bet · GM01SoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Åtgärdsprogrammet bör omfatta hurfunktionsstörningen upptäcks, diagnostiseras ochbehandlas men även hur den kan hjälpas som inte fåtthjälp som barn och senare i livet fått olikasvårigheter.I motion So464 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om att ge och Skolstyrelseni uppdrag att se till att lärare, förskolepersonaloch personal inom barn- och skolhälsovården fåradekvat utbildning om ADHD (yrkande 7). Det är ocksåviktigt att de behandlingsmetoder som finnsfortlöpande utvärderas och att ett handlingsprogramutvecklas för att på bästa sätt kunna ge dessa barnhjälp, sägs det i motionen.I motion So460 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen hos regeringen begär en utredning om hurbarn och ungdomar över hela landet medneuropsykiatriska störningar skall kunnatillförsäkras vård och behandling i fungerandevårdkedjor (yrkande 5). Enligt motionärerna ärresurserna för barn med diagnoser som MBD/DAMP, ADHDoch autismliknande symptom mycket ojämnt fördeladeoch prioriterade över landet. Utredningen bör ävenomfatta möjliga alternativ- ochkomplementärmedicinska insatser, anförs det.En motion handlar om könsstympning.I motion So462 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande om en uppföljning av deförebyggande insatserna mot könsstympning (yrkande16). Motionärerna påpekar att haruttalat sig om vikten av att förebygga attkönsstympning utförs. Enligt motionärerna börSocialstyrelsen följa upp och återrapportera vad somhänt efter uttalande.Barn i sekter tas upp i en motion.I motion So269 av () hemställs om etttillkännagivande till regeringen om vad i motionenanförs om behovet av ökade kunskaper, bland dem somi sin yrkesroll möter barn, om situationen för debarn som växer upp i sekter. Att barnen enbart harfå vuxna kontakter utanför sektens kontroll gör detsvårt att upptäcka problem. Motionären ifrågasätterom de barn som föds in i en sekt får tillräckligtmed uppmärksamhet och stöd från samhället.Propositionen m.m.I propositionen anges att antalet anmälda fall avmisshandel mot barn har ökat . Det är dock inte klarlagt vad som liggerbakom de ökade siffrorna i statistiken, t.ex.huruvida förövarna av misshandeln är vuxna ellerandra barn eller om benägenheten att anmäla våld motbarn till polis eller socialtjänst har ökat. Enligtregeringen finns det ett mörkertal när det gällerbarnmisshandel. Misshandel av barn sker ofta i detfördolda och uppmärksammas därför inte som detborde. Det krävs således en fördjupad och förbättradanalys av de tillgängliga uppgifterna, sägs det ipropositionen. Regeringen delar BRÅ:s uppfattningatt det är angeläget att söka mer kunskap om denfaktiska utvecklingen av barnmisshandel i ,dels genom sammanställningar av olika typer avstatistik, dels genom en deskriptiv undersökning avde polisanmälda fallen. Regeringen instämmer även iSocialstyrelsens bedömning att det behövsmetodutveckling för att få fram uppgifter om detfaktiska antalet barn som misshandlas och vadökningen av anmälda ärenden beror på. Enligtpropositionen planerar att underkommande treårsperiod sammanställa ett material somkan ge en mer samlad kunskap om barnmisshandel iSverige.Genom beslut tillkalladeregeringen en parlamentarisk kommitté med uppdragatt utreda frågan om barnmisshandel och därmedsammanhängande frågor (dir. 1998:105). Utredningenskall bl.a. närmare definiera begreppetbarnmisshandel, beskriva utvecklingen avbarnmisshandel och söka förklaringar till denna,redovisa kunskapsläget när det gäller möjligheternaatt känna igen orsaksmönster som kan ligga bakomuppkomsten av barnmisshandel samt se över ochutforma strategier för att effektivisera ochförbättra det förebyggande arbetet. Utredningenskall vidare föreslå åtgärder för att förbättra detarbete med misshandlade barn som utförs av personalinom bl.a. förskolan, skolan och skolbarnsomsorgen,hälso- och sjukvården samt socialtjänsten.Utredningen skall arbeta aktivt