bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Utvecklingenmåste följas noga så att ytterligare åtgärder vid behov kan sättas in för attöka sysselsättningen och minska arbetslösheten.Länsarbetsnämnderna har tagit fram översikter över arbetsmarknaden ire-spektive län. Dessa bildar underlag för den nationella prognos överarbets-marknadsläget som AMS utarbetar och som kommer att publiceras den 19maj.Länsarbetsnämnderna bedömer i sina prognoser att sysselsättningstillväx-tenkommer att vara stark och att ökningstakten fortfarande kommeratt vara god , även om den mattas av. ökar utbudet avarbetskraft, bl.a. genom att färre personer deltar i arbetsmark-nadspolitiskaprogram respektive . Det gynnsamma arbets-marknadsläget lederockså till en del avhopp från utbildningar. Det bör dock påpekas att det ärregionala skillnader i fråga om sysselsättningstillväxten.I länsarbetsnämndernas prognoser görs bedömningen att obalanstalet, dvs.summan av antalet öppet arbetslösa och antalet personer iarbetsmarknads-politiska program, minskar. Optimismen när det gällerarbetsmarknadsläget är fortsatt god bland företag och organisationer.Småföretagen är mer opti-mistiska än de stora företagen. På en rad hållrapporteras problem med brist på utbildad och yrkeserfaren arbetskraft. Detgäller i likhet med tidigare bl.a. sjuksköterskor, läkare, lärare, ingenjörer,tekniker och dataspecialister samt i tilltagande utsträckning också personalinom byggbranschen.Nyckeln till fortsatt framgång i den ekonomiska politiken ligger enligtar-betsmarknadsutskottets uppfattning i att en allmän sysselsättningstillväxtkan ske utan att det uppstår s.k. flaskhalsar, dvs. hinder mot expansion,eller överhettning och utan att stora grupper utestängs från arbetsmarknaden.Arbetsmarknaden präglas alltmer av både arbetskraftsbrist ochomfat-tande arbetslöshet. Variationerna är betydande på olikadelarbetsmarknader, såväl regionalt som bransch- och yrkesmässigt. Därför ärdet angeläget att den regionala och lokala friheten är stor när det gäller attfatta beslut om arbetsmarknadspolitiska insatser. En sådan utvecklingunderlättas av de regelförenklingar som aviseras i vårpropositionen.Det är enligt utskottets uppfattning av särskild vikt att resurser finnstill-gängliga för utsatta grupper. Möjligheterna till en positiv utveckling påar-betsmarknaden för arbetshandikappade - exempelvis övergångar från arbeteinom till arbete med lönebidrag på den reguljära arbetsmarknaden - fårinte hindras av brist på lönebidragsmedel.Förbättring av arbetsmarknadens funktionssättUtskottet konstaterar med tillfredsställelse att det i vårpropositionenredovi-sas en rad förslag respektive planerade åtgärder som syftar till att tatill vara de möjligheter som dagens gynnsamma ekonomiska utveckling erbjuder.Genom insatser på olika områden skall arbetsmarknadens funktionssättförbättras så att sysselsättningen kan öka utan att inflationsdrivandeflaskhal-sar uppstår. Insatserna är bl.a. inriktade på att minska detarbetsmarknadspo-litiska regelverket samt att se överarbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet. Vidare skallförsöksverksamhet med bristyrkesutbildning genomföras (bristyrke är ett yrkedär det kan skönjas viss knapphet i utbudet av arbetskraft). Regeringen avserockså att förhandla med SwIT-yrkes-utbildning om att utöka antalet elevplatseri det nationella programmet för IT-utbildning.I regeringens lista över åtgärder för att effektivisera arbetsmarknaden finnsockså förslag om att arbetsförmedlingen skall få medel för stärktplatsför-medling även . Ändringar föreslås i flyttbidraget isyfte att stimulera yrkesmässig och geografisk rörlighet. Vidare är medelberäknade för att införa ett förstärkt anställningsskydd för arbetslösa medlånga inskriv-ningstider på arbetsförmedlingen. Flera olika former av insatserkommer att göras för att stärka invandrarnas ställning på arbetsmarknaden. Detgäller bl.a. försöksverksamhet för