bet · GM01JuU21 · 1999-05-06 00:00:00 — Utredaren skall slutredovisa sitt uppdragsenast den 1 maj 2000.Utskottet kan inledningsvis konstatera att reglernai säkerhetsskyddslagen syftar till att minskaantalet anställningar m.m. som placeras i den lägstasäkerhetsklassen. En avsevärd minskning synes ocksåha skett. Frågan om en anställning m.m. skallplaceras i säkerhetsklass är dessutom en fråga somrespektive myndighet har att avgöra utifrånmyndighetens eget behov. Utskottet utgår från attplacering i säkerhetsklass inte sker i onödan. Någotuttalande från i frågan bör alltså integöras.När det så gäller frågan om kravet på svensktmedborgarskap kan utskottet konstatera attmotionsönskemålet, som i och för sig inte tillhörutskottets beredningsområde, är tillgodosett genomden tillsatta utredningen.Utskottet avstyrker motion K297 i här aktuell del.RegisternämndenI motion Ju918 (mp) hävdas att alla riksdagspartierbör vara företrädda i Registernämnden.I samband med att säkerhetsskyddslagen trädde ikraft inrättades . Nämnden har bl.a.till uppgift att pröva frågor om utlämnande avuppgifter i polisregister i ärenden omregisterkontroll enligt den nyasäkerhetsskyddslagen. I och med att nämndeninrättades upphörde attvara det organ som tar ställning till dessa frågor.I propositionen uttalade regeringen att enfristående registernämnd i hög grad kan stärka denparlamentariska och medborgerliga insynen iSäkerhetspolisens verksamhet.Enligt förordning (1996:730) med instruktion förRegisternämnden skall nämnden bestå av högst åttaledamöter, varav en ordförande och en viceordförande. Ledamöterna utses av regeringen påbestämd tid. Regeringen utser ordförande och viceordförande.Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare.Våren 1997 (bet. 1996/97:JuU10 s. 6) konstateradeutskottet att det i förordningen med instruktion förRegisternämnden inte sägs något om huruvidapolitiska partier skall vara representerade inämnden. Utskottet fann inte heller anledning attföreslå regeringen en sådan ordning. Det fick istället överlåtas åt regeringen att utse personersom är lämpliga för uppdraget.När utskottet (bet. 1997/98:JuU20 s. 16f) återigen behandlade frågan anförde utskottet attdet förhållandet att endast två partier ärföreträdda i nämnden inte innebär att behovet avparlamentarisk insyn inte skulle vara tillgodosett.Som anförts ovan har regeringen beslutat att ge enkommitté med parlamentariskt inslag i uppdrag attutreda polisens organisation för att bekämpa dengrova och organiserade brottsligheten. Kommitténskall bl.a. belysa ochSäkerhetspolisens roller i sammanhanget och pröva omgränsdragningen mellan dessa båda polisorgan börförändras. Därvid skall också frågan om dendemokratiska insynen i och kontrollen av dencentrala polisverksamheten behandlas. Kommitténskall redovisa sitt uppdrag senast den 31 december1999.Utskottet har inhämtat att tanken med direktiven äratt uppgifter och därmed även desssammansättning skall omfattas avutredningsuppdraget. Utredningen bör inteföregripas. Motion Ju918 i denna del avstyrks.OrdningsvakterI några motioner tas olika frågor upp som rörordningsvakter. I motion Ju902 (fp) föreslås sålundaatt polisen skall underrättas om enordningsvakt döms för brott. Vidare efterfrågasökade utbildningsinsatser och möjligheter för andraän polisen att bedriva utbildning av ordningsvakter.Motionären förordar också en ordning innebärande attordningsvakter alltid skall vara knutna tillbevakningsföretagen, något som syftar till att ökamöjligheterna att kontrollera ordningsvakterna iskattehänseende. I motion N326 (m, kd) hävdas attdet bör bli lättare att erhålla förordnande somordningsvakt.De grundläggande bestämmelserna i fråga omordningsvakter finns i lagen (1980:578) omordningsvakter. De innebär i huvudsak följande.Ordningsvakter får förordnas att tjänstgöra bl.a.vid allmänna sammankomster, cirkusföreställningar,offentliga tillställningar, bad- och campingplatsersamt