och utåtriktat isyfte att öka medvetenheten om barnmisshandel hosallmänheten och hos dem som arbetar med barn i olikaverksamheter. Uppdraget skall slutredovisas senastden 31 mars 2001.När det gäller sexualbrott framhåller regeringen attlagstiftningen tydligt måste förmedla att, om ettbarn deltar i en sexuell aktivitet med en vuxen,detta helt och hållet är den vuxnes ansvar. Fråganom sexuellt utnyttjande av barn har under senare årtagits upp i många sammanhang, inte minst i sambandmed de diskussioner som förts med anledning av attbarnkonventionen alltmer blir ett levande instrumenti samhället. har pekat på flerabestämmelser i där svensk lagstiftningpå området inte överensstämmer med åtagandena ibarnkonventionen och där nuvarande bestämmelser integer tillräckligt skydd. Detta gäller särskiltåldersgruppen . Regeringen påpekar atten parlamentarisk kommitté har tillsatts med uppgiftatt se över bestämmelserna om sexualbrott. Översynenskall göras bl.a. utifrån ettbarnkonventionsperspektiv.Regeringen anför i propositionen att könsstympningkan medföra allvarliga fysiska och psykiskahälsoproblem med bestående komplikationer ochlivslångt lidande som följd. Enligt propositionentyder mycket på att traditionens starka kraft medföratt föräldrar som kommer från länder därkönsstympning praktiseras och som föder barn iSverige kommer att fortsätta att föra sedvänjanvidare. Könsstympning av flickor är förbjuden ochstraffbar i . gällerskärpta regler på området. Regeringen anför ipropositionen att personer som är bosatta i som utför eller medverkar till att könsstympningutförs utomlands skall kunna straffas för dettaoberoende av om det är straffbart i det andra landeteller inte. Principen om dubbel straffbarhet skallsåledes kunna frångås när det gäller könsstympning.En departementspromemoria, Könsstympning -borttagande av kravet på dubbel straffbarhet (Ds1999:3), har remissbehandlats. Regeringenfattade beslut om lagrådsremiss den 11 februari 1999och har för avsikt att presentera enproposition med förslag till lagreglering av frågan.Enligt regeringen räcker det emellertid inte medlagstiftningsåtgärder för att bekämpa könsstympningutan det handlar i stor utsträckning om att förändrainställningen till sedvänjan. Det finns enligtpropositionen goda exempel på att det går attförändra attityder och därmed förändrabeteendet. genomför sedan ett par årtillbaka ett arbete mot kvinnlig könsstympning, ivilket förebyggande insatser allt mer har kommit attuppmärksammas. Syftet är att förhindra att deflickor som befinner sig i riskzonen blirkönsstympade. Ett treårigt utvecklingsprojekt harbedrivits i samarbete med invandrarförvaltningen iGöteborgs kommun. Regeringen ser det som mycketangeläget att förebyggande arbete startas även påandra håll i landet där det finns grupper avmänniskor från länder där könsstympning av kvinnorförekommer.Regeringen framhåller i propositionen att barn varsena eller båda föräldrar sitter ikriminalvårdsanstalt har rätt till regelbundenpersonlig kontakt med föräldrarna underanstaltsvistelsen och att denna kontakt i de flestafall är av stor betydelse för barnet och dessutveckling. Kontakten är i första hand till förbarnet och det är främst barnets intresse och behovav kontakt som skall tillgodoses, anförs det. Enligtregeringen bör ambitionen inom kriminal-vårdendärför vara att underlätta och skapa möjligheter fören sådan kontakt mellan barnet och denfrihetsberövade föräldern. Regeringen påpekar attdet inom kriminalvården redan pågår viss verksamhet,t.ex. kurser i föräldraskap, i syfte att underlättaför barn och föräldrar att ha kontakt med varandraunder anstaltstiden. I propositionen anges attbesökslägenheter har inrättats vid några anstalteroch att det kommer att tillskapas flersådana lägenheter och även besöksrum som äranpassade för barn i olika åldrar. Regeringenvälkomnar denna utveckling och ser det som angelägetatt åtgärder som syftar till att ytterligareförbättra besöksförhållandena för barn får