bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Anslagetskall därmed inte tillföras några medel och kostnaderna för handikappan-passning bör enligt motionärerna bestridas från anslag inom utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg (yrkande 14).Det stora behovet av bidrag till icke-statliga kulturlokaler visar enligt ut-skottets mening att anslaget bör finnas kvar i minst samma omfattning som . Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag till medelsanvisning förår 2000 och avstyrker motion Kr318 (m) yrkandena 13 och 14.Utskottet tillstyrker vidare att bemyndigar regeringen att underår 2000 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifterpå högst , dock längst t.o.m. år 2003.I motion Kr229 (fp) anser motionären att projektet i Mellerudbör stödjas finansiellt. Motionären uppger att kommunens plan är att Bover-ket skall bidra , /AMS med lika mycket ochkommunen med resterande belopp (yrkandena 1 och 2).Då det gäller frågan om bidrag från anslaget Stöd till icke-statliga kultur-lokaler vill utskottet erinra om att det ankommer på samlingslo-kaldelegation att inom ramen för tillgängliga resurser prioritera mellan olikaansökningar och pröva huruvida bidrag bör utgå till aktuella projektet frånanslaget. Med hänvisning härtill avstyrks motion Kr229 (fp) yrkandena 1 och2.Motionärerna bakom motion Kr315 (mp) ser positivt på den ökning av anta-let ansökningar som kommit in till men saknar - som motionenuppfattas - en motsvarande ökning av medel tillanslaget (yrkande 21). Även i motion Kr267 (mp) framhålls betydelsen avstödet till icke-statliga kulturlokaler. Motionärerna pekar på att ansökningaravseende ca har inlämnats till Boverket.Utskottet vill betona den betydelse stödet till icke-statliga kulturlokaler harhaft både för byggande av nya, funktionella och väl gestaltade kulturlokaler ihela landet och för ombyggnad, handikappanpassning m.m. av befintligakulturlokaler. Liksom motionärerna anser utskottet att det är positivt attefterfrågan på stöd är så stort. Detta visar att det finns en stark vilja att uveckla och säkra tillgången på goda lokaler för kultur. Utskottet har dock intenu att ta ställning till medelsfördelning för budgetåren framöver. Regering-ens preliminära beräkningar av medelsfördelningen på anslaget för budget-åren 2001 och 2002 har inte underställts . Utskottet avstyrker därförmotionerna Kr267 (mp) samt Kr315 (mp) yrkande 21.8.6 Riksutställningar (H 6)Riksutställningar har, enligt regeringens bedömning, uppfyllt de mål somsatts för verksamheten genom att producera och förmedla vandringsutställ-ningar av hög kvalitet och genom sin rådgivning och service till övriga ut-ställare. Satsningarna på barn och unga samt på samtidskonsten har ökat. Ibudgetpropositionen sägs att Riksutställningars verksamhet ger önskaderesultat och att inriktningen därför bör behållas. Den tidigare planerade be-sparingen på under anslaget genomförs inte enligt regering-ens förslag. Regeringen anser att med den regional- och kulturpolitiskt bety-delsefulla verksamhet som Riksutställningar bedriver är det angeläget attnivån på anslaget upprätthålls. Föreslagen medelstilldelning, inklusive pris-och löneomräkning, blir därmed 37 733 000 kronor.I motion Kr318 (m) yrkande 15 föreslås att anslaget minskas med 25 miljo-ner kronor. Motionärerna anser att Riksutställningar bör minska antalet egnaproduktioner och i stället fungera som serviceorganisation åt andra utställ-ningsarrangörer.I motion Kr314 (fp) yrkande 14 föreslår motionärerna att skallbegära att regeringen förändrar Riksutställningars uppdrag. Produktion avutställningar kan, enligt motionen, överföras på de kommunala och regionalamuseerna. Riksutställningar skall i stället koncentrera sig på att bistå övrigadelar av museiväsendet genom att aktivt medverka till distribution av utställ-ningar både inom och utom landet.Utskottet är av den uppfattningen, i likhet med regeringen, att Riksutställ-ningars verksamhet är regional- och kulturpolitiskt