bet · GM01KrU6 · 1999-04-13 00:00:00 — I betänkandet behandlas motioner om museifrågor,lokalfrågor samt konstfrågor. Samtliga motioner harväckts under allmänna motionstiden hösten 1998.Motionsförslag om myndighetsstrukturen påmuseiområdet, inrättande av nya museer m.m., stödtill museijärnvägar samt gratis entréavgifter påmuseer för barn och ungdom avstyrks. Likaledesavstyrks förslag om ett Foto-Sesam-projekt för attbevara foto och film.Med anledning av två motionsförslag föreslårutskottet att gör ett tillkännagivandetill regeringen om att det i kommandebudgetpropositioner kort bör anges hur stor del avföregående års bidrag till olika statligakulturinstitutioner som använts till att betalahyreskostnader.Ett motionsyrkande med förslag att regeringen skallges i uppdrag att utreda behovet av kultur- ochsamlingslokaler avstyrks. Utskottet avstyrker ävenen begäran att skall ges i uppdrag att seöver frågan om ökade möjligheter att få bidrag tillhjälpverktyg för hörselskadade i lokaler som användsför kulturarrangemang.Vidare avstyrks ett motionsyrkande som syftar tillatt barn och ungdomar skall ha god tillgång tillrepetitionslokaler.Med hänvisning till de reguljära formerna förstatens förvärv av konst genom Statens konstrådavstyrks två motioner om en staty över Konung respektive ett minnesmärke över den svenskesoldatens insatser i fredens och humanitetenstjänst.Utskottet avstyrker också motionsyrkanden som rörbeslutsprocessen vid Statens konstråds inköp avkonst, statens helhetsansvar för estetiska och andravärden vid statliga upphandlingar samt ettprinciputtalande om estetisk utsmyckning vidinfrastruktursatsningar.Till betänkandet har fogats åtta reservationer ochtvå särskilda yttranden. 1998/99:Kr206 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att rädda EF Language tilleftervärlden.1998/99:Kr207 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett föridrott.1998/99:Kr217 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär att Boverketges i uppdrag att se över frågan om hjälpverktyg förhörselskadade i lokaler som används för olikakulturarrangemang.1998/99:Kr220 av m.fl. (m) variyrkas att ger regeringen i uppdrag attundersöka möjligheterna att förverkligaönskemålen om en staty föreställande framlidneGustav VI i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Kr221 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett minnesmärke över densvenske soldatens insatser i fredens tjänst.1998/99:Kr223 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om inrättandet av s.k.kompetensmuseer.1998/99:Kr225 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett Bildens och ungdomenshus i /99:Kr226 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omprojektet /99:Kr231 av () vari yrkas attriksdagen ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett forsknings- och utställningscentrum iGöteborg.1998/99:Kr248 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om hjulångarenErik Nordevalls bärgning och framtida förvaring iett museum.1998/99:Kr250 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om museijärnvägarnasbetydelse,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attmuseijärnvägarna i inom ramen för detsamlade anslaget tillförsäkras ett ekonomiskt stöd.1998/99:Kr255 av m.fl. (m) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om redovisning avkulturinstitutionernas lokalförsörjning ochhyreskostnader.1998/99:Kr268 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ett Foto-Sesam.1998/99:Kr273 av m.fl. (c) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett Foto-Sesam.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att hyrorfortsättningsvis skall redovisas separat,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att värna ochtillgodose barns och ungdomars tillgång till egnarepetitionslokaler för deras estetiska utövningar,33. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ibeslutsprocessen rörande gemensam konst i störreomfattning än involvera medborgarna,34. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om etthelhetsansvar vid upphandling för att säkerställaestetiska och andra kvaliteter,39. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att av dentotala investeringskostnaden skall avsättas tillestetisk utsmyckning vid infrastruktursatsningar.1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas26. att i enlighet med vad i motionenanförts ger regeringen i uppdrag att utreda ochåterkomma med förslag till hur de statligakonstinköpen kan ske närmare människorna där konstenskall verka,32. att i enlighet med vad i motionenanförts ger regeringen i uppdrag att utredaförutsättningarna för barns och studerandesmöjligheter till fritt inträde på statsstöddamuseer,36. att beslutar att uppdra åt regeringenatt utreda behovet av kultur- och samlingslokaler ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:Kr506 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skapandet av ettnationellt fotbollsmuseum i . Myndighetsstrukturen på museiområdetDen splittrade strukturen på museiområdet behandlasi motion Kr223 (m).Enligt motionären har regeringens ovilja att skapaen ny och grundläggande museistruktur negativaåterverkningar på hela museiväsendet.Rollfördelningen mellan ochRiksantikvarieämbetet när det gällerstatsbidragsfördelning till länsmuseerna måste få enslutlig lösning. Svårigheterna för museer med andrahuvudmän än staten och landstingen eller för nyamuseer att komma in i det ekonomiska systemet ärstora och förvärras genom att en tydlig struktursaknas. I motionen föreslås därför att de nuvarandebeteckningarna centralmuseum och ansvarsmuseumavskaffas och att regeringen skall få i uppdrag attutarbeta ett förslag som innebär att ett antalkompetensmuseer utses på olika områden. Dessakompetensmuseer skulle - oberoende av huvudmän - fåi uppdrag att utgöra nav inom sina respektiveverksamhetsområden och att fördela statsbidrag.Utskottet som under föregående behandladeen motion av delvis likartat innehåll hänvisar tillden då lämnade utförliga redogörelsen för de olikaställningstaganden som gjorts av Musei- ochKulturutredningarna då det gäller ansvarsmuseirollenoch museistrukturen och till de uttalanden somgjorts av regeringen i denna fråga dels i 1996 årskulturproposition, dels i budgetpropositionen för år1998.Här kan i stark sammanfattning nämnas attregeringen kulturproposition uttalade attstrukturen på museiområdet borde utvecklas så attregeringen skulle få bättre underlag för överblickoch styrning. Vidare kan nämnas att regeringen ibudgetpropositionen för anmälde att det inomKulturdepartementet pågick en översyn avorganisationsstrukturen inom kulturområdet och attöversynen skulle kunna komma att påverka struktureninom museiområdet.Utskottet underströk vid 1997/riksmöteangelägenheten av att museiväsendet får en tydligarestruktur så att möjligheterna för regeringensstyrning och effektivisering inom sektornförbättras. Utskottet utgick från att de frågor somframförts i den då behandlade motionen skullebeaktas i översynsarbetet (bet. 1997/98:KrU7 s.2-3).Utskottet kan konstatera att det avbudgetpropositionen för framgår att demuseipolitiska frågorna, t.ex. omansvarsmuseirollen, fortfarande bereds inomRegeringskansliet (prop. 1998/99:1 utg. omr. 17avsnitt 11.3).Utskottet vill i detta sammanhang erinra om attKulturrådet i sitt budgetunderlag för år2000-2002 uttalat att det inom museiområdet saknasett forum för mer kvalificerade diskussioner imuseifrågor. Strukturen inom museiområdet, med ettstort antal aktörer varav många är relativt små,torde enligt bedömning inte kunna ledatill att ett sådant forum spontant kan bildas. Ettsådant behov har påtalats från flera håll, anförKulturrådet som också framhåller att bristen påsamarbete hämmar utvecklingen. anser sigkunna spela en viktig samordnande roll för attfrämja de centrala, regionala och lokala museernasmöjligheter att exempelvis arbeta med frågorkopplade till samlingarna, utvecklingen avutställningsmediet, ökad tillgänglighet,digitalisering, museipedagogik och konstbildning.Detta samordningsarbete förutsätts bedrivas i närasamarbete med museerna, bl.a. genom inrättandet aven referensgrupp, anför Kulturrådet.Utskottet förutsätter att regeringen i sin pågåendeöversyn av bl.a. museistrukturen beaktar sådanafrågor som aktualiserats i