bet · GM01UbU7 · 1999-03-11 00:00:00 — Frågor omhandledarrelationer och forskningsmiljöer, ökattvärvetenskapligt arbete, handledarskapetsmeritvärde, formerna för kontakt med detomkringliggande samhället, den postdoktoralasituationen och jämställdhetsarbetet m.m. måstebehandlas och vägas in, anser motionärerna (yrk. 5).Även enligt motion 1998/99:Ub801 (mp) behövs det enöversyn av regleringen av forskarutbildningen (yrk.42). Den reglering som beslutades hotarenligt motionärerna mångfalden och variationen ochmissgynnar kvinnor. anser också att detbehövs ett särskilt anslag hos forskningsråden förfinansiering av doktoranders forskningsarbeten (yrk.43). Vidare bör all forskarutbildning innehållaundervisningsmoment i biologi, ekologi och filosofi(yrk. 45).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.I budgetpropositionen för redovisaderegeringen sin avsikt att vidta ett antal åtgärderbeträffande forskarutbildningen (prop. 1997/98:1utg.omr.16, bet. UbU7, rskr. Syftet var atteffektivisera forskarutbildningen vid samtligafakulteter. Ett motiv för detta var samhälletsväxande behov av personer med vetenskapligkompetens, såväl inom utbildningsväsendet som inäringslivet. Det ansågs också önskvärt att enforskarutbildning kan avslutas inom rimlig tid,eftersom de enskildas möjligheter att finna arbeteefter avlagd examen därmed ökar. Långt utdragnaeller avbrutna studier innebär också, anförderegeringen, att samhällets resurser utnyttjasineffektivt. Villkoren för att en fakultetsnämndskall få anta doktorander skärptes genom preciseradebestämmelser om att studiefinansiering för helaforskarutbildningen skall vara säkrad. Möjlighetenatt finansiera forskarutbildning med studiemedel -utöver vad som ryms inom ramen för sammanlagt tolvterminers studier på högskolenivå med studiemedeleller efter att doktoranden haft doktorandtjänsteller utbildningsbidrag - avskaffades. De sedantidigare gällande bestämmelserna om individuellstudieplan preciserades.Regeringen har gett ett uppdrag tillHögskoleverket att, med utgångspunkt istatsmakternas intentioner med den reformering avforskarutbildningen som beslutades ,kartlägga, analysera och bedöma de lokalt utfärdadereglerna för antagning till forskarutbildning samtderas konsekvenser. Om granskningen motiverar det,skall verket också lämna förslag till åtgärder.Forskning 2000 har i sitt betänkande betonat attökad uppmärksamhet måste ägnas forskarutbildningensinnehåll och uppläggning samt doktorandernassituation, bl.a. berättigade krav på handledning.Utredningen har också framhållit angelägenheten avatt de förändringar som genomförts i frågaom kraven för antagning till forskarutbildningenföljs upp och utvärderas. Förslagen från Forskning2000 bereds inomUtbildningsdepartementet. När det gäller frågan omde nya reglerna missgynnar kvinnor hänvisarutskottet till att regeringen i regleringsbrevet för1999 föreskrivit att det av årsredovisningen frånalla lärosäten med forskarutbildning skall framgåvilka åtgärder som vidtagits i syfte att nå enjämnare könsfördelning vid rekrytering tillforskarutbildning och vid anställning som doktorandeller erhållande av utbildningsbidrag. Lärosätenaskall också redovisa vilka åtgärder som vidtagitsunder forskarutbildningen som stöd förunderrepresenterat kön. Utskottet anser mot dennabakgrund att det inte finns anledning för riksdagenatt göra något tillkännagivande med anledning avmotionerna 1998/99:Ub478, 1998/99:Ub447 yrkande 5eller 1998/99:Ub801 yrkande 42.Enligt utskottets uppfattning ingår det ifakultetsnämndernas ansvar att se till att de somantas till forskarutbildning också kan få medel försina forskningsarbeten, ur fakultetsanslaget ellerfrån externa finansiärer. Utskottet är inte berettatt förorda att forskningsråden får som en särskilduppgift att fördela medel till doktorandersforskningsarbeten vilka inte ingår i större projektsom finansieras av råden. Utskottet anser inteheller att bör göra uttalanden om