeringen beredd attföreslå ytterligare åtgärder för att öka sysselsättningen och minskaarbetslös-heten.En politik för ökad sysselsättning måste i allt högre grad bygga på utbild-ning, kompetensutveckling och forskning. Detta är nödvändigt både för attstärka individernas möjligheter att hävda sig på arbetsmarknaden och föratt stärka i en allt hårdare internationell konkurrens. Därförföreslår regeringen en fortsättning av , framtidssatsningenpå skolan och förstärkta resurser för forskning och forskarutbildning.Högskolan fort-sätter att byggas ut med 10 000 nya permanenta platser år2001 och ytterliga-re 10 000 platser . Studiestödet reformeras medbörjan . Försko-lan är det första steget i det livslånga lärandet.Det är ett av skälen till att regeringen avsatt medel för att stegvisinföra en allmän förskola samt max-taxa inom barnomsorgen.Även i arbetslivet måste ökade insatser göras för att stimulera kompe-tensutvecklingen. Regeringen föreslår sådana åtgärder med utgångspunkt idet förslag som arbetsgruppen för kompetensutveckling i arbetslivet lämnadehösten 1998. Finansieringen avses ske inom ramen för nya mål 3 inom EG:ssocialfond. Hälften av satsningen bör utgöras av medel från EU och hälftenav statlig medfinansiering. Stimulansen förutsätter finansiering frånarbetsgi-varna inom ramen för en trepartssamverkan.En rad åtgärder föreslås för att effektivisera arbetsmarknaden och öka sam-arbetet mellan högskola och näringsliv. Bl.a. skall arbetet med attreducera det arbetsmarknadspolitiska regelverket fortsätta.Effektiviseringar av de rörlighetsstimulerande åtgärderna skall genomförasoch kvaliteten i de indi-viduella handlingsplanerna förbättras. En ettårigförsöksverksamhet med bristyrkesutbildning för anställda införs inom ramenför arbetsmarknadsut-bildningen. Arbetslöshetsförsäkringen ses över, bl.a.vad gäller kraven på omställning. Syftet är att säkerställaarbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring och samtidigtstärka rättstryggheten för den arbetslö-se. Vidare tillsätts en utredningmed uppgift att se över arbetsmark-nadsutbildningens organisationoch effektivitet. Arbetsmarknadsutbildningen måste i högre grad bidra effektiv matchning mellan efterfrågan på och utbud av arbetskraft.Av särskild betydelse är att underlätta för utsatta grupper att komma inpå arbetsmarknaden. Bland annat införs ett nytt stöd för att stimuleraarbetsgiva-re att anställa arbetslösa personer med långa inskrivningstider.Stödet ges till arbetsgivare som anställer personer, som har varit öppetarbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under minst tre år.Stödet ges genom en kreditering av arbetsgivarens skattekonto under två år.Vidare ges arbetsför-medlingen större resurser för att bl.a. stärkainvandrares ställning på arbets-marknaden. Ytterligare resurser satsas föratt fler arbetshandikappade skall erhålla en lönebidragsanställning.Sysselsättning och tillväxt förutsätter fler nya och växande företag. del av Småföretagsdelegationens förslag för att underlätta företagandehar redan genomförts, är beslutade eller under beredning. En ytterligaregenom-gång av delegationens förslag kommer att redovisas i samband medbudget-propositionen. Under avsnittet om skatter redovisas regeringensöversyn av fåmansbolagens regler och regler för generationsskiften iföretag. Regeringen föreslår också att bl.a. informationen kringnyföretagande och stödet till kooperativ utveckling utökas. Regleringen avvärdepappersfonder på natio-nell nivå ses över, och en samlad översyn av destatliga insatserna på riskka-pitalområdet genomförs. Möjligheterna attinföra en patentintrångsförsäkring undersöks. För att säkerställa ochutveckla tillgången på kunskap och kom-petens vidareutvecklas teknik- ochkunskapsöverföringen från bl.a. högsko-lorna till små och medelstoraföretag.Inom konkurrensområdet föreslås bl.a. att Byggkostnadsdelegationen pre-senterar förslag för att motverka att byggsektorn bidrar till attinflationsten-denser uppstår. Vidare ges Statskontoret i uppdrag att seöver hur de statliga myndigheterna agerar på konkurrensutsatta marknader.Regeringen avser också att återkomma med ytterligare förslag som ger