bet · GM01LU18 · 1999-04-15 00:00:00 — Vad först gäller desituationer när faderskapet har fastställts genompresumtion eller bekräftelse ansåg utskottet att demotiv som ligger till grund för nuvarande regleralltjämt har giltighet och att några vägande skälför att utvidga talerätten för mannens änka ocharvingar enligt utskottets mening inte hadeframkommit. Utskottet anförde vidare att enutvidgning av talerätten för änkan och arvingarnainte torde kunna motiveras utifrån principen ombarnets bästa. När det sedan gäller faderskap somfastställts genom dom erinrade utskottet om attHögsta domstolen beviljat resning i ett mål därfaderskapet fastställdes . Mannen ansökte omresning och åberopade som stöd för sitt yrkande omogiltigförklaring av faderskapet en företagenrättsgenetisk undersökning. Efter det att mannenavlidit och en arvinge till honom trätt i hansställe beviljades resning (mål Ö 5134/96). När detgäller behörighet för en avliden mans änka ellerarvingar att begära blodundersökning enligtblodundersökningslagen eller att ansöka om resningförelåg däremot, såvitt utskottet hade sig bekant,inte något prejudicerande avgörande. Enbart dennaomständighet kunde emellertid, enligt utskottetsmening, inte åberopas som skäl för en översyn avlagstiftningen. Utskottet utgick från att, för detfall det skulle visa sig att nuvaranderegler leder till otillfredsställande resultat,regeringen i lämpligt sammanhang skulle återkommatill med förslag i ämnet.Enligt utskottets mening har inte framkommit någonomständighet som bör ge anledning attfrångå sitt tidigare ställningstagande tillifrågavarande spörsmål. Det anförda innebär attutskottet avstyrker bifall till motionerna L401,L413, L414 och L418.DubbelnamnI två motioner framförs yrkanden med den innebördenatt dubbelnamn skall tillåtas i svensk namnrätt. Meddubbelnamn avses ett efternamn som består av tvånamn vilka var för sig kan utgöra efternamn,förenade med ett bindestreck. Dubbelnamnet utgör ettenda efternamn i vilket de båda sammanbundna namneningår som likvärdiga delar. Från dubbelnamn skallskiljas mellannamn, som består av ett efternamn somen make burit tidigare och som placeras mellan för-och efternamn utan bindestreck. I 12 § namnlagen(1982:670) föreskrivs ett förbud mot att somnybildat efternamn godkänna dubbelnamn. Förbudetinfördes vid namnlagens tillkomst ochmotiverades, i utskottets av godkändabetänkande, med att dubbelnamn ofta är otympliga ochkan föranleda stora praktiska svårigheter. Utskottetexemplifierade detta med de problem som kan uppståom två blivande makar bär dubbelnamn eller om ettbarn vill förvärva sina båda föräldrars namn ochendera av föräldrarna eller båda bär dubbelnamn(prop. 1981/82:156, LU41, rskr. 357).Utskottet har härefter, i anledning av motioner medyrkanden av innebörd att dubbelnamn skall tillåtas,vidhållit sin tidigareinställning i frågan, i betänkande1991/92:LU32.Agne () anför i motion L406 bl.a. attförbudet mot att bilda ett namn som är ensammansättning av det egna namnet och partnerns namnförenat med ett bindestreck är en onödiginskränkning i den enskildes fri- och rättigheter. Imotionen begärs ett tillkännagivande om attregeringen skall återkomma med förslag tilländringar i namnlagen som gör det möjligt att fåbära mellannamn tillsammans med efternamn förenatmed ett bindestreck.I motion L425 yrkar () etttillkännagivande om att en möjlighet att byta tillett efternamn som är en sammansättning av parternasnamn med ett bindestreck bör införas.Enligt utskottets mening äger de uttalanden somriksdagen gjorde vid namnlagens tillkomst alltjämtgiltighet och något bärande skäl att nu återinförarätten att bära dubbelnamn har inte framkommit. Meddet anförda avstyrker utskottet bifall tillmotionerna L406 och L425.En s.k. värdekommissionI motion L421 av m.fl. (kd) anförsbl.a. att alla strävar efter ett samhälle därförtroende och tillförsikt finns med i allamänskliga relationer; i