betydelsefull. Inriktning-en av verksamheten bör därför enligt utskottets mening ligga fast. Utskottetavstyrker därmed motionerna Kr314 (fp) yrkande 14 och Kr318 (m) yrkande15 i denna del.Utskottet avstyrker motion Kr318 (m) yrkande 15 i denna del och tillstyr-ker regeringens förslag till medelsanvisning.8.7 Statliga utställningsgarantier och inköp av kulturföremål (H 7)Anslaget får användas för inköp av kulturföremål som har sådant konstnär-ligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att deinförlivas med offentliga samlingar. Den som anordnar en tillfällig utställ-ning som skall visas i kan under vissa förutsättningar få en statligutställningsgaranti. Utställningsgaranti får också lämnas för svenska kultur-manifestationer utomlands.Statens kulturråd har utvärderat hur handläggningen av utställningsgaranti-er har fungerat. Utvärderingen visar bl.a. att intäkterna täcker kostnaderna föhanteringen av utställningsgarantier. finansieras verk-samheten genom avgifter.Regeringen bedömer, enligt budgetpropositionen, att bidraget används påett tillfredsställande sätt och föreslår att anslaget för anvisas 80 00kronor.Utskottet tillstyrker regeringens föreslagna medelstilldelning.9 Film och medier (I )9.1 Filmstöd (I 1)Under anslaget anvisas medel för statens stöd till svensk filmproduktionm.m., till filmkulturell verksamhet, till regionala resurscentrum för film ochvideo samt för filmstöd.I propositionen redovisas att ett nytt filmavtal träffats mellan staten ochföreträdare för filmbranschen, och . Avtalet skallträda i kraft och gälla t.o.m. . Vida-re redovisas att regeringen överlämnat prop. 1998/99:131 Ny svensk filmpo-litik till . I propositionen föreslår regeringen att skallgodkänna att även stöd till filmkulturell verksamhet och stöd till regionalaresurscentrum för film och video skall regleras filmavtal.För år 2000 beräknar regeringen en ökning av filmstödet med 62,6 miljo-ner kronor i jämförelse med . Regeringen föreslår att 200,5 miljonerkronor skall anvisas för filmstöd under detta anslag. Totalt föreslås att anslaget för skall uppgå till totalt , vilket innebär attKonstnärsnämnden skall tilldelas 4 661 000 kronorUtskottet vill erinra om att tidigare under detta godkäntregeringens förslag i den filmpolitiska propositionen. Godkännandet innebäratt de stödändamål som regleras i filmavtalet utvidgas till att omfatta ävenfilmkulturella frågor och regionala resurscentrum för film och video. Där-emot innebär ställningstagandet inte något godkännande av det redan in-gångna avtalet som sådant (prop. 1998/99:131, bet. 1999/2000:KrU5, rskr.1999/2000:13).I motion Kr272 (c) föreslås att detta anslag skall minskas med 11 miljonerkronor (motionen i nu aktuell del).Utskottet utgår från att motionsförslaget syftar till att anslagsposten förfilmstödet skall minskas med 11 miljoner kronor.Det nya filmavtalet, som utförligt redovisats i den ovan nämnda filmpoli-tiska propositionen, innehåller bl.a. en bestämmelse om att staten - underförutsättning att fattar erforderliga beslut - skall lämna ett årligtbidrag till på . Staten har föravsikt att justera bidraget enligt regler som gäller för statliga bidragsanslag(11 §).Utskottet konstaterar att frågan om storleken på statens årliga bidrag tillFilminstitutets verksamhet är fastlagd filmavtal. Enligt utskottetsuppfattning bör inte göra något uttalande i denna avtalsbundnafråga.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag till medelstilldelning ochavstyrker motion Kr272 (c) i denna del.I motionerna Kr232 (mp) yrkande 2 och Kr315 (mp) yrkande 33 anförs attdet finns en oro bland oberoende filmare att novell- och dokumentärfilmeninte skall prioriteras tillräckligt. Det finns också en oro för att ingen av denya filmkonsulenterna kommer att ha barnpedagogisk kompetens. Därför bören utvärdering av filmavtalet göras före utgången av pågående mandatperi-od.Då det gäller frågan om barnfilmpedagogisk kompetens hos filmkonsu-lenterna vill utskottet erinra om att utskottet tidigare under detta isitt