motion Kr223 (m) och ävenöverväger de synpunkter som framförts i Kulturrådetsbudgetunderlag. Något särskilt initiativ frånriksdagens sida med anledning av motion Kr223 (m) ärinte påkallat. Motionen avstyrks således.Inrättande av nya museer m.m.Principiella ställningstaganden imuseifrågorUtskottet har vid ett flertal tillfällen redovisatde principiella ställningstaganden som utskottetgjort i museifrågor (senast i bet. 1997/98:KrU7 s.7). Ställningstagandena innebär i korthetatt det i princip "" inte bör inrättas flercentrala museer, dvs. statliga museer eller med dem jämställdamuseer,att det i allmänhet inte finns skäl för att göra enklassificering av museerna i landet eller att bedöma om ettmuseum har större eller mindre riksintresse,att länsmuseerna i viss utsträckning kan avlasta de statligamuseerna dokumentationsuppgifter genom att inom speciellaämnesområden ta ansvar för en hela riket omfattande insamling,att, i den mån insatser behöver göras på ett insamlingsområdesom inte i tillräcklig grad uppmärksammats eller heltförbisetts, detta i första hand får ske inom den rådandemuseiorganisationens ram, exempelvis genom riktade insatser,att det ankommer på regionala eller lokala intressenter attinrätta avdelningar inom ett länsmuseum och lokala museer.Utskottet har även uttalat att när initiativ tillnya museer m.m. tas är det initiativtagarnas ansvaratt investeringar och drift kan finansieras (bet.1995/96:KrU1 s. 19).Ett idrottshistoriskt museum i MalmöI motion Kr207 (m) föreslås att ett nationelltmuseum för idrottshistoria skall skapas i Malmö.Utskottet avstyrkte under föregående ettyrkande liknande det nu aktuella med hänvisning tillovan nämnda principiella ställningstaganden (bet.1997/98:KrU7 s. 8).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Utskottet erinrar i sammanhanget om att det finnsidrottsmuseer av skiftande storlek med kommuner ochföreningar som huvudmän på ett flertal platser ilandet, bl.a. i . Vidare bör nämnas attStiftelsen under åren1992-1997 haft utställningslokaler i iStockholm. Planer på att flytta museet tillTennispaviljongen nära har måstskrinläggas. I avvaktan på att museet skall kunnaflytta in i nya lämpliga utställningslokaler iStockholm arbetar museipersonalen bl.a. med attproducera utställningar till olika museer ochutställningslokaler i landet. Här kan nämnas attmuseet samarbetar med Kungl. om enutställning av idrottsaffischer och med Nordiskamuseet om en utställning om idrottens historia somskall öppnas . Vidare kan nämnas att museethar viss informationsverksamhet, främst blandskolorna i , och vissdepositionsverksamhet.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr207 (m).Ett fotbollsmuseum i DegerforsAv motion Kr506 (v) framgår att fotboll är enkulturyttring som engagerar de flesta i Degerforskommun. I kommunen finns ett fotbollsmuseum sombelyser Degerfors IF:s historia. Yrkande 1 imotionen syftar till att ett nationelltfotbollsmuseum skall inrättas i kommunen.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandetunderstryka den stora betydelse som utövandet avolika idrotter har haft och har för många orter iSverige och att vissa idrotter på en del platserförknippas intimt med den lokala historien. Andraorters historia kan på liknande sätt vara domineradeav t.ex. en stor arbetsplats som haft betydelse intebara lokalt och regionalt utan för hela landet. Detkan t.ex. gälla ett mentalsjukhus, en industri elleren gruva. Det är givetvis av stor betydelse inteminst för den lokala identiteten att föreftervärlden bevara sådan historia och sådanaminnen.Utskottet hänvisar till de principiellaställningstaganden som refererats i det föregåendeoch som bl.a. innebär att det i princip "förnärvarande" inte bör inrättas fler centrala, dvs.statliga, museer eller med dem jämställda museer.Vidare bör det ankomma på initiativtagarna attansvara för att investeringar och drift kanfinansieras i den mån initiativ tas till inrättandeav nya museer.Vad utskottet anfört innebär att böravslå motion Kr506 (v) yrkande 1.Hjulångaren i motion Kr248 (fp) syftar till atthjulångaren som ligger på Vätternsbotten skall bärgas och bevaras för framtiden i ettmuseum. Byggnader lämpade för ett sådantmuseiprojekt finns i , där fartygets maskinerbyggdes på 1800-talet.Liknande motionsförslag har tidigare behandlats avutskottet vid olika tillfällen, senast våren 1997.Utskottet framhöll då att det inte ankommer påriksdagen att ta ställning till frågan om projektetkan förverkligas (se bet. 1996/97:KrU6). Utskottethar inte funnit anledning att ändra sittställningstagande.