familjen, i skolan, iarbetslivet, i vänkretsen och i kontakterna medmyndigheter. Varje dialog och diskussion blir,enligt motionärerna, meningslös om det inte hos desom för samtalet finns ett gemensamt etiskt minimum,en gemensam uppsättning värden och värderingar, ettfundament för dialogen. Om vi inte utkristalliserardetta minimum är risken, enligt motionärernasmening, uppenbar att det faller i glömska ochersätts av ett moraliskt gungfly. Familjen är,enligt vad som anförs i motionen, den viktigastesignalgivaren när det gäller överförande av värdenoch värderingar. Även inom politiken finns ett behovav samtal och debatt kring de grundläggandemänskliga värdena. En genomlysning av samhälletsfundament, dvs. den värdebas som håller ihopsamhället, skulle enligt motionärernas uppfattning,vara mycket betydelsefull. Motionärerna anser därföratt en värdekommission bör tillsättas efter norskmodell för att belysa värdebasens betydelse förolika samhällsområden.Inför ett ställningstagande till den nu aktuellamotionen vill utskottet först redovisa vad utskotteterfor om den norska Verdikommisjonen vid ettstudiebesök i . Kommissionentillsattes av den norska regeringenoch består av dels en styrgrupp om 12 ledamöter,dels ett råd på 37 ledamöter. Styrgruppen och rådethar en bred sammansättning av människor från enmängd olika samhällssektorer. Kommissionenfinansieras med statliga medel, men är i övrigt heltfristående. Huvudmålet för kommissionen är att bidratill en bred värdemässig och samhällsetiskmobilisering för att stärka positivagemenskapsvärderingar och ett ansvar för miljön ochsamhället. Kommissionen skall bl.a. bidra till attskapa en större medvetenhet om värdefrågor ochetiska problemställningar, bidra till analys ochkunskapsförmedling på området, identifiera aktuellavärdemässiga och samhällsetiska utmaningar ochuppmana till handling. Arbetet bedrivs bl.a. genomutfrågningar, seminarier, konferenser,massmedieutspel, institutionsbesök, folkmöten ochgenom publicering av olika rapporter och andrapublikationer. Kommissionens arbete skall redovisasi en slutrapport senast under hösten 2001.Utskottet vill först peka på att vissa åtgärderredan har vidtagits för att lyfta fram sådanaspörsmål som tas upp i motionen. Sålunda tillkalladeregeringen en kommitté med uppgift attplanera och genomföra aktiviteter inför det . I direktiven (dir. 1998:26) sägsbl.a. att tidsskiften alltid har engagerat, väcktframtidsdrömmar och manat till eftertanke. Detta är,enligt regeringens uppfattning, en utmärktutgångspunkt för öppna och breda samtal,diskussioner och aktiviteter kring historia, samtidoch framtid. Diskussioner och aktiviteter kringfrågor om vilka lärdomar som kan hämtas ur historiensamt om hur nationernas, kulturernas ochmänniskornas nuvarande situationer skapats och vilkamöjligheter som finns till förändringar i framtidenkan, enligt vad som anförs i kommitténs direktiv,öka engagemanget för gemensamma angelägenheter ochdärigenom fördjupa demokratin. Kommittén bör bl.a.särskilt utifrån historisk erfarenhet och kunskapstimulera en brett förankrad framtidsdiskussion medkoncentration på frågor om demokrati, människorslika värde, fördelning samt miljö i det framtidasamhället, särskilt engagera barn och ungdom iframtidsdiskussionen, främja kunskapen om ochdiskussionen kring vetenskapens roll i samhället,uppmärksamma religionens betydelse som grundläggandefaktor för olika kulturers och etniska gruppersidentitet och föreställningar och uppmuntradiskussion om historiens och kulturarvets betydelseför att ge perspektiv på samhällsutvecklingen.Kommittén skall samarbeta med och stimulera tillaktiviteter inom skolor, högskolor, folkbildning,trossamfund, fackliga och ideella organisationer,arbetslivet, medier, kulturinstitutioner samtstatliga och kommunala myndigheter. Arbetet skallslutredovisas i april 2000.Vidare kan upplysas om att regeringen i februari1999 tillsatt en projektgrupp inomUtbildningsdepartementet vars uppgift är att underår 1999 utveckla arbetet med värdegrunden i skolan.Värdegrunden formuleras i läroplanerna och anger degrundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på -människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta - och som skolan skall förmedla ochförankra bland eleverna. Projektgruppen skall bl.a.genom olika informativa och målgruppsanpassadeinsatser stödja och stimulera skolorna attkonkretisera värdegrunden i sin verksamhet. Syftetär att få skrivningarna i läroplanen att genomsyraskolans verksamhet i sin helhet.I sammanhanget bör även erinras om denparlamentariskt sammansatta kommitté regeringentillkallade med uppgift att belysade nya förutsättningar, problem och möjligheter somdet svenska folkstyret möter inför 2000-talet.Kommittén har antagit namnet . Idirektiven (dir. 1997:101) anges att utgångspunktenför kommitténs arbete bör vara varje medborgaresrätt till full delaktighet i samhället. Kommitténskall summera och värdera de senaste årensdemokratiutredningar och demokratiforskning ochbedöma om ytterligare undersökningar och forskningbör initieras. Kommittén skall vidare utöveranalyser och beskrivningar lämna konkreta förslaginom de områden där den anser det vara behövligt.Arbetet skall bedrivas så att det offentligasamtalet kring demokrati och folkstyre stimulerasoch utvecklas. Kommittén anordnar bl.a. offentligaseminarier och har öppnat en egen webbsida påInternet för debatt och information. harkommittén överlämnat 18 delrapporter, bl.a. rörandemediefrågor, medborgarskapet och demokrati på lokalnivå och inom EU.I november 1998 fick (dir. 1998:100) i uppdrag attutreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandetoch att föreslå åtgärder för att öka medborgarnasdelaktighet och engagemang i det demokratiskasystemet. Utredningsarbetet skall i dess helhet varaavslutat senast den 31 december 1999.Utskottet har för sin del självfallet ingen annanuppfattning än motionärerna när det gällerangelägenheten av att det också i andra sammanhangän vad som redovisats förs samtal, diskussioneroch debatter i sådana frågor som nämnts i motionen.Enligt utskottets mening kan inte nog understrykashur angeläget det är att sådana diskussionerstimuleras och ständigt hålls vid liv så attåsikter, ställningstaganden och beslutsfattande ialla olika sammanhang i större utsträckning änhittills kan växa fram utifrån moraliska och etiskautgångspunkter och värderingar. Inte bara församhällets beslutsfattare utan också för enskildapersoner i vardagssituationer är det angeläget attförsöka tydliggöra hur ett visst ställningstagandeförhåller sig till etiska och moraliska värderingar,och en etisk reflektion borde, om möjligt, föregåallt beslutsfattande.Enligt utskottets mening utgör emellertid detförslag som lagts fram i motion L421 om tillsättandeav en statlig s.k. värdekommission ingen framkomligväg om man vill komma vidare med de tankegångar somutskottet nu försökt ge uttryck för. Utskottet villdärvid först peka på att det föreligger en risk attbara tillsättandet av en statlig kommission av mångakan uppfattas som ett försök att lägga fast en föralla människor gemensam syn på de frågeställningarsom tas upp i motionen. Om en statligvärdekommission tillkallas kan inte heller uteslutasatt samtal och diskussioner som förs i andrasammanhang kring grundläggande mänskliga värdenavstannar och att det synsätt som kommissioneneventuellt kan enas kring blir det endaallenarådande. Vad en värdekommission kan lägga fastkan dessutom endast bli redovisningar avuppfattningar hos enskilda ledamöter i en statligkommitté. Därtill kommer att det inte går att bortsefrån att kommissionens slutsatser riskerar att bliså allmänt hållna att de framstår som ointressantaoch arbetet därmed utförts i onödan.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L421.