filmpolitiska betänkande uttalat följande (bet. 1999/2000:KrU5 s. 12).Det ankommer på att med utgångspunkt i 37 § i filmavtaletsjälvt avgöra om en eller flera konsulenter för barn- och ungdomsfilmspro-jekt skall anlitas. Av propositionen framgår emellertid att det finns anledningatt på olika sätt särskilt värna barnfilmens ställning och att erfarenheter fråtidigare år visar att en särskild barnfilmskonsulent med intresse för och godkunskap om ämnet, exempelvis genom barnpedagogisk utbildning, kan spelaen betydande roll inte enbart genom att fördela stöd utan även genom att letafram lämpliga objekt (prop. s. 19). Enligt utskottets uppfattning är det natur-ligt att dessa formuleringar är vägledande för Filminstitutet.Även frågan om stöd till kort- och dokumentärfilm är reglerad i filmavtalet.Enligt 18 § skall en viss lägsta procentsats av de medel som inflyter tillFilminstitutet användas till kort- och dokumentärfilm. Eftersom det är omöj-ligt att säkert uttala sig om storleken på samlade intäkter ärdet också omöjligt att ha en bestämd uppfattning om hur stort det totalastödet till kort- och dokumentärfilm kommer att bli. Genom att filmavtaletanger att en lägsta procentsats skall tillfalla detta stödändamål har styrelsenfrihet att vid behov höja procentsatsen.Utskottet förutsätter att filmavtalet kommer att utvärderas föreutgången av avtalsperioden, dvs. Utskottet äremellertid inte berett att ange någon tidpunkt för en utvärdering. Motionsyr-kandena avstyrks därmed.Motionärerna bakom motion Kr268 (s) anför att initierat enegen filmverksamhet för barn, nämligen Knattebio, som manminskat bidragen till Unga Örnars, Folkets hus-rörelsens och Våra gårdarsbarn- och filmverksamhet. Möjligheterna för folkrörelserna att vara kultur-spridare och kulturbärare har därigenom minskat. Motionärerna anser attFilminstitutet inte bör satsa på egen verksamhet när det finns folkrörelsersom lika gärna kan driva verksamheten.Utskottet har inhämtat att bidraget till för år1999 oförändrat var , medan bidraget till halverades (från för till förår 1999) och bidraget till minskades med100 (från för till 1,9 miljoner kronorför ).Knattefilmsprojektet är ett kortfilmspaket för de allra yngsta barnen, somlanserades av och riktat sig till barn i Stock-holmsområdet. De filmer som visas är i regel äldre filmer som . Efterfrågan på dem har varit låg. Genom projektet har Filminsti-tutet lanserat dessa filmer på nytt. konstaterar i sin verksam-hetsberättelse för att den yngsta publiken gärna ser om gamla filmergång på gång och att det dessutom tillkommer nya åskådare.Enligt utskottets uppfattning är det viktigt att även de minsta barnen fårtillgång till ett utbud av kvalitetsfilm som kan visas över hela landet. Deideella organisationernas roll bör i detta sammanhang inte underskattas.Enligt utskottets uppfattning borde det vara möjligt för att isamarbete med dessa organisationer distribuera och visa de filmer som ingåri Knattefilmspaketet.Utskottet anser att motionen inte bör föranleda någon åtgärd från riksda-gens sida. Motionen avstyrks således.9.2 (I 2)Under anslaget anvisas medel för verksamheten vid , enmyndighet som granskar filmer och videogram som skall visas offentligt.Biografbyrån utövar tillsyn över videogrammarknaden och skall yttra sig tillJustitiekanslern innan allmänt åtal väcks för brottet olaga våldsskildring.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 2000.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.9.3 Utbyte av TV-sändningar mellan och (I 3)Under anslaget anvisas medel för de kostnader som har förrundradiosändningar i av finländska TV-program, dekostnader har för tillhandahållande och överföringav en svensk programkanal till , de kostnader som har för tillhandahållande av den finländska programkanalentill kabelnät på ett antal orter i samt Sverigefinska Riksförbundetskostnader i samband med utsändning av den finländska programkanalen iSverige.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 2000.