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionen.Bildens och i bakom motion Kr225 (c) anför att det pånationell nivå saknas ett fotomuseum som beskriverden fotografiska bilden och fototeknikens utvecklingfrån 1800-talets mitt och framåt. Inom Sundsvallskommun pågår ett projekt, kallatBildens hus. Bildens hus skall inrymma ettfotomuseum, som skall rikta sig till allamedborgare, men speciellt till . Enviktig målgrupp för museet är ungdomen i ,som skall ha museet som en fritidsresurs.Motionsförslaget syftar till att ett Bildens ochungdomens hus i skall bli ett nationelltfotomuseum.Utskottet erinrar om att i sinegenskap av nationellt ansvarsmuseum för svenskkulturhistoria har ett ansvar för kulturhistoriskfotografi. Museet har på det fotografiska områdetsom målsättning att utveckla, samordna och stödjaden kulturhistoriska bilden inom museivärlden,tillhandahålla och förmedla expertkunskaper, bedrivautvecklingsarbete, undervisa och initiera samverkanoch samordning mellan museer och andrainstitutioner. har i sina samlingarca 4 miljoner fotografier, positiv och negativ.Motivmässigt har insamlingsområdet av traditionberört svenskt liv och arbete. Fotosamlingar avvarierande omfattning finns också på de statligtstödda, regionala museerna.Vidare kan nämnas att har ansvar förden moderna bildkonsten och konstnärlig fotografisamt att i , som ärspecialmuseum inom området teknik- ochindustrihistoria, har samlingar som belyserfotografihistoriens tekniska utveckling, bl.a. enspecialsamling av fotografier och kameror.Utskottet konstaterar att satsningar från statenssida har gjorts och görs inom det insamlingsområdesom behandlas i den aktuella motionen, nämligen detfotografiska. Enligt utskottets uppfattning ankommerdet på de lokala och regionala intressenterna attbesluta om och ta ansvar för hur man skall gå vidaremed projektet att inrätta ett fotomuseum iSundsvall. bör således inte ta någotinitiativ med anledning av motion Kr225 (c).Motionen avstyrks.Museum Vandalorum i VärnamoI motion Kr226 (s) redovisas att Stiftelsen i som drivs av Smålandskonstnärsföbund har en rik utställningsverksamhetmed 10-15 utställningar och en betydandesamling nutida konst av Smålandskonstnärer. ram har planer utarbetats på att inrättaett forum för konstnärer och formgivare, kallatMuseum Vandalorum. Det nya museet skall speglasamtidskonsten med särskild hänsyn till den samtidaindustridesignen. Motionen synes syfta till attstaten skall stödja projektet.Utskottet erinrar om att en särskild utredarenyligen tillkallats av regeringen för att klarläggadet statliga åtagandet på formgivnings- ochdesignområdet. Av direktiven till utredningenframgår vilka satsningar som görs föratt främja en god utveckling inom svensk formgivningoch design, t.ex. vid i ochRöhsska museet i och att ett statligt stödlämnas till Föreningen som under åren1999-2001 har ett nationellt uppdrag på formområdet.Utredaren skall bl.a. överväga och lämna förslagtill hur musei- och utställningsverksamheten påformgivnings- och designområdet kan och börutvecklas med hänsyn till behovet av att skapa enslagkraftig mötesplats för samtida formgivning ochdesign. I bedömningen skall såväl de statliga somicke-statliga verksamheterna på området ingå.Utredningsarbetet skall vara avslutat den 1 mars2000 (dir. 1999:9).Enligt utskottets uppfattning bör utredningensresultat inte föregripas. Utskottet vill tilläggaatt - i enlighet med vad som anförts i detföregående - det bör ankomma på initiativtagarnatill nya museer att finna vägar att finansierainvesteringar och drift för det nya museet.Riksdagen bör således inte ta något initiativ medanledning av motion Kr226 (s), som avstyrks.Ett nationellt forsknings- och utställningscentrum iGöteborgAv motion