att finna nya former för förmedling avarbete till arbetslösa invandrare.De angivna exemplen på åtgärder för att förbättra arbetsmarknadensfunk-tionssätt och därmed gagna tillväxten illustrerar spännvidden ivårpropositio-nens förslag. Det är mot denna bakgrund svårt att förståkritiken i flera par-timotioner där det sägs att vårpropositionen redovisar fåkonkreta åtgärder för ökad sysselsättningstillväxt.Bristen på konkretion är något som kännetecknar oppositionsparti-ernasmotionsförslag när det gäller sysselsättningsfrämjande åtgärder. Vad som ärkarakteristiskt för dessa är framför allt föreställningen att generellaåtgärder inom andra politikområden samt drastiska nedskärningar av ansla-geninom arbetsmarknadsområdet (utgiftsområdena 13 och 14) skall leda till enpositiv arbetsmarknadsutveckling. Utskottet återkommer senare till detta ianslutning till behandlingen av utgiftstak och utgiftsområden i avsnitt 3.Något om förmedlingens verksamhet riktad mot olika kategorier av arbetssökandeArbetsmarknadspolitikens tre övergripande mål är att hålla vakanstiderna nereför lediga platser, att minska långtidsarbetslösheten och att motverka långatider utan reguljärt arbete. Detta innebär att verksamheten å ena sidan skallunderlätta matchning på arbetsmarknaden och att den å den andra skall hauppgifter av fördelningspolitisk karaktär.Betoningen på tillväxt i arbetsmarknadspolitiken har successivt ökat ochkommer tydligt till uttryck verksamhetsmål förArbetsmarknads-verket. Där ställs bl.a. skärpta krav på snabb och effektivtillsättning av ledi-ga platser samt prioritering av den yrkesinriktadearbetsmarknadsutbildning-en. har volymmålet slopats.Verksamhetsmålen innebär vidare att antalet långtidsarbetslösa respektivelångtidsinskrivna skall pressas ner till lägre nivåer än 1998. (Långtidsinskrivning kan förenklat uttryckt sägas vara ett mått på rundgångmellan arbetslöshet, arbetsmarknadspolitiska åtgärder och kortare perioder avarbete).Det är nödvändigt att arbetsmarknadspolitiken klarar denna avvägning mellan åena sidan att främja tillväxt och matchning och å den andra att underlätta förutsatta grupper att få en plats på arbetsmarknaden. Utskottet återkommer tilldetta i samband med sina överväganden om arbetslöshetsför-säkringen.Den uppföljning som gjorts inom arbetsmarknadsutskottets kansli genomintervjuer med arbetsförmedlingar och som nämnts ovan visar attverksam-hetsmålen har stort inflytande på arbetsförmedlingarnas verksamhet. Dekvantifierade målen bryts ned till varje enskild förmedling. Såvälförmed-lingen som länsarbetsnämnden mäter fortlöpande måluppfyllelsen i ettsär-skilt rapporteringssystem. Verksamhetsmålen påverkar därmed den dagligaverksamheten vid förmedlingen.Det pågår en snabb utbyggnad av olika former av självservice för attun-derlätta matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare. Det finns s.k.kundarbetsplatser med kunddatorer på alla arbetsförmedlingar. Arbetsgivare ocharbetssökande har full åtkomlighet dygnet runt till ArbetsförmedlingenInternet via . Där finner man bl.a. Platsbanken, Sökandebanken,Vikariebanken, Feriebanken samt Bild & Konstnärsbanken. Nya tjänstertillkommer successivt.Nästan var femte Internetanvändare i åldern besöktearbetsför-medlingens Internettjänster . Totalt rörde det sig om343 000 besök av enskilda användare i alla åldersgrupper under månaden. Utöverdetta har många använt sig av Internettjänsterna via de kunddatorer som finnspå förmedlingarna. Efterfrågan på förmedlingsservice via Internet fortsätteratt öka starkt och väntas vid slutet av året ha väsentligt större om-fattningän i dag.Många av de arbetssökande vid arbetsförmedlingen hittar arbete elleranställning på egen hand tack vare möjligheterna till självservice. Andrabehöver begränsade insatser i form av råd, enklare vägledning eller kanske enkortare arbetsmarknadsutbildning. Bland de arbetssökande finns också en gruppsom behöver mer stöd i form av