vilkaundervisningsmoment som bör ingå iforskarutbildningen. bör således avslåäven yrkandena 43 och 45 i motion 1998/99:Ub801.Centerpartiet framför i motion 1998/99:Ub453 förslagom en kvalificeringstrappa för högskolor.Motionärerna menar att det behövs ett klargörande avskillnaden mellan högskolor med vetenskapsområdenoch universitet (yrk. Mindre och medelstorahögskolor skall efter prövning enligt klarakriterier kunna tilldelas rätt att utfärda ävenlicentiat- och doktorsexamen, vilket då blir tredjesteget i kvalificeringstrappan, medan examensrättför magisterexamen utgör det andra (yrk. 2).Prövningen skall bygga på en bedömning av respektivehögskolas möjlighet att uppfylla högskolelagens målför forskarutbildningen. En del i prövningen skallvara att högskolan getts rätt att inrätta professur.Vidare förespråkas för samtliga universitet ochhögskolor en övergång till ett enhetligt anslag förgrundutbildning och forskning. Alla lärosäten skallalltså ha möjligheter att bedriva även forskning.Anslagssystemet skall kopplas tillkvalificeringstrappan: i första steget basanslagtill samtliga lärosäten, i andra stegettilläggsanslag för forskning i respektive ämne ellerämnen som lärosätet har fått magisterexamensrätt för(yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.När identiska yrkanden behandlades och avslogs avriksdagen hade regeringen ännu inte lagtfram sina förslag med anledning av slutbetänkandetfrån Utredningen om uppföljning av 1993 årsuniversitets- och högskolereform (93), ochregeringen hade i budgetpropositionen aviserat ettförslag om bl.a. principerna förfördelning av forskningsresurser (prop. 1996/97:1utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. Det sistnämndaförslaget kom i proposition 1996/97:141 Högskolansledning, lärare och organisation, som behandlades avriksdagen i början av påföljande (bet.1997/98:UbU3, rskr. Där föreslog regeringen attresurser för forskning och forskarutbildning skulle anvisas för fyravetenskapsområden, i stället för som tidigare förett större antal olika fakulteter. Vidare föreslogs och godkändesatt mindre och medelstora högskolor efter prövningav skulle kunna tilldelasvetenskapsområde. Efter förslag ibudgetpropositionen för beslutade riksdagenatt det fr.o.m. skall vararegeringen som fattar beslut om att tilldela enhögskola vetenskapsområde. Det förutsattes attHögskoleverket skulle pröva ansökningarna införregeringens beslut. Förändringen motiverades av attdet är regeringen som föreslår vilkaresurser som skall tilldelas olika lärosäten. Detansågs rimligt att ha en sammanhängandebeslutsordning (prop. 1998/99:1 utg.omr. 105f., bet. UbU1, rskr. Den enda högskola som närbudgeten fastställdes hade tilldelats ettvetenskapsområde, nämligen Högskolan iKarlskrona/, fick i budgeten för ettsärskilt anslag för forskning och forskarutbildning.Utskottet är inte berett att förorda en automatiskrätt att få tilläggsresurser för forskning ochforskarutbildning för de lärosäten som avHögskoleverket tilldelas rätt att utdelamagisterexamen i ett eller flera ämnen.Samtliga statliga högskolor som inte har särskiltanslag för forskning och forskarutbildning tilldelasresurser i anslagsposter under anslaget tillForskning och konstnärligt utvecklingsarbete vidvissa högskolor (anslaget B 53 i budgeten för år1999).I dag gäller att en högskola som inte äruniversitet får anordna forskarutbildning inom devetenskapsområden som finns vid den högskolan.Skillnaden mellan ett universitet och en högskolasom har tilldelats ett vetenskaps- område är attuniversitetet har en oinskränkt rätt att anordnaforskarutbildning och utfärda licentiat- ochdoktorsexamen, medan en högskola som tilldelatsvetenskapsområde har sådan rätt endast inom detvetenskapsområde som den tilldelats. Till skillnadfrån vad som gäller för magisterexamen ärexamensrätten inte begränsad till vissa ämnen, utangenerell för hela vetenskapsområdet. Den prövning avrätt att inrätta professurer, som nämns i motionen,är avskaffad. I dess ställe har kommitmöjligheten att efter prövning av den vetenskapligamiljön vid en högskola tilldela dennavetenskapsområde.Centerpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub453 ocksåett tillkännagivande till regeringen om att man börpröva en ordning med en samlad forskningsbudget(yrk. Det är enligt motionärerna svårt attskaffa sig en uppfattning om exakt vad sektorsmedlenför forskning används till.