fortsattprioritet.Kriminalvårdsstyrelsen och har haftregeringens uppdrag att gemensamt göra en översyn avförhållandena för barn vilkas föräldrar är intagna ihäkte eller kriminalvårdsanstalt samt lämna förslagtill förändringar av gällande författningar ochandra åtgärder som översynen kan föranleda. Iuppdraget ingick bl.a. att belysa barnets behov isamband med att en förälder frihetsberövas samt attföreslå åtgärder för att förbättra kontakten mellande intagna och deras barn, särskilt åtgärder som rörutformningen av besöksförhållandena. Uppdragetredovisades i rapporten medfrihetsberövade föräldrar, vari lämnas förslag rad åtgärder för att minska skadeverkningarna fördessa barn.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1997/98:SoU13 Barnfrågor behandladeutskottet motionsyrkanden rörande barn med särskildabehov. I betänkandet, till vilket hänvisas, finns enutförlig redovisning av olika insatser ochverksamheter på området (s. 35-43). Med anledning avmotionsyrkanden om barnmisshandel och sexuellaövergrepp mot barn anförde utskottet bl.a. följande:Antalet anmälda fall av barnmisshandel har stigitmarkant . Antaletrapporterade sexualbrott mot barn begångna i en närarelation har visserligen minskat men annat sexuelltofredande har fortsatt att öka. Utskottet ser medoro på situationen. Det är enligt utskottetangeläget att barn som utsatts för misshandel ochsexuella eller andra övergrepp uppmärksammas mer.Utskottet ser därför positivt på att en särskildutredning om barnmisshandel och därmedsammanhängande frågor kommer att tillsättas.Regeringens kommande nationella handlingsprogram motkommersiell sexuell exploatering av barn kommer attsätta dessa barn i fokus. Anmälningsskyldighetenenligt socialtjänstlagen när ett barn far illa harnyligen utvidgats. Ett nytt brott, grovfridskränkning avseende upprepade kränkningar avbl.a. barn, föreslås i propositionen om kvinnofridinföras i . Flera kommittéer som nyligenavslutat sitt arbete, bl.a. ,tar upp frågor om särskilt utsatta barn.Ärenden där barn varit utsatta för misshandel ellersexuella övergrepp är mycket känsliga ochkomplicerade. Det är viktigt att de yrkesgrupper somkommer i kontakt med dessa barn - personal inomsocialtjänsten, polisen, domstolarna, skolan, hälso-och sjukvården osv. - har goda kunskaper ochgenomtänkta arbetsmetoder samt att ett närasamarbete mellan olika myndigheter etableras. Viktenav att personalen inom har lämpligutbildning och erfarenhet har understrukits genominförandet av en bestämmelse härom isocialtjänstlagen - - -Det är enligt utskottet angeläget att de barn somutsatts för sexuella eller andra övergrepp erhållerkvalificerat stöd. Utskottet vill även betona viktenav forskning och metodutveckling vad gällerförebyggande och behandlande arbete. BUP-Elefanten iLinköping, vars verksamhet stöds av ,utgör ett centrum för aktiv forskning ochmetodutveckling kring barn som utsatts för sexuellaövergrepp. Utskottet konstaterade i betänkande1996/97:SoU16 att det pågår ett omfattande arbetenär det gäller att utveckla hjälpen och stödet tillbarn som utsatts för sexuella övergrepp. Utskottetutgår från att regeringen noga följer utvecklingennär det gäller dessa barn och de barn sommisshandlats och vidtar ytterligare åtgärder om detvisar sig nödvändigt.Utskottet behandlade även motioner om barn tillmissbrukare och anförde i denna del följande:När det gäller barn till missbrukare vill utskottetåter framhålla att det är mycket angeläget attsocialtjänsten tidigt uppmärksammar och stöder dessabarn. En viktig förutsättning härför är attsamarbetet fungerar väl mellan bl.a. socialtjänstenoch mödra- och barnhälsovården, barnomsorgen,skolan, barnpsykiatrin och polisen. Utskottetkonstaterade i betänkande 1996/97:SoU18 att antaletverksamheter som riktar sig till barn tillmissbrukare har ökat. läggeri sitt slutbetänkande fram förslag för att förbättrasituationen för barn till bl.a. missbrukare ochpsykiskt sjuka.Utskottet avstyrkte samtliga motionsyrkanden.