bet · GN01KU2 · 1999-09-16 00:00:00 — 9börjar med "Motionerna K203 (v)" och slutar med "gesrösträtt" bort ha följande lydelse:I motionerna K203 (v) och Kr274 yrkande 62 (mp)föreslås att rösträtten bör vara knuten tillkalenderår så att den som fyller senast den 31december valåret skall vara röstberättigad, även omvederbörande inte uppnått 18-årsgränsen på valdagen.Som skäl för en sådan ordning anförs i motionernaatt den som fyller under valåret men eftervaldagen får vänta på att fåutnyttja sin rösträtt, vilket kan leda till enkänsla av utanförskap för den drabbade. Utskottetinstämmer i denna bedömning och anser att riksdagenbör begära förslag från regeringen om en ändradlagstiftning på området. Detta bör medbifall till motionerna K203 (v) och Kr274 yrkande 62(mp) som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande rösträtt för personer somfyller under ett valåratt med bifall till motionerna 1998/99:K203 och1998/99:Kr274 yrkande 62 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.6. Övergång till vårval (mom. 6)(), (), BarbroHietala (), (),(), () och MatsEinarsson (v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I flera motioner (c, mp, kd, fp och v)"och slutar med "utskottet anfört" bort ha följandelydelse:I flera motioner (c, mp, kd, fp och v) föreslås attvaldagen flyttas . Som framgått avredovisningen i det föregående är det främstaargumentet i motionerna för en sådan ordning attvalrörelsen numera delvis sammanfaller medbudgetprocessen, vartill kommer de komplikationersom ett regeringsskifte kan medföra. mening är problembeskrivningen imotionerna inte helt rättvisande. Den nyabudgetprocessen har nämligen kommit att tänjas utöver tiden till följd av den ökade betydelse somvårbudgeten fått. Denna utveckling innebär attriksdagen numera är sysselsatt medbudgetbehandlingen under en avsevärt änvad som kunde förutses vid tiden för riksdagensbeslut om den nya ordningen. Argumentet i denna delför att flytta valdagen hardärmed fått mindre tyngd. Mot denna bakgrund voredet enligt utskottets mening fel att föregripaRiksdagskommitténs översyn och utvärdering avbudgetprocessen. De slutsatser som komittén kommeratt redovisa har enligt utskottetsmening en stor betydelse för hur man skall se påfrågan om val till skall äga rum på våreneller hösten. Utskottet finner sammanfattningsvisinget skäl för att tainitiativ av det slag som föreslås i motionerna1998/99:K226 (c), 1998/99:K227 yrkande 2 (mp),1998/99:K241 yrkande 1 delvis (c), 1998/99:K269yrkande 1 (kd), 1998/99:K283 (fp) och 1998/99:K326yrkande 2 (v). Motionerna avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande övergång till vårvalatt avslår motionerna 1998/99:K226, 1998/99:K227yrkande 2, 1998/99:241 yrkande 1 delvis,1998/99:K269 yrkande 1, 1998/99:K283 och1998/99:K326 yrkande 2.7. Övergång till skilda valdagar för valtill respektive kommun- ochlandstingsfullmäktige (mom. 7)(), (), BarbroHietala (), (),(), () och MatsEinarsson (v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "I flera motioner (mp, c, kd, m och fp)"och slutar med "till känna" bort ha följandelydelse:I flera motioner (m, fp, c, kd, mp) yrkas attskilda valdagar för riksdags- och kommunalval börinföras alternativt övervägas i utredningsform. Imotionerna anförs som skäl för en återgång tillskilda valdagar i huvudsak att kommun- ochlandstingspolitiken under den nuvarande ordningenöverskuggas av rikspolitiken och att de lokala ochregionala frågorna därför bör ges en framträdanderoll i valrörelserna inom ramen för separatavaldagar. En sådan ordning skulle enligtmotionärerna främja den kommunala demokratin.Som redovisats i det föregående uttalade utskottetvåren att den gemensamma valdagen bidrar tillatt öka valdeltagandet och att skilda valdagar intemed säkerhet skulle leda till att de lokala frågornakommer mer i fokus, Erfarenhetsmässigt fårrikspolitiken nämligen ett stort genomslag i dekommunala valen även om valdagarna är skilda itiden. Sådana är erfarenheterna dels i före1970, dels i de nordiska grannländer som har skildavaldagar. Dessa bedömningar har enligt utskottetsmening alltjämt aktualitet. har det lågavaldeltagandet i kommunalvalet i visat sammatendens. Till detta kan läggas att enligt enforskningsrapport (skrift nr26, 1998) anser mindre än en tredjedel av svenskafolket att delad valdag är en angelägen reform fråndemokratisynpunkt.Som utskottet redovisat i det föregående avserregeringen att