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Frågan om sektorsforskningen har en central plats iförslaget från utredningen 2000.Utredningen tar också upp frågan om regelbundnaforskningspolitiska propositioner. Innan regeringenhar lagt fram sina förslag med anledning avutredningen bör inte göra någraställningstaganden på dessa punkter.Sveriges deltagande i det internationellaforskningssamarbetet tas upp i tre motioner.Moderata samlingspartiet framför i motion1998/99:N228 att det är viktigt att fortsattdeltar i den internationella fusionsforskningen(yrk. 8).Kristdemokraterna anser enligt motion 1998/99:Ub447att deltagande i storskaligainternationella forskningssamarbeten är viktigt ochinte bör minska (yrk. 6).Miljöpartiet vill att skall begära enutredning av effekterna för svensk forskning avdeltagandet i EU:s forskningsprogram (mot. 1998/99:Ub455 yrk. Risk finns enligt motionärerna attandra utvecklingsmöjligheter har hämmats, atttidigare forskningssamverkan med utomeuropeiskaländer har försvagats och att kvaliteten i deninhemska forskningen har sänkts. De anser också attdet behövs en mer genomtänkt och demokratisktbaserad användning av de medel som används förforskning inom EU-projekt. Det är inte acceptabeltatt en stor del av resurserna för svensk forskningdisponeras som motprestation till EU-anslag, alltsåutanför den av fastställdaforskningspolitiken (yrk. 2).U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.EU:s ministerråd antog detfemte ramprogrammet för Europeiskaatomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inomforsknings- och utbildningsområdet. En av programmetsnyckelaktiviteter är kontrollerad termonukleärfusion. deltar således i det fortsattasamarbetet på detta område.Kristdemokraternas motionsyrkande skall ses motbakgrund av att regeringen i budgetpropositionen för1998 föreslog en besparing inom verksamhetsområdetNationella och internationella forskningsresursersom enligt propositionen bl.a. skulle avseresurserna för medlemskap i internationellaforskningsorganisationer (prop. 1997/98:1 utg.omr.16, bet. UbU1, rskr. Besparingen kompenseradesdock för genom tillfälliga medel, samtidigtsom berörda forskningsråd gavs ansvar för att bedömadet vetenskapliga värdet av det internationellaengagemanget i relation till nationella satsningar.Vid en interpellationsdebatt i den 26januari 1999 med utbildningsministern framkomföljande. hargjort bedömningen att den internationella samverkanlångsiktigt är mer värdefull än en oförändradsatsning på vissa nationella åtaganden. Det ärenligt utbildningsministern inte aktuellt att lämnanågon av de naturvetenskapligaforskningsorganisationerna. Regeringen avser att ibudgetpropositionen för presentera sinaförslag till hur de beslutade besparingarna skalltas ut på annat sätt. Frågan omanslagskonstruktionen för internationelltforskningssamarbete tänker regeringen återkomma tilli samband med ställningstagande till Forskning 2000.