Kr231 (fp) framgår att det under en längretid funnits tankar på att inrätta ett emigranternashus i . I motionen framhålls att Göteborgockså alltid har haft en betydande invandring.Regeringen bör, menar motionären bakom motionen, fåi uppdrag att utreda förutsättningarna för attinrätta ett nationellt forsknings- ochutställningscentrum om immigration och emigration iGöteborg.Föreningen med säte i emigrationsforskning bl.a. inomforskningsprojektet som skallbelysa hur emigrationen från påverkade denstora utvandrarhamnen . Inom projektets ramsamarbetar föreningen med i ,universitets historiska institution,i ochEmigrantregistret i . Verksamheten vidSvenska i , som delvisfinansieras med medel från nämnd förenskilda arkiv, är främst inriktad på forskning ochdokumentation om svensk emigration. även migrationsforskning isamarbete med i . Institutet haräven utställningsverksamhet. Även verksamheten vidEmigrantregistret i finansieras till en delgenom arkiv vid Riksarkivet.Då det gäller immigrationsforskning kan nämnas denverksamhet som bedrivs vid iBorås, en ideell organisation, vars syfte är attfungera som informations- och dokumentationscentrumdå det gäller invandrar- och flyktingfrågor. centrum i Botkyrkanämnas. Stiftelsen har till uppgift att bygga upp enkunskapsbas kring det mångkulturella samhälletshistoria, vilket bl.a. innebär att man på olika sättförsöker spegla hur invandringen förändrar i och Mångkulturelltcentrum i finansieras delvis överKulturdepartementets utgiftsområde, anslaget A 2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete.Vidare bör nämnas att har ett övergripande ansvar för svenskkulturhistoria.Utskottet anser att det är angeläget att så viktigaföreteelser som emigrationen från och immigrationentill speglas i museers och i andrainstitutioners verksamhet. Ett viktigt inslag i denstatliga museipolitiken är att museerna inom sinarespektive insamlingsområden genom utställningar ochpå annat sätt skapar debatt omkring kulturarvetsdemokratiska funktioner, vilket torde inkluderateman om t.ex. kulturell bakgrund.Utskottet hänvisar i övrigt till sina i detföregående refererade principiellaställningstaganden, som bl.a. innebär att det iprincip "" inte bör inrättas flercentrala museer, dvs. statliga museer eller med demi statsbidragshänseende jämställda museer.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr231 (fp).EF LanguageEnligt vad som sägs i motion Kr206 (m) måste Statenssjöhistoriska museer bevara någon tävlingsbåt frånvår tid. Förslaget i motionen syftar till attsegelbåten skall bevaras föreftervärlden.Som framgår av utskottets tidigare principiellaställningstaganden som redovisats i det föregåendefår, i den mån insatser behöver göras på ettinsamlingsområde, detta i första hand ske inom denrådande museiorganisationens ram. Utskottetkonstaterar således att myndigheten museer - i likhet med övriga statligamuseer och utifrån för museet uppställda mål - självavgör vilka nyförvärv som skall göras tillsamlingarna vid de tre museer som ingår imyndigheten. Utskottet avstyrker därmed motion Kr206(m).MuseijärnvägarInvesteringsstöd ur behållningen från särskildalotterier, anordnade för kulturella ändamål, harutgått till museijärnvägar /81.De första åren fördelades bidrag för ändamålet avregeringen. Fr.o.m. /85 prövarKulturrådet frågor om statsbidrag enligtförordningen (1984:579) om statsbidrag tillmuseijärnvägar. får enligtbestämmelserna i förordningen besluta om atttilldela en sammanslutning eller en stiftelse somdriver en museijärnväg statsbidrag. Statsbidrag kanlämnas till större investeringar vid en museijärnvägom sammanslutningen eller stiftelsen i väsentligutsträckning själv bidrar till investeringen genommedlemmarnas egen arbetsinsats och verksamheten iövrigt i huvudsak finansieras genom biljettintäkter,överskott av varuförsäljning och liknande samt genomstöd från kommuner och landstingskommuner.Av budgetunderlag för åren 2000-2002framgår att rådet med stöd av ovannämnda förordning har fördelat medel tillmuseijärnvägar och att s.k. lotterimedel har kunnatdisponeras för ändamålet. harKulturrådet emellertid inte erhållit någralotterimedel från regