bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Besparingarna innefattar bl.a. en begränsning avhögkostnadsskyddet för läkemedel, ändrad beräkningsgrund försjukpenninggrundande inkomst (SGI), underhållsstöd, ändrad beräkningsgrundför förtidspensionsförmåner och arbetsmarknadspolitiska åtgärder.Budgeteffekten av reformerna samt besparingarna och utgiftsminskningarnakan sammanfattas på följande sätt.Tabell 11. Den offentliga sektorns finansiella sparande irege-ringens budgetalternativMiljoner kronor2000 2001 2002Försvagning av de offentliga finanserna -7 662 -9 847 -20 255Besparingar, utgiftsminskningar m.m. +8 875 +7 992 +7 445Effekt på det finansiella sparandet +1 213 -1 855 -12 810Sammantaget väntas således de utgiftsökningar och skatteförändringar somredovisas i budgetpropositionen leda till att nettobelastningen på denoffent-liga sektorn minskar med samt ökar med1,och med år 2002.Den samlade effekten av regeringens reformer och besparingarna beräknasleda till att de takbegränsade utgifterna på statsbudgeten minskar medknappt och med . År2002 väntas de takbegränsade utgifterna öka med ca 11 miljarder kronor.Regeringens nu redovisade inriktning av budgetpolitiken väntas enligtproposi-tionen få följande effekt på statsbudgeten under de närmaste treåren.Tabell 12. Lånebehov enligt regeringens budgetförslag åren 1999-2002Belopp i miljarder kronor1999 2000 2001 2002Inkomster +745,5 +761,5 +758,7 +767,9Utgifter exkl. statsskuldsräntor -616,0 -618,0 -625,9 -626,6Statsskuldsräntor m.m. -92,9 -77,4 -73,1 -52,9Netto +36,6 +66,2 +59,7 +88,3Riksgäldskontorets nettoutlåning +11,6 -40,4 -12,4 -9,1Överföring från AP-fonden +45,0 +45,0 +175,6 +13,6Avgiftsväxling p.g.a. pensionsreformen - - -30,0 -30,0Amortering av statsskulden 93,2 70,8 192,9 62,8Regeringen har vid utformningen av sitt budgetförslag förutsatt atttidigare beslutade utgiftstak för 1999-2001 skall ligga fast. För 2002föreslår regeringen ett utgiftstak på . För de trenärmast efterföljande åren har därigenom de av regeringen föreslagnautgiftstaken följande sammansättning.Tabell 13. Utgiftstak enligt regeringens budgetförslagBelopp i miljarder kronor2000 2001 2002Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor 609,5 620,9 623,6Minskning av anslagsbehållningar 8,5 5,0 3,0Ålderspensionssystemet utanför statsbudgeten 139,5 144,0 149,7Summa takbegränsade utgifter 757,4 769,9 776,3Budgeteringsmarginal 3,6 16,1 33,7Utgiftstak 761,0 786,0 810,0MotionernaModerata samlingspartiet redovisar i motion Fi14 tre överordnade mål somstyrt utformningen av partiets budgetalternativ.· Att skapa förutsättningar för så många nya arbetstillfällen i företagenatt arbetslösheten avskaffas som samhällsproblem.·· Att växla lägre skatter på arbetsinkomster mot mindre bidrag och sub-ventioner så att det blir möjligt att kunna leva på sin lön.·· Att återskapa förtroendet för att stat och kommun klarar sina grundläg-gande åtaganden.·Motionärerna erinrar om att är det industriland som harhögst offentliga utgifter och skatter mätt som andel av BNP, och att vi där-med även lär ha de mest konjunkturkänsliga offentliga finanserna i OECD.De offentliga utgifterna bör enligt motionärerna tas ned mot av BNP,vilket medför att skattetrycket kan sänkas till genomsnittlig europeisknivå. Skattesänkningarna bör framför allt riktas mot låg- ochmedelinkomsttagar-na. Förslagen i motionen uppges innebära att utgifternasandel av BNP sjun-ker och skattetrycket med 4procentenheter fram till år 2002.De offentliga finanserna bör enligt motionärerna vara i balans över enkonjunkturcykel. Då kommer den offentliga bruttoskulden att vara oföränd-rad i nominella termer, men mätt som andel av BNP kommer den att sjunka itakt med att BNP växer. Givet detta balansmål bör vi i nuvarande konjunk-turläge ha överskott i budgeten för att därefter kunnatillåta oss underskott i nästa lågkonjunktur, anser motionärerna. Till detkommer nödvändigheten att snabbt bringa ned skuldkvoten till en lägre nivåefter den skuldökning som blev en följd av 1980-talets