lokaler där alkoholdrycker serveras. Om detfinns ett särskilt behov och det är av väsentligbetydelse från allmän synpunkt får ordningsvakterförordnas även i andra fall än de som uttryckligenanges i lagen. Till ordningsvakt får endast denförordnas som med hänsyn till laglydnad och övrigaomständigheter är lämplig för uppdraget och harfyllt 20 men inte . Det ankommer påRikspolisstyrelsen eller polismyndigheterna attfatta beslut om att förordna ordningsvakter.I samband med att polismyndigheten prövar om enperson uppfyller kravet på laglydnad görs - enligtvad utskottet inhämtat - en kontroll i bl.a. person-och belastningsregistret, som innehåller uppgifterom ådömda påföljder. Sådana kontroller görs också isamband med att ett förordnande förnyas samt om detav tips eller andra skäl framgår att en ordningsvaktkan misstänkas för brott.Motionsönskemålet avseende underrättelse tillpolisen om fällande domar i brottmål tar sikte påvad som i registerkontrollsammanhang brukar benämnasspontanutlämning. En registerkontroll kan avnaturliga skäl bara avse de uppgifter som just dåfinns registrerade. Det kan emellertid hända attuppgifter tillförs registret efter kontrollen ochefter det att den kontrollerade fått anställningen.En sådan situation är när vederbörande dömts förbrott. Enligt 29 § andra stycketsäkerhetsskyddsförordningen skall därförRikspolisstyrelsen göra framställning tillRegisternämnden om utlämning av uppgifter urpolisregister efter det att registerkontroll gjorts.Regleringen tar sikte på sådana fall där denkontrollerade har en säkerhetskänslig anställning.Framställningar om spontanutlämning görskontinuerligt. Den nu beskrivna ordningen gäller föranställningar som föregås av registerkontroll,exempelvis anställning i bevakningsföretag.Ordningsvakter som har en sådan anställning omfattasalltså av systemet med spontanutlämning.Vad gäller utbildningen av ordningsvakter finnsbestämmelser i föreskrifter ochallmänna råd angående ordningsvakter (692-1). Utbildningens målsättning äratt en ordningsvakt skall bibringas så godakunskaper att förekommande arbetsuppgifter kan lösaspå ett korrekt och smidigt sätt. I föreskrifternafinns också bestämmelser bl.a. om polischefensansvar för utbildningen, om hur den skallgenomföras, kurs-innehåll och omfattning.Rikspolisstyrelsen kan medge dispens från kraven iföreskrifterna. har tvåbevakningsföretag beviljats tillstånd att självabedriva utbildning av ordningsvakter, nämligen FalckSecurity och . gav regeringen ävenett utbildningsföretag - Väktarskolan - ett sådanttillstånd (beslut , Ju98/2875).Trygghetsutredningen har i sitt slutbetänkandeTrygghet mot brott (SOU 1995:146) behandlat fråganom ordningsvakternas utbildning och bl.a. kommitfram till att den lärarledda undervisningen intebehöver utökas. Utredningen har i stället föreslagitatt kravet på självstudier skall öka.Justitieministern har i ett interpellationssvar iriksdagen (protokoll 1997/98:92) sagt atthon anser att det förslaget inte är tillräckligt.Även den lärarledda undervisningen måste utökas. Honanförde vidare att det inte räcker att man en gångfått en basutbildning, utan man måste hela tidenunder sin yrkesverksamma period ha möjlighet attåterkomma.Trygghetsutredningen har även behandlat frågan omen sammanslagning av ordningsvakterna och väktarna,dvs. personal anställd i bevakningsföretag.Utredningen ansåg att systemet - med en sådanordning - inte minst för allmänheten skulle blilättare att tillgodogöra sig. Men bl.a. av denanledningen att ordningsvakterna har befogenhetersom annars i princip endast tillkommer polismän,exempelvis omhändertagande av berusade personer,ansåg utredningen att det var svårt att tänka sig ensammanslagning. tog också uppfrågan om att - såsom förordats avBevakningsföretagens riksförbund - till ordningsvaktendast förordna den som är anställd som väktare iett bevakningsföretag. Utredningen ansåg att ettsådant system skulle innebära ett