bet · GM01UU3 · 1999-02-11 00:00:00 — beträffande assyriernas/syrianernassituationatt med avslag på motionerna 1998/99:U606yrkandena 1 och 2 och 1998/99:U632 yrkande 6förklarar motion 1998/99:U606 yrkandena 3 och 4samt 1998/99:U626 yrkandena 1 och 2 besvarademed vad utskottet anfört,18. beträffande mänskliga rättigheter iAlgerietatt förklarar motion 1998/99:U612 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,19. beträffande mänskliga rättigheter iIranatt förklarar motionerna 1998/99:U607,1998/99:U612 yrkande 7 och 1998/99:U613yrkandena 1-6 besvarade med vad utskottetanfört,res. 3 (kd)20. beträffande israeliske kärnteknikernMordechai Vanunuatt förklarar motion 1998/99:U616 yrkandena 1 och2 besvarad med vad utskottet anfört,21. beträffande förhållandena i SödraAfrikaatt förklarar motion 1998/99:U602 yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört,22. beträffande förhållandena iVästsaharaatt förklarar motion 1998/99:U610 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,23. beträffande förhållandena i Sudanatt förklarar motion 1998/99:U619 yrkandena 1 och2 besvarad med vad utskottet anfört,24. beträffande förhållandena i Kambodjaatt förklarar motion 1998/99:U630 yrkandena 1, 4-8besvarad med vad utskottet anfört,25. beträffande förhållandena iFolkrepubliken förklarar motionerna 1998/99:U612 yrkande 8,1998/99:U622 yrkandena 1-3, 11 och 12 samt1998/99:U632 yrkande 5 besvarade med vadutskottet anfört,26. beträffande utvecklingen i Taiwanatt med avslag på motion 1998/99:U622 yrkande 4förklarar motion 1998/99:U615 yrkandena 1 och 2besvarad med vad utskottet anfört,res. 4 (kd, c, fp)27. beträffande medlemskap i med avslag på motion 1998/99:U622 yrkande 5förklarar motionerna 1998/99:U603 yrkande 1 samt1998/99:U622 yrkande 6 besvarade med vadutskottet anfört,res. 5 (kd, c, fp)28. beträffande skattebefrielse förTaiwans representationskontor m.m.att med avslag på motion 1998/99:U622 yrkande 7förklarar motionerna 1998/99:U603 yrkande 2 samt1998/99:U615 yrkande 3 besvarade med vadutskottet anfört,res. 6 (m, kd, c, fp)29. beträffande mellanstatligaförbindelser med , visumregler m.m.att med avslag på motionerna 1998/99:U603 yrkande4 och 1998/99:U622 yrkandena 8-10 förklararmotion /99:U603 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,res. 7 (kd, c, fp)30. beträffande förhållandena i Östtimoratt förklarar motion 1998/99:U618 yrkandena 1-3, 5och 6 besvarad med vad utskottet anfört,31. beträffande mänskliga rättigheter iColombiaatt förklarar motionerna 1998/99:U612 yrkandena4-6 och 1998/99:U624 yrkandena 1-5 besvarade medvad utskottet anfört,32. beträffande mänskliga rättigheter iCubaatt förklarar motion 1998/99:U604 yrkande 6besvarad med vad utskottet anfört,33. beträffande fredsprocessen iGuatemalaatt med avslag på motion 1998/99:U609 yrkande 1förklarar motion 1998/99:U609 yrkande 2 besvaradmed vad utskottet anfört,34. beträffande mänskliga rättigheter iMexicoatt förklarar motion 1998/99:U611 besvarad med vadutskottet anfört.Stockholm den 11 februari 1999Viola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (), (), IngridNäslund (kd), (),(), (), (), (), (), StenTolgfors (m), (), (), (), MarianneJönsson (s), ()och (). Rätten till fri abort (mom. 6,motiveringen)och (båda kd) anseratt den del av utskottets betänkande som på s. 15börjar med "Rätten till fri abort" och på s. 16slutar med "politik på detta område" bort haföljande lydelse:Abort är en känslig fråga inom det internationellasamfundet. I många länder anses fri abort stå istrid med den i angivnagrundläggande rätten till liv. Utskottet anslutersig till den balanserade syn som kommer till uttrycki följande utdrag ur handlingsprogrammet från i Kairo:8.25 Abort bör under inga förhållanden förordas somen metod för familjeplanering. Alla regeringar,mellanstatliga organisationer och enskildaorganisationer uppmanas att stärka sitt engagemangför kvinnors hälsa, behandla de skadeverkningar påkvinnors hälsa som osäkra aborter orsakar som ettallvarligt folkhälsoproblem samt minska bruket avabort genom att tillhandahålla utvidgad ochförbättrad familjeplanering. Att förhindra oönskadegraviditeter bör alltid ges högsta prioritet ochbehovet av aborter