ökadkonkurrens och stärker konsumenternas ställning.En långsiktigt uthållig tillväxt och sysselsättningsökning förutsätterinsat-ser för att förbättra miljön och säkerställa en ekologiskt hållbarutveckling. I vårpropositionen föreslås bl.a. att de lokalainvesteringsprogrammen ut-sträcks i tiden, att miljöforskningen tillförsökade resurser och att insatserna för marksanering, kalkning ochbiotopskydd förstärks och förlängs. Vidare förlängs anslagen för markinköp,miljöövervakning samt miljötillsyn vid länsstyrelserna på 2001års nivå. En fortsatt miljörelatering av skattesystemet genom skatteväxlingär en viktig uppgift i de pågående skat-teöverläggningarna mellanriksdagspartierna. I vårpropositionen redovisas ett antal s.k. grönanyckeltal. Miljövårdsberedningen har presenterat olika indi-katorer för enekologiskt hållbar utveckling. Dessa bereds nu i Regerings-kansliet medsikte på att ett antal gröna nyckeltal skall kunna redovi-sas tillriksdagen.Det utrymme som skapas genom budgetsanering och ekonomisk tillväxt börockså kunna användas för att stärka rättvisan och välfärden. avise-rade höjningar av barnbidragen genomförs. Som nämntsovan skapas också utrymme för att stegvis genomföra enallmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Ytterligare resurser tillförsskolan, vården och omsorgen genom att de generella statsbidragen till kom-muner och landsting höjs utöver tidigare fattade beslut. I enlighet medtidiga-re utfästelser tillförs skola, vården och omsorgen ytterligare 4miljarder kronor . Utöver detta föreslår regeringen att de 200kronorna i statlig inkomstskatt även skall tillfalla kommuneroch lands-ting. Regeringen lägger också i en särskild proposition framförslag till föränd-ringar i utjämningssystemet för kommuner och landstingfrån . föreslås att kommuner och landsting skalltillföras ytterligare 2 miljar-der kronor utöver de somaviserades hösten 1999.Socialdemokraterna och träffade en över-enskommelse om särskild satsning på vård och omsorg . Bakgrunden till överenskommelsen är den försvarsuppgörelse somträffades mellan de båda partierna , som innebär att ca 8miljarder kronor bedöms kunna frigöras för insatser inom vård- och om-sorgssektorn under de tre åren.Vidare fullföljs pensionsreformen och biståndet höjs till av BNI2002. För många är arbetstiden en viktig aspekt av välfärden. Frågan beredsför närvarande inom Regeringskansliet.Regeringen avser att försöka skapa största möjligauppslutning för en politik för full sysselsättning. är för litetför stora konflikter. Den ekonomiska vårpropositionen bygger på enöverenskommel-se mellan den socialdemokratiska regeringen, Vänsterpartietoch de gröna, vilka står bakom riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken, bud-getpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och denu föreslagna skatteförändringarna för år 2000.Samarbetet berör fem områden - ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jäm-ställdhet och miljö - och innefattar både konkreta förslag och åtagandeninför framtiden. Genom detta samarbete bekräftas att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning,ett offentligt överskott om av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykeloch prisstabilitet.Regeringen eftersträvar en bred förankring av en kommande skattereform.Samtliga riksdagspartier deltar i överläggningarna. Huvud-syftet är att utifrån krav på rättvis fördelning skapa goda och stabilaregler för tillväxt och sysselsättning, en ekologiskt hållbar utvecklingsamt att ga-rantera välfärden och dess finansiering. En framtidaskattereform måste förenas med sunda offentliga finanser. Målet om 2 %överskott i de offentli-ga finanserna skall vidmakthållas. Entillfredsställande kvalitet på vård, skola och omsorg måste garanteras.Målen om en jämn och rättvis fördelning skall tillgodoses. En centralutgångspunkt ges av principerna bakom skattereform. En annanutgångspunkt ges av de krav internationaliseringen ställer och behovet avatt bevara skattebaser i . Huvuddragen i en framtida skattereformbör enligt regeringen vara följande:· Sänkta inkomstskatter. Regeringens mål är att med början genomföra inkomstskattesänkningar för alla med tyngd-punkt pålåg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna bör utformas så attmarginaleffekterna minskas och arbetskraftsdeltagande och ut-bildninguppmuntras.