bet · GM01UbU8 · 1999-04-15 00:00:00 — I betänkandet behandlas tolv motionsyrkanden frånallmänna motionstiden om olika studiesocialafrågor. De avser studiebidraget i studiehjälpen,studiestödet till elever i gymnasiesärskolan,timersättning vid sfi, möjligheten för anställda attfå särskilt utbildningsbidrag, samordning avantagning och studiefinansiering inomKunskapslyftet, personskadeförsäkring förstuderande, behovet av en övergripande studiesocialutredning samt finansiering av vidareutbildninggenom utbildningskonto.Samtliga yrkanden avstyrks av utskottet.Reservationer finns från kd, c och fp. 1998/99:Ub453 av m.fl. (c) vari yrkas21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett enhetligtstuderandebegrepp,27. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en studiesocialutredning.1998/99:Ub708 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omstudiestödssystemet.1998/99:Ub709 av m.fl. (kd) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om timersättning försfi-undervisning,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om social trygghetför studerande.1998/99:Ub719 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en bättre samordningav antagning till utbildning och finansiering förstuderande inom kunskapslyftet.1998/99:Ub720 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inackorderingstillägg förgymnasiesärskoleelever.1998/99:Ub721 av m.fl. (v) variyrkas att begär att regeringen tillsätteren studiesocial utredning för att belysafrågeställningar om studiestöd m.m.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillsättande aven utredning i syfte att få en helhetslösning på destudiesociala frågorna,33. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en lagstadgadskyldighet för lärosäten att svara förpersonskadeförsäkring av studenterna vid lärosätet.1998/99:Ub803 av m.fl. (fp) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättande avett utbildningskonto.1998/99:A248 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om anställdas möjligheter attstudera inom ramen för . I detta betänkande behandlas tolv motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden . Yrkandena gällerolika studiesociala frågor.Elever i gymnasieskolan ochgymnasiesärskolanDet förhållandet att studiebidraget inomstudiehjälpssystemet betalas ut endast nio månaderav året - inte tolv som barnbidraget - tas upp imotion 1998/99:Ub708 (s). Motionärerna anser attdetta slår hårt mot familjerna eftersom ungdomarnanu vanligen går i skolan och inte harmöjlighet att få feriearbete under gymnasieåren.Dessa synpunkter bör beaktas i samband med denkommande reformeringen av studiestödssystemet, heterdet i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Den utredning som ligger till grund för denpågående beredningen av ett förslag till nyttstudiestödssystem () hade intei uppdrag att behandla studiehjälpen.Fram utgick förmånerna istudiehjälpssystemet endast somstudier faktiskt pågick, alltså inte under ferierna.Som ett led i ett ökat ekonomiskt stöd tillbarnfamiljerna utvidgades studiehjälpen den 1januari 1987 så att förmånerna skulle utgå helaåret. Från och med /94 reducerades dettill , och fr.o.m. /96 . Dessa förändringar gjordes avbesparingsskäl. Av samma skäl minskades den 1januari 1996 det månatliga beloppet för bådebarnbidrag och studiebidrag. Från och med år 1998höjdes dessa belopp på nytt. I den senastebudgetpropositionen har regeringen aviseratytterligare höjningar av det månatliga beloppet förbåda slagen av bidrag dels , dels år 2001.Motion 1998/99:Ub720 (s) tar upp frågan ominackorderingstillägg för elever igymnasiesärskolan. Dessa elever får förlängtbarnbidrag och omfattas inte avstudiehjälpssystemet. De kan därmed bl.a. inte fåinackorderingstillägg. Motionären påpekar att detfinns elever i gymnasiesärskolan som klarar av egetboende på studieorten. Dessa elever har inte rätttill bidrag enligt lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade. De borde enligt motionärensmening behandlas som vanliga gymnasieelever som intehar möjlighet att studera på hemorten. Denna frågabör enligt motionären tas i beaktande i samband medden reformering av studiestödet som regeringenannonserat.