måste på alla sätt minskas.Kvinnor med oönskade graviditeter bör ges pålitliginformation och förstående rådgivning. Åtgärdereller förändringar inom ett hälso- ochsjukvårdssystem som rör abort kan endast beslutas pånationell eller lokal nivå i enlighet med dennationella lagstiftningsprocessen. Där abort inte ärolaglig skall den ske på ett säkert sätt. Kvinnorbör alltid erbjudas sjukvård av god kvalité ihändelse av komplikationer i samband med abort.Rådgivning, utbildning och familjeplanering efter enabort bör erbjudas , vilketockså bidrar till att undvika upprepade aborter.2. Samernas ställning (mom. 13), (båda v), IngridNäslund, (båda kd), MarianneAndersson (c), () ochMarianne () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.19 börjar med "Utskottet avvaktar rådets" och på s.19 slutar med "behandling av frågan" bort haföljande lydelse:Utskottet vill därvidlag understryka den samiskabefolkningens särskilda situation i tre av denordiska länderna. Samerna har tidigare gettsställning som observatör i . Sedansamerna gavs den ställningen har dock arbetsformer ändrats med följd att samernainte fått det inflytande som ursprungligen avsågs.Samernas rättmätiga krav på inflytande hartillmötesgåtts på olika sätt i , ochSverige. Regeringen bör verka för att samerna gesställning som full medlem i . Dettabör ges regeringen till känna.Därmed tillstyrks motion MJ257 (kd) yrkande 7.Motion MJ257 (kd) yrkande 6 anses besvarad med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande samernas ställningatt med bifall till motion 1998/99:MJ257 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:MJ257 yrkande 6 besvarad med vadutskottet anfört,3. Mänskliga rättigheter i (mom. 19)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.29 börjar med "Utskottet delar regeringens åsikt"och på s. 29 slutar med "företrädare för den iranskaregeringen" bort ha följande lydelse:Det politiska klimatet i har förändrats i ochmed presidentskiftet, men har antaletavrättningar ökat - med andra ord har respekten förden mest grundläggande av de mänskliga rättigheternainte på något sätt konkret förbättrats.Det finns anledning för regeringen att göra klartatt det instabila politiska läget och ökande antaletavrättningar betyder att är enriskfylld plats för politiskt oppositionella,religiöst oliktänkande och kvinnor som flytt undanen anklagelse för äktenskapsbrott, varföravvisningar av människor som flytt från avpolitiska och religiösa skäl måste upphöra.Konvertiter riskerar dödsstraff enligt Sharia-lagen. Även om detta inte utdöms eller verkställs,saknar de lagens skydd. Vem som helst kan döda ensom avfallit från islam utan någon som helsträttspåföljd. Enligt Iranian drygt 40 personer som avvisats - de flesta frånNederländerna och några från - trotsomfattande efterforskningar och kontakter inne iIran, inte kunnat lokaliserasSvenska myndigheter har inte tillräcklig kunskap omsituationen i , vilket bl.a. framgår av attkvinnor som riskar dödsstraff för äktenskapsbrottfortfarande lever i under hot om avvisning.dels att den del av utskottets betänkande som på s.30 börjar med "Med detta anser" och slutar med"yrkandena 1 och 2 besvarade." bort ha följandelydelse:Med detta tillstyrker utskottet motion U613 (v, s,m, kd, c, fp, mp) yrkande 1 och anser motionernaU607 (m) och U613 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkande 2besvarade.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande mänskliga rättigheter i Iranatt med bifall till motion 1998/99:U613 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motionerna1998/99:U607, 1998/99:U612 yrkande 7 och1998/99:U613 yrkandena 2-6 besvarade med vadutskottet anfört,4. Utvecklingen i (mom. 26), (båda kd), MarianneAndersson (c) och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.44 börjar med "Det har skett" och på s. 44 slutarmed "fria demokratiska val" bort ha följandelydelse:Utskottet ser mycket positivt på den demokratiskautvecklingen i och understryker att det intefinns någon motsättning mellan människors krav pådemokrati och den kulturella omgivning i vilken delever på olika håll i världen. Det är medborgarna iTaiwan som själva måste få avgöra om de vill bli endel