genom tilläggsdirektiv senare uppdratill den kommande parlamentariska kommitté som skallutreda vissa frågor rörande regeringsformen att taupp vissa valfrågor som har anknytning till detkonstitutionella systemet och den parlamentariskaordningen. Enligt utskottets mening kan frågan omden gemensamma valdagen och alternativ till dennaordning komma att behandlas i detta sammanhang.Utskottet anser sammanfattningsvis och medhänvisning till vad som här anförts att riksdagenför närvarande inte bör ta något initiativ av detslag som förespråkas i motionerna 1998/99:K227yrkande 1 (mp), 1998/99:K241 yrkande 1 delvis (c),1998/99:K269 yrkande 2 (kd), 1998/99:K312 (m) och1998/99:K328 yrkande 1 (fp). Motionerna avstyrks.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande övergång till skilda valdagarför val till respektive kommun- ochlandstingsfullmäktigeatt avslår motionerna 1998/99:K227 yrkande 1,1998/99:K241 yrkande 1 delvis, 1998/99:K269 yrkande 2,1998/99:K312 yrkande 1 och 1998/99:K328 yrkande1.8. Utredning av den s.k. småpartispärrenvid fördelning av mandaten i riksdagsval(mom. 9)(), (), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd) och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "I fråga om" och slutar med "Motionernaavstyrks" bort ha följande lydelse:I motion K269 yrkande 3 (kd) föreslås att frågan omen förändring av 4-procentsspärren i val tillriksdagen blir föremål för utredning. Enligtmotionärerna kan den nuvarande spärren ersättas meden s.k. intrappningsskala, men även andra lösningarbör kunna övervägas. Utskottet instämmer i vad somanförs i motionen om att mandatfördelningsspärrar ival till har beskurit principen om attvarje röst skall ha lika värde och att syftet medspärren, att skapa stabila regeringsmajoriteter ochundvika partisplittring, i huvudsak inte infriats.Spärrar av här aktuellt slag har dessutomtröskeleffekter som inte är acceptabla. bör även beaktas motionärernas synpunktatt nya politiska rörelser inte bör diskrimineras avvalsystemet. Med hänvisning till vad utskottetanfört bör motionen K269 yrkande 3 (kd) bifallas.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utredning av den s.k.småpartispärren vid fördelning av mandaten iriksdagsvalatt med bifall till motion 1998/99:K269 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.9. Minskning av antalet ledamöter iriksdagen (mom. 10)Per , , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Med hänvisning" och slutar med "i dennadel" bort ha följande lydelse:I motion K208 delvis (m) föreslås att regeringenlåter utreda frågan om en minskning av antaletledamöter i till 175. Motionären anser atten reducering av antalet ledamöter i riksdagenskulle innebära en anpassning tillbefolkningsantalet på det sätt som gäller i mångaländer. Dessutom bör förslaget skapa möjlighetertill en bättre service för ledamöterna utan att detkostar mer pengar. Utskottet instämmer i bedömningeni motionen att det finns skäl att överväga enminskning av antalet ledamöter i . mening bör antalet mandat vara 249.Därför bör med anledning av motion K208delvis (m) som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande minskning av antalet ledamöteri riksdagenatt med anledning av motion 1998/99:K208 delvis somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.10. Beslutande folkomröstning vidgrundlagsändring (mom. 11-14)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Eftersom beredningen" och slutar med"5-8 (mp) avstyrks" bort ha följande lydelse:I motion K352 yrkande 5 (mp) föreslås att förändring i regeringsformen skall utöver tvåriksdagsbeslut med mellanliggande riksdagsval krävasen beslutande folkomröstning, där en majoritet av deröstande kan godkänna eller förkasta förslaget. Ensådan folkomröstning bör enligt förslaget äga rum isamband med riksdagsvalet. Denna ordning skullestärka grundlagens särställning och tydliggöra attden är svår att förändra och att den står förkontinuitet. Folkets förhållande till konstitutionenblir också tydligare, och en mer allmän demokratiskdiskussion om grundlagen bör komma till stånd.Utskottet instämmer i argumentationen i motionen ochställer sig bakom motionens intentioner. Regeringenbör återkomma till med förslag med detinnehåll som föreslås i motion K352 yrkande 5 (mp).Detta bör som sin mening ge regeringentill känna.I motion K352 yrkande 6 (mp) föreslås attfolkinitiativ avseende folkomröstningar införsinnebärande att om ett sådant