bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Stöd till jordreformer börsålunda spela en framträdande roll i det svenska biståndet till landsbygdsut-veckling.Afrika är den världsdel som anses ha det sämsta utgångsläget vad beträffartillväxt, fattigdomsbekämpning, fred och säkerhet, levnadsvillkor, folkhälsam.m. Förhållandena borde emellertid inte vara så mot bakgrund av ländernasnaturtillgångar och andra produktionsförutsättningar. anser attSverige skall göra allt för att vända utvecklingen i . Vi anser att detmed rätt strategi också är fullt möjligt.Flera av länder sjunker ner i allt djupare fattigdom till följd av då-liga regeringar (poor governance), kortsiktig politik och korruption. Återbe-talningarna av utlandsskulderna leder till att man tvingas försumma medbor-garnas grundläggande behov. I stället för att ständigt ta emot bistånd, måstenu ländernas egen kapacitet utvecklas.Det är angeläget att den ekonomiska politiken ges en tillväxtfrämjande ut-formning och att det finns en tillgång till investeringskapital. I de fattigastländerna i är det jordbrukspolitiken som är den viktigaste delen avden ekonomiska politiken. Det medför även problem, eftersom jordbruketofta är den enda beskattningsbasen. Jordbrukarna är därmed en grupp somfår svara för en orimligt stor del av landets finansiering genom skatter. Dettatillsammans med en ogynnsam prispolitik - i vissa länder har bönderna fåttmindre än halva världsmarknadspriset för sina grödor - och oklara ägarför-hållanden minskar incitamenten för en framgångsrik livsmedelsförsörjning.Centerpartiet anser att i utvecklingssamarbetet med de afrikanskasamarbetsländerna bör lyfta fram nödvändigheten av en mer ändamålsenligjordbrukspolitik. Erfarenheterna från framgångsrika länder understrykerbehoven av satsningar på jordbruket. En fungerande livsmedelsförsörjning,ökad handel och ökade exportmöjligheter ger upphov till varaktiga inkomst-källor som ger underlag för fortsatt utveckling.15. Skuldlättnader (mom. 46)() anför:En rad olyckliga omständigheter har medfört att världens dras medstora skulder. Deras befolkningar har över lag blivit allt fattigare. Den eko-nomiska tillväxt som tidigare skedde, och där också de enskilda per capita-inkomsterna steg, har brutits . är situationenatt merparten av det internationella biståndet går åt till att amortera och i edel fall enbart till att betala ränta för skulder som - inte minst genom deorättfärdiga handelsvillkoren - nu drabbat fattiga u-länder.G 7-konferensen i detta år tog upp frågan om u-ländernasskuldbörda. Man kom till ett delbeslut om att börja lätta på den, och vad somnu behövs är att man samlat lyfter av den skuld som lamslår stora delar avtredje världen.Sverige bör engagera sig i en sådan samlad aktion som gör det möjligt förtredje världens länder att få en utveckling som stärker både länder och indi-vider.16. Hälsoforskning (mom. 48), , och (allam) anför:Sjukdom och ohälsa är ett dominerande problem som både är en orsak tilloch ett resultat av underutvecklingen. I vissa länder minskar medellivsläng-den och understiger på sina håll t.o.m. . Aids, malaria, hakmask, snäck-feber, sömnsjuka och många andra sjukdomar förkortar liv och gör livet svårti stora delar av kontinenten. Aidskatastrofen i har ännu inte gått attbromsa. Av totalt 33 miljoner hivsmittade människor i världen finns 22 mil-joner i söder om . Medellivslängden i de värst drabbade län-derna har redan sjunkit . Hela familjer drabbas hårt när dearbetsföra blir sjuka och barnen tvingas stanna hemma från skolan och arbetapå åkrarna. I södra har ca 2,2 miljoner barn blivit föräldralösa pågrund av aids.Förutom det direkta lidande och den skada som sjukdomarna orsakar för-svårar de också utvecklingsansträngningarna i ett större perspektiv. som lider av sjukdomar och ohälsa får svårare att ha den energi och denutvecklingskraft som behövs