bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Utskottet återkommer till denna fråga i av-snittet Jordbrukets energibeskattning. Även industrins arbetsfordon börbefrias från dieselskatt.·· Den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel bör avvecklas.·· Reklamskatten slopas genom en växling mot moms på tidningar.·· Uppfinnare och innovatörer måste uppmuntras. Regler införs som gör attuppfinnare och innovatörer får ta upp inkomst av royalty från patent somkapitalinkomst.·· Den internationella ekonomiska integrationen medför en betydande risk föratt väsentligt högre skattesatser i urholkar rörliga skatteba-ser.Det har redan märkts när det gäller exempelvis beskattningen av ka-pitalinkomster, punktskatter som ölskatten och beskattningen av driv-medel.I det budgetalternativ som presenteras i motion Fi14 (m) finns ettfinansierat utrymme på för sådana åtgärder.·Vidare bör enligt finansutskottets mening riskkapitalsatsningar i nyateknik- och kunskapsintensiva företag stimuleras genom skattelättnader. Isamman-hanget kan också övervägas att beskatta riskkapitalbolag som invest-mentbolag. Därutöver bör ytterligare lindringar i beskattningen av personal-optioner genomföras. Kapital-inkomst-skatten är alltför hög i ettinternationellt perspektiv och bör successivt sänkas till . Fiskalaenergiskatter bör över huvud taget inte tas ut i produktions-ledet.Finansutskottet anser att krånglet för företagen måste upphöra. Det är felatt jämställa förfallodag och bokföringsdag vid inbetalning tillskattekonto. Det leder till osäkerhet om när betalningen måste erläggas föratt den skall kunna bokföras i rätt tid. Företagare måste få tillbakamöjligheten att betala sin skatt på förfallodagen. F-skattsedeln är irealiteten en nödvändig förut-sättning för allt företagande. Det måstedärför bli betydligt lättare att erhålla F-skattsedel. F-skattsedel börtilldelas alla som begär det, om det inte fram-står som uppenbart att detföre-givna företagssyftet är oseriöst.Finansutskottet konstaterar att regeringens egen små-före-tags-delegationhar behandlat företagskrånglet ingående. Trots att det har gått över ett årsedan presentationen av delegationens första delbetänkande med 26 konkretaför-enk-lings-åtgärder har nästan ingenting gjorts från regeringens sida.Nya grupper har tillsatts, beredningsarbete sägs pågå och förslag aviserastill senare tidpunkter. är berett att omgående fatta beslutom genomförande av den helt övervägande delen av de 71 förslagen iSmåföretagsdelegationens slutbetänkande.Inriktningen av skattepolitiken på måste enligtfinansutskottets mening vara att fullfölja den skattepolitik som förordas imotion Fi14 (m) . Grundläggande är att skapa ettgott klimat för det före-tagande som är grunden för välståndsutvecklingen.En viktig förutsät-tning är därvid att inkomstskatten sänks rejält försåväl medarbetare som företagare.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi14 (m) yrkandena 7 och8 i denna del och Fi31 (m) yrkande 4. Härigenom tillgodoses delvismotionerna Fi15 (kd) yrkande 7, Fi16 (c) yrkandena 19 och 22, Fi17 (fp)yrkandena 12 och 13 och Fi27 (fp, m, kd, c) yrkandena 1-3, 5, 7 och 8. Ut-skottet avstyrker övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:Fi14 yrkandena 7 och 8 idenna del, 1998/99:Fi31 yrkande 4, med anledning av motionerna 1998/99:Fi15yrkande 7, 1998/99:Fi16 yrkandena 19 och 22, 1998/99:Fi17 yrkandena 12 och 13, 1998/99:Fi27 yrkandena 1-3, 5, 7 och 8 samt medavslag på motion 1998/99:Fi16 yrkandena 9, 11, 13, 15-17 och 21 godkännerde allmänna riktlinjer för skattepolitiken som ut-skottet förordar och somsin mening ger regeringen detta till känna.20. Skattepolitikens allmänna inriktning (mom. 12) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikensall-männa inriktning bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Fi15 av m.fl. (kd) villfinans-utskottet förespråka en social och ekologisk marknadsekonomi somförenar frihet och solidaritet. Grundläg-gande