initiativ väcks avminst 300 000 röstberättigade skall enfolkomröstning genomföras. Alla frågor av nationellkaraktär utom grundlagsfrågor skall enligt motionensförslag kunna tas upp på detta sätt. Av motionenframgår att 300 000 motsvarar av denationellt röstberättigade. Tanken med krav på ettså stort antal initiativtagare är att man skallundvika att också ställa särskilda krav på en vissdeltagandenivå vid själva folkomröstningen.Namninsamlingen skall enligt motionen ske under enperiod på högst tolv måndaer. Om möjligt skallfolkomröstning ske kring exakt den fråga som legattill grund för namninsamlingen. Utskottet finnerargumenten för en sådan ordning som föreslåsövertygande och vill i sammanhanget erinra om att enliknande regel om folkinitiativ finns på detkommunala området. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag med det innehåll som föreslåsi motion K352 yrkande 6 (mp). Detta bör riksdagenmed anledning av motionen i denna del ge regeringentill känna.I motion K352 yrkande 7 (mp) föreslås att i ennationell folkomröstning skall endast alternativenja, nej och blankröst få förekomma. Utskottet anseratt detta är en eftersträvansvärd ordning ochställer sig bakom motionens yrkande. Regeringen böråterkomma till med förslag i enlighet medmotionens förslag. Detta bör ge regeringentill känna.I motion K352 yrkande 8 (mp) föreslås att det föralla former av nationella folkomröstningar skallvara tillfyllest för ett vinnande alternativ att detuppnår enkel majoritet bland de röstande. Regeringenbör återkomma till med förslag i enlighetmed intentionerna i motion K352 yrkande 8 (mp).Detta bör ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 11-14 bort haföljande lydelse:11. beträffande beslutande folkomröstning vidgrundlagsändringatt med anledning av motion 1998/99:K352 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. beträffande initiativ till nationellfolkomröstningatt med anledning av motion 1998/99:K352 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.13. beträffande regler om frågealternativ inationella folkomröstningaratt med anledning av motion 1998/99:K352 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.14. beträffande majoritetsregel om utfallet avnationella folkomröstningaratt med anledning av motion 1998/99:K352 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.11. Införande av bestämmelse omstatsministerns avgång efter val tillriksdagen (mom. 15)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "I motionerna" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:I motionerna K213 (mp) och K241yrkande 1 delvis (c)anförs att den sittande regeringen oavsettvalutgången bör avgå efter ett allmänt val. I denförstnämnda motionen föreslås att hosregeringen begär förslag till ändring avregeringsformen i enlighet härmed. I c-motionenföreslås att hos regeringen begär attfrågan utreds. Enligt utskottets mening finns detskäl att överväga ett alternativ till den nuvarandeordningen innebärande att det krävs en formellmisstroendeförklaring för att tvinga en regering somt.ex. har svårt att få stöd för sin politik attavgå. bör med anledning av motion K213(mp) och med bifall till motion K241 yrkande 1delvis (c) begära att regeringen låter utredafrågan.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande införande av bestämmelse omstatsministerns avgång efter val till riksdagenatt med anledning av motion 1998/99:K213 och medbifall till motion 1998/99:K241 yrkande 1 delvissom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. Införande av bestämmelse omstatsministerns avgång efter val tillriksdagen (mom. 15)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "I motionerna" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:I motionerna K213 (mp) och K241 yrkande 1 delvis(c) anförs att den sittande regeringen oavsettvalutgången bör avgå efter ett allmänt val. I denförstnämnda motionen föreslås att hosregeringen begär förslag till ändring avregeringsformen i enlighet härmed. I c-motionenföreslås att hos regeringen begär attfrågan utreds. Enligt utskottets mening finns detskäl att överväga ett alternativ till den nuvarandeordningen innebärande att det krävs en formellmisstroendeförklaring för att tvinga en regering somt.ex. har svårt att få stöd för sin politik attavgå. bör med anledning av motion K241 (c)och med bifall till motion K213 (mp) begära attregeringen återkommer till med ett förslagtill ändring av regeringsformen i det här aktuellaavseendet.