för att få ett samhälle att blomstra.Med en snabb ekonomisk utveckling skulle sjukdomarna inte få de för-ödande konsekvenser som de nu har. Den grundläggande hälsovård somländerna borde ha utvecklat för länge sedan skulle väsentligt kunna reduceraproblemen med sjukdom och ohälsa. Problemet har inte varit brist på resur-ser. Endast en mindre del av biståndsflödet hade krävts för att bygga upp engrundläggande hälsovård, som i sin tur kraftfullt hade främjat både socialoch ekonomisk utveckling. Erfarenheter från alla länder som utvecklatssnabbt pekar på hur väsentliga satsningar på hälso- och sjukvård är för ut-vecklingen i sin helhet.Ett stort problem är att få fram effektiva och billiga mediciner mot tropiskasjukdomar. Det förekommer försök med olika typer av aidsmedicin på be-folkningsgrupper i men när medicinen väl är färdigutvecklad är denalldeles för dyr för att kunna användas där. Mönstret går igen när det gällervacciner och mediciner mot tropiska sjukdomar. Det är inte ekonomisktlönsamt att satsa forsknings- och utvecklingspengar på sjukdomar som näs-tan bara förekommer i världens fattigaste länder.En lösning på detta problem kan vara en modell som den amerikanskeHarvardprofessorn presenterat. Den innebär att de rika länder-na garanterar en marknad för ett visst vaccin eller en viss medicin. Exempel-vis skulle EU kunna lova att köpa ett effektivt malariavaccin till 25miljoner nyfödda om ett effektivt sådant vaccin utvecklas. Vidarekan också ett minimipris per dos garanteras.De mottagande länderna kan tillfrågas om att ta en del av kostnaden, menpoängen är att inget land eller organisation ger några pengar förrän ett effek-tivt vaccin verkligen existerar. Läkemedelsindustrin står för forskning ochutveckling och för risken av misslyckade projekt.17. Enskilda organisationers roll i biståndsplaneringen(mom. 52)och (båda kd) anför:De enskilda organisationerna, ramorganisationerna, utgör enligt Kristdemo-kraterna en ytterst viktig del av det bilaterala biståndsarbetet. Deras arbetelokalnivå ger dem en unik position som måste utnyttjas på ett bättre sätt i detsvenska utvecklingssamarbetet. Det rör såväl samråd kring landstrategiersom möjligheterna att bygga upp starka civila samhällen. Dessutom ärramorganisationernas folkliga förankring stor och deras effektivitet känd,vilket gör att folk litar på att pengarna kommer fram.De enskilda organisationernas kunskaper, erfarenheter och kompetens kanmed fördel användas i planeringen och genomförandet av nationella såvälsom internationella biståndsinsatser. Det är också känt att biståndsinsatser pålokalnivå ofta kan vara betydligt effektivare än de som görs på riksnivå,framför allt beroende på att förutsättningarna för projekt och andra insatser ätydligare på lokalnivå. Samråd med de enskilda organisationerna bör därförske kontinuerligt i biståndsplaneringen, framför allt i samband med land-strategiarbetet, vilket skedde på fyrpartiregeringens tid.Det är därför beklagligt att ramorganisationerna tillhör dem som drabbatshårdast av utgiftstaken. Många planerade och utlovade projekt har fått ställasin. Även om regeringen nu nominellt ökar budgetramarna med ca 30 miljo-ner kronor för de enskilda organisationerna under anslagsposten A 1.2, utgördet inga reella höjningar då de disponibla medlen inte ökar.Detta beror bl.a. på den överbudgetering som alltid görs inom biståndet ochatt ramorganisationerna har blivit bättre på att använda sina anslagna pengar.Kristdemokraterna anser att ramarna måste ökas kraftigt och anslår sam-manlagt för ramorganisationerna , vilket är150 mer än regeringen anslår.18. Samarbetet med ; respekten för de mänskligarättigheterna och länder i krig (mom. 55), , och (allam) anför:En ambition att utrota fattigdomen kräver att effektivitetsmål upprättas. Ävendelområden skall ha hög mätbarhet, exempelvis antal hushåll som verkligenhar fått