drastiskt avstegfrån de principer som ligger till grund för dennuvarande lagstiftningen, som det skulleinnebära uppenbara praktiska svårigheter exempelvisi glesbygdsområdena. Utredningen kom fram till attskillnaden mellan ordningsvakter och väktare bordeupprätthållas även i fortsättningen.Frågor om ordningsvakternas utbildning och denframtida användningen av dem bereds iRegeringskansliet.Utskottet noterar att det i pågårberedning av flera frågor som tas upp i motionerna,och utskottet anser att resultatet bör avvaktas.Frågan om hur den polismyndighet som har att fattabeslut om återkallelse skall få reda på om enordningsvakt dömts för brott eller inte haremellertid inte berörts av , menutskottet utgår från att regeringen - i den mån detbehövs - vidtar erforderliga åtgärder. Utskottet äralltså i nuvarande beredningsläge inte berett attställa sig bakom önskemålen i motion Ju902.Vad härefter gäller förslaget att göra det lättareatt få förordnande som ordningsvakt anser utskottetatt ordningsvakternas särställning i fråga omexempelvis våldsanvändning gör det motiverat attlåta polisen avgöra om det finns behov avordningsvakter eller inte. En annan sak är attmöjligheterna att anordna utbildning kan behövavidgas, vilket för övrigt redan skett genom ettnyligen fattat regeringsbeslut. Utskottet kan alltsåinte tillstyrka förslaget i motion N326 som innebäratt frågan om hur många ordningsvakter som skallfinnas i praktiken kommer att överlämnas tillmarknadskrafterna.Utskottet avstyrker motion Ju902 och motion N326 ihär aktuell del.Antalet poliserI motion Ju913 (m) förordas en förstärkning avpolisen, bl.a. med kommunalt anställdaordningsvakter. Vidare begärs en översyn i syfte attkartlägga det framtida behovet av poliser. Imotionen föreslås också att polisutbildningen utredssåvitt gäller bl.a. dess geografiska placering ochhuvudmannaskap.I juli 1995 fick en arbetsgrupp inomJustitiedepartementet i uppdrag att se överrekryteringen och utbildningen av poliser. I mars1996 presenterades promemorian Rekrytering ochgrundutbildning av poliser (Ds 1996:11). Regeringenuppdrog därefter åt attdetaljplanera en ny grundutbildning för poliser.Den nya grundutbildningen för poliser påbörjades ijanuari 1998. Den är särskilt inriktad på detproblemorienterade, förebyggande, brottsutredandeoch kontaktskapande polisarbete som närpolisreformenutgår från och som är en grund för allt moderntpolisarbete. I den första kursomgången antogs 68elever och har ytterligare 185 eleverpåbörjat utbildningen. Regeringen anför ibudgetpropositionen att denförutsätter att antalet aspiranter kommer att ökaunder året. En sådan ökning är enligt regeringennödvändig för att långsiktigt säkerställa engodtagbar personalförsörjning, förbättraåldersstrukturen och höja kompetensen.Här bör även nämnas att i sittovan nämnda betänkande föreslagit en mer generellutformning av förutsättningarna för förordnande avordningsvakter. Avsikten är att ordningsvakter skallkunna förordnas i fler fall än som är möjligt meddagens lagstiftning. Enligt utredningen bör polisensamråda med respektive kommun och meddelaförordnanden i den omfattning som polismyndighetenanser vara nödvändig för en acceptabel service genomordningsvakter. Förordnanden kan då ges till eneller flera personer, anställda inom kommunen -personal inom räddningstjänsten eller andrakommunalt anställda - eller andra lämpliga personer.Utredningen nämner även som en konsekvens av sittförslag om en mer generell reglering avordningsvakterna att det bör bli möjligt att ge visspersonal inom räddningstjänsten förordnande somordningsvakt, dock endast i syfte att dirigeratrafik vid olycksplatser.Utskottet har behandlat liknande motionsyrkandentidigare (bet. 1997/98:JuU1 s. 34). Utskottetavstyrkte de då aktuella yrkandena med hänvisningtill att polisutbildningens utformning varitföremål för översyn, och utskottet utgick från attutbildningen skulle få det innehåll som krävs