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Ett liknande förslag avslogs avriksdagen med hänvisning till det pågående arbetet iFörtidspensionsutredningen (bet. 1997/98:UbU14 s.10). Utredningens förslag kom senare än tidigareaviserat. Utskottet anser även nu att intebör föregripa regeringens beredning av ärendet, sominte är avslutad.Svenskundervisning för invandrareKristdemokraterna framför i motion 1998/99:Ub709yrkande 8 på nytt invändningar mot att möjlighetentill timersättning vid sfi har tagits bort. Dennamöjlighet måste beaktas då den aviseradestudiestödspropositionen kommer, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Avskaffandet av timersättning vid sfi föreslogs ibudgetpropositionen för och godtogs avriksdagen (prop. 1997/98:1 utg.omr. 15, bet. UbU2,rskr. Den princip som regeringen då förordade,nämligen att deltagare i sfi som inte omfattas avflyktingmottagandet i princip bör erbjudas sammastudiestöd som övriga vuxenstuderande, är enligtutskottets mening riktig. hari betänkandet Vuxenutbildning och livslångt lärande(SOU 1998:51) förklarat sig benägen att förorda attsfi upphör som egen skolform och integreras igrundläggande vuxenutbildning. Frågan bereds förnärvarande i Utbildningsdepartementet.KunskapslyftetI motion 1998/99:A248 hävdar motionären attbegränsningen av anställdas möjligheter till studierinom bör avskaffas.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Enligt gällande bestämmelser skall avanslaget till särskilt utbildningsbidrag användasför sådana deltagare i som ärarbetslösa och anmälda som arbetssökande. Högst 15 %får alltså användas för sådana sökande som haranställning, varvid det förutsätts att arbetsgivarenförbundit sig att under studieledigheten anställa enlångtidsarbetslös person. Resurserna för särskiltutbildningsbidrag är begränsade, och det är dåenligt utskottets mening riktigt att de som harstörst behov prioriteras. Även när det gäller urvaltill kurser inom , alltså antagningentill utbildningen, är arbetslösa prioriteradeframför anställda. Utskottet är inte berett attförorda en ändring av detta.I motion 1998/99:Ub719 (s) begärs en bättresamordning av antagning och studiefinansiering förstuderande inom . Enligt motionärernafinns det exempel på att personer har antagits tillutbildning inom och tagittjänstledigt från sina anställningar varvidlångtidsarbetslösa anställts som vikarier, och attde sedan fått besked från CSN att de inte fåttstudiebidrag därför att pengarna är slut.Motionärerna anser att besked till de studerande omfinansiering av studierna borde ges i samband medbeskedet om antagning till utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Sådana situationer som de som motionärernabeskriver är självfallet mycket olyckliga och bör sålångt det är möjligt undvikas. Att de kan uppkommahar att göra med att studiestödet handhas av enannan myndighet än den som ansvarar för utbildningenoch att det styrs av ett annat regelverk. Detta ärett grunddrag i organisationen avutbildningssystemet, som utskottet inte är berettatt ta avstånd från. Det är desto viktigare attutbildningsmyndighet och studiestödsmyndighetsamverkar på ett så effektivt sätt som möjligt föratt förhindra att enskilda personer kommer i klämoch kanske finner det nödvändigt att avstå frånutbildningen. Bland annat för att skapa utrymme föratt avgöra studiestödsfrågan innan utbildningenpåbörjas är ansökningstiden för särskiltutbildningsbidrag satt förekursstart. Utredningen för översyn av , , har i betänkandet CSN - i ständig förändring (SOU 1998:131) lagtfram vissa förslag i syfte att möjliggöra ensnabbare behandling av ansökningar om särskiltutbildningsbidrag. Utöver konkreta förslag omförenkling av regelverket och avärendehandläggningen pekar utredningen på vikten avförbättrad rådgivning och information till sökande.Detta kräver enligt utredningen att CSN förstärkersina insatser för att utbilda/informera andraaktörer inom utbildningssystemet såsom skolor ocharbetsförmedlingar. Därmed skulle man bl.a. kunnaminska förekomsten av ofullständiga ansökningar omstudiestöd, som är en av de vanligaste orsakernatill att besked från CSN dröjer. Utredningensbetänkande bereds inomUtbildningsdepartementet. Utskottet vill för sin delkraftigt understryka vikten av att den enskildautbildningssökanden får korrekt information. Ingenskall behöva börja sina studier utan att känna tillvillkoren eller med felaktiga föreställningar omdem. Detta är även viktigt för attutbildningsplatser inte skall stå outnyttjade pågrund av att antagna studerande avbryter studiernanär de i efterskott får negativt besked t.ex. omstudiestöd.Högre utbildningMiljöpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub801 attriksdagen skall begära förslag om en lagstadgadskyldighet för lärosätena att svara förpersonskadeförsäkring för studenterna (yrk. 33).