vägledning, motivationsskapande åtgärder ochandra insatser. Till denna grupp hör självfallet bl.a. långtidsar-betslösa ochlångtidsinskrivna. Genom att främja egen aktivitet bland dem som harförutsättningar för detta blir det möjligt för arbetsförmedlare och vägledareatt ägna mer tid åt sökande som har behov av omfattande individu-ellt stöd.Förstärkt anställningsstödDet förstärkta anställningsstöd för arbetslösa med långa inskrivningstider påarbetsförmedlingen som föreslås i tilläggsbudgeten resp. vårbudgeten är enarbetsmarknadspolitisk åtgärd som riktas till långtidsinskrivna i den nyssnämnda gruppen av arbetssökande.Utskottet ser för sin del positivt på förslaget, vilket också framgår avav-snitt 3 i detta yttrande liksom av utskottets yttrande 1998/99:AU3yTilläggs-budget - Utgiftsområdena 13 och 14. Det måste ses somvärdefullt att vinna erfarenheter av en arbetsmarknadspolitisk åtgärd av dennakaraktär. I ett konjunkturläge liknande dagens med stor efterfrågan påarbetskraft bör möjligheterna vara som störst att pressa nerlångtidsarbetslösheten genom att erbjuda den arbetsgivare som anställerlångtidsinskrivna ett stöd som innebär minskade lönekostnader vid anställning.För en arbetslös med lång inskrivningstid skall det förstärktaanställnings-stödet ses som ett inslag i en individuell handlingsplan där denlångsiktiga målsättningen är att den arbetslösa skall få ett arbete på denreguljära ar-betsmarknaden. Verksamhetsmålen för arbetsförmedlingarna innebäratt det ställs stora krav på insatser för att minska antaletlångtidsinskrivna. görs betydande insatser på förmedlingarna föratt på olika sätt underlätta för långtidsinskrivna att få en förankring påarbetsmarknaden. Det kommer att finnas behov av information till och dialogmed arbetsgivare om det före-slagna stödet. Med stödet får arbetsförmedlarenett ekonomiskt instrument i sin hand vid diskussioner med arbetsgivare ommöjligheterna att anställa en långtidsinskriven person.Utskottet förutsätter att regeringen dels ser till att åtgärden snabbt kommeri praktisk användning på förmedlingarna så att det gynnsamma konjunkturlä-getkan utnyttjas, dels noga följer upp stödformen.Som framgått utgör det nya anställningsstödet ett selektivt stöd till utsattaindivider. Såväl , somFolk-partiet förespråkar i stället kostsamma generella stöd till allaarbetsgivare i form av sänkta arbetsgivaravgifter och/eller skatter, bl.a. isyfte att gynna sysselsättningen och minska arbetslösheten. Trots attförslaget om förstärkt anställningsstöd innebär kreditering på arbetsgivaresskattekonto riktar parti-erna kritik mot förslaget.Kristdemokraterna föreslår i sin partimotion att ett marginelltsysselsätt-ningsstöd skall införas. Utskottet berör förslaget i yttrande1998/99:AU3y. I detta sammanhang kan dock utskottet konstatera att denstödform som Krist-demokraterna förordar har stora likheter med ett förslagsom pre-senterats av tre FIEF-forskare under benämningen marginelltexpansionsstöd (Massarbetslöshetens karaktär och vägarna till fullsysselsättning, , Per och ,för ekonomisk forskning, ). Iavsnitt 3 i detta yttrande återkommer utskottet till förslaget om marginelltsysselsättningsstöd.Arbetslöshetsförsäkring för omställning och trygghetNär det gäller motionsförslagen om ändringar i arbetslöshetsförsäkringen villutskottet erinra om att grunden för en långsiktigt stabilarbetslöshetsför-säkring har lagts i och med beslutet om en allmän ochsammanhållen arbets-löshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. AU13, rskr.236).Varje år får i runda tal 850 000 personer ersättning frånförsäk-ringen. Dess utformning har således direkt betydelse för ett mycketstort antal individers och hushålls ekonomi. Detta ställer krav på noggrannaöver-väganden innan förändringar görs i försäkringen.Sedan den nya försäkringen trädde i kraft har frågor utretts om bl.a.del-tidsbegränsning och indexering av högsta och lägsta dagpenningnivå. Förnärvarande