Även frågan om inhemsk medfinansiering när svenskaforskare deltar i EU-projekt har tagits upp avForskning 2000. bör enligt utskottetsmening avvakta regeringens ställningstagande ochsåledes avslå yrkande 2 i motion. Närdet gäller yrkande 1 i motionen noterar utskottetatt på uppdrag frånUtbildningsdepartementet har redovisat enutvärdering av kvaliteten i svenskaforskningsprojekt med EU-stöd.Miljöpartiet begär i motion 1998/99:Ub801 enutredning av den tvärvetenskapliga forskningenssituation (yrk. Ingen motivering lämnas imotionen.U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandet.När motsvarande yrkande behandlades vid föregåenderiksmöte hänvisade utskottet till direktiven tillForskning 2000, som då hade tillsatts (bet.1997/98:UbU1 s. 83).4 Forskning och utbildning inom vissaområdenMiljöpartiet påtalar i motion 1998/99:So306 viktenav ANT-kunskap i utbildningen för vissa yrken, bl.a.lärare, socionomer, läkare och sjuksköterskor (yrk.6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.I sakfrågan om vikten av att de nämndayrkeskategorierna har goda kunskaper på ANT-områdethar utskottet ingen annan uppfattning änmotionärerna. Vid behandlingen av liknande yrkandenvid föregående hänvisade utskottet till denordning som gäller för fastställande av innehållet iolika högskoleutbildningar (bet. 1997/98:UbU13 s. 5f.). Den innebär att regeringen i förordningfastställer en examensbeskrivning, och attutbildningarnas närmare innehåll skall bestämmaslokalt vid varje universitet och högskola. Denordningen gäller fortfarande. En parlamentariskutredning om lärarutbildningen väntas lägga framsitt betänkande detta år. Slutligen kan nämnasatt regeringen har gett Skolverketsutbildningsinspektörer i uppdrag att granska hurANT-undervisningen bedrivs i skolorna och vilkeneffekt undervisningen har haft på elevernaskunskaper om, bruk av och attityd till drogerna.Förlängning av arbetsterapeututbildningen föreslås imotion 1998/99:Ub432 (s). Motionärerna vill attutbildningen skall förlängas från nuvarande 120 till160 poäng för att bl.a. ge större utrymme förkunskaper om äldres behov och för en långsaminskolning i arbetslivet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Riksdagen beslutade att införalegitimation för arbetsterapeutyrket (prop.1997/98:109, bet. SoU22, rskr. Till grund förförslaget låg betänkandet årsbehörighetskommitté, där det inte föreslogs någonförlängning av arbetsterapeututbildningen (SOU1996:138).Vänsterpartiet framhåller i motion 1998/99:T803behovet av ständig kom-pletterande utbildning förbibliotekarier, när biblioteken skall ge medborgarnamöjlighet att hämta information ur databaser ochanvända sig av de nya nätverken (yrk. Riksdagenbör enligt motionärerna uppmärksamma regeringen pådetta behov.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Liksom när motsvarande yrkande behandlades iriksdagen hänvisar utskottet till attregeringen i den s.k. IT-propositionen (prop. 1995/96:125) utförligt behandladeinformationsteknikens betydelse för bibliotekensverksamhet. Det tillkännagivande som begärs imotionen är enligt utskottets mening inte behövligt.Fritidsledarutbildningen som ges vid folkhögskolorborde enligt motion 1998/99:Ub454kunna byggas på inom högskolan till enlärarutbildning för de lägre stadierna. Detta skullekunna bidra till att öka andelen män i läraryrket.Högskoleverket bör enligt motionärerna få i uppdragatt utfärda riktlinjer för hurfritidsledarutbildningen kan tillgodoräknas i olikalärarutbildningar för de lägre stadierna (yrk. 14).U t s k o t t e t föreslår att , som skall redovisa sinaförslag detta år, har i uppdrag bl.a. att angemål och principer för styrning av lärarutbildningensamt att lämna förslag om innehåll och omfattning avde olika lärarutbildningarna, liksom omorganisatoriska frågor (dir. 1997:54). börinte föregripa utredningens förslag och regeringensberedning av dessa.Motion 1998/99:Ub439 (s) lyfter fram behovet av merutbildning och forskning i hushållsvetenskap. Skolanmåste fostra eleverna till medvetna konsumenter,anser motionärerna och efterlyser utbildning avhushållsekonomer och forskning i konsumentekonomi.Medel för forskning och utbildning med sådaninriktning bör kunna skapas genom omfördelning frånannan ekonomiforskning och utbildning, skrivermotionärerna.