Övriga frågorCatherine () tar i motion L906 upp ettspörsmål som rör utformningen av köpekontrakt.Motionären menar att det ofta kan uppståsvårigheter, exempelvis vid upplösningen av ettsamboförhållande, att avgöra vem som äger vissegendom. Detta beror enligt motionären på att detofta bara frågas efter en köpare vid upprättandet avett köpekontrakt. I motionen begärs etttillkännagivande om behovet av en undersökning avmöjligheterna att via konsumentköplagen eller genomrekommendationer från branschorganisationer verkaför att köpekontrakt utformas på ett sådant sätt attflera personer kan anges som ägare.Utskottet konstaterar att det inte finns någralagregler som hindrar att köpekontrakt utformas pådet sätt som motionären efterlyser. I sammanhangetkan upplysas om att frågan har uppmärksammats avKonsumentverket och enligt uppgift kommer den atttas upp i verkets kommande förhandlingsarbete medbranschorganisationerna rörande utformningen avstandardkontrakt. Utskottet kan mot denna bakgrundinte se att det föreligger behov av någon åtgärdfrån sida i anledning av den nu aktuellamotionen.Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L906.Kenneth () aktualiserar i motion L408frågan om förmånstagarkretsen vid tecknande avpensionsförsäkring. Enligt 31 § kommunalskattelagen(1928:370) och dess anvisningar kan , somförmånstagare vid tecknande av pensionsförsäkringinsättas make, maka, sambo, registrerad partnereller barn till endera den försäkrade eller dennesmaka, sambo eller registrerad partner. Även tidigaremake eller sambo och dessa barn ingår i den kretssom kan vara förmånstagare. Avlider den försäkradeutan att efterlämna förmånstagare tillfaller detinbetalade beloppet försäkringskollektivet genoms.k. Motionären anser att nuvarandeförmånstagarkrets borde utökas så att arvingarenligt parentelprincipen tillåts bli mottagare avmedel från en pensionsförsäkring vars premie äravdragsgill. En sådan ordning skulle, enligtmotionären, kännas tryggare för människor som saknaregna barn och gärna vill teckna pensionsförsäkringmen inte vill se hela sitt kapital förasöver till arvsvinst. Vidare skulle, anförs imotionen, uppstå en rättslikhet med vad som gällerenligt lagen (1993:931) om individuelltpensionssparande och vid tecknande avkapitalförsäkring. I motionen begärs dels etttillkännagivande om förmånstagarförordnanden ipensionsförsäkring enligt det anförda (yrkande 1),dels att hos regeringen skall begäralagförslag som möjliggör att även arvingar kaninsättas som förmånstagare i pensionsförsäkringar(yrkande 2).Utskottet påminner om att liknande motionsyrkandentidigare har avstyrkts av skatteutskottet, bl.a.hösten 1993 i betänkande 1993/94:SkU16 och våren1994 i betänkande 1993/94:SkU20. hardärvid som sin mening bl.a. uttalat att de reglersom gäller för pensionssparande bör ha en utformningsom förhindrar att reglerna utnyttjas till andrasyften än pensioneringsändamål och att vissabegränsningar därför måste finnas när det gällermöjligheterna att låta utfallande belopp tillfallaannan än den som gjort avdrag för insättningarna.Lagutskottet har från sina utgångspunkter inte skälatt förorda ett annat ställningstagande i saken ochavstyrker bifall till motion L408.I motion L423 av m.fl. (s) påpekas attdet inte finns någon rättslig reglering avmyndigheternas skyldighet att underrätta anhöriga omdödsfall eller begravning. Detta förhållande har ivissa fall lett till att anhöriga först efterbegravningen fått besked om en nära anhörigsdödsfall. Motionärerna begär ett tillkännagivande omatt frågan om möjligheterna att informera omanhörigs bortgång bör utredas.Utskottet har, i likhet med motionären, förståelseför de svårigheter som kan uppstå när kontaktenmellan exempelvis ett barn och dess föräldrar harbrutits. Särskilt svår torde situationen var i defall ett sorgebud når en människa för sent eller påett sätt som upplevs inhumant och ovärdigt. Förutomärvdabalkens bestämmelser om kallelse tillbouppteckning, torde det