spekulationsekonomi.Motionä-rerna räknar därför med att statsskulden kommer att nettoamorterasunder de närmaste åren.Ett viktigt inslag i den moderata strategin är att sänka skatten påarbetsin-komster för främst låg- och medelinkomsttagare. En politik somsyftar till att skapa förutsättningar för de flesta att kunna leva på sinlön måste enligt motionärerna stå på två ben. Det ena benet är en kraftfullskattesänkningspo-litik som syftar till att växla lägre skatter mot minskatbehov av bidrag och offentliga subventioner. Det andra benet är reformer påbl.a. skatteområdet som syftar till att stärka tillväxtkraften i ekonominså att den höga arbetslös-heten kan pressas tillbaka.Skattesänkningarna som uppgår till 35, 66 re-spektive inriktas främst på inkomstbeskattningen. Medsina förslag eftersträvar motionärerna att återställa skattereformensriktlinjer om högst genomsnittlig kommunalskatt och högst 50 %marginalskatt. Kommunalskatten skall sålunda sänkas med en krona år 2001och med ytter-ligare en krona genom att staten övertar motsvarandekostnader från kommunerna. Den statliga skatten begränsas till och ettförvärvsavdrag införs vid beräkningen av inkomstskatt. År 2000uppgår detta förvärvsavdrag till men höjs därefter successivt till 12 %år 2002. Barn-familjer skall ges rätt till ett särskiltgrundavdrag vid den kommunala beskattningen. Avdraget som uppgår till per barn kompletterar barnbidraget på dagens nivå och skall förfamiljer som inte kan tillgodogöra sig det fullt ut kunna utgå i form avett bidrag. Motionärerna vill också höja det allmännagrundavdraget och återställa det särskilda grundavdraget förförtidspensionärer. Avdraget för resor till och från arbetet skallförbättras som bensinskatten sänks. Vidare skall avdrag förpensionssparande åter få göras med ett basbelopp.Med början skall fastighetsskatten fram successivttrappas ner till , och markvärdet skall tas upp med enbart halvtbelopp vid beräkning av skatten.Dubbelbeskattningen skall avvecklas som förmögenhetsskattenstegvis slopas. Kapitalinkomstskatten skall successivt sänkas till 25 %.Inom jordbrukssektorn skall skatten på elkraft och eldningsolja sänkas tillde nivåer som gäller för tillverkningsindustrin. Likaså skall dieselskattensänkas för arbetsfordon i jordbruk och industri.De moderata skattesänkningarna finansieras genom besparingar som under denärmaste tre åren uppgår till netto 31, 55 respektive 64 miljarder kronor.Till en del leder besparingarna till att kostnaderna för hushållen ökar.Det sker genom att en ny läkemedelsförsäkring införs, genom högreegenavgift till arbetslöshetsförsäkringen, genom att kostnaderna förtrafikolycksfall förs över på den obligatoriska trafikförsäkringen, genomatt ytterligare en karens-dag införs i sjukförsäkringen samt genom attersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen åter sänks till 75 %.Motionärerna föreslår också besparingar som inte direkt påverkar hushål-lens ekonomi. Det görs bl.a. i form av minskat företagsstöd, sänktpartistöd, slopat presstöd, minskade utgifter för energiåtgärder samtbesparingar till följd av en effektivare arbetsmarknadspolitik. Biståndetbör enligt deras mening minskas, och vidare motsätter de sig attstatsbidraget till kommuner höjs med fyra respektive åtta miljarder kronorunder åren 2001 och 2002.Regeringens förslag om en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgenavvisas av motionärerna liksom förslaget om försämrat högkostnadsskydd förläkemedel.Ökade utgifter föreslås bl.a. för ett återinfört vårdnadsbidrag, för ökatstöd till handikappade och för återställd änkepension.De finansiella effekter som motionärernas förslag har på den konsolideradeoffentliga sektorn kan för de kommande tre åren sammanfattas på följandesätt.Tabell 14. Finansiella effekter av Moderata samlingspartiets budgetförslagåren2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Utgiftsminskningar, netto +30,9 +55,0 +64,4Skattesänkningar, netto -35,0 -65,9 -89,1Privatiseringar +4,4 +3,4 +2,3Effekt på finansiellt sparande enligt (m) +0,3 -7,5 -22,4Nivån på finansiellt sparande i offentlig sektor enligt (m) 41,0 54,5 60,1Nivå i förhållande till regeringens mål enligt (m) +2,2 +14,6 +18,6Moderata samlingspartiet avvisar användningen av en budgeteringsmarginal.Om man till de moderata besparingarna på statsbudgetens utgifter läggereffek-ten av detta ställningstagande får man fram nivån på det avmotionärerna föror-dade utgiftstaket för staten.Tabell 15. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för statenåren 2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Regeringens förslag till utgiftstak 761,0 786,0 810,0Föreslagna utgiftsminskningar -4,4 -9,9 -3,3Nej till budgeteringsmarginal -3,6 -16,1 -33,7Utgiftstak för staten enligt (m) 753,0 760,0 773,0Moderata samlingspartiet föreslår att staten skall ta över kommunernaskostna-der för skolan. Förslaget innebär att kommunerna fr.o.m. år 2001kommer att avlastas en utgift på sombelastningen på stats-budgeten ökar med ett lika stort belopp.Omfördelningen höjer nivån på det av Moderata samlingspartiet föreslagnautgiftstaket för staten men har ingen effekt på utgiftstaket för hela denoffentliga sektorn. Skillnaderna mellan Moderata samlingspartiets ochregeringens budgetalternativ framkommer därför tydligare i utgiftstaket förden offentliga sektorn.Tabell 16. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för denoffentliga sektorn åren 2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Regeringens förslag till utgiftstak 1 077,0 1 114,0 1 152,0M:s lägre nivå på det statliga utgiftstaket -8,0 -26,0 -37,0M:s lägre nivå för kommunsektorn ±0,0 -50,0 -50,0M:s justering av nivån för interna transaktioner -26,0 +6,0 -10,0Utgiftstak för offentlig sektor enligt (m) 1 044,0 1 043,0 1 054,0Avvikelse från regeringen -33,0 -71,0 -98,0Kristdemokraterna pekar i motion Fi15 ut sex områden som partiet vill prio-ritera, nämligen en långsiktigt god tillväxt genom ett bättreföretagsklimat, en skattepolitik för låg- och medelinkomsttagare,barnfamiljers valfrihet, pensionärers ekonomiska situation, vård, omsorgoch skola inom kommun-sektorn samt ett återupprättat rättssamhälle.För barnfamiljerna föreslås att ett beskattat vårdnadsbidrag införs samtatt en del av barnbidraget används för att höja nivån på de inkomstprövadebostadsbidragen. Vidare föreslås avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostna-der.För pensionärerna föreslås att inkomstprövningen av änkepensioner slopas,att pensionstillskottet höjs i två steg med samtmed ytterligare . Innehav av fritidsfastighet skallinte beaktas vid inkomstprövningen av bostadsbidrag. Regeringsförslaget omhöjd kompensationsgrad i bostadstillägget för pensionärer avvisas av Krist-demokraterna.Motionärerna motsätter sig dessutom den värnskatt som infördes vid års-skiftet samt föreslår att inkomstskatten i stället sänks för alla genom attgrundavdraget vid den kommunala inkomstbeskattningen höjs först med 8 400kr och därefter med ytterligare år 2001.I övrigt inriktar sig partiets förslag till skattesänkningar på uttaget avstat-lig fastighetsskatt som man vill sänka till i kombination medatt endast en mindre del av markvärdet skall tas upp till beskattning, påarbetsgivarav-gifterna som skall sänkas , på stegvisslopad dubbel-beskattning på utdelningar samt på skattereduktion förhushållstjänster och ROT-tjänster.Kristdemokraterna vill också sänka fordonsskatten kraftigt, men detta för-slag är direkt kopplat till en av partiet föreslagen obligatorisktrafikolycks-fallsförsäkring som väntas bidra till att sjukförsäkringen kanavlastas . Vidare skall förmögenhetsskatten avskaffas itvå steg, riskkapitalavdraget återinföras och den särskilda löneskatten påvinstandelar slopas. Motionärerna vill också höja avdragsrätten förpensionssparande till ett basbelopp samt sänka den nedre gränsen för rätttill reseavdrag från da-gens 7 000 till . I motionen föreslås ocksåatt skatteuttaget inom jordbruket skall begränsas med 1,3 miljarder kronorför att skapa rimliga och rättvisa konkurrensvillkor för