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionens yrkande om tillkännagivande.Liksom vid tidigare behandling av liknande yrkanden(senast i bet. 1998/99:UbU4) hänvisar utskottet tillatt det ankommer på respektive lärosäte att fördelade resurser som statsmakterna tilldelat förforskning och forskarutbildning mellan olika ämnenoch institutioner. Lärosätena har också självaansvar för att bestämma sitt utbildningsutbud inomde mycket vida ramar som ges i regeringensutbildningsuppdrag till varje lärosäte. Regeringenhar tillsatt en utredning omkonsumentpolitiken inför ett nytt sekel, med uppdragbl.a. att analysera och lämna förslag om hursamhällets ansvar för konsumentutbildning ochforskning bör utformas och finansieras (dir.1999:1).Inslaget av reumatologi bör öka inomgrundutbildningen av hälso- och sjukvårdspersonal,anser motionären i motion 1998/99:Ub470 (m). Detgäller grundutbildningen för all vårdpersonal,eftersom det råder brist på reumatologer ochprimärvårdens betydelse har ökat för gruppenreumatiskt sjuka.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionen.Enligt gällande styrsystem för högskoleutbildninganger regeringen i förordning mål för olikayrkesexamina, medan det är de lokalahögskolemyndigheternas ansvar att närmare utformautbildningen. I högskoleförordningen (1993:100)bilaga 2 anges som ett av målen för läkarexamen attstudenten skall ha förvärvat kunskaper ochfärdigheter som utgör grund för läkaryrket och föratt fullgöra den allmäntjänstgöring (AT) som krävsför att få obegränsad behörighet som läkare. Försjuksköterskeexamen är ett av målen att studentenskall ha förvärvat sådana kunskaper och färdighetersom fordras för att självständigt kunna arbeta somsjuksköterska inom allmän hälso- och sjukvård.Ett tillkännagivande om idrottsforskningen begärs avModerata samlingspartiet i motion 1998/99:Kr519(yrk. Forskningen på idrottsområdet bör enligtmotionärerna vara ett ansvar för utbildnings- ochforskarsamhället, medan det mer behovsanpassadeutvecklingsarbetet är en fråga för idrottens egnaorganisationer. Det är naturligt att idrottsrörelsenfår ett inflytande över de organ som samordnaridrottsforskningen i landet, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Idrottsutredningens betänkande (SOU 1998:76), därdet finns ett kapitel om idrottsrelaterad forskning,remissbehandlades och en proposition omidrottspolitik är aviserad till maj 1999.Regeringens ställningstagande bör inte föregripas.Journalistutbildningen bör enligt motion1998/99:Kr227 (kd) förstärkas med utbildadespråkvårdare (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslårbegäran om tillkännagivande.Motsvarande yrkande avslogs vid föregående riksmötemed hänvisning till att detta inte är enriksdagsfråga (bet. 1997/98:UbU13). Utskottetnoterar att har fått regeringensuppdrag att redovisa enutvärdering av journalistutbildningen inomhögskolan.Folkpartiet tar i motion 1998/99:So464 upp behovetav att öka logopedutbildningen och behovet avkompetensutveckling av berörda personalgrupper närdet gäller stamning (yrk. Motionärerna vill attSocialstyrelsen och skall ges i uppdragatt utarbeta ett rikstäckande program för hur barn,ungdomar och vuxna som stammar tidigt skall kunna fåhjälp för sina problem. Ökad utbildning av logopederföreslås också i motion 1998/99:Ub257 (m) yrkande 2.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Mot bakgrund av bristen på logopeder uppmanaderegeringen i budgetpropositionen för delärosäten som har examensrätt för logopedexamen attomprioritera resurser till logopedutbildningen(prop. 1996/97:1 utg.omr. 16 s. 64). Umeåuniversitet, som hade konstaterat en särskiltbesvärande brist på logopeder i , startadelogopedutbildning . En särskild utredaretillsattes för att kartlägga elevvårdensoch skolhälsovårdens verksamhet och funktion samtöverväga lämpliga åtgärder i syfte att höjaverksamhetens kvalitet och effektivitet. Uppdragetskall vara slutfört (dir. 1998:59).Vänsterpartiet tar i motion 1998/99:Ub454 upprekryteringsunderlaget till lärarutbildning.Regeringen framhöll i budgetpropositionen attskolans långsiktiga behov motiverar att minsthälften av antalet lärarexamina bör vara inomområdena matematik, naturvetenskap och teknik, menenligt motionärerna framgår det inte hur regeringentänker sig att rekryteringsunderlaget skall räckatill när flera andra högskoleutbildningarsom bygger på naturvetenskaplig gymnasieutbildningskall expandera. Motionärerna anser att ett bättreplaneringsunderlag för regeringens beställningar avutbildningsplatser i lärarutbildningar bör utvecklas(yrk. 15).