av eller om de föredrar fortsattsjälvständighet. hardemokratin i befästs, och de fria val somhållits utgör exempel för mångadiktaturer. hör nu hemma i deninternationella folkgemenskapen.dels att den del av utskottets betänkande som på s.44 börjar med "Med detta avstyrker" och som på s. 44slutar med "yrkandena 1 och 2 besvarade" bort haföljande lydelse:Med detta tillstyrker utskottet motion U622 (fp)yrkande 4 och anser motion 1998/99 U615 (m)yrkandena 1 och 2 besvarad.dels att utskottets hemställan under 26 bort haföljande lydelse:26. beträffande utvecklingen i Taiwanatt med bifall till motion 1998/99:U622 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklararmotion /99:U615 yrkandena 1 och 2 besvaradmed vad utskottet anfört,5. medlemskap i (mom. 27), (båda kd), MarianneAndersson (c) och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.44 börjar med "Utskottet har tidigare" och på s. 45slutar med "med vad utskottet anfört" bort haföljande lydelse:När 1971 ersatte somständig medlem av var det ettnaturligt uttryck för vilka världens stormakter,tillika kärnvapenmakter, faktiskt är. Att Taiwanställdes utanför FN:s medlemsskara berodde däremotpå att varken eller kunde accepteramer än en företrädare för i FN:s medlemskrets.Vid den tidpunkten saknade båda regimernademokratisk legitimitet, vilket bara gällerden i . Historien visar med såväl somKorea att någon entydig enstatsdoktrin inte hellerfinns internationellt etablerad.Även om principen om ett lever vidare, kan detaldrig med någon automatik ge regimen i någotslags ensamrätt. Det saknar den varje demokratisklegitimitet för. Frågan om människor av kinesisktursprung önskar leva i en eller flerastatsbildningar kan bara avgöras genom att de bådafolken i fria och demokratiska former tar ställningför detta.Försök att föra upp frågan om att utreda Taiwansställning i FN på generalförsamlingens dagordninghar misslyckats. hör hemma ocksåi FN:s gemenskap om landet önskar söka medlemskap.Utskottet finner det därför angeläget att Sverigeaktivt understöder fortsatta initiativ i dennariktning. Tills vidare bör verka för attTaiwan ges möjlighet att medverka i som observatör, t.ex. i ECOSOC. Här finnsen omfattande praxis som givit också organisationersom PLO och ANC observatörsstatus i FN.Med detta tillstyrker utskottet motion U622 (fp)yrkandena 5 och 6 och anser motion U603 (m) yrkande1 besvarad.dels att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande medlemskap i med bifall till motion 1998/99:U622 yrkandena 5och 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört och förklarar motion1998/99:U603 yrkande 1 besvarad med vadutskottet anfört,6. Skattebefrielse för Taiwansrepresentationskontor m.m. (mom. 28), , ,(alla m), , (båda kd), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.45 börjar med "Med nuvarande lagstiftning" och på s.45 slutar med "yrkande 3 besvarade" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att det vore värdefullt attSverige i reciprocitet med Exportrådskontoret iTaipei bereder representationskontor iStockholm skattebefrielse.Därmed tillstyrker utskottet motion U603 (m) yrkande2 och anser motion U615 (m) yrkande 3 besvarad.Motion U622 (fp) yrkande 7 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande skattebefrielse för Taiwansrepresentationskontor m.m.att med avslag på motion 1998/99:U622 yrkande 7 ochmed bifall till motion 1998/99:U603 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:U615 yrkande 3 besvarad med vadutskottet anfört,7. Mellanstatliga förbindelser med ,visumregler m.m. (mom. 29), (båda kd), MarianneAndersson (c) och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.45 börjar med "Utskottet har inhämtat" och på s. 46slutar med "U603 (m) yrkande 4" bort ha följandelydelse:Sverige bör på olika sätt utveckla sinaförbindelser med och bl.a. bör den svenskarepresentationen i förstärkas. börockså medverka till att EU upprättar ettinformationskontor i bör vidare behandla besökande medborgarefrån på samma sätt som besökare från andraviseringspliktiga länder. Att som skett vägravisering för taiwanesiska medborgare i ledandeställning är oacceptabelt och någon hänvisning tillEU-regler kan inte