inte finnas någrabestämmelser om skyldighet för det allmänna attinformera ett barn om dess förälders död. Inteheller föreligger, enligt vad utskottet kunnatfinna, någon skyldighet från sjukvårdpersonalenssida att lämna ut information om att en personbefinner sig på sjukhus. Tvärtom kan bestämmelsernaom sekretess förhindra att sådana uppgifter ges ut.Som utskottet konstaterade vidbehandlingen av ett motsvarande yrkande som det nuaktuella torde det inte vara möjligt att genomlagstiftning - i vart fall inte på familjerättensområde - komma till rätta med det problem sommotionären tar upp (bet. 1997/98:LU10).Med det anförda avstyrker utskottet bifall tillmotion L423. beträffande äktenskapets ställningatt avslår motion 1998/99:L424 yrkande 1,res. 1 (kd)2. beträffande familjerådgivning, m.m.att avslår motion 1998/99:L424 yrkande 2,3. beträffande äktenskap för homosexuella,m.m.att avslår motionerna 1998/99:L403 yrkande 1,1998/99: L407 yrkande 1 och 1998/99:So380yrkande 1,res. 2 (v)4. beträffande homosexuella samboratt avslår motionerna 1998/99:K330 yrkande 3 och1998/99: Ju709 yrkande 9,5. beträffande civiläktenskapatt avslår motion 1998/99:L407 yrkande 2,res. 3 (v)6. beträffande vigselrättatt avslår motion 1998/99:L403 yrkande 2,7. beträffande ersättning till vigsel- ochregistreringsförrättareatt avslår motion 1998/99:L416,8. beträffande partnerskapslagensanknytningsvillkoratt avslår motion 1998/99:Ju709 yrkande 8,res. 4 (v, c, fp)9. beträffande förordnande avregistreringsförrättareatt avslår motionerna 1998/99:L407 yrkande 3,1998/99: L410 och 1998/99:Ju709 yrkande 6,res. 5 (v, fp)10. beträffande registrering av partnerskaputomlandsatt avslår motionerna 1998/99:L402, 1998/99:K330yrkande 4 och 1998/99:Ju709 yrkande 7,res. 6 (v, c, fp)11. beträffande gemensam vårdnad förogifta föräldraratt avslår motion 1998/99:L412,12. beträffande mor- och farföräldrar somvårdnadshavareatt avslår motion 1998/99:L417,res. 7 (m, kd)13. beträffande barn i familjehematt avslår motion 1998/99:So308 yrkandena 12 och13,14. beträffande juridiskt biträde förbarnatt med bifall till motion 1998/99:L420 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,15. beträffande utvärdering av 1998 årsföräldrabalksreformatt avslår motionerna 1998/99:So380 yrkande 7 och1998/99:So462 yrkande 14,res. 8 (v, fp)16. beträffande 6 kap. ochbarnkonventionenatt avslår motion 1998/99:L405,17. beträffande barns påverkan av växelvisboendeatt avslår motion 1998/99:L419,res. 9 (v)18. beträffande talerätt i mål om hävandeav faderskapatt avslår motionerna 1998/99:L401, 1998/99:L413,1998/99:L414 och 1998/99:L418,res. 10 (m, kd, c, fp)19. beträffande dubbelnamnatt avslår motionerna 1998/99:L406 och1998/99:L425,20. beträffande en s.k. värdekommissionatt avslår motion 1998/99:L421,res. 11 (kd)res. 12 (fp) - motiv.21. beträffande utformningen avköpekontraktatt avslår motion 1998/99:L906,22. beträffande förmånstagarförordnande ipensionsförsäkringatt avslår motion 1998/99:L408,res. 13 (kd, c)23. beträffande underrättelseskyldighetvid dödsfallatt avslår motion 1998/99:L423.Stockholm den 15 april 1999På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: TanjaLinderborg (v), (), (), (), (),(), MarinaPettersson (s), (), (), KjellEldensjö (kd), (),(), (), (), RaimoPärssinen (s), () och (). Äktenskapets ställning (mom. 1)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Inför ställningstagandet" och på s. 9slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärens uppfattning att denneutrala syn på samlevnad som har genomsyrat denfamiljerättsliga lagstiftningen under de senastedecennierna nu bör överges. I stället börlagstiftningen, inte minst på det civilrättsligaområdet, utformas på så sätt att äktenskapet mellanman och kvinna prioriteras som samlevnadsform.Härigenom skulle en medveten inriktning attgarantera rättssäkerhet och jämställdhet mellanmakar markeras som barnens trygghetförstärks.Vad utskottet nu anfört om inriktningen avlagstiftningen på familjerättens område börriksdagen, med bifall till motion L424 yrkande 1,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande äktenskapets ställningatt med bifall till motion 1998/99:L424 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Äktenskap för homosexuella, m.m.