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1997/98:184).Motionsyrkanden om kvinnlig könsstympningbehandlades senast av utskottet i yttrandet tilljustitieutskottet med anledning av propositionen1997/98:55 Kvinnofrid (1997/98:SoU4y). Utskottetanförde bl.a. följande:Utskottet har behandlat frågorom åtgärder mot kvinnlig könsstympning, senast i detav godkända betänkandet 1997/98:SoU2.Utskottet vidhöll inställningen att det ärsynnerligen angeläget med information och utbildningom kvinnlig könsstympning till både vuxna och barninom de grupper där detta kulturmönster fortfarandelever kvar och till berörda personalgrupper.Utskottet ansåg det också angeläget med återkommandeuppföljning av insatserna på området. Den kompetenspå området som byggts upp inom landet måste kunnabibehållas och ytterligare förstärkas. Utskottetutgick från att regeringen och berörda myndigheternoga följer utvecklingen och vidtar de åtgärder somär påkallade utan något tillkännagivande härom.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan.Socialutskottet ansåg att de då aktuella motionernaborde avstyrkas. delade dennauppfattning (1997/98:JuU13). Regeringen följdeutskottet (rskr. 1997/98:250).Utskottet behandlade motionsyrkanden om ADHD/DAMP ibetänkandena /98:SoU6 Handikappolitik och1997/98:SoU16 Handikappfrågor, vartill hänvisas (s.30 f. respektive s. 31 f.). I det senastebetänkandet konstaterade utskottet att kunskapen oms.k. osynliga handikapp har ökat ,även om mycket återstår att göra. De extra resursersom kommunerna hade tillförts och kommer atttillföras var enligtutskottet viktiga för att kunna förstärka insatsernai skolan. Utskottet ansåg det angeläget att särskilduppmärksamhet riktas mot barn med särskilda behov.Skolverkets undersökningar hade visat att så intealltid varit fallet. Utskottet ansåg att regeringensberedning av frågan borde avvaktas och avstyrktemotionsyrkandena. följde utskottet (rskr.1997/98:154).I utbildningsutskottets betänkande 1997/98:UbU18behandlades ett flertal motionsyrkanden om elevermed behov av särskilt stöd, däribland ett yrkande omutbildning till lärare m.fl. om diagnosgruppenADHD/DAMP (s. 15 f.).Regeringen beslutade att fastställaen nationell handlingsplan mot kommersiell sexuellexploatering av barn. Planen innehåller vidtagna ochkommande åtgärder från svensk sida för att motverkadylik exploatering av barn i och i detinternationella arbetet. I flera avsnitt redovisasäven hanteringen av ärenden som rör sexuellaövergrepp mot barn i allmänhet.Regeringen har genom beslut givitSocialstyrelsen i uppdrag att vidareutveckla ochsprida metoder för att förebygga könsstympning avflickor och kvinnor och att därvid initiera projekti detta syfte. Arbetet skall utföras i samråd medberörda kommuner och landsting, ,, ochStatens skolverk. Enligt beslutet börSocialstyrelsen fortlöpande utvärdera och följa uppde projekt som initieras i syfte att förbättrakunskapen om förekomsten och omfattningen avkönsstympade flickor och kvinnor i Sverige.Uppdraget skall redovisas senast den 1 september2001.Som tidigare anförts anger regeringen ibudgetpropositionen för (utg.omr. 9 anslag B9) att skall användas förutredning och utveckling rörande barnmisshandel och1 miljon kronor för arbete mot kvinnligkönsstympning.Regeringen anger vidare (utg.omr. 9, avsnitt 4.2)att det är en prioriterad uppgift för attvidta åtgärder för att förbättra den psykiska hälsanhos befolkningen och särskilt hos barn och ungdomar.Enligt den senaste propositionsförteckningen avserregeringen att presentera enproposition med förslag till lag om särskilt måls-ägandebiträde för barn. Enligt en promemoriautarbetad inom avser förslagetatt stärka barnets rätt i de fall där barnet harutsatts för brott och det kan misstänkas attvårdnadshavaren eller någon denne närstående harbegått brottet. Det särskilda målsägandebiträdetskall i vårdnadshavarens ställe kunna fatta beslut ifrågor om att t.ex. inställa barnet till polisförhöreller låta