accepteras. Invånare fråndemokratiska stater får aldrig vägras inresa iSverige av politiska etikettsskäl.Därmed tillstyrker utskottet motion 1998/99:U622(fp) yrkandena 8-10. Motion U603 (m) yrkande 4avstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande mellanstatliga förbindelsermed , visumregler m.m.att med avslag på motion1998/99:U603 yrkande 4 och medbifall till motion 1998/99:U622yrkandena 8-10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört, samt förklarar motion1998/99:U603 yrkande 3 besvarad medvad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Nationell handlingsplan förförverkligande av de mänskligarättigheterna.Ingrid , (båda kd) ochMarianne () anför:FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har1997 inbjudit alla medlemsstater att presenterasärskilda handlingsplaner för förverkligandet av demänskliga rättigheterna på det nationella planet.Förslaget ses som en del av uppföljningen avWienkonferensen om mänskliga rättigheter.Sverige har rapporterat hur Wienkonferensensresultat har förverkligats i nationell lagstiftningmen inte presenterat en nationell handlingsplan.En nationell handlingsplan vore värdefull på flerasätt. Dels skulle föregå med gott exempelför andra länders regeringar, dels skulleframtagandet av en sådan handlingsplan bli etttillfälle att på ett systematiskt sätt gå igenom hurSverige uppfyller de åtaganden som ingåtts genomratificering av de internationella MR-instrumenten,t. En handlingsplan borde ävenberöra frågor som inte enbart har med lagstiftningatt göra utan också med det politiska ansvaret. Detär även viktigt att framhålla vilka ansträngningarsom görs för att aktivt främja kunskap om ochrespekt för de mänskliga rättigheterna. Det bördärvidlag redogöras för hur undervisning ommänskliga rättigheter integreras i grundskola,gymnasiet och den högre utbildningen. Till andraviktiga åtgärder hör att säkerställa atttjänsteutövare inom polis och rättsväsende, liksomandra myndigheter såsom ochInvandrarverket samt kommuner och landsting, hartillräcklig kunskap om mänskliga rättigheter.Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt flyktingbarnenssituation.2. Främjandet av de mänskliga rättigheternai Lennmarker, , ochSten Tolgfors (alla m) anför:Genom avvecklingen av apartheid i ochfreden och försoningen i är situationen iSödra gynnsam för framväxt och stabiliseringav demokratin. Likväl är situationen mycket oroandepå grund av kriget i , där flera av SADC:smedlemsländer deltar med trupper. Svenskt biståndoch EU-bistånd bör inte gå till statsmakter som förkrig.Inom SADC-samarbetet kommer den ekonomiskaintegrationen att accelerera. Sydafrikasfrihandelsavtal med EU och förestående anslutningtill bör kunna ge ett värdefulltstöd till den ekonomiska utvecklingen i helaregionen även om villkoren kunnat vara mer generösafrån EU:s sida.För att respekten för mänskliga rättigheter ochdemokrati skall bli bestående i denna del av ,är det viktigt att bygga upp strukturer som främjaroch kontrollerar att utvecklingen går i rättriktning. bör därför i dialogen med ländernai betona vikten av att det skapasregionala strukturer för mänskliga rättigheter ochdemokrati.Europarådet kan här vara en förebild.Erfarenheterna visar att integrationssamarbetetstartade just med mänskliga rättigheter ochdemokrati när bildades för 50 år sedan.SADC-samarbetet kan ges fastare strukturer när detgäller att övervaka efterlevnaden av mänskligarättigheter och demokrati bland de tolv länder somär medlemmar. Det framväxande parlamentariskasamarbetet inom organisationens ram gör dettamöjligt. konventioner och mekanismerskulle kunna tjäna som förebilder. En sådanverksamhet skulle kunna finansieras genom EU-biståndet då det handlar om regional integration därerfarenheterna från det europeiskaintegrationssamarbetet kan vara intressanta. Sverigebör agera för detta inom EU.Enligt vår mening bör i den bilateraladialogen och inom EU verka för skapandet en strukturför att främja och kontrollera respekten förmänskliga rättigheter och demokrati i . Enskilda länders hot om våldGöran Lennmarker, , ,(alla m), () ochKarl-Göran Biörsmark (fp) anför:Utskottets formulering "Enskilda länders hot om våldsom