·· Ökad sysselsättning. Skattepolitiken bör spela en aktiv roll i regering-ens arbete för att öka sysselsättningen.·· skall vara attraktivt. Regeringens ambition är att fortsätta attförbättra näringslivsklimatet. De pågående skatteöverläggningarna kan ledatill ändrade regler fr.o.m. . I avvaktan på det villregeringen initiera vissa åtgärder som bör genomföras redan tidigare.Regeringen avser därför att återkomma med förslag i samband medbudgetpropositionen att gälla fr.o.m. . Ett gäller möj-ligheten för publika aktiebolag - och i ett senare skede även privata ak-tiebolag - att återköpa egna aktier. En annan åtgärd avser slopad ku-pongskatt på näringsbetingade aktier. Ett tredje förslag gäller slopande avett antal stoppregler för fåmansföretag. Vidare kommer enpromemoria om skattelättnader för utländska företagsledare, experter ochforskare med hög kompetens att sändas ut på remiss. Mot bakgrund avregeringens strävan mot enklare och mer tillväxtfrämjande regler försmåföretag tillsätts en utredning för att se över de s.k. 3:12-reglerna ochreglerna för generationsskiften. Regeringen överväger att ge jordbruketmotsvarande lättnader inom energiskattesystemet som gäller för till-verkningsindustrin. Det totala uttaget av energiskatter bör dock inteminska, utan skattebortfallet måste finansieras genom omfördelningar inomenergiskattesystemet.·· Gröna skatter och skatteväxling. genomförs engenomgripande översyn av hela energiskattesystemet för att förenklaskattesystemet och förbättra miljöeffekterna. Regeringen avser under vårenatt lägga fram ett förslag om införande av en skatt på avfall. Vida-rekommer att lämna sitt slutbetänkande tillregeringen. förutsatte i sitt betänkande attutrymmet för skatteväxling i ett 15-årsperspektiv var minst lika stort somdet som redan hade utnyttjats . Kom-mittén utgickdärvid från att vår omvärld också kommer att röra sig i riktning mot ökadmiljörelatering av skatterna. Regeringen delar Skatte-växlingskommitténsbedömning och anser därför att en fortsatt miljöre-latering avskattesystemet är en viktig uppgift i de fortsatta skatteöver-läggningarna.Utformningen av och takten i miljörelateringen får göras med hänsyn tillsituationen i vår omvärld. Industrins konkurrenskraft måste säkerställasäven i framtiden.· Motionerna och inriktningen av den ekonomiska politiken Moderata samlingspartiets partimotionI motion Fi14 (m) anger Moderata samlingspartiet att de övergripande målenför den ekonomiska politiken bör vara att skapa förutsättningar för snabbtillväxt, en kraftig ökning av antalet nya arbetstillfällen, en godrealinkomst-utveckling och minskat bidragsberoende.Sedan 1970 har tillväxten och välståndsutvecklingen i varit sämreän i flertalet jämförbara länder. Den stora arbetslösheten lägger tungabördor på medborgarna. Färre får försörja fler, vilket har lett till att deredan höga skatterna har nått nya rekordnivåer. En grundläggande uppgiftför att bryta denna utveckling är att skapa goda betingelser förföretagande. Det behövs en ny ekonomisk politik, som syftar till att stärkaincitamenten till företagan-de, arbete och förkovran och som bygger påenskilt ägande och fri konkur-rens.Enligt Moderata samlingspartiets mening bör regeringen klargöra attden avser att verka för ett snabbt införande av euron i och att densom bekräftelse på detta ansluter kronan till 2. Då skingras denmisstro som råder beträffande regeringens avsikter och det ges besked omatt inte drar sig för att ta itu med de strukturfel som bromsar densvenska väl-ståndsutvecklingen.Företagande och nya jobbDen svenska modellens misslyckande är Socialdemokraternas misslyckande. Istället för att skapa välstånd genom företagande och arbete har krafternaägnats åt att fördela det. Bakom Socialdemokraternas misslyckande liggerderas totala oförmåga att förstå hur företag skapas och vad de behöver föratt utvecklas och blomstra. Det krävs en genomgripande omläggning av politi-ken i syfte att prioritera ekonomisk tillväxt. Att främja nyföretagandeoch att ge dagens företag, små och stora, möjlighet att växa i ärden vikti-gaste uppgiften. Utöver ett införande av euron måste en sådanpolitik för tillväxt, företagande och nya jobb omfatta följande:· Sänkta skatter på företagande och arbete.