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.9.4 Bidrag till dokumentation om den mediepolitiska utvecklingen och tilleuropeiskt mediesamarbete (I 4)Under anslaget anvisas medel för svensk medverkan i Audiovisuella Eurekaoch Europeiska Audiovisuella Observatoriet. Regeringen föreslår att 821 000kronor skall anvisas under anslaget för budgetåret 2000.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelstilldelningen.10 Forskning (J)10.1 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (J 1)Under anslaget anvisas medel för verksamhetsforskning och utvecklingsar-bete inom kultursektorn. Medlen utnyttjas för projekt inom Statens kultur-råds, ansvarsmuseernas, , och Språk-och folkminnesinstitutets ansvarsområden. Vidare belastas anslaget med delav kostnaderna för grundforskning vid riksmuseet.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet () har fått rege-ringens uppdrag att i samverkan med berörda myndigheter och institutionerutreda och föreslå åtgärder för uppbyggnad och utveckling av sektorsforsk-ningen inom kulturområdet. Uppdraget skall slutredovisas år2000. har redovisat tre delrapporter i projektet.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget förbudgetåret 2000.I motion Kr318 (m) föreslås att anslaget skall uppgå till ,dvs. en minskning i förhållande till regeringens förslag med 25 miljonerkronor, ett belopp som i stället bör ställas till forskningsrådets förfogande fforskning på kulturens område. Som skäl för sitt förslag anför motionärernaatt forskning inom kultursektorn skall ske på vetenskapliga kriterier och attdet finns många exempel på aktiviteter av lägre dignitet såsom sammanställ-ningar, enklare utredningar etc., vilka betecknas som forskning men som inteuppfyller forskningskriterier (yrkande 17).Utskottet har vid tidigare riksmöten avstyrkt motionsyrkanden av innehållliknande det nu aktuella. Utskottet har då anfört att det är viktigt att sektorforskningsmyndigheterna inom kulturområdet har möjlighet att själva beslutainom vilka områden forsknings- och utvecklingsarbetet skall bedrivas. Dessamyndigheter vet vilka behov av kunskapsuppbyggnad och utveckling somfinns inom respektive verksamhetsområde. Utskottet utgår från att sektors-forskningsmyndigheterna i eget intresse strävar efter en så hög vetenskapligkvalitet som möjligt i den forskning och det utvecklingsarbete som de tarinitiativ till (jfr senast bet. 1998/99:KrU1 s. 70). Utskottet intar alltjämtsamma ståndpunkt i denna fråga.Utskottet anser vidare att resultaten av utredning bör avvaktas in-nan några förändringar av sektorsforskningen inom kulturområdet övervägs.Utskottet vill tillägga att regeringen i årets budgetproposition redovisarvissa av sina ställningstaganden i propositionen Vissa forskningsfrågor(1998/99:94), vari regeringen bl.a. har framhållit att forskning och utveck-lingsarbete är viktiga faktorer i strävandena att främja kvaliteten i den of-fentliga verksamheten. Det är viktigt att berörda myndigheter tar initiativ tiloch stödjer relevant forskning. I denna proposition uppmärksammas behovetav kunskaps- och forskningsstrategier. Kunskapsstrategier bör enligt forsk-ningspropositionen innehålla bedömningar av omfattningen och inriktningenav den forskning som pågår eller initieras. Av budgetpropositionen framgåratt regeringen avser att lämna uppdrag till , ansvarsmuseerna,och att utarbeta kun-skaps- och/eller forskningsstrategier. Myndigheternas redovisning skall liggatill grund för regeringens ställningstaganden i den forskningspolitiska propo-sitionen år 2000.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motion Kr318 (m) yr-kande 17 och tillstyrker regeringens förslag till medelsfördelning under dettaanslag.10.2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen (J 2)Under anslaget anvisas medel för stöd till (Nordicom) vidGöteborgs universitet för information om forskningsresultat och utarbetandeav mediestatistik m.m. Regeringen föreslår att skall anvisasunder anslaget för år 2000.