påtryckningsmedel i konflikter kan aldrigaccepteras" är inte korrekt. (art. 51)ger uttryckligen rätt till individuellt ellerkollektivt självförsvar, vilket kan innebäravåldsanvändning". (utrikesdeklarationen ) formulerarsaken "Det är säkerhetsrådet som har till uppgiftatt besluta om militär våldsanvändning, förutom ifall av självförsvar eller i extremanödsituationer".4. MR-situationen i KinaIngrid och (båda kd) samtKarl-Göran Biörsmark (fp) anför:Det är givetvis positivt att förklarat sigvilja ratificera ett par internationellakonventioner på MR-området och att FN:shögkommissarie för MR-frågor inbjudits att besökaKina. Detta kan dock inte tas till intäkt för attdämpa innehåll och former för att påtala defortsatta grova kränkningarna av mänskligarättigheter i , vilka fortgår i oförminskadomfattning.Inte heller kan frisläppandet av en och annaninternationellt uppmärksammad politisk fånge ochdemokratiförespråkare tas till intäkt för detta, dåständigt nya dissidenter fängslas för sina åsikter.Enligt Amnesty International finns mer än tretusenkända fångar sedan händelsen på Himmelska FridensTorg . När ett hundratal medlemmar avKinas nybildade demokratiska parti förra åretbildade ett tiotal lokalavdelningar slog dekommunistiska ledarna i till med järnhand.Ledarna för det Demokratiska Partiet - ,Qin Yongmin och Xu Wenli - dömdes eftersnabbrättegång, utan tillgång tillförsvarsadvokater, till långa fängelsestraff påmellan 11 och 13 år.De legala möjligheterna att ge ut tryckta skrifterhar försvårats radikalt och användningen av Internetbegränsats för oliktänkande. Varje försök att utmanakommunistpartiet krossas brutalt oavsett vadomvärlden säger, vilket är ett kraftigt bakslag fördem som tror att det går att föra mot demokratioch mänskliga rättigheter i det tysta.Sverige bör därför även i fortsättningen arbeta föratt EU inom FN:s kommission för de mänskligarättigheterna åter väcker en resolution om Kinaskränkningar av de mänskliga rättigheterna.5. Situationen i IranMurad och (båda v), MarianneAndersson (c) samt () anför:Vi vill understryka att brotten mot mänskligarättigheter ökat , dvs.fr.o.m . En terrorvåg har svept överlandet riktad mot intellektuella och mot regimenskritiker samt mot nationella minoriteter såsomkurder, turkmener, balucher och azerbadjaner.Likaså har kvinnorna utsatts för ett brutaltförtryck. som t.ex. Zan harperiodvis förbjudits. Kvinnor stenas fortfarandetill döds för beskyllningar om äktenskapsbrott.När det gäller hävandet av fatwan mot SalmanRushdie har denna icke godtagits av de islamistiskahizbollahgrupperna, vilka agerar utan att ta någonhänsyn till vad den iranska regeringen säger.Den iranska regimen har två ansikten som bestårdels av Khatemiregeringens olika påbud, dels av denandlige ledaren politiska taktik. Dennadubbelhet i uppträdandet gör att regimen blirytterst opålitlig. Valet av väckte1997 entusiasm bland den iranska befolkningen. , när förtrycket ökat, fungerar han som alibi förregimen i dess kontakter med omvärlden.Vi anser att inom ramen för EU:s kritiskadialog med , och som en del av denna, skallöverväga att verka för att kombinera samtalen idenna dialog med punktvisa sanktionsåtgärder för attförmå den iranska regimen att lyssna till den kritiksom framförs.Vi vill också särskilt framhålla det nödvändiga iatt ställa krav på den iranska regimen om att låtaen internationell oberoende kommission utredabrotten mot de mänskliga rättigheterna.6. Bilateralt bistånd till CubaGöran Lennmarker, , ochSten Tolgfors (alla m) samt () anför:Människorättsförsvarare och politiska aktivisterutsätts för frihetsberövanden och trakasserier idagens . Även om små steg kan skönjas vad gällervissa mycket begränsade ekonomiska reformer i landetfinns inga motsvarande tecken på framsteg på detpolitiska planet eller inom mänskligarättighetsområdet.Den utfasning av det statliga biståndet till ,som den borgerliga regeringen påbörjade under åren1991-1994, borde ha fullföljts av den tillträdandesocialdemokratiska regeringen. Det ger fel signalernär regeringen ger bilateralt bistånd till ,dvs. bistånd som har kubanska myndigheter sommotpart och därmed bistånd till en regim somkraftigt kränker mänskliga rättigheter.