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet med hänvisning till att regeringen ibudgetpropositionen meddelade sin avsikt attåterkomma till i frågan omarbetsskadeskydd för studenter (prop. 1998/99:1utg.omr. 16 s. 101).Studiesocial utredning m.m.Fyra partier framför förslag om en studiesocialutredning.En sådan skulle enligt motion1998/99:Ub721 belysa studenternas och deforskarstuderandes totala studiesociala situation,bl.a. hur studiestödssystemet ochsocialförsäkringssystemet kan samordnas, reglernaför arbetslöshetskassan, sjukpenninggrundandeinkomst, studenternas position i det nyapensionssystemet, bostadssituationen,arbetsskadeförsäkringen och studenthälsovården.Flertalet av dessa frågor nämns även avKristdemokraterna, som i motion 1998/99:Ub709 begären översyn av den studiesociala problematiken (yrk.10). De påtalar den bristande samordningen mellanolika departement. vill enligt motion1998/99:Ub453 att en studiesocial utredningtillsätts skyndsamt och får ordentligstudentrepresentation. Den skall syfta till enhelhetssyn på studenternas sociala situation (yrk.27). I samma motion begär en utredning föratt få ett enhetligt studerandebegrepp i lagar ochförordningar som rör studenter (yrk. Vem som ärstudent definieras olika i fråga om hyra,studiemedel, socialbidrag, bostadsbidrag ochföräldrapenning, vilket motionärerna anserotillfredsställande. vill också ha enutredning i syfte att få en helhetslösning på destudiesociala frågorna. Saken gäller studenternastillgång till det sociala försäkringssystemet i desshelhet, anser motionärerna (mot. 1998/99: Ub801 yrk.32).U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.De problem som lyfts fram i motionerna haruppmärksammats av flera utredningar, såsomStudiestödsutredningen, ,arbetsgrupp omstudentinflytande inom högskolan och Utredningen föröversyn av ().Förslagen från alla dessa är föremålför beredning inom . Regeringen haraviserat ett förslag till ett nyttstudiestödssystem, grundat bl.a. på förslagen frånStudiestödsutredningen i betänkandet Sammanhålletstudiestöd (SOU 1996:90). godkände redan1994 att pensionsrätt för studier med studiemedelskall kunna tillgodoräknas inom ramen för detreformerade ålderspensionssystemet (prop.1993/94:250, bet. SfU24, rskr. Frågan om dennärmare utformningen av sådan pensionsrätt bör dockenligt regeringen behandlas i samband medberedningen av reformeringen av studiestödssystemet(prop. 1997/98:151, bet. SfU13, rskr. Även ifråga om arbetsskadeförsäkring har regeringen, somnyss nämnts, aviserat ett förslag till riksdagen.När det gäller studenters rätt tillarbetslöshetsersättning under sommarferier, somnämns i motion, har riksdagennyligen godkänt arbetsmarknadsutskottets betänkande1998/99:AU7, där utskottet hänvisade till att dennafråga kommer att övervägas i en arbetsgrupp somtillsatts av regeringen för att utreda en framtidaarbetslöshetsförsäkring. Ett förslag från regeringenom socialförsäkringens personkrets har nyligenbehandlats av Lagrådet. Där tas bl.a.socialförsäkringens giltighet vid utlandsvistelseför studier upp.Även om alltså kan vänta förslag frånregeringen i fråga om flertalet av de problem somtas upp i motionerna kan man dock enligt utskottetsmening inte räkna med att problemen kan lösas engång för alla. Samtliga de delar av välfärdssystemetsom är berörda befinner sig i mer eller mindreständig förändring.Utskottet anser det inte självklart att kategorinstuderande bör avgränsas på exakt samma sätt i allade sammanhang som nämns i motion.Regeringen har i anslutning till arbetet medregionala tillväxtavtal erbjudit länen att lämnaförslag till regeländringar. Syftet med dessa skallvara att genom ökad flexibilitet uppmuntra nya ocheffektivare sätt att använda befintliga statligaresurser. Bland de inkomna förslagen finnssådana som rör samordningen mellanstudiestödssystemet och reglerna förarbetslöshetsersättning, arbetsmarknadsutbildningoch socialbidrag. Inom har detbildats ett s.k. tvärsekretariat som studerar deinkomna förslagen. I detta ingår bl.a. en tjänstemanfrån . medvårpropositionen har regeringen lämnat en skrivelsetill i vilken regeringen redovisar hur denser på regeländringsförslagen, av vilka en del intetorde kunna behandlas som frågor för tillväxtavtalför en viss region, utan snarare är nationellafrågor (skr. 1998/99:96).Folkpartiet för i motion 1998/99:Ub803 på nytt framtanken på ett helt nytt system för att finansieravidareutbildning, nämligen ett utbildningskonto(yrk. Det skulle innebära att det nuvarandeavdragsgilla pensionssparandet breddas till ett"pensions- och utvecklingssparande" där det blirmöjligt att upp till en viss gräns ta ut pengar förepensioneringen för att finansiera utbildning. Densom har tagit ut ett pensionsår i förväg skulle hamöjlighet att återvinna pensionsrätten genomytterligare sparande.