pågår enligt vad utskottet erfarit remissbehandling av betänkan-detDELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb ocharbetslöshets-ersättning (SOU 1999:27) och av rapporten av högstaoch lägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 1999:10).Förutom den fördelningspolitiska betydelsen har arbetslöshetsförsäkringenockså till uppgift att underlätta omställning från arbetslöshet till arbete.Den skall således samverka med övriga delar av arbetsmarknadspolitiken.Försäkringen skall, inom ramen för ekonomisk trygghet och rättssäkerhet förden enskilde, stimulera de arbetslösa att snabbare få arbeten med nyayrkespositioner och på så sätt underlätta och främja omställning påarbets-marknaden. Därför innebär utförsäkring ett misslyckande såväl för denar-betslösa individen som för arbetslinjen i arbetsmarknadspolitiken.Utskottet vill instämma i regeringens markering när det gäller tolkningen avarbetslin-jen i relation till risken för utförsäkring. Det är, som framhålls ipropositio-nen, alltså angeläget att arbetsförmedlingarna fortsättningsvisprioriterar långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna, t.ex. vad gällerdeltagande i arbets-marknadspolitiska åtgärder, så att inte verksamhetsmål,regelförenklingar och minskade åtgärdsvolymer leder till ökad utförsäkring.Försäkringens betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt är ocksåut-gångspunkt för verksamheten i en arbetsgrupp som har tillsatts inomNä-ringsdepartementet för att se över regeltillämpning m.m. inomarbetslöshets-försäkringen vad gäller kraven på omställning. Som redovisas ipropositio-nen skall gruppen, mot bakgrund av att det ställs ett grundläggandekrav på att stå till arbetsmarknadens förfogande om man skall ha rätt tillersättning från arbetslöshetsförsäkringen, lämna förslag till preciseringar avreglerna på en rad punkter. Det gäller bl.a. pendlingsavstånd, byte avyrkesområde, byte av bostadsort, acceptabel lönenivå etc. Arbetsgruppen skallockså analysera och lägga fram erforderliga förslag när det gällerarbetsförmedlingarnas kontrollfunktion och tillsynen av försäkringen. Gruppensförslag skall redo-visas senast den 15 september 1999.Trots ekonomisk kris, hög arbetslöshet och budgetsanering under 1990-taletfinns det inga tydliga tendenser till en ökad spridning i ekonomisk stan-dardmellan personer som bor i olika delar av landet. Inte heller harbefolk-ningsomflyttningen lett till detta. Detta visar en analys av denregionala inkomstfördelningens utveckling som återfinns i vårpropositionen(bilaga 3, Fördelningspolitisk redogörelse). har dock deregionala skillnaderna när det gäller arbetsmarknad och befolkningsutvecklingökat alltmer, enligt en nyligen publicerad rapport från AMS (Arbetsmarknadenoch befolkningen - utvecklingen i ett regionalt perspektiv, Ura 1999:4).Sammantaget förefaller de ökande regionala skillnaderna i sysselsättning ochden tilltagande obalansen mellan storstad och glesbygd inte ha lett till någratydliga tecken på ökade regionala inkomstklyftor. Rimligen börar-betslöshetsförsäkringens utformning vara en del av förklaringen till detta.Försäkringen bygger på en solidarisk fördelning av arbetslöshetens kostnadermellan olika delar av landet och mellan olika branscher och yrkesgrupper medstora skillnader när det gäller risken för arbetslöshet. Den har och böräven ha en tydlig fördelningspolitisk inriktning.När det gäller försäkringens finansiering har utskottet vid ett flertaltillfäl-len närmare redovisat sina synpunkter på denna, senast i betänkandena1998/99:AU1 resp. AU7. Utskottet återkommer också till frågan i avsnitt 3 idetta yttrande.Det livslånga lärandetMånga länsarbetsnämnder framhåller i sina avlämnade bedömningar avarbetsmarknadsläget att lågutbildade personer kommer att ha fortsattasvårigheter på arbetsmarknaden trots hög efterfrågan på arbetskraft.Samti-digt rapporterar som nämnts länsarbetsnämnder att det råder brist påutbildad eller erfaren arbetskraft. Tecknen på en polarisering påarbetsmarknaden är tydliga. Utskottet anser att åtgärder måste sättas in föratt motverka denna utveckling.Utskottet delar regeringens uppfattning i finansplanen att den mest effekti-vasysselsättningspolitiken är den som genom att stärka arbetskraftens kom-petensoch kunskapsnivå stimulerar tillväxt och sysselsättning samt motver-kararbetslöshet. Arbetsmarknadsutbildningen är en av hörnstenarna inomarbetsmarknadspolitiken och utgör ett nödvändigt komplement till det mergenerellt inriktade Kunskapslyftet.Den utredning som tillsätts av regeringen med uppgift att se överarbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet blir ocksåbetydel-sefull i sammanhanget. Arbetsmarknadsutbildningen måste i högre gradbidra till en effektiv matchning mellan efterfrågan och utbud på arbetskraft.Arbetsmarknadspolitiken har successivt fått en mer tillväxtfrämjandein-riktning. Det har bl.a. inneburit att utrymmet för yrkesinriktadarbetsmark-nadsutbildning har ökat. Antalet deltagare i sådan utbildning harstigit kraf-tigt till våren 1999.Av den uppföljning av hur arbetsförmedlingen påverkas av 1999 årsverk-samhetsmål för som gjorts inom utskottskansliet ochsom nämnts ovan framgår att de intervjuade förmedlingscheferna är uttalatpositiva till den ökade tonvikten på arbetsmarknadsutbildning. Inställningenbygger framför allt på att denna form av insatser är inriktade på attförbättra de arbetslösas förutsättningar att få arbete på den reguljäraarbetsmarknaden.Förslagen från , utbildning med anknytning till arbetslivet sammanfaller till vissa delarmen visar också betydande olikheter. Enigheten synes stanna vid för-slag omatt medel skall avsättas på personliga utbildningskonton för framtidakompetenshöjning. Om den närmare utformningen finns ingen samstämmig-het,liksom inte heller om arbetsmarknadsutbildningens inriktning.Utskottet ser för sin del positivt på att större tyngd ges åt yrkesinriktadar-betsmarknadsutbildning inom ramen för arbetsmarknadspolitiken. är det vidare mycket tillfredsställande att regeringen ipropositionen aviserar att ett system med stimulans för kompetensutveckling iarbetslivet skall genomföras med början . Satsningen är beräknad till400 miljo-ner kronor samt vardera av åren 2001och 2002. Stimulansen förutsätter finansiering från arbetsgivarna inom ramenför en trepartssamverkan.Lönebildning m.m.Hösten 1998 konstaterade arbetsmarknadsutskottet i betänkandet 1998/99:AU1 attdet pågår en intensiv debatt om hur man får till stånd en bättre lönebildning.Utskottet kan konstatera att debatten är minst lika inten-siv i dag.Utredningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut har lagt fram sittslutbetänkande Medling och lönebildning (SOU 1998:141) och remissbe-handlingenav betänkandet är avslutad.Sammantaget har utredningens överväganden och de diskussioner som förs ifrågan inom och mellan arbetsmarknadens parter, forskare och en rad andradebattörer visat på komplexiteten i lönebildningen. Det kan konstateras attförutsättningar för lönebildningen ges i den samlade ekonomiska politiken,dvs. skatte- och transfereringssystemen, arbetsmarknads- ochutbildningspo-litiken samt arbetsrätten inklusive lagstiftningen om konflikteroch medling. Det avgörande och direkta inflytandet över lönebildningen finnsdock hos arbetsmarknadens parter i och med att de beslutar om de regler somstyr avtalsförhandlingar och avtalsinnehåll. Det är viktigt att parterna axlardetta ansvar.Som framgår av vårpropositionen avser regeringen att lägga fram enpro-position om regelverket för lönebildningen under hösten 1999.En av jämställdhetspolitikens viktigaste uppgifter är, som Folkpartietbeto-nar i sin motion, att avskaffa de löneskillnader som bara kan förklarasav kön. Utskottet, som instämmer i uppfattning, har under våren1999 i betänkandet 1998/99:AU6 Vissa frågor om jämställdhet utvecklat sinasynpunkter i frågan. Som