läkarundersöka barnet. Enligt promemorianskall biträdets agerande helt och hållet styras avbarnets bästa.Barnpsykiatrikommittén har haft regeringens uppdragatt utreda vården och stödet till barn och ungdomarmed psykiska problem. I sitt slutbetänkande Detgäller livet (SOU 1998:31) anför kommittén attinsatser för att förebygga psykisk ohälsa börprioriteras. Kommittén redogör vidare för olikainstansers arbete med barn och ungdomar som harpsykiska problem. I betänkandet analyserassamarbetet mellan olika verksamheter samtpresenteras förslag till hur samarbetet kanförbättras.Kommittén föreslår ändringar i socialtjänstlagen,hälso- och sjukvårdslagen och åliggandelagen om attsärskilt beakta barnets behov av information, rådoch stöd när en förälder exempelvis vårdas ellersöker hjälp för sitt missbruk eller sina psykiskafunktionshinder.För att ytterligare understrykaanmälningsskyldigheten i 71 § socialtjänstlagen ochgöra den bättre känd för personal utanförsocialtjänsten, föreslår kommittén att hälso- ochsjukvårdslagen, åliggandelagen och skollagenkompletteras med en hänvisning till aktuell paragrafi socialtjänstlagen.Kommittén anser att bör ges iuppdrag att ta fram ett nationelltutvecklingsprogram avseende misshandel och sexuellaövergrepp mot barn. bör bl.a.föreslå hur regionala skall kunnainrättas för att utveckla arbetet med utredning,stöd och rådgivning till barn som utsatts försexuella övergrepp.I betänkandet berörs även barn med MBD/DAMP-problematik. Kommittén framhåller vikten av en godbarnhälsovård för att tidigt kunna identifierautvecklingsavvikelser och funktionshinder som t.ex.DAMP. Kommittén förordar vidare fortsatt ochfördjupad samverkan mellan barn- ochungdomshabiliteringen och barnpsykiatrin kring dessabarn. I betänkandet konstateras att trots attfunktionshindret varit föremål för stort intresse påkartläggnings- och diagnostiksidan, saknasundersökningar som belyser skolsituationen för dessabarn. Kommittén föreslår en tydligare formulering avskolans skyldighet att ge särskilt stöd till eleversom har svårigheter i skolarbetet.Betänkandet har remissbehandlats och är underberedning i Regeringskansliet.I betänkandet FUNKIS - funktionshindrade elever iskolan (SOU 1998:66) påtalas brister i stödet tillelever med ADHD/DAMP, även om många, framför alltstora, kommuner har kommit långt i arbetet ochetablerat ett samarbete med hälso- och sjukvården. Ibetänkandet framhålls vikten av kompetensutvecklinghos lärare och andra grupper i skolan och av ettnära samarbete mellan elevvårdspersonal och skolanspedagogiska personal. Kommittén anser att det finnsskäl att utveckla statens insatser vad gäller såvältillsyn som uppföljning och utvärdering avskolsituationen för elever med funktionshinder iskolan.Regeringen har enligt den senastepropositionsförteckningen för avsikt att i slutet avmaj 1999 presentera en proposition med anledning avdet nämnda betänkandet.I betänkandet Lämplighetsprövning av personal inomförskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg (SOU1998:69) föreslås att den som erbjuds anställninginom dessa verksamheter till arbetsgivaren skalllämna registerutdrag ur belastningsregistretrespektive misstankeregistret. Utdragen skall enligtförslaget innehålla sådana uppgifter om brott somkan vara av betydelse vid en lämplighetsprövning medsyfte att förebygga övergrepp mot barn och ungdomar.Betänkandet är under beredning i Regeringskansliet.Utredningen om samhällets stöd till människor som avsärskilda skäl befinner sig i psykiska kristillståndanför i sitt betänkande I God Tro (SOU 1998:113) attdet saknas kunskap och forskning om situationen förde barn som lever i mer eller mindre slutnarörelser. Utredningen föreslår därför såväl kort-som långsiktiga forskningsinsatser när det gällerdessa barns situation.Betänkandet är underremissbehandling.I anges attdet finns tecken på att barns och ungdomars psykiskahälsa har försämrats under senare år.Socialstyrelsen presenterade en rapportom