jordbruksnäringen.De nya åtagandena samt skattesänkningarna avses bli finansierade genom attytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen, genom att den sjukpen-ninggrundande inkomsten beräknas på ett nytt sätt och genom att medlem-marnas egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen höjs till . av högskolan skall göras i en långsammare takt, och regeringensförslag till maxtaxa inom barnomsorgen avvisas. Minskat fusk och förbättradskatteindrivning förutsätts också bidra till finansieringen, liksom minskatpresstöd. räknar också med att en av dem förordad ökadutförsäljning av statliga företag skall leda till minskade utgifter förstatsskuldsräntor.Den finansiella effekten av förslag kan med ledning avde uppgifter som lämnas i motionen sammanfattas på följande sätt.Tabell 17. Finansiella effekter av budgetförslag 2000-2002Effekt på statsbudgetenBelopp i miljarder kronor2000 2001 2002Utgiftsminskningar, netto +13,2 +21,9 +26,9Skattesänkningar, netto -21,4 -32,7 -35,8Försäljning av statliga företag +10,0 +20,0 +30,0Saldopåverkan på statsbudgeten enligt (kd) +1,7 +9,2 +21,2Effekt på finansiellt sparande för staten enligt (kd)¹ -8,3 -10,8 -8,8¹ Exklusive försäljning av statliga företag eftersom sådana transaktionerinte ingår i detfinansiella sparandet.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak för de tre åren avviker frånregering-ens på följande sätt.Tabell 18. förslag till utgiftstak för staten 2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Regeringens förslag till utgiftstak 761,0 786,0 810,0Föreslagna utgiftsminskningar¹ -13,0 -21,4 -25,4Ändrad budgeteringsmarginal +0,0 -2,6 -16,6Utgiftstak för staten enligt (kd) 748,0 762,0 768,0¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntor.Centerpartiet uppger i motion Fi16 sig arbeta för att skattetrycketsuccessivt skall sänkas . Ofinansieradeskattesänkningar som förutsätter upplåning och undergräver statens finanserkan partiet inte godta.Nästa år vill lindra beskattningen för låg- och medelin-komsttagare genom ett höjt grundavdrag. Det förhöjda grundavdraget börtrappas av med stigande inkomster så att endast låg- och medelinkomsttagareomfattas av skattesänkningen. Motionärerna godtar regeringens metod för atttillfälligt lindra skattetrycket för dessa inkomstgrupper men anser att enhöjning av grundavdraget är den lämpligaste lösningen.Arbetsgivaravgifterna bör stegvis sänkas , och redannästa år bör den lönesumma som undantas från avgift höjas. I ett senareskede bör också uttagsnivån successivt sänkas med sammanlagt 8 procenten-heter. En skatteväxling bör genomföras varvid sänkt skatt på arbetefinansie-ras genom höjda energi- och miljöskatter. Bland annat föreslås attproduk-tionsskatten på el från kärnkraftverk höjs, liksom kväveoxidskatten.Av samma skäl bör enligt motionärerna miljöskatten på inrikes flyg liksomfastighetsskatten på äldre vattenkraft återinföras.Centerpartiet anser att bönder tvingas betala betydligt högre ener-giskatter och avgifter än bönder inng på per åri sin helhet tas bort redan nästa år.Beskattningen av avsättningar till anställdas vinstandelsstiftelser bör slo-pas. Vidare bör förmögenhetsskatten avvecklas i tre steg, varvid förstasteget bör inriktas på att avskaffa sambeskattningen. Förslag bör snabbtläggas fram om hur lättnader i fastighetsskatten kan införas för sådanafastboende som drabbats extra hårt av höjda taxeringsvärden i attraktivaskärgårdar och andra fritidshustäta områden. Det tillfälliga ROT-avdragethar enligt motionärerna varit framgångsrikt, och de anser att det nu ärdags att gå vidare med ett permanent ROT-avdrag kopplat till enschablonintäkt. Regeringens förslag att förlänga den tillfälliga sänkningenav fastighetsskatten på hyreshus avvi-sas av Centerpartiet.På försök bör en skattereduktion på av arbetskostnaden införas förhushållsnära tjänster som utförs i hemmet. Vidare bör beskattningen av få-mansbolag lindras och nuvarande dubbelbeskattning avskaffas . Ettyrkesfiskeavdrag enligt dansk modell skall också