är inriktningen på frihetunder ansvar. Strävan bör enligt utskottets mening vara att uppnå en balansmellan den enskildes och samhällets ansvarstagande. Enskilda initiativ ochperson-ligt ansvarstagande skall uppmuntras. Staten skall skapa förutsätt-ningar för ett gott och stabilt företagsklimat, främjakonkurrensneutralitet och särskilt ta hänsyn till småföretagens villkor.Statens uppgift är vidare att säkra social trygghet för alla samt attgarantera att hänsyn tas till vad miljön tål. Kontroll-instrument ochekonomiska styrmedel måste användas för att påverka den ekonomiskaaktiviteten till en långsiktigt hållbar produktion och konsumtion. Det ärenligt finansutskottets mening bra att regeringen återigen lyfter framtanken om grön skatteväxling.Finansutskottet ser det som en viktig uppgift att skapa en skattestruktursom gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingas varaberoende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför ställersig utskottet bakom förslagen i motion Fi15 (kd) om en rad åtgärder som göratt inkomst-tagare får behålla en större del av sin egen lön och därmed fårmöjlighet att påverka och få kontroll över sin egen ekono-miska situation.· Grundavdraget vid den kommunala beskattningen höjs till år 2000och till . Grundavdragshöjningen omfattar skatte-pliktigatransfereringar och gäller även för pensionärer.·· Den nya värnskatten slopas. Den är enligt utskottets mening ett brott motde principer Socialde-mokraterna själva var med om att lägga fast iskattereformen 1990/1991 om att ingen skall betala av eninkomstökning i skatt. Den är också ett brott mot de löften Socialdemo-kraterna ställde om att värnskatten under budget-sanerings-åren skulle varatillfällig. Viktiga motiv för att inte ha extra hög statlig skatt på högreinkomster är att utbildning med medföljande studie-skulder måste löna sig.Om svenska studenter utbildar sig i , bör inte skattesystemet ledatill att de sedan flyttar utomlands. Det är en framtidsinvestering att haett skattesystem som gör att utbildning lönar sig.·· Avdragsrätten för pensionssparande höjs till ett helt basbelopp per åroch en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton införsfrån år 2000.·· Gränsen för avdrag för resor till och från jobbet sänks från 7 000 krtill 6 000 kr.·· Fastighetsskatten sänks i ett första steg till samt beräknas endastpå den tredjedel av markvärdet som överstiger . På så sättförsvinner de orimliga effekter som drabbat folk i exempelvis skär-gårdsområden.·Även förslag om en avdragsrätt på maximalt avbasbeloppet för styrkta barnomsorgs-kostnader för alla barnmellan 1 och bör enligt utskottets mening genomföras.Som anförs i motion Fi15 (kd) bör grundbulten i den ekonomiska politikenvara att ge stabila och goda villkor för fler och växande företag ochdärige-nom öka sysselsätt-ningen, minska arbetslösheten och tryggavälfärden. I denna politik ingår bl.a. en kraftig sänkning av arbetsgivar-avgifterna som är så utformad att den särskilt gynnar små och medelstoraföretag. På skatteom-rådet bör vidare, enligt finansutskottets mening,följande förändringar ge-nomföras.· Arbetsgivaravgifterna bör sänkas på lönesummor upptill . För egenföretagare ökas den nedsättningsbe-rättigade lönesumman till . Förslaget gäller alla företagmen gynnar främst småföretagen. De företag som tvekar om att anställafår klart förbättrade möjligheter att våga satsa på utveckling ochnyanställningar.·· Tjänstesektorn ges helt nya möjligheter att växa genom en 50-procentigskattereduktion för de privata hushållens köp av tjänster i det egna hemmet. Förslaget kan beskrivas som att det av Socialdemokraterna ny-ligenavvecklade ROT-systemet permanentas och utvidgas rejält, så att det vitapriset halveras direkt vid köpet. Tjänster för per årkan köpas med en 50-procentig skattereduktion, som då uppgår till maximalt25 per hushåll och år.·· Royaltyinkomster från patenterade uppfinningar skattebefrias under två åroch beskattas därefter som inkomst av kapital.