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande införande av bestämmelse omstatsministerns avgång efter val till riksdagenatt med anledning av motion 1998/99:K241 yrkande 1delvis och med bifall till motion 1998/99:K213som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.13. Lagrådsgranskning av förslag tilländring av grundlag (mom. 16)Per (), (), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Med hänvisning" och slutar med "K 328yrkande 11 (fp)" bort ha följande lydelse:I motion K328 yrkande 11 (fp) föreslås att Lagrådetäven skall kunna granska förslag till ändring avgrundlagarna. Enligt motionärerna är grundlagarnainte så politiskt känsliga att de inte är lämpligaatt granskas av Lagrådet och att Lagrådets tekniskasynpunkter är väl så värdefulla i det aktuellaavseendet som i fråga om övrig lagstiftning.Utskottet instämmer i vad som anförs i motionen ochanser liksom motionärerna att de nuvarande reglernabör ändras. Detta bör med bifall tillmotion K328 yrkande 11 (fp) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande lagrådsgranskning av förslagtill ändring av grundlagatt med bifall till motion 1998/99:K328 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.14. Information om grundlagarna (mom. 29)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 28börjar med "Enligt utskottet" och slutar med"motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:I partimotion K327 (v) föreslås att hosregeringen begär förslag till en informationsinsatsom grundlagar. Motivet till detta är attkunskaperna om de svenska grundlagarna inte är varesig breda eller djupa och att skolans undervisningförefaller summarisk. Därför krävs en bredinformationsinsats i skolorna och samhället iövrigt. Utskottet delar motionärernas mening attregeringen bör ges i uppdrag att ta fram förslagtill en sådan informationsinsats. Detta börriksdagen ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande information om grundlagarnaatt med bifall till motion 1998/99:K327 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.15. Ändring i kommunallagen av regler ombeslutsfattande i vissa fall (mom. 32)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "En förändring" och slutar med "yrkande 6(mp)" bort ha följande lydelse:I motion Bo23 yrkande 6 (mp) föreslås att enbestämmelse införs i kommunallagen innebärande attvissa betydelsefulla kommunala beslut skulle krävakvalificerad majoritet, t.ex. två tredjedelar av deröstande eller två beslut med enkel majoritet medett mellanliggande kommunalval. Enligt motionen börprincipen om självstyrelse kompletteras medkrav på att vissa viktiga beslut med långsiktigaeffekter och som i praktiken är oåterkalleliga -t.ex. utförsäljning av kommunala bolag eller andrastrategiskt viktiga verksamheter - inte snabbt kandrivas igenom av små och tillfälliga majoriteter.Utskottet instämmer i motionärernas synpunkt att detvore intressant att utreda för- och nackdelar medden i motionen föreslagna ordningen, vilket skullekunna ske i anslutning till andra diskuteradeförändringar av kommunallagen. Detta bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande ändring i kommunallagen avregler om beslutsfattande i vissa fallatt med bifall till motion1998/99:Bo23 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Särskilt yttrandeUtredning avseende opinionsundersökningar(mom. 31)Per () anför:I mp-motion A719 yrkande 3 framhålls attopinionsundersökningar och väljarbarometrarfått ett oproportionerligt stort utrymme imassmedierna och politikers och därmed också iallmänhetens medvetande. Partiernas politik ochvisioner riskerar att komma i skymundan. Jagbeklagar att utskottsmajoriteten inte funnittillräckligt starka skäl att ge sitt stöd tillmotionens yrkande. vill jag framhållaatt opinionsmätningarna i deras olika skepnaderär ett stort samhällsproblem som kanerodera grunden för den politisk-demokratiskaopinionsbildningen. Jag noterar också attexperterna framgår av reciten anser att åtskilliga avdagens opinionsmätningar har negativa effekterför demokratins funktionssätt. De tror inte attbranschens intresse för att motverkaopinionsmätningarnas avarter är tillräckligtstort för att en självsanering skall komma tillstånd. Därmed återstår enligt min mening baraatt statsmakterna i linje med motionensintentioner utreder frågan och övervägeråtgärder av olika slag för att stävja enfelaktig utveckling.