införas. mot-sätter sig också regeringens förslag att med förlänga överföringentill kommunerna av det fasta belopp på som alla skattskyldigabetalar i statlig skatt. I stället bör en lika stor överföring göras i formav ökat statsbi-drag.I motionen föreslås också att egenavgiften till arbetslöshetsförsäkringenhöjs i etapper utöver dagens nivå.Motionärerna vill införa ett nytt studiemedelssystemmed lika delar bidrag och lån samt med ett fribelopp som höjs till tvåbasbe-lopp. För vuxenstuderande föreslås ett system med kompetenskonton somskall finansieras av den enskilde arbetstagaren, av arbetsgivaren och avsta-ten.Centerpartiet avvisar regeringens förslag till maxtaxa i barnomsorgen lik-som förslaget om försämrat högkostnadsskydd för läkemedel men godtar denhöjning av pensionstillskottet med som är tänkt som en kom-pensation för de sämst ställda pensionärernas ökade läkemedelskost-nader.För alla pensionärshushåll föreslås också ett system med hemservicecheckarvilka skall gälla alla normalt förekommande tjänster i hemmet.De tillväxtskapande åtgärder som motionärerna för fram kommer enligt derasegen bedömning att leda till att arbetslösheten sjunker och till att beho-vet av arbetsmarknadspolitiska åtgärder minskar. Anslaget för sådana insat-ser kan därför enligt motionärernas uppfattning minskas med 900 miljonerkronor.Stödet till bostadsbyggande bör läggas om varvid nuvarande räntebidrag börersättas av investeringsbidrag.För att förbättra kommunikationerna i landet bör väganslagen till drift ochunderhåll liksom bärighetshöjande åtgärder höjas.Utifrån de uppgifter som redovisas i motionen kan den finansiella effektsom budgetförslag har på statsbudgeten sammanfattas påföljande sätt.Tabell 19. Finansiella effekter av budgetförslag 2000-2002Effekt på statsbudgetenBelopp i miljarder kronor2000 2001 2002Utgiftsminskningar, netto -0,0 -0,1 -1,0Skattesänkningar1 -2,8 -3,9 -3,9Skattehöjningar m.m. +4,5 +4,6 +4,5Netto inkomster +0,6 +0,8 +0,6Effekt på finansiellt sparande enligt (c) +0,6 +0,8 +1,61 Inklusive statsbudgeteffekten av att avvisar regeringensförslag att med förlänga den tillfälliga överföringen av det fastabeloppet på vid den statliga beskattningen.Nivån på det av motionärerna föreslagna utgiftstaket för staten under detre närmast efterföljande åren sammanfaller med regeringens förslag.Centerpartiet föreslår dock en något högre budgeteringsmarginal, vilketframgår av följande sammanställning.Tabell 20. förslag till utgiftstak för staten 2000-2002Belopp i miljarder kronor2000 2001 2002Regeringens förslag till utgiftstak 761,0 786,0 810,0Föreslagna utgiftsminskningar -0,0 -0,1 -1,0Ändrad budgeteringsmarginal +0,0 +0,1 +1,0Utgiftstak för staten enligt (c) 761,0 786,0 810,0Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi17 att partiet vill återgåtill skattereform. Av angelägna skattesänkningar prioriterarpartiet sådana som har störst effekt på tillväxt och sysselsättning.Redovisade skat-tesänkningar finansieras enligt vad som uppges i motionenmed utgiftsbe-gränsningar.Redan nästa år vill sänka beskattningen av inkomster, sparandeoch tjänster med . För att få fart påsysselsättningen i den privata tjänstesektorn vill dels lindrabeskattningen av hus-hållstjänster med en skattereduktion på , delssänka arbetsgivaravgifter-na för anställda inom denna sektor med 5procentenheter. Dubbelbeskatt-ningen på aktier är enligt motionärernasuppfattning osund och bör avskaffas . Ävenförmögenhetsskatten bör avskaffas. I ett första steg bör fribeloppet vidförmögenhetsbeskattningen höjas, sambeskattningen avskaffas och den andelav en akties värde som skall tas upp till beskattning sänkas. Motionärernaefterlyser även rimligare skatteregler för fåmansföre-tag.Partiets förslag till skattereform innebär att principerna årsskatte-reform återupprättas, dvs. högst skatt på inkomster underbrytpunkten och högst marginalskatt för inkomster däröver. Ikonsekvens härmed avvisar motionärerna den värnskatt som infördes . Den skall avskaffas . I ett senare skede skallbrytpunkten höjas