·· Ett yrkesfiskeavdrag införs för att ge yrkesfiskarna en internationellkonkurrensneutralitet.·· Riskkapitalavdraget återinförs med ett tak på 100 000 kr.·· Dubbelbeskattningen på utdelningsinkomster från risksparande avskaf-fas.·· Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. minskar den med 1procentenhet och avvecklas den helt. Avvecklingen fi-nansie-ras med en höjning av bolagsskattesatsen till 30 %.·· Den särskilda löneskatten på vinstandelar för anställda avskaffas.·· Momsen på barnböcker och kulturmomsen reduceras.·· Fordonsskatten sänks och konkurrensvillkoren för åkeri- och transport-sektorn förbättras genom gynnsammare skatteregler.·· Svenskt jordbruk får sänkta skatter på elkraft, eldningsolja och drivme-del för sina arbetsfordon. Utskottet återkommer till denna fråga i av-snittet Jordbrukets energibeskattning.·Sammantaget sänks skatterna med , 33 miljarderkronor och med år 2002.Som anförs i motion Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) har demindre företagen problem med anskaffningen av riskkapital. Det finnsdärför enligt utskottet skäl att genomföra en översyn av reglerna.Översynen bör omfatta reavinstbeskattningen, ökade möjligheter tillvinstreservationer och andra stimulanser. Vidare bör företagensdeklarationer förenklas och möjligheterna att få F-skattsedel förbättras.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motionerna Fi15 (kd) yrkande 7och Fi27 (fp, m, kd, c) yrkandena 1-3, 5, 7 och 8. Härigenom tillgodosesdelvis motionerna Fi14 (m) yrkandena 7 och 8 i denna del, Fi16 (c) yrkande-na 19 och 22, Fi17 (fp) yrkandena 12 och 13 och Fi31 (m) yrkande 4. Ut-skottet avstyrker övriga motionsyrkanden.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:Fi15 yrkande 7, 1998/99:Fi27 yrkandena 1-3, 5, 7 och 8, med anledning av motioner-na 1998/99:Fi14yrkandena 7 och 8 i denna del, 1998/99:Fi16 yrkan-dena 19 och 22, 1998/99:Fi17 yrkandena 12 och 13, 1998/99:Fi31 yr-kande 4 och med avslag på motion1998/99:Fi16 yrkandena 9, 11, 13, 15--17 och 21 godkänner de allmännariktlinjer för skattepolitiken som utskottet förordar och som sin meningger regeringen detta till känna,21. Skattepolitikens allmänna inriktning (mom. 12) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikensall-männa inriktning bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Fi16 av m.fl. (c)förespråkar finansutskottet en tillväxtorienterad utveckling kombinerad medmiljöansvar och social grundtrygghet. Företagande och kreativitet skall hagoda möjligheter att blomstra. Utskottet vill riva hindren för företagandegenom enklare regler och ökad flexibilitet. Det behövs en regional balansmed företagande och sysselsättning i hela landet. Socialt ansvar och gemen-skap skall prägla samhället och ge trygghet åt alla. Jämställdheten och jäm-likheten bör ökas inom alla områden i samhället. Som anförs i motion Fi16(c) är decentralisering, trygghet och miljöhänsyn viktiga ledord för ensådan politik.Enligt finansutskottets mening bör ett långsiktigt mål för den ekonomiskapolitiken vara en miljö-mässigt hållbar ekonomi. Stabilitet och balans istatens finan-ser bör eftersträvas och det är viktigt attåterbetalningskravet över en konjunkturcykel uppnås. Skatteväxlingen skallgenomföras med sänkt skatt på arbete och ökad skatt på miljöstörandeverksamhet.Som föreslås i motion Fi16 (c) bör ett antal positiva skatteförändringarför främst de mindre före-tagen genomföras. Arbetsgivaravgifterna sänks föratt skapa ett bättre företagsklimat och fler arbetstillfällen. Detfinansieras via en grön skatteväxling med höjda miljö- och energiskatter.Med en klok skatte-politik och skatteväxling som stöd för miljö- ochenergipolitiken kan enligt finansutskottets mening bli ett moderntland med avancerad teknik som tillfredsställer miljöns krav. En sådanutveckling stärker svenska före-tags internationella konkurrenskraft. Detfinns inom miljöteknikområdet stora framtidsmöjligheter för expansion ochnya jobb.Finansutskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Fi16 (c) attdet är viktigt att arbeta för en successiv sänkning av skattetrycket underdenna man-datperiod. Ofinansierade skattesänkningar som förutsätter upplå-ning och undergräver statens ekonomi kan emellertid - som motionärernaanför - inte accepteras. Skattepolitiken skall främja ekonomisk tillväxtoch skatt skall tas ut efter bärkraft. Skatte-systemet skall gynna arbeteoch kun-skap och stärka bl.a. människors ställ-ning på arbetsmarknaden.Följande förslag bör enligt utskottets mening ingå i en sådan skattepolitik.· Inkomstskatterna för människor med vanliga inkomster, dvs. låg- ochmedelinkomsttagare, skall sänkas. Utskottet förespråkar en varaktig lös-ning för sänkta inkomstskatter genom höjt grundavdrag för människor med småeller medelstora inkomster. Höjningen av grundavdraget bör konstrueras såatt den trappas upp till en viss nivå och därefter trappas ned så att justlåg- och medelinkomsttagare omfattas. Utskottet godtar dock regeringensförslag om en tillfällig lättnad i skattetrycket för dessa inkomstgrupper.·· Arbetsgivaravgifterna sänks stegvis . Löne-summe-gränsen för reducering av arbetsgivaravgifterna bör höjas till 2 miljonerkronor och för egenföretagare bör motsvarande gräns höjas till 300 000 krden . Därefter bör sänkningen fortsätta så att den totalasänkningen uppgår till . På detta sätt främjas demindre företagen där anställningspotentialen är högre.·· Jordbrukets "ryggsäck" lyfts av för att stärka dess internationella kon-kurrenskraft. I likhet med motionärerna bakom motion Fi16 (c ) anserutskottet att det är viktigt att omgående minska belastningen på detsvenska jordbruket med . Utskottetåterkommer till denna fråga i avsnittet Jordbrukets energibeskattning.·· Yrkesfiskarna i måste få ett skatteavdrag vars utformning börgöras efter dansk modell, eftersom denna har godkänts av EG-kommis-sionen.Riksdagen har tidigare enhälligt beställt ett förslag om yrkes-fiskeavdrag.Regeringen bör enligt finansutskottets mening återkomma till medett förslag om yrkesfiskeavdrag i likhet med det som finns i Danmark.·· Inom tjänstesektorn finns möjlighet att skapa fler jobb och företag.Åtgärder behöver vidtas på skatteområdet för att stimulera tillkomsten avfler jobb och företag i denna sektor. I motion Fi16 (c) föreslås att en 50-pro-centig skattesubvention på hushållstjänster som utförs i hemmet börgenomföras. Reduktionen bör gälla en arbetskostnad perår. Det möjliggör för fler människor att nyttja hushållstjänster och ökarvalfri-heten. Åtskilliga arbetstillfällen kan skapas. Den "svarta" sektorsom finns inom området kan övergå i en "vit" och arbetstagarna införlivas itrygghetssystemen. Begreppet hushållstjänster omfattar tjänster som ut-försi hemmet som tvätt, städning, omsorg och trädgårds-skötsel. Avdra-get börinföras från . Långsiktigt är det enligt utskottetsmening viktigt att verka för att de förslag om lägre momsskattesats fördelar av tjänstesektorn som diskuteras inom EU kan genomföras.·· Valfrihet och mångfald i boendet är enligt finansutskottets mening engrund-pelare i bostadspolitiken. Det är viktigt med en ökad neutralitetmellan boendeformerna och långsiktigt lägre boendekostnader. Fastig-hets--skatten bör sänkas. Det är särskilt viktigt för fastboende i attraktiva om-råden för fritidsboende. Det måste betecknas som orimligt att fiskare,hantverkare, pensionärer m.fl. tvingas flytta på grund av att deras hus lig-ger i ett attraktivt fritidshus-läge. Det skulle leda till att dessaområden skulle bestå enbart av fastigheter som ägs avfritidsboende. Det skulle i sin tur utarma den offentliga servicen,landskapsbilden och kul-turen i sådana områden av landet. Fråge-ställningenbehandlas nu av Fastighetsbeskattningskom-mittén, vars ställningstaganderedovisas . Det är enligt finansutskottets mening utom-ordentligtviktigt att förslag läggs fram med sikte på retroaktiv lättnadäven för år 1998.·· Det framtida energiskattesystemet bör enligt finansutskottets meninganpassas till den överenskommelse som finns om övergång till ett håll-bartenergisystem. Genom att skatte-växla på det sätt som föreslås i mo-tionFi16 (c) kan skatterna på arbete sänkas och skatterna på sådant som ärskadligt för miljön höjas. Kärn-kraften orsakar kostnader historiskt, inutid och . Som ett led i påskyndandet av energiomställningen börproduktionen beskattas i högre grad. föreslår attproduktionsskatten på el från kärnkraft höjs med per kWh från år 2000och att skatten därefter höjs . Kväveoxidutsläppen har sta-digt ökat. En kväveoxidskatt bör tas ut med per kg NOx för pannor med enstörre effekt än 5 MW och med en nyttiggjord energiproduktion större än 20GWh. Som anförs i motion Fi16 (c) bör den fastighetsskatt på äldrevattenkraft som regeringen sänkte återinföras. Moti-vet tillsänkningen var att den gynnade den elinten-siva industrin, men det saknasbelägg för att så skulle vara fallet. Utskottet föreslår vidare att enmiljöskatt på flyg införs med ett belopp per passagerare och resa, vilketinnebär att de största flygplanen med flest resenärer får bära de störstakostnaderna. Detta är enligt utskottets mening rimligt med tanke på attflyg-platserna har dimensionerats för dessa plan.·Som anförs i motion Fi16 (c) bör ytterligare förändringar aktualiseras i defortsatta skatteöverläggningarna och genom-föras när det finns ett utrymmeför dem. Förmögenhetsskatten bör fasas ut ur det svenska skattesystemet. Iett första steg bör sambeskattningen avskaffas och därefter bör enutfasning i två steg genomföras. Det tillfälliga ROT-avdraget medskatteavdrag för reparation och om- och tillbyggnad av bostäder har varitframgångsrikt och det är nu dags att gå vidare med ett permanent ROT-avdragkopplat till en schablonintäkt.Finansutskottet konstaterar att motionärerna bakom motion Fi16 (c) varit på-drivande för att sänka ägarbeskattningen för de onoterade bolagen. Dub-belbeskattningen av dessa bolag har lindrats och det positiva ränteför-delnings-underlaget har höjts. Som motionärerna anför bör kommandit- ochhandels-bolagen få en motsvarighet till den lönesumme-anknutna nedsätt-ningen genom att en större del av det egna kapitalet får tas ut skattefritt. Dubbelbe-skattningen bör enligt utskottets mening avskaffas . Densärskilda löne-skatten på avsättning till anställdas vinstandels-stiftelserbör avskaffas.Finansutskottet anser att det är bra att regeringen kommer att tillsätta enutredning om de s.k. 3:12-reglerna. Enligt utskottets mening bör begräns-nings-beloppet vid beräkning av löne-summe-underlag sänkas från tio basbe-lopp till fem basbelopp.Med det anförda tillstyrker finansutskottet motion Fi16 (c) yrkandena 9, 11, 13, 15-17, 19, 21 och 22. Härigenom tillgodoses delvis motionerna Fi14 (m) yrkandena 7 och 8 i denna del, Fi15 (kd) yrkande 7, Fi17 (fp) yrkandena12 och 13, Fi27 (fp, m, kd, c) yrkandena 1-3, 5, 7 och 8 och Fi31 (m) yrkan-de 4.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande skattepolitikens allmänna inriktningatt med bifall till motion 1998/99:Fi16 yrkandena 9, 11, 13, 15-17, 19, 21 och 22 och med anledning av motionerna 1998/99:Fi14 yrkandena 7och 8 i denna del, 1998/99:Fi15 yrkande 7, 1998/99:Fi17 yrkandena 12 och 13, 1998/99:Fi27 yrkandena 1-3, 5, 7 och 8 samt 1998/99:Fi31 yrkande 4godkänner de allmänna riktlinjer för skatte-politiken som utskottetförordar och som sin mening ger regeringen detta till känna,22. Skattepolitikens allmänna inriktning (mom. 12) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikensall-männa inriktning bort ha följande lydelse:Finansutskottet anser i likhet med motionärerna bakom motion Fi17 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) att mest av allt behöver jobb och tillväxt.När skatterna, som , är för höga på bl.a. arbete innebär det att jobbinte kommer till, att svartjobben ökar och att utbildning inte lönar sig.Effekten av detta blir i