framgått avser regeringen att 2000 presentera en handlingsplan för att motverka sådanalöneskillna-der.UtlokaliseringNär det gäller förslag om utlokalisering av statligamyndighe-ter vill utskottet påpeka att ett genomförande skulle kunna innebäraproblem i fråga om effektivitet och personalförsörjning. kanutlokalisering förvisso också rymma möjligheter till ökad regional utveckling.Det är emellertid att gå för långt att, som , hävda att varjeutlokalise-ring i sig kan skapa en dynamisk miljö för utveckling och tillväxtpå lokalise-ringsorten. Det är naturligtvis inte en enstaka faktor utan enlång rad sins-emellan samverkande faktorer som avgör tillväxtmöjligheterna ocharbets-marknadsutvecklingen på en ort eller i en region.Tillvaratagande av arbetsvilja och arbetsförmågaDet är viktigt att förmå arbetslivets aktörer på en expanderandearbetsmark-nad att dra nytta av den vilja och förmåga till arbetsinsatser somfinns hos de arbetslösa. Genom utbildning och andra kompetenshöjande insatsersamt ibland tekniska hjälpmedel eller förändrad arbetsorganisation kan mångaav dagens långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna komma in i arbetslivet.Inte minst när det gäller äldre, invandrare och personer med funktionshindermåste attityderna förändras.Förmedlingarna måste ha täta kontakter med företagen och bedriva ettut-åtriktat informationsarbete. Mycken värdefull kompetens går förlorad pågrund av fördomar och slentriantänkande i dagens arbetsliv. En modern ochaktiv arbetsförmedling måste medverka till att det inte blir så framgent. Iframtidens arbetsliv skall det finnas utrymme för kreativitet och nyainitiativ som kan understödjas av arbetsmarknadspolitiska insatser. Det är nunär efterfrågan på arbetskraft växer som de utsatta grupperna måste få sinchans på arbetsmarknaden. Alla skall kunna finna sin plats i ett solidarisktarbetsliv präglat av full sysselsättning.Sammanfattningsvis ställer sig arbetsmarknadsutskottet bakom regeringensförslag om godkännande av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken såvitt de berör utskottets beredningsområden. Utskottet föreslår attfinansutskottet med bifall till regeringens förslag i denna del(hemstäl-lanspunkt 1 delvis) avslår samtliga motioner som behandlas underdetta avsnitt, dvs. motionerna Fi14 yrkandena 1 delvis och 7 delvis (m), Fi15yrkandena 1 delvis och 9 delvis (kd), Fi16 yrkandena 1 delvis, 4 delvis, 9 och22 (c), Fi36 delvis (c) samt Fi17 yrkande 1 delvis (fp).3 Utgiftstak för staten och preliminär fördelning på utgiftsområden under åren2000-20023.1 FörutsättningarPropositionenI propositionen föreslås en reviderad preliminär fördelning av utgifterna föråren 2000 och 2001 samt en preliminär fördelning av utgifterna för år 2002.För åren 2000 och 2001 ligger de tidigare beslutade utgiftstaken fast på 761respektive . föreslås ett utgiftstak på 810miljarder kronor.Förslaget till utgiftsramar för baserar sig i normalfallet påföre-slagna ramar för som räknas upp med relevant prisindex.Utgiftsra-marna har ändrats till följd av reviderade makroekonomiskaförutsättningar, förändrade antaganden om den demografiska utvecklingen ochvissa andra volymfaktorer samt reviderad pris- och löneomräkning.Såvitt gäller utgiftsramarna på arbetsmarknadsutskottets beredningsområ-de,utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv föreslås följande preliminära fördelning (yrk. 3och 4, båda delvis). Preliminär fördelning på utgiftsområdenMiljoner kronor Regeringens förslag i vår-propositionen Differens motbudget-propositionen 2000 2001 2002 2000 2001utg. 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet 31 917 30 276 29 5695 433 6 213utg. 14 Arbetsmark-nad och ar-betsliv 45 473 45 609 45 930 -3 408-1 798Nya antaganden om den ekonomiska utvecklingen och arbetslösheten, jäm-fört meddem som gjordes i budgetpropositionen för , leder enligt regeringentill att utgifterna inom utgiftsområde 13 beräknas öka.