så att andelen skattebetalare som betalar statsskattbegränsas till vad som ur-sprungligen avsågs. Staten bör då också övertakostnader från kommuner och landsting så att kommunalskatten kan sänkas nermot 30 kr.Folkpartiet vill införa ett system med kompetenskonton som ger rätt tillett friår för studier m.m. och som finansieras med hjälp av förtida uttagav pen-sionssparande. Avdragsrätten för pensionssparande bör därför höjasfrån 0,5 till 1,5 basbelopp.Det viktigaste inslaget i skattesänkningsförslag är emellertidett nytt förvärvsavdrag som skall införas vid den kommunala beskattningenoch som beräknas ge ett skattebortfall på . mån utrymme finns för fortsatta skattesänkningar vill partietsuccessivt höja förvärvsavdraget så att det ger ett skattebortfallpå 32 miljarder kro-nor. Genom förvärvsavdraget skall inkomsttagarnakompenseras för egenav-giften i pensionssystemet.Folkpartiet anser också att man bör införa en obligatorisk arbetslöshetsför-säkring med en självfinansiering på . För att den höjda premien inteskall leda till ökade kostnader för de försäkrade bör de vanliga skatternasänkas i motsvarande mån. Dessa båda åtgärder som enligt motionärerna skallses i ett sammanhang är emellertid inte medräknade i kal-kyl.För att begränsa marginaleffekterna för barnfamiljer föreslås för år 2000att det inkomstprövade bostadsbidraget minskas med per barn och attden besparing detta ger används för att höja barnbidraget med perbarn. görs en motsvarande omfördelning varigenom barnbidraget höjs med per barn utöver den barnbidragshöjning som regeringenaviserat.Med hjälp av personliga kompetenskonton vill få till stånd ensatsning på kompetensutveckling av arbetskraften. I motionen föreslås ocksåatt barntillägget i svux och svuxa återinförs och att vuxna som studerar pågymnasienivå med särskilt vuxenstudiestöd till en del bör finansiera sinastudier med studielån. bör den s.k. fribeloppsgränsen för egna in-komster i det vanliga studiestödet avskaffas, anser motionärerna, som ocksåvill anslå ytterligare medel till forskningsråden samt inrätta flerdoktorand-tjänster.Vårdköerna skall kortas genom finansiell samverkan mellan sjukförsäk-ringensamt hälso- och sjukvården (Finsam) varvid passiva sjukförsäkrings-utbetalningar byts ut mot utgifter för vård, operationer och annanbehandling. Genom Finsam räknar motionärerna med att kunna frigöra2 miljarder kronor som de vill använda för att korta vårdköerna.I motionen förordas också att sjukförsäkringens kostnader förs över på tra-fikförsäkringen. Enligt motionärerna avlastas statsbudgeten på detta sätt 4miljarder kronor, vilket för den enskilde motsvaras av en skattesänkning.Folkpartiet vill sälja ut statligt ägda bolag i större omfattning änregering-en. Bland annat vill partiet sälja den del i /som iregeringens förslag är undantagen från försäljning. Statens skulder kandärigenom amor-teras snabbare vilket enligt motionärernas redovisning ledertill att statsskuldsräntorna minskar med 2,5, 3,0 respek-tive 3,5 miljarder kronor.I motionen tillförs skattemyndigheterna ytterligare resurser som i partietsbudgetförslag väntas ge utdelning i form av minskat skattefusk. Dessa insat-ser avsedda att motverka fusk och svartjobb uppgår till sammanlagt 150miljoner kronor per år.I övrigt skall satsningar finansieras genom att volymen på AMS-åtgärder begränsas, genom lägre volym i och genombesparingar i studiefinansieringen. I motionen avvisas den föreslagna max-taxan i barnomsorgen liksom planerna på en forcerad stängning av ett avkärnkraftsaggregaten i . Vidare föreslås att medlen till en kommu-nal bolagsakut krymps väsentligt.De ökade satsningarna skall också finansieras genom bättre rehabiliteringvarigenom utgifterna för förtidspension minskar. Partiet vill även fasa utstödet till de lokala investeringsprogrammen.Någon samlad redovisning av de finansiella effekterna av Folkpartietsbudgetalternativ lämnas inte i motionen.Folkpartiet föreslår för de tre närmast efterföljande åren ett utgiftstaksom är lägre än vadregeringen föreslagit.