föratt förse alla verksamhetsgrenar inom polisen medkompetent polispersonal. Vad gälldepolisförsörjningen utgick utskottet från attregeringen noga skulle följa Rikspolisstyrelsensarbete med att bevaka att det finns tillgång tilldet antal poliser som behövs för verksamheten. Någotsärskilt uppdrag för detta ansåg utskottet inte varanödvändigt.Utskottet har inhämtat att frågan om att förläggaen polisutbildning till bereds inomRikspolisstyrelsen. Kontakter har tagits medföreträdare för . Syftet är att göradet möjligt att utbilda fler poliser och samtidigtsäkra polisförsörjningen avseende landets norradelar. Det finns emellertid ett antal frågor avsåväl praktisk som principiell natur som först måstelösas.I årets regleringsbrev för polisen anges bl.a. attRikspolisstyrelsen skall vidta de åtgärder sombehövs för att långsiktigt säkerställa en godpersonalförsörjning, en rimlig åldersstruktur och enhög kompetens.Av polisväsendets budgetunderlag för åren 2000-2002framgår att räknar med att 400studerande kommer att påbörja sin utbildning vidPolishögskolan . För att säkerställabehovet av polispersonal behöver enligt styrelsenantalet nyutbildade poliser öka under början av2000-talet. En rekrytering på 600-650 studerande perår behövs, om antalet poliser inte skall minska påsikt.Utskottet anser - såvitt gäller förslaget omkommunala ordningsvakter - att resultatet avberedningen av betänkande böravvaktas.Vad härefter gäller den framtida polisförsörjningenkonstaterar utskottet att ålagtsatt vidta åtgärder i den av motionärerna förordaderiktningen. Härtill kommer att det arbete som pågårinom när det gäller enpolisutbildning i syftar till att säkerställaen god tillgång på utbildade poliser i framtiden.Något initiativ från i frågan behövsalltså inte.Vad slutligen gäller polisutbildningen hållerutskottet med motionärerna om att det finns skäl somtalar för att överväga dess geografiska placering.Detta sker också som framgår ovan. I övrigt serutskottet inget skäl att förorda att en ny generellöversyn av polisutbildningen påbörjas.Det anförda innebär att utskottet avstyrker motionJu913 i här aktuella delar.OrganisationsfrågorArbetstiderI motion Ju910 (kd) begärs en översyn avschemaläggningen av polisens arbete. I motion Ju918(mp) riktas kritik mot det sätt på vilketutryckningsverksamheten organiserats, ochmotionärerna hävdar att utryckningstiderna är förlånga i glesbygden.Riksrevisionsverket har på regeringens uppdraggranskat förläggningen av arbetstid, särskilt ifråga om utryckningsberedskap, i polismyndigheternai , län och (RRV1998:53). RRV konstaterar att verksamheten i frågaskulle behöva planeras mer utifrån variationer iverksamhetsbehovet än vad som sker . Även omutryckningsverksamheten är förknippad med händelsersom oftast inte kan förutses, vare sig ellerrum, är det enligt verket ändå möjligt att ibetydligt större utsträckning än draslutsatser av statistik över ingripanden ochbrottsanmälningar m.m. och utifrån detta planerabemanningen efter variationer i behov. RRV noteraratt närpolisen har ett system - periodplaneradarbetstid - för att beakta både kända variationer ibehov och de insatser som planeras utifrån enproblemorienterad strategi. Utryckningsstyrkor ochtrafikpolis tjänstgör statiskt i tiden enligt fastatjänstgöringslistor.RRV har utifrån sin granskning identifierat femviktiga hinder för att polisen skall kunna användasina resurser effektivt. Bland dem kan nämnas attresurserna för utryckning inte anpassas till löpandevariationer i behov. Bland annat försvårar dagensförhandlingsordning för ledningen att förändra destatiska tjänstgöringslistorna.I årets budgetproposition har regeringen anfört attdet är av avgörande betydelse för att åstadkomma eneffektivare polisverksamhet att arbetstiderna ärverksamhetsanpassade. Polisen måste se till att detfinns tillräckligt med personal i tjänst på de tideroch på de platser där de bäst behövs. Det är ettgrundläggande element