förlängningen mindre resurser till alla, denoffentliga sektorn i allmänhet och ännu tuffare marginaler för dem som hardet som allra kämpi-gast i synnerhet. Skattepoli-tiken måste därför enligtfinansutskottets mening successivt läggas om för att så långt möjligtunderlätta för fler människor att få ett arbete, tjäna egna pengar ochdärmed själva ta makten över sina liv.Som anförs i motion Fi17 (fp) är det motiverat med skatt av tre skäl, föratt betala för den offentliga verksamheten, för att kunna fördela resursermer jämlikt och för att minska produktion och konsumtion av sådant som harnegativa externa effekter. Skatter behövs för att finansiera genuint gemen-samma nyttigheter som ingen annan än det offentliga kan eller bör svara för. Det gäller sådant som rättsväsende, försvar, grundforskning och sådanasociala åtaganden där marknadslösningar inte är möjliga eller lämpliga, t.ex. när det gäller stöd till människor med funktionshinder. För att skapaett sam-hälle där alla männi-skor har chansen att växa krävsskatteinkomster för att betala för såväl gene-rella barnbidrag,tillräckligt med personal i äldrevården som för pensionstill-skott.Den liberala skatte- och utgiftspolitik som läggs fram i motion Fi17 (fp)är enligt finansutskottets mening väsensskild från en socialistisk. Skatterskall inte tas ut med en krona mer än nödvändigt, och vad verkligenbehö-ver är fler skattebetalare, inte fler skatter. bör man sommotionä-rerna framhåller vara starkt medveten om att drastiska förändringarfrån det nuvarande högskatte-samhället inte är möjliga utan hänsynstagandetill sam-hälls-ekonomisk stabilitet och till att människor planerat sinaliv och sin var-dag till nuvarande skatte- och utgiftssystem även då dettainte är hållbart i längden. Föränd-ringar måste därför enligt utskottetsmening ske med sådana hänsynstaganden.Att skapa större egna marginaler för människor ger dessa större möjlighetatt bestämma själva, och utskottet anser därför att det är viktigt attkomman-de stats-finansiella utrymmen framför allt används för att sänkaskatter mer än att öka de offentliga utgifterna.Finansutskottet vill i likhet med motionärerna bakom Fi17 (fp) ha en åter-gång till principerna i 1990/skattereform. Som redovisats måstedenna återgång ske stegvis. Utskottet prioriterar därför deskattesänkningar som har störst effekt på tillväxt och sysselsättning.I det följande redovisas främst de skattesänkningar som prioriteras pågrund av deras effekt på sysselsättning och tillväxt. De finansieras med ut-giftsbegränsningar.· Värnskatten bör slopas. Den tjänar endast till att på marginalen minskautbytet av arbete, studier och allmän förkovran. Dess anhängare har påintet sätt kunnat visa att den leder till ett rättvisare samhälle ellerstörre acceptans av nödvändiga besparingar. Värnskatten slopas fr.o.m. år2000.·· Dubbelbeskattningen av aktieutdelning bör avskaffas. Först beskattasvinsten i företaget, sedan en gång till hos ägaren. Detta är främst enskatt riktad mot enskilda smärre aktieägare och företagsägare som expande-rar. De stora institutionerna är undantagna medan alla de nästan 5 miljo-ner individer som äger aktier främst via aktiefonder drabbas. Man kan inteundgå intrycket att syftet är att hindra människor att skaffa sig en litenbuffert mot oförutsedda händelser. Dubbelbeskattningen av ak-tieutdelningavskaffas under mandatperioden.·· Utskottet vill införa ett system med kompetenskonton som brukar ut-tryckas som ett "friår mitt i livet" för att kunna studera, starta ett egetfö-retag eller liknande. Man bör kunna ta ut av pensionssparande i förvägför sådana ändamål. Ett steg på vägen mot att göra detta möjligt är atthöja avdragsrätten för pensionssparande, från ett halvtbasbelopp till ett och ett halvt basbelopp.·· Förmögenhetsskatten drabbar ägare av mindre och medelstora företag ellerpersoner som t.ex. äger ett småhus i ett område med höga taxe-ringsvärdenoch som amorterat ned lånen. Förmögenhetsskatten bör av-skaffas.