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen behandlade ett liknande förslagfrån vid förra . Detavslogs då med hänvisning tillKunskapslyftskommitténs uppdrag och till desamtal som regeringen hade initierat medparterna på arbetsmarknaden om hurlivslångt lärande skall kunna förverkligas(bet. 1997/98:UbU14 s. 8). I den nyligenframlagda ekonomiska vårpropositionen harregeringen lagt fram förslag om hurkompetensutvecklingen i arbetslivet skallstärkas (prop. 1998/99:100 s. 148). Detskall ske genom finansiering frånEuropeiska socialfondens nya mål 3, svenskastatliga satsningar på 400 miljoner kronorår 2000 och år 2001respektive 2002. Stimulansen förutsätter enmedfinansiering från arbetsgivarna inomramen för trepartssamverkan. Riksdagensbehandling av regeringens förslag böravvaktas. beträffande studiebidragetatt avslår motion 1998/99:Ub708,res. 1 (kd) - delvis2. beträffande inackorderingstillägg förelever i gymnasiesärskolanatt avslår motion 1998/99:Ub720,res. 1 (kd) - delvis3. beträffande timersättning vid sfiatt avslår motion 1998/99:Ub709 yrkande 8,res. 1 (kd) - delvis4. beträffande anställdas möjligheter tillstudier inom Kunskapslyftetatt avslår motion 1998/99:A248,5. beträffande samordning av antagning ochstudiefinansiering för studerande inomKunskapslyftetatt avslår motion 1998/99:Ub719,6. beträffande personskadeförsäkring förstudenteratt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 33,7. beträffande studiesocial utredningm.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkandena 21och 27, 1998/99:Ub709 yrkande 10, 1998/99:Ub721och 1998/99:Ub801 yrkande 32,res. 1 (kd) - delvisres. 2 (c)8. beträffande utbildningskontoatt avslår motion 1998/99:Ub803 yrkande 13.res. 3 (fp)den 15 april 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (),(), (),(), (), GunnarGoude (mp), (), (),(), (), UlfNilsson (fp) och RosMarie (). Studiebidraget, m.m. (mom. 1, 2, 3 och7) - kdYvonne () och ()anför:Vi delar uppfattningen att regeringen bör övervägamöjligheterna att åter låta studiebidraget istudiehjälpen utbetalas under årets alla månaderliksom barnbidraget gör. Det månatliga beloppet förstudiebidraget följer barnbidraget, och fyller förungdomarnas familjer samma funktion. Eftersom mannumera inte kan räkna med att gymnasieungdomarfinner betalt feriearbete, finns det inte anledningatt begränsa utbetalningen av studiebidrag tillläsårstid. Det är angeläget att denna aspektbeaktas i samband med reformeringen av studiestödet.Vad vi här har anfört bör med bifall tillmotion 1998/99:Ub708 som sin mening ge regeringentill känna.De elever som går i gymnasiesärskolan på annan ortän hemorten och som kan klara ett eget boende bör fåmöjlighet till inackorderingstillägg på samma sättsom elever i gymnasieskolan. Detta anser vi attriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub720 somsin mening bör ge regeringen till känna.När rätten till timersättning vid sfi togs bort varargumentet att dessa studerande skall kunna erbjudassamma studiestöd som andra vuxenstuderande.Argumentet verkar rimligt men har inte bärkraft, närman ser till villkoren för att invandrare skallbeviljas studiestöd. För sfi kan man få studiestödendast om dessa studier kombineras med andravuxenstudier, vilket inte alla invandrare som deltari sfi kan göra just därför att de inte hartillräckliga kunskaper i svenska. Möjligheten tilltimersättning vid sfi måste därför beaktas när denaviserade studiestödspropositionen kommer. Detta börriksdagen med bifall till motion 1998/99:Ub709yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.Vi delar uppfattning attstudiemedlen skall vara ett renodlat studiesocialtstöd som förutsätter att studenter som har särskildabehov till följd av exempelvis handikapp ellerförsörjningsbörda får ersättning från andragenerella förmånssystem. Däremot är vi inteövertygade om att så alltid är fallet i dag.Pensionssystemet, föräldraförsäkringen,sjukförsäkringen och arbetsskadeförsäkringen ärsystem där studier inte kvalificerar för trygghet.Det finns i grunden en bristande