i det problemorienteradearbetssättet och ett sätt att sättamedborgarperspektivet i fokus.I årets regleringsbrev för polisen anges som ettverksamhetsmål att polismyndigheterna skall anpassautryckningsresurserna till normala variationer ibehovet, använda dem problemorienterat och planerautryckningsverksamheten så att den inte störutvecklingen av närpolisverksamheten.Myndigheterna har vidare ålagts att vidta deåtgärder som erfordras för att råda bot på sådanbrister i planeringen inom utryckningsverksamhetensom påvisats i rapporten. skallsenast redovisa vilka åtgärdersom har vidtagits och i samband med årsredovisningenvilka resultat som har uppnåtts.Utskottet har tidigare (bet. 1997/98:JuU1 s. 31 f)behandlat frågan om en verksamhetsanpassning avarbetstiderna inom polisen. Utskottet noterade dåbl.a. att verksamhetsanpassning av arbetstidernaangavs bland verksamhetsmål ochatt återrapporteringskrav knutits till det.Utskottet vill inledningsvis understryka betydelsenav att arbetstiderna inom polisen ärverksamhetsanpassade. Detta är en avgörandeförutsättning för att polisverksamheten skall blieffektivare. Att det finns poliser i tjänst på tideroch platser där de bäst behövs är själva grundbulteni det problemorienterade arbetssättet, ettarbetssätt som bör genomsyra hela polisverksamheten.En verksamhetsanpassning av arbetstiderna innebärockså att tillgängligheten och därigenom ocksåmedborgarperspektivet sätts i fokus.Utskottet har alltså ingen annan grundsyn änmotionärerna i den aktuella frågan. kanutskottet konstatera att regeringen vidtagit de måttoch steg som kan krävas. Här tänker utskottetsärskilt på det ovan beskrivna uppdraget till RRVoch det uppdrag som sedermera lämnats tillRikspolisstyrelsen. Mot den nu angivna bakgrundenser utskottet inte någon anledning att förorda enseparat översyn av schemaläggningen inom polisen.Motionsönskemålet får anses vara tillgodosett meddet uppdrag som fått, ochutskottet avstyrker motion Ju910 i denna del.När det sedan gäller utryckningsverksamheten kanutskottet i och för sig hålla med om attutryckningstiderna i vissa fall kan bli långa. Hurverksamheten skall organiseras är emellertid enfråga som måste besvaras utifrån bl.a. regionala ochlokala förhållanden. Frågan lämpar sig inte förnågra generella uttalanden. I sammanhanget kannoteras att det är ett verksamhetsmål förpolismyndigheterna att använda utryckningsresursernaproblemorienterat och att planerautryckningsverksamheten så att den inte störutvecklingen av närpolisverksamheten. Med detanförda avstyrker utskottet motion Ju918 i häraktuell del.Effekterna av omorganisationenI motion Ju204 (m) begärs en granskning aveffekterna av de senaste årens omorganisation avpolisen och åklagarväsendet. I motion Ju205 (s)understryks vikten av att reformarbetet inom polisenföljs upp och utvärderas. I motion Ju301 (m)kritiseras omorganisationen av åklagarväsendet, ochmotionären anser att åklagarorganisationen så långtsom möjligt bör sammanfalla med polisens operativaorganisation och domstolsorganisationen.I samband med behandlingen av budgetpropositionenför tog utskottet ställning till ettliknande motionsyrkande (bet. 1997/98:JuU1 s. 33 f).Utskottet ansåg att det då aktuella motionsyrkandetfick anses vara tillgodosett genom den då nyligentillsatta (dir. 1997:121).Utskottet hänvisade också till en utredning inomRikspolisstyrelsen om en regional struktur förpolisen i vilken frågan om det länsöverskridandesamarbetet skulle analyseras.Från och med den 1 januari 1999 gäller nya regler ifråga om styrningen av polisen (prop. 1998/99:1utg.omr. 4 avsnitt 4.7, JuU5). Förändringarna är ettresultat av arbete somredovisats i betänkande Styrningen av polisen (SOU1998:74). Förändringarna innebär i huvudsakföljande. En polismyndighet styrs av enpolisstyrelse. har inte längre någotansvar för polisverksamheten i länet. Varje länutgör ett polisdistrikt. hartagit över ansvar för tillsynen avpolisverksamheten.I