·· Särskilda skattelättnader på hushållsnära tjänster.·· Minskat företagskrångel.·· Åtgärder för att åstadkomma en fungerande lönebildning.·· Moderniserad arbetsrättslig lagstiftning.·· Reformerad arbetsmarknadspolitik.·· Utbildning i världsklass.·· Säkrad energiförsörjning genom att kärnkraften bibehålls.·En social skattepolitikDe höga svenska skatterna gör dubbel skada. Medborgarnas beroende av denpolitiska sektorns förmåga att klara sina åtaganden blir mycket stort.Samti-digt försvagas valfriheten och den trygghet som ligger i att hakontroll över sin egen ekonomi. Därtill kommer att de höga skatternasnedvrider ekono-mins sätt att fungera, försvårar möjligheterna att skapaförutsättningar för de nya jobb som så väl behövs och kvävertillväxtkraften i ekonomin.En politik som syftar till att skapa förutsättningar för att de flestaskall kunna leva på sin lön måste stå på två ben. Det ena är kraftfullaskattesänk-ningar som syftar till att växla lägre skatter mot minskat behovav bidrag och offentliga subventioner.Det andra benet är reformer som syftar till att stärka tillväxtkraften ieko-nomin, så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka och antaletmänni-skor som blivit helt beroende av det offentliga för sin försörjningkan mins-ka.Motionärerna lägger fram ett antal förslag om skattesänkningar för de kom-mande åren. Förslagen innebär bl.a. följande:· Ett förvärvsavdrag införs så att löntagarna kompenseras för egenavgif-tentill pensionssystemet. Avdraget föreslås vara , och12 % år 2002.·· Kommunalskatten sänks med 2001 och ytterligare genomatt staten tar över kostnader från kommunerna. Långsiktigt bör ett utrymmekunna skapas som kan utnyttjas för att sänka kommunal-skatten med 5 kr.·· Ett grundavdrag på per barn vid den kommunala beskattning-eninförs , utöver barnbidraget.·· Fastighetsskatten avvecklas successivt. sänks fastighetsskattenpå bostäder till . Därefter sänks den vardera åren 2001 och2002 och uppgår till . Markvärdet tas till hälften upp tillbeskattning.·· Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar höjs till ett basbelopp. Av-dragbör dessutom medges för pensionssparande för makes räkning.·Det gemensamma ansvaret - en välfärdsreformEn välfärdsreform bör genomföras som syftar till att medborgarna skall blimindre beroende av det offentliga och mer kunna förlita sig på det egnaarbetet, den egna kompetensen och det egna sparandet. som deallra flesta har goda möjligheter att ta ansvar för sin egen trygghet,finns det andra som har stort och permanent behov av gemensam hjälp. Demänniskor som och utan egen förskyllan inte kan försörja sigsjälva skall kunna räkna med stöd i så generella former som möjligt. Statenskall i sådana fall vara generös.På kort sikt är det uppenbart att de resurser som finns i den offentligasek-torn är tillräckliga för att utföra de gemensamma kärnuppgifterna väl.Vad som krävs är politiker som förmår prioritera och ser till attresurserna utnytt-jas effektivt. På är det sannolikt att dendemografiska utveckling-en gör det nödvändigt med större resurser tillsjukvård och äldreomsorg. Om inte ännu större skattebördor skall läggas påde förvärvsarbetande i framti-den, måste sysselsättningen i den privatasektorn öka rejält från dagens låga nivå.Starka kommunerBasen för ekonomi är skatteintäkterna. Tre fjärdedelar av kom-munernas inkomster utgörs av skatteintäkter. När det går bättre för svenskekonomi och när fler får nya riktiga jobb, ökar kommunens skatteintäkterutan att skattesatsen behöver höjas.Oförmåga att prioritera och kontrollera resursanvändningen i kommunerna äri många fall uppenbar. Man drar på sig utgifter som inte tillhör kommunalverksamhet i stället för att prioritera skolan och omsorgen. Kommunernassatsningar på verksamheter utanför kärnuppgifterna har ofta inneburit effek-tivitetsförluster. har i vissa fall mycketallvarligt rubbat kommuners ekonomiska ställning.