samordning mellanolika departement som handlägger frågor som rörstudenternas sociala situation. Därför anser vi atten studiesocial utredning bör tillsättas föratt se över den studiesociala problematiken. Dettabör med bifall till motion 1998/99:Ub709yrkande 10 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 2, 3 och 7 bort hemställa1. beträffande studiebidragetatt med bifall till motion 1998/99:Ub708 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. beträffande inackorderingstillägg förelever i gymnasiesärskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub720 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,3. beträffande timersättning vid sfiatt med bifall till motion 1998/99:Ub709 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande studiesocial utredningm.m.att med bifall till motion 1998/99:Ub709 yrkande10 och med anledning av motionerna 1998/99:Ub453yrkande 27, 1998/99: Ub721 och 1998/99:Ub801yrkande 32 samt med avslag på motion1998/99:Ub453 yrkande 21 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,2. Studiesocial utredning m.m. (mom. 7) - cSofia () anför:Många enskilda frågor som berör studenterna harbehandlats av , såsombostäder, familjepolitik och arbetsmarknadspolitik.Något initiativ till helhetssyn på studenternassociala situation har däremot inte tagits. Densammantagna effekten av besluten har för mångastudenter blivit alltför stor. Det behövs också ettenhetligt studerandebegrepp i lagar och förordningarsom rör studenter, något som saknas . Jag anseratt regeringen skyndsamt bör tillkalla enstudiesocial utredning för att få ett underlag tillde framtida studiesociala ställningstaganden sommåste göras i . I utredningen börstudenterna vara väl representerade. Vad jag här haranfört bör med bifall till motion1998/99:Ub453 yrkandena 21 och 27 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder moment 7 bort hemställa7. beträffande studiesocial utredningm.m.att med bifall till motion 1998/99:Ub453 yrkandena21 och 27 samt med anledning av motionerna1998/99:Ub709 yrkande 10, 1998/99:Ub721 och1998/99:Ub801 yrkande 32 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,3. Utbildningskonto (mom. 8) - fpUlf () anför:Jag anser att ett helt nytt system behövs för attmänniskor skall kunna finansiera bl.a.vidareutbildning. Det nuvarande avdragsgillapensionssparandet bör breddas till ett "pensions-och utvecklingssparande" där det blir möjligt attupp till en viss gräns ta ut pengar förepensioneringen för att möjliggöra bl.a. utbildning.Det avdragsgilla beloppet bör höjas till 1,5basbelopp . Personer i åldrarna börfå möjlighet att låna förslagsvis av en årslönav det allmänna pensionssystemet för att användatill exempelvis kompetensutveckling. Den som pådetta sätt tagit ut ett pensionsår i förväg skallkunna återvinna detta genom ytterligare sparande.Vad jag här anfört om utbildningskonto bör riksdagenmed bifall till motion 1998/99:Ub803 yrkande 13 somsin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder moment 8 bort hemställa8. beträffande utbildningskontoatt med bifall till motion 1998/99:Ub803 yrkande13 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts.Särskilda yttrandenStudiesocial utredning (mom. 7) - vBritt-Marie Danestig (v) och ()anför:När vi skrev vår motion var det inte känt vid vilkentidpunkt ett nytt studie- stödssystem skulle träda ikraft. Regeringen har i vårpropositionendeklarerat att detta skall ske . Det framgårav utskottets yttrande att många av de problem somvi har nämnt i samband med vårt yrkande om enstudiesocial utredning har tagits upp i olikasammanhang . Vi utgår från attregeringen kommer att ta hänsyn till vad som harkommit fram på dessa punkter, när förslaget tillnytt studiestödssystem utformas. Det finns enligtvår mening en risk att en lösning av problemenskulle försenas ytterligare, om nu skullebegära en ny utredning om studenternas totalastudiesociala situation.Av dessa skäl har vi avstått från att reservera osstill förmån för vårt motionsyrkande.Utbildningskonto (mom. 8) - mBeatrice (), (), () och () anför:Enligt vår uppfattning bör finansieringen avvidareutbildning i högre grad än bygga på attden yrkesverksamma individen själv kan ta ett störreekonomiskt ansvar för att tillgodose sina behov avny kompetens. Vi vill se ett system medkompetenskonton där arbetstagare, företag och stattillsammans bygger upp en tillgång som kan användast.ex. I anslutning till enkommande proposition vill vi återkomma i frågan.