rent vatten, hur stor andel av flickorna som verkligen får nödvändigundervisning etc. Om inte detta införs kan inte tillräckligt god utvärderingoch effektivitet uppnås. För att utrota fattigdomen krävs också att sådanavillkor ställs på mottagarländerna att själva grunden för fattigdomen undan-röjs. Krav skall ställas på "good governance", som skall innefatta utvecklingav 1. mänskliga rättigheter, 2. rättssamhälle, 3. demokrati och 4. marknadse-konomi. Att alla dessa krav inte kan uppfyllas är en självklarhet,men riktningen måste vara klar. Steg på vägen kan exempelvis vara en ökadkorruptionsbekämpning. Ett absolut krav för att erhålla bistånd är att regimeninte för anfallskrig.19. Bistånd till (mom. 56)och (båda v) anför:Vänsterpartiet vill understryka det motsägelsefulla i att det svenska biståndetminskat och den diplomatiska representationen dragits in när situationen iGuinea-Bissau försämrats. Inbördeskrig har pågått med åtföljande förödelse.Det finns ett stort behov av hjälp till återuppbyggnad. långvarigaengagemang i alltsedan frigörelsen från den portugisiskakolonialmakten medför också en rad förpliktelser. Det är betydelsefullt attden beaktar det stora behovet av diplomatiska kontakteroch bistånd när det gäller Guinea-Bissau.20. Bistånd till (mom. 60)och (båda v) samt () anför:Alltsedan har den kurdiska befolkningen i norra /irakiskaKurdistan erhållit ett omfattande stöd av FN. Till en början hade detta stödtill följd av den prekära situationen formen av katastrofhjälp, inriktat på atten akut krissituation rädda befolkningen undan svält. Det har gått avslutades. De militära stridigheterna har övergått ien ekonomisk krigföring kompletterad med regelbundet återkommandebombningar av . Den akuta krissituationen i norra /irakiska Kurdistanhar därvid förvandlats till något som skulle kunna beskrivas som ett långva-rigt interimistiskt tillstånd i vilket FN understöder den kurdiska befolkning-en, medan och (utan FN:s medgivande) angriper Sad-dam militära styrkor och hindrar hans trupper från att gå in i dekurdiska delarna av landet. I denna situation av ett permanent krisläge böromvärlden se över det bistånd den ger.Sedan länge har FAO givit den kurdiska befolkningen omfattande livsme-delshjälp. Man har avstått från att stödja återuppbyggnaden av detkurdiska jordbruket. Stor tillgång på billiga importerade livsmedel har lett tiatt kurdiska jordbruksprodukter inte längre efterfrågas. Det kurdiska jordbru-ket har därmed till stora delar lagts i träda.Den kurdiska regionala regeringen har påtalat allt detta och riktat kritikmot FAO när det gäller denna livsmedelshjälp. Åren har dock gått och situa-tionen för det kurdiska jordbruket har blivit att det förslummats alltmer.Goda möjligheter att stärka det kurdiska jordbruket har försuttits. Som bi-ståndspolitik är FAO:s hantering av livsmedelshjälpen till ettutmärkt exempel på hur bistånd inte skall gå till. Biståndet har övergått tillatt bli en form av dumpning.Mot denna bakgrund bör den verka för att FAO:s livs-medelsbistånd omvandlas till ett effektivt bistånd som leder till att det kur-diska jordbruket återuppbyggs, blir starkt och konkurrenskraftigt.21. Inriktningen av stödet till (mom. 80), , och (allam) anför:Stödet till bör i första hand ske genom EU och andramultilaterala organ. Det svenska stödet måste fungera som ett komplementtill det EU-länderna gör gemensamt. Det svenska stödet bör dock särskiltinriktas på att stödja de områden där EU är lite eller inte alls aktivt, somsuveränitetsuppbyggnad och miljöförbättrande åtgärder.Geografiskt bör stödet främst gå till de baltiska staterna, och de åttaregionerna i nordvästra , bl.a. och Kaliningrad.På lite sikt finns nämligen all anledning att tro att de baltiska staterna, liksom de andra fria länderna kring , bör betraktas på sammasätt som våra övriga grannländer. Inom kommer de - om allt gårsom vi hoppas - att vara EU-medlemmar, precis som , och kanskeockså medlemmar i . Länderna kommer förmodligen att på någon gene-ration nå västeuropeisk levnadsstandard.Bistånd är inte det långsiktigt naturliga tillståndet. Handel, investeringar,politisk samverkan och utbyten på alla områden är det långsiktigt naturliga,precis som med våra västliga grannländer.Fokus i det svenska stödet bör därför bildligt och bokstavligt talat efterhandgradvis flytta österut, från östra strandstater. Det nära Rysslandbör vara av särskilt intresse.Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 7Internationellt bistånd budgetåret 20001 000-tal kronorUtskottets förslag överensstämmer med regeringens förslag till anslagsför-delning. Företrädare för (m), (kd), (c) och (fp) har avgivit särskilda yttran-den.VerksamhetsområdeUtskottetsAnslagförslagAInternationellt utvecklingssamarbete1Biståndsverksamhet (res. )12 060 3042Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) (ram. )415 8443Nordiska (ram. )10 761BSamarbete med Central- och Östeuropa1Samarbete med (res. )725 0002Avsättning för förlustrisker vad avser garantier för finan-siellt stöd och exportkreditgarantier (res. )25 000Summa för utgiftsområdet.13 236 909Tabell 1. Regeringens och oppositionspartiernas förslag till anslagsfördelningInternationellt biståndNedan presenteras regeringens budgetförslag samt övriga riksdagspartiers budgetnödvändigtvis motsvaras av specifika motionsyrkanden.Belopp i tusental kronorAnslagAnslags-typRegeringensförslag(m)(kd)(c)(fp)A 1Biståndsverksamhetres.12 060 304- 2 210 343+1 000 000+ 195 000+ 1 500 000A 2Styrelsen för internationellt bistånd (Sida)ram415 844A 3B 1Nordiska AfrikainstitutetSamarbete med Central- och Östeuroparamres.10 761725 000+100 000+100 000B 2Avsättning för förlustrisker vad avser garantierför finansiellt stöd och exportkreditgarantierres.25000Nytt anslag+1 047 4991Summa för utgiftsområdet13 236 909-1 062 844+1 100 000+ 195 000+ 1 500 000Tabell 2: Basbudget till FN:s ekonomiska och socialaverksamhet (motsvarar tabell på s. 23 i budgetpropositionen)Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c),UNDP500 000- 260 000+ 40 000FN:s kapitalutvecklingsfond,UNCDF42 000FN:s barnfond, Unicef280 000- 65 000+ 20 000+ 30 000FN:s kvinnofond, Unifem10 000- 2 000+ 20 000FN:s befolkningsfond, UNFPA145 000- 5 000+ 40 000FN:s världslivsmedelsprogram,WFP195 000- 15 000+ 25 000FN:s flyktingkommissarie,000+ 40 000+ 25 000FN:s hjälporganisation förPalestinaflyktingar,UNRWA160 000- 55 000+ 20 000Multilateral handelsrelateradbiståndsverksamhet(, , ITC)25 000- 13 000Narkotikainsatser genom FN-systemet (UNDCP,WHO/PSA)45 500+ 1 500+ 20 000FN:s boende- och bebyggelse-center, Habitat5 000+ 10 000UNAIDS37 000+ 35 000FN:s industriutvecklings-organisation (Unido)13000- 13 000TOTALT1 827 500- 386 500+ 20 000+ 265 000Beloppen anges i tusental kronor.Tabell 3: Internationella finansieringsinstitutioner(motsvarar tabell på s. 26 i budgetpropositionen)Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c)Världsbanksgruppen870 000Regionala utvecklingsbanker180 000Övriga utvecklingsbanker ochfonder210 000TOTALT1 260 000Beloppen anges i tusental kronor.Tabell 4: Övrigt multilateralt samarbete(motsvarar tabell på s. 29 i budgetpropositionen)Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c)Miljöinsatser+ 30 000+ 100 000Konfliktförebyggandeinsatser50 500+ 50 000Särskilda multilateralainsatser- Utsatta barn ifattiga länder- Särskilda jämställd-hetsinsatser+ 30 000+ 20 000+ 25 000+ 20 000Övriga insatser121 000+ 20 000TOTALT171 500+ 80 000+ 215 000Beloppen anges i tusental kronor.Tabell 5: för det bilaterala utvecklingssamarbetet(motsvarar tabeller på s. 36-37 i budgetpropositionen)Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c)Afrika1 850 000- 730 000+ 20 000Asien1 000 000- 715 000- 25 000Latinamerika620 000- 120 000+ 