Skolhälsovården (1998:10). Irapporten ges en beskrivning av skolhälsovården,bl.a. av verksamhetens grundläggande organisatoriskaförhållanden, mål, metoder och särskildaprogramområden för verksamheten samt frågor omresultat, uppföljning och utvärdering. Rapportensyftar främst till att utgöra ett underlag förSocialstyrelsens tillsyn och för skolhuvudmännensegenkontroll.Skolverket har regeringens uppdrag att göra ennationell kvalitetsgranskning av skolan. Under år1998 har tre områden granskats av verketsutbildningsinspektörer, varav bl.a. insatser förelever i behov av särskilt stöd. Granskningenredovisas i nr 160.Regeringen tillsatte en särskildutredare med uppdrag att kartlägga elevvårdens ochskolhälsovårdens verksamhet och funktion samtöverväga lämpliga åtgärder i syfte att höjaverksamhetens kvalitet och effektivitet (dir.1998:59). Utredningsarbetet skall vara slutförtsenast den 15 december 1999.Regeringen beslutade att ge engrupp forskare i uppdrag att göra ett s.k.välfärdsbokslut över (dir. 1999:7).Kommitténs uppdrag är att beskriva utvecklingen avmänniskors välfärd på de mest centrala områdena,sedd mot bakgrund av den samhällsekonomiskautvecklingen och de förändringar som gjorts av devälfärdspolitiska systemen på dessa områden under1990-talet. Kommittén skall även identifiera deområden där behovet av ökad kunskap är angeläget.För vägledning av socialpolitiken vid ingången tillnästa årtusende önskar regeringen förbättrakunskapsunderlaget kring välfärdsutvecklingen. Måletär att säkra alla människors välfärd och verka fören jämlik fördelning av människors livsvillkor ochlivschanser, anges det. Regeringen ser det somsärskilt angeläget att i ett livscykelper-spektivbeskriva välfärdsutvecklingen för kvinnor och mänoch för olika socioekonomiska grupper. Särskilduppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper. redovisa kunskapsläget ochforskningsbehovet vad gäller barns och ungdomarslevnadsförhållanden. Kommittén skall enligtdirektiven lämna en delrapport senast i januari 2000och en slutredovisning i januari 2001.I 6 kap. 7 § finns bestämmelser omsexuellt ofredande. Enligt första stycket föreliggerett absolut förbud mot att bl.a. förmå ett barnunder att företa eller medverka i någonhandling med sexuell innebörd. Enligt andra stycketär det straffbart att genom tvång, förledande ellerannan otillbörlig påverkan förmå någon som fyllt 15men inte att företa eller medverka i enhandling med sexuell innebörd, om handlingen är ettled i framställning av pornografisk bild eller utgören posering i annat fall än när det är fråga omframställning av en bild. Förbudet i andra stycketomfattar således endast vissa sexuella handlingaroch det finns ett visst, begränsat utrymme förfrivillig medverkan.Regeringen beslutade att tillsätta enparlamentarisk kommitté som skall göra en översyn avlagstiftningen om sexualbrott (dir. 1998:48).Kommittén skall enligt direktiven bl.a. finna enlösning som innebär att våldtäktsbegreppet omfattarallvarliga sexuella övergrepp mot små barn även omnågot tvång inte har använts. Kommittén skall ävenutreda om det absoluta förbudet mot att använda barnunder vid sexuell posering och framställningav pornografiska bilder bör omfatta även ungdomarmellan 15 och . Utredningen skall vara klarsenast den 1 september 2000.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet, som delar uppfattningen i motionSo7 (v) yrkande 5 att det behövs ett bättrerättsligt skydd för de äldre barnen i bl.a. densituation som motionärerna beskriver, har övervägtom denna fråga borde bli föremål för omedelbarlagstiftning. Utskottet har emellertid stannat föratt det skulle vara oklokt att nu besluta omprovisorisk lagstiftning som helasexualbrottskapitlet är föremål för en grundläggandeöversyn där barns skyddsbehov är en av deprioriterade frågorna. påpekarvidare att regeringen redan har uppmärksammat denproblematik som aktualiseras i motionen och utgårfrån att regeringen återkommer med ett förslag tillriksdagen.