regleringsbrevet för polisen harRikspolisstyrelsen ålagts att utvecklapolisväsendets förmåga att analysera uppnåddaresultat så att de på ett bättre sätt än kanligga till grund för polisens egen planering och förstatsmakternas styrning av polisen.Justitieministern har i ett interpellationssvarnyligen (snabbprotokoll 1998/99:59) konstaterat attåklagarväsendet återtagit sin arbetskapacitet efterden tillfälliga nedgången i samband medåklagarreformen. Hon anförde också att det för attytterligare höja kvaliteten och effektiviteten iverksamheten pågår en vidareutveckling av samverkanmellan polis och åklagare. När det gäller IT-användningen pågår flera intressanta projekt somavser elektronisk överföring av data mellan åklagareoch polis. Enligt justitieministern är det viktigtatt möjligheterna till s.k. avståndskommunikationhela tiden förbättras, bl.a. för att reduceraantalet tidsödande resor.Frågan om effekterna av de senaste årensorganisatoriska förändringar inom rättsväsendet ärpå utskottets initiativ föremål för granskning hosRiksdagens revisorer. En rapport i ämnet beräknasvara klar . Utskottet finner inte skälatt föregripa den av utskottet initieradegranskningen, och utskottet avstyrker motionernaJu204, Ju205 och Ju301.Återanställning av civil personalI motionerna Ju907 (v) och Ju918 (mp) hävdas att denadministrativa personal som sagts upp inom polisenbör återanställas.I samband med behandlingen av budgetpropositionenför behandlade utskottet liknande yrkanden(bet. 1997/98:JuU1 s. 32 f). Utskottet anförde dåatt minskningen av antalet civilanställda var ettofrånkomligt resultat av arbetet med att anpassaverksamheten till medelstilldelningen. Utskottetville också erinra om att utskottet i inledningen avbesparingsarbetet uttalat att besparingar i förstahand skulle göras på administrationen och inte påden operativa polisverksamheten. Utskottet anfördevidare att det var en viktig uppgift i bedömningenav det framtida personalbehovet att finna en välavvägd sammansättning av personal inom polisen,bestående av såväl poliser som administrativpersonal och experter av olika slag. Detta haderegeringen också understrukit i regleringsbrevettill polisväsendet. Vidare noterade utskottet attvissa åtgärder hade vidtagits för att möta dekonsekvenser som uppstått. Som exempel nämndes ettökat IT-stöd och kompetenshöjande åtgärder för dencivila personalen. Mot den bakgrunden ansågutskottet att det inte fanns anledning för riksdagenatt göra något uttalande i frågan.Som angetts ovan i avsnittet om arbetstider anges iårets regleringsbrev bl.a. att Rikspolisstyrelsenskall vidta de åtgärder som behövs för attlångsiktigt säkerställa en god personalförsörjning,en rimlig åldersstruktur och en hög kompetens.Utskottet har inhämtat att antalet civilanställdaunder minskat med totalt 1 622personer. Enligt uppgift från Rikspolisstyrelsenlämnade drygt 800 civilanställda polisväsendet efteruppsägningarna . Differensen är ihuvudsak hänförlig till tidiga pensionsavgångar ochen återhållsam nyrekrytering. Några heltäckandeuppgifter om hur många som återanställts finns inte.Såvitt gäller i , därnärmare 500 personer sades upp under de aktuellaåren, har ca 15 personer återanställts.Utskottets uppfattning är alltjämt att det är enuppgift för polismyndigheterna att finna en välavvägd fördelning mellan polisutbildad personal ochcivilanställda. Utskottet utgår vidare från attregeringen följer utvecklingen. Utskottet anser attdet inte finns anledning för riksdagenatt uttala sig i frågan, och utskottet avstyrkermotionerna Ju907 och Ju918 här aktuella delar.Samordning med räddningstjänstenI motion Ju216 (c) föreslås att närpolisensverksamhet förs över till kommunerna och integrerasmed räddningstjänsten.Utskottet har tidigare behandlat ett liknandeyrkande (bet. 1994/95:JuU14 s. 7). Utskottetförklarade att det inte var berett att frångåprincipen att polis-verksamheten är en statligangelägenhet.