130 000Europa450 000Särskilda utvecklings-program1 070 000(se nedan)1+ 100 000+ 400 000+ 30 000Varav:? Näringslivs-utveckling,kontraktsfinan-sierat biståndoch internatio-nella kurser440 000- 90 000? Demokrati ochmänskliga?rättigheter110 000+ 50 000+ 20 000? Snabb fattig-domsavvecklingi Afrika+ 200 000? Utveckling avdemokrati ochmänskliga rät-tigheter i södraAfrika?? Utvecklings-enhet i södraAfrika+ 65 000+ 12 000? Skuldavskriv-ningar+1 000 000? Särskilda?miljöprogram180 000+ 25 000+ 50 000+ 10 000? Programut-veckling210 000- 210 000? Rekrytering ochutbildning avfältpersonal ochmultilateralaexperter130 000- 130 000Krediter för utveckling450 000- 250 000Forskningssamarbete570 000- 200 000Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c)Enskilda organisatio-ner880 000+ 88 000+ 150 000+ 215 000+ 50 000Humanitärt bistånd1 000 000+ 135 000Ekonomiska reformer665 000- 665 000+ 465 000+ 300 000+ 95 000Information50 000- 50 000+50 000TOTALT8 605 000- 1 770 000+ 900 000+1 020 000+195 0001 Delar av anslagsposten Särskilda utvecklingsprogram föreslås bli uppdelad ochfördelad i enlighet med kolumn (m).Tabell 6: Landramar, planerade 2000(motsvarar tabell på s. 37 i budgetpropositionen)Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c)AfrikaAngola80 000Eritrea20 000+ 30 000Etiopien130 000- 30 000Guinea-Bissau5 000+ 20 000Kenya65 000- 35 000Moçambique300 000+ 40 000+ 30 000Namibia65 000Sydafrika200 000+ 20 000Tanzania260 000Uganda150 000Zambia100 000Zimbabwe110 000Regionalt/Övrigt365 000Summa1 850 000- 730 0001- 55 000+ 20 000AsienBangladesh140 000Indien0Kambodja100 000Laos100 000- 25 000Sri Lanka60 000Vietnam200 000- 60 000Västbanken/Gaza120 000+ 40 000Regionalt/Övrigt280 000Summa1 000 000- 715 000- 45 000LatinamerikaNicaragua85 000Centralamerika415000Sydamerika120 000Summa620 000- 120 000+ 130 000Tabell 7: Biståndsramen, avräkningar och biståndsanslag(motsvarar tabell på s. 20 i budgetpropositionen)Proposition1999/2000:1(m)(kd)(fp)(c)Biståndsram14 299+ 1 100+ 1 500+195Avräkningar1 812+ 1 0471Varav:Flyktingkostnader763EU-bistånd757Adm. m.m.292A Internationellt utveck-lingssamarbete12 247- 2 210+1 100+ 1 500+195Beloppen anges i miljoner kronor.FörkortningslistaSvenskaEngelskaACBFFonden för afrikansktkapacitetsbyggandeAfrican utveck-lingsbankenAfrican Development BankALASamarbetet mellan ochLatinamerikaASEANAssociation of South EastAsian NationsASEMAsia-Europe MeetingAsDBAsiatiska utvecklingsbankenAsian Development BankAsDFAsiatiska utvecklingsfondenAsian Development FundAVSLänder i , Västindienoch inomLomésamarbetetAfrican, Caribbean and PacificCountries (ACP)BNIBruttonationalinkomstCDFComprehensive DevelopmentFrameworkCEGContact Expert GroupCGIARKonsortiet för stöd till inter-nationell jordbruksforskningConsultative Group on Inter-national Agricultural ResearchCSDKommissionen för hållbarutvecklingCommission for SustainableDevelopmentDACOECD:s biståndskommittéDevelopment AssistanceCommitteeDAWFN:s kvinnoenhetDivision for the Advancementof avdelningför humanitära frågorDivision for for Recon-struction and DevelopmentECHOEuropeiska byrån för hu-manitärt biståndEuropean Community Hu-manitarian for Develop-ment Policy ManagementECOSOCFN:s ekonomiska och socialarådUN Economic and SocialCouncilEG/EUEuropeiska gemenskapernaEuropean UnionEGDIExpertgruppen för utveck-lingsfrågorExpert Group for DevelopmentIssuesEIBEuropeiska invester-ingsbankenEuropean Investment BankEKNExportkreditnämndenEOEnskilda organisationerESAFEnhanced Structural Adjust-ment FacilityFOAFörsvarets forskningsanstaltGEFGlobala miljöfondenGlobal on HumanSettlementsHACHumanitära biståndskom-mitténHumanitarian och ge-mensamma skuldinitiativHeavily Indebted Poor Coun-triesIASCInter Agency Standing Com-mitteeIAEAInternationella atomenergior-ganetInternational Atomic EnergyAgencyIBRDInternationella återuppbygg-nads- och utvecklingsbankenInternational