(mom. 3)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Frågan om" och slutar med "yrkande 1"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om attmänniskors kärlek och önskan att leva med varandraskall erkännas och respekteras, oavsett om kärlekenär homosexuell eller heterosexuell. Några bärandeskäl för att särskilja homo- och heterosexuella ilagstiftningen föreligger sålunda inte.Genom införandet av partnerskapslagen har Sverigetillsammans med , , samt numeraäven påbörjat arbetet med att avskaffaden rättsliga särbehandlingen av homosexuellsamlevnad. Flera andra länder följer nu efter.Enligt utskottet är tiden mogen att ta ytterligareett steg i detta arbete och ge homosexuellamöjlighet att ingå äktenskap på samma villkor ochmed samma rättsverkningar som heterosexuella.Konsekvensen av detta blir att partnerskapslagen kanavskaffas och att de partner som redan registreratsitt partnerskap kan betraktas som makar enligt dennya lagstiftningen. Härigenom kommerfamiljebegreppet att utvidgas i överensstämmelse medvad som begärts i motion So380. Som ett led isträvan att skapa en lagstiftning på detfamiljerättsliga området som inte diskriminerarmänniskor på grund av sexuell läggning, börregeringen återkomma till med förslag tilländringar i äktenskapslagstiftningen i enlighet medvad utskottet nu skisserat.Vad utskottet nu anfört i fråga om möjlighet förhomosexuella att ingå äktenskap bör , medbifall till motionerna L403 yrkande 1, L407 yrkande1 och So380 yrkande 1, som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande äktenskap för homosexuella,m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:L403 yrkande1, 1998/99:L407 yrkande 1 och 1998/99:So380yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Civiläktenskap (mom. 5)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Motionsyrkanden med" och slutar med"yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna att detinte är tillfredsställande att kyrkliga samfund harrätt att förrätta juridiskt bindande vigslar mellanheterosexuella, som man tar avstånd frånhomosexuella förhållanden. Med hänsyn härtill börden av motionärerna föreslagna ordningen nu införas.Ett särskiljande av den religiösa ceremonin från derättsverkningar som hänger samman med vigseln skulleockså, enligt utskottets mening, bättreöverensstämma med vad som förekommer på många hållutomlands. Det bör ankomma på regeringen attframlägga erforderliga lagförslag i enlighet med vadutskottet nu anfört.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L407 yrkande 2, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande civiläktenskapatt med bifall till motion 1998/99:L407 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Partnerskapslagens anknytningsvillkor(mom. 8)(), (), ViviannGerdin (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "När det" och slutar med "yrkande 8" bortha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning attpartnerskapslagen bör ändras på så sätt att ävenutländska medborgare vars hemländer har sammalagstiftning på området som skall kunnaingå registrerat partnerskap enligt svensk rätt. Detbör ankomma på regeringen att omgående framläggaerforderliga lagförslag.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motion Ju709 yrkande 8, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande partnerskapslagensanknytningsvillkoratt med bifall till motion 1998/99:Ju709 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Förordnande av registreringsförrättare(mom. 9)(), () och UlfNilsson (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.