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning.11 Trossamfund (K)11.1 Stöd till trossamfund (K 1)till trossamfund (SST) fördelar för närva-rande anslaget enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag till andra tros-samfund än . Bidrag kan enligt denna förordning beviljas förreligiös verksamhet (verksamhetsbidrag), lokaler till religiös verksamhet(lokalbidrag) och teologiska seminarier m.m. (utbildningsbidrag).Riksdagen har för avsikt att besluta om ändringar av bidragsreglerna förtrossamfunden (prop. 1998/99:124, Staten ochtrossamfunden - stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m., yttr.1999/2000:KrU3y, bet. 1999/2000:KU5). Regeringens förslag innebär bl.a.att det i lag fastställs mål för stödet och kriterier för de samfund som skallkunna få del av det. Stöd till trossamfund skall kunna lämnas i form av stats-bidrag och statlig avgiftshjälp till registrerade trossamfund. Målet för stödetskall vara att bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedrien aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst,själavård, undervisning och omsorg. Stödet skall få lämnas endast till tros-samfund som bidrar till att upprätthålla och stärka samhällets grundläggandevärderingar och som är stabila och har egen livskraft. Regeringen skall be-stämma vilka trossamfund som kan få bidrag av staten. Om ett samfund fåravgiftshjälp skall detta beaktas vid fördelningen av statsbidrag. Lagen avsesträda i kraft den 1 januari 2000.Med anledning av de ändrade relationerna mellan staten och Svenska kyr-kan föreslår regeringen att anslaget minskas med avse-ende medel som tidigare gått till underhåll av medeltida domkyrkor. Rege-ringen föreslår vidare att skall föras över till andra utgiftsområden. Av dessa medel skall flyttas från anslaget K 1 tillÖverstyrelsen för civil beredskaps förvaltningsanslag och 50 000 kronoröverföras till Kammarkollegiets ramanslag. Sistnämnda medel avser begrav-ningsavgift för dem som inte tillhör Svenska kyrkan.För år 2000 föreslår regeringen att skall anvisa 53 250 000 kro-nor under anslaget.En höjning av anslaget med föreslås i motion Kr313(kd) yrkande 40 (delvis). Motionärerna anför att lokalbidraget inom anslagetsänkts från en årlig nivå på ca till 2,5miljoner kronor . Lokalbidraget bör därför enligt motionärerna höjas,och de vill för detta ändamål avsätta under en treårspe-riod.Även motionärerna bakom motionerna Kr314 (fp) yrkande 27 (delvis) ochFi212 (fp) yrkande 17 (delvis) föreslår en höjning av anslaget 3,5 miljonerkronor. Motionärerna framhåller att trossamfundens stora ansvarsområdemotiverar en höjning av anslaget.Utskottet, som anser att det saknas utrymme för en ökning av anslaget, till-styrker regeringens förslag till medelsanvisning. Motionerna Kr313 (kd)yrkande 40 (delvis), Kr314 (fp) yrkande 27 (delvis) och Fi212 (fp) yrkande17 (delvis) avstyrks härmed.12 Folkbildning (L)12.1 Bidrag till folkbildningen (L 1)Enligt regeringens mening har folkhögskolorna och studieförbunden bedriviten verksamhet som väl uppfyller de syften som uppställts för statsbidrag tillfolkbildningen för . Motsvarande gäller för de särskildaresurser som anvisats till folkbildningen inom ramen för den särskilda ut-bildningssatsningen, Kunskapslyftet.I samband med budgetpropositionen föreslog regeringen att folk-bildningen skulle erhålla ett permanent resurstillskott om 40 miljoner kronor.Riksdagen beslutade emellertid att fördela 10 av de tillstöd för allmänna samlingslokaler. bedömde att folk-bildningen så snart det var möjligt borde återfå dessa 10 miljoner kronor.Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget tillförs 10 miljonerkronor för år 2000.Anslagsposten under detta anslag som avser stöd till uppsökande verksam-het och utbildning i samhällsfrågor skall enligt regeringens förslag flyttas tiutgiftsområde 16 anslaget A 15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna.Bidraget, som uppgår till , avser i första hand stöd tilluppsökande verksamhet för att underlätta rekryteringen till vuxenutbildning-en.Vidare föreslås att får ansvar för att fördela medel tillSveriges för att stimulera studerandein-flytandet och det demokratiska arbetet i folkhögskolorna. För detta ändamålökas anslaget med . Medlen föreslås finansieras genom enöverföring från utgiftsområde 16 anslaget A 2.Regeringen föreslår, inklusive en pris- och löneomräkning, att anslaget an-visas 2 för år 2000.I motion Kr318 (m) yrkande 19 föreslås ett minskat anslag med sammanlagt1 . Motionärerna föreslår nämligen att bidraget till folk-högskolorna bör överföras till utgiftsområde 16 samt att en besparing underanslaget på bör genomföras. Enligt motionen bör aktivainsatser för att öka andelen uppdragsutbildning och annan icke bidragsbero-ende utbildning inom folkbildningen kunna göras fortsättningsvis.I motion Kr603 (c) yrkandena 2 och 3 föreslås att rörelsefolkhögskolornafår ytterligare utöver regeringens förslag. Förslaget skallfinansieras med en motsvarande minskning av anslagsposten Stöd till uppsö-kande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor.I motion Kr205 (c) föreslås att anslagsposten Stöd till uppsökande verk-samhet och utbildning i samhällsfrågor minskas med 3 miljoner kronor.Medlen skall enligt motionen användas till ökat stöd till Skådebanerörelsenunder anslaget B 3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål.Det särskilda stödet till för försöks- och utvecklings-verksamhet bör enligt motion Kr313 (kd) yrkande 35 ingå i det samladeanslaget till folkbildningen. Motionärerna vänder sig emot den öronmärkningsom regeringen föreslår. Det är enligt motionen viktigt att folkbildningenendast styrs av sin egen idé, kan sätta sina egna mål och vara oberoende avekonomiska och politiska maktgrupper.Enligt utskottets mening är regeringens förslag till anslagsnivå väl avvägd.Utskottet vidhåller sin uppfattning som redovisades i betänkande1998/99:KrU1 att en sådan avsevärd besparing på anslaget som föreslås imotion Kr318 (m) yrkande 19 allvarligt skulle motverka syftet med statsbi-draget, allra helst som motionärerna hänvisar folkbildningen till att i ökadutsträckning finansiera sin verksamhet genom att erbjuda den som uppdrags-utbildning. Utskottet kan inte heller tillstyrka att medelsanvisningen tillfolkbildningen delas upp mellan två utgiftsområden på det sätt som föreslås imotionen. Yrkandet avstyrks av utskottet.Vad gäller förslagen i motionerna Kr205 (c) i denna del samt Kr603 (c)yrkandena 2 och 3 föreslås i dem en finansiering som inte är möjlig för ut-skottet att tillstyrka i detta skede av budgetprocessen då dessa medel flyttatstill utgiftsområde 16. Utskottet avstyrker därmed yrkandena.Slutligen vad gäller motion Kr313 (kd) yrkande 35 instämmer utskottet iregeringens bedömning att det ännu är för tidigt att dra några slutsatser hurmedlen för försöks- och utvecklingsverksamhet använts. Innan dessa medelintegreras i det samlade folkbildningsanslaget bör ytterligare erfarenheteravvaktas. Yrkandet avstyrks därmedUtskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under ansla-get.12.2 Bidrag till vissa handikappåtgärder inom folkbildningen (L 2)Från anslaget utbetalas statsbidrag till utbildnistöd (Sisus) för vissa handikappåtgärder inom folkbildningen. () vid ansvarar för fördelning-en av statsbidrag till folkhögskoleförlagd teckenspråksutbildning, tolkutbild-ning för döva, dövblinda och vuxendöva samt teckenspråkslärarutbildning.Regeringen föreslår inga förändringar av anslagsnivån i jämförelse medföregående år och beräknar anslaget till vilket inkluderaren pris- och löneomräkning. Enligt budgetpropositionen vill regeringenavvakta pågående utredningar innan beslut om ändrad medelstilldelning tas.Det gäller dels tilläggsdirektiv till (dir. 1997:104)där kommittén i enlighet med beslut (1996/97:KrU9, rskr.1996/97:229) fått i uppdrag att utreda situationen för studerande med funk-tionshinder inom alla former av vuxenutbildning. Uppdraget har delredovi-sats i kommitténs delbetänkande Vuxenutbildning för alla? Andra året medKunskapslyftet (SOU 1999:39).