Band for Recon-struction and centret förbiläggande av invester-ingstvisterInternational och kommuni-kationsteknologiIDAInternationella utveck-lingsfondenInternational DevelopmentAssociationIDBInteramerikanska utveck-lingsbankenInter-American DevelopmentBankIDNDRInternational decade for Natu-ral Disaster reductionIFADInternationella jordbruksut-vecklingsfondenInternational Fund for Agri-cultural DevelopmentIFCInternationella finansier-ingsbolagetInternational Finance Corpora-tionIGADIntergovernmental Authorityon DevelopmentIHEAInternational HealthEconomics AssociationILOInternational Labour Organi-zationIMFInternationella valutafondenInternational fördemokrati och fria valInternational migrationsor-ganisationenInternational Organization forMigrationIPAInternational Peace AcademyIPUInterparlamentariska unionenInter-Parliamentary UnionIPTFInternational Task ForceITCInternational Trade CentreJPOProgram för multilateralabiträdande experterJunior Professional OfficersKVMSvensk civil medverkan ifredsfrämjande insatserKosovoMEDAEU-stöd till tolv länder runtMedelhavet(, , ,, , ,, , ,, , samt Väst-banken/)MIGAVärldsbankens garantiorganMultilateral Investment Guar-antee AgencyMINUGUASvensk civil medverkan ifredsfrämjande insatserGuatemalaMINURSOSvensk civil medverkan ifredsfrämjande insatser Väst-saharaMFSMinor Field StudiesMONUASvensk civil medverkan ifredsfrämjande insatser An-golaMR/HRMänskliga rättigheterHuman RightsNAINordiska AfrikainstitutetThe Nordic InstituteNDFNordiska utvecklingsfondenNordic Development FundNGOIcke-statlig enskild organisa-tionNon-Governmental Organiza-tionNIBNORSADOAUOrganization for African UnityOCHAFN:s kontor för samordningav humanitärt och utveck-lingOrganization for EconomicCo-operation and DevelopmentOHROSSOberoende staternas sam-väldeOSSEOrganisationen för säkerhetoch samarbete i (f.d.ESK)PHAREEU:s program för samarbetemed och debaltiska staternaPoland and : Eco-nomic Reconstruction AidPMGSvensk civil medverkan ifredsfrämjande insatserKroatienPSAProgramme on för utvecklingi södra till jordbruk och i BosnienStabilization ForceSISvenska InstitutetSwedish InstituteSidaStyrelsen för internationelltutvecklingssamarbeteSwedish International Devel-opment Co-operation AgencySKIStatens kärnkraftsinspektionSwedish In-spectorateTIPHTillfälliga internationellanärvaron i HebronUNAIDSFN:s aidsprogramUN Aids ProgrammeUNCDFFN:s kapitalutvecklingsfondUN om miljö ochutvecklingUN Conference on Environ-ment and för handeloch utvecklingUN Conference on Trade andDevelopmentUNDCPFN:s narkotikaprogramUN Drug Control ProgrammeUNDAFUN Development AssistanceFrameworkUNDGUN Development GroupUNDPFN:s utvecklingsprogramUN Development ProgrammeUNEPUNESCOFN:s organisation för utbild-ning, forskning och kulturUN Educational, Scientific andCultural OrganizationUNFPAFN:s befolkningsfondUN Fund for Population Ac-tivitiesUNGCIFN:s vaktstyrka för skydd avhumanitärt bistånd i norraIrakUNHCRFN:s flyktingkommissarieUN High Commissioner forRefugeesUNICEFFN:s barnfondUN Children's EmergencyFundUNIDOFN:s organisation för indus-triell utvecklingUN Industrial DevelopmentOrganizationUNIFEMFN:s utvecklingsfond förkvinnorUN Development fund forWomenUNMIKFN:s interimsadministration iKosovoUNRWAFN:s hjälporganisation förPalestinaflyktingar i Mel-lanösternUN Relief and Works Agencyfor Refugees in theNear EastUWCNordiska United World Col-legeWFPVärldslivsmedelsprogrammetWorld Food ProgrammeWHOVärldshälsoorganisationenWorld Health OrganizationWTOVärldshandelsorganisationenWorld Trade OrganizationInnehållsförteckningElanders Gotab, 1999Elanders Gotab, 19991Anslagen A 2 Fredsfrämjande truppinsatser inom utgiftsområde 6 och B 4 FredsfrFredsfrämjande verksamhet inom utgiftsområde 7.1 Landramarna föreslås slopas och ersättas med ett allmänt anslag 5 övri1 Inklusive nytt föreslaget anslag C Fredsfrämjande verksamhet.