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Enligt utskottets mening bör avvaktaresultatet av arbete ochregeringens ställningstagande med anledning därav.Kommitténs uppdrag innefattar frågor omdimensionering och rekrytering (dir. 1997:54).Skolverket och fick i december 1998regeringens uppdrag att bedriva ett nytt s.k. NOT-projekt . Projektets syfte skall liksomtidigare vara att öka intresset för naturvetenskapoch teknik, inte minst hos flickor. Utskottet villockså påminna om att bas- året visat sig fungera välsom en alternativ rekryteringsväg till sådanhögskoleutbildning som förutsätter naturvetenskapliggymnasieutbildning. Det är nu lärosätenas ansvar attutforma sitt utbildningsutbud så att de så långt sommöjligt uppnår de uppställda examensmålen bl.a. förlärarexamina.Motion 1998/99:Ub274 (kd, m, v, c, fp, mp) tar uppsjälvmord bland barn och unga. Motionärerna anseratt lärarutbildningen bör innehålla inslag som kanförebygga självmord bland eleverna, såsom träning iatt identifiera depressioner och självmordsbeteendeoch att hantera konflikter (yrk. 2).U t s k o t t e t avstyrker motionens yrkande omtillkännagivande av riksdagen.Liksom motionärerna anser utskottet att skolan harett stort ansvar när det gäller att skapa en tryggoch förstående miljö för barnen och ungdomarna. Detsägs i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) att omsorg om den enskildes välbefinnande ochutveckling skall prägla verksamheten. Det är enligtutskottets mening en självklarhet att läroplanenskall bilda utgångspunkt för utformningen avlärarutbildningen. Ansvaret för att bestämmainnehåll och uppläggning av utbildningen ligger pårespektive högskola.En ökad utbildning av lärare i teckenspråk föreslåsi motion 1998/99:Ub265 (s). Motionärerna framhålleratt intresset bland hörande elever för att studerateckenspråk i skolan är stort, men att antaletteckenspråkslärare inte räcker till.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Regeringen gav ettuppdrag rörande studenter med funktionshinder. Iuppdraget ingår även att inventera universitets ochhögskolors möjligheter och kompetens att gehögskoleutbildning i teckenspråk. Uppdraget skallredovisas i januari år 2000.Miljöpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub801 attlärarutbildningen bör bedrivas i egna sammanhållnaenheter med stärkt anknytning till övningsskolor ochstärkta praktikinslag (yrk. Lärarutbildningenhar i många fall drabbats hårt av att den tillfördesuniversitet och högskolor, anser motionärerna.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär viktigt att de studerande under lärarutbildningenutvecklar en yrkesidentitet. Detsamma kan sägas omflertalet utbildningar till yrkesexamina. Det finnsdock inte någon anledning att utgå från att detendast kan ske om utbildningarna organiseras iseparata högskolor.Utskottet tar nu upp övriga yrkanden omlärarutbildningen.Kristdemokraterna föreslår i motion 1998/99:Ub242att hos regeringen skall begära förslag omen vuxenlärarutbildning (yrk. Att vidareutbildalärare för ungdomsskolan till lärare förvuxenutbildning blir oförsvarligt dyrt, menarmotionärerna. Samma förslag framförs i motion1998/99:Ub440 (kd) (yrk. I sistnämnda motionföreslås också att folkhögskollärarprogrammetbibehålls vid (yrk. 2).Enligt motion 1998/99:Ub436 (s) bör utbildning omdyslexi vara ett obligatoriskt ämne pålärarhögskolorna.I motion 1998/99:Ub452 (s) framförs ett antalförslag för att säkra tillgången på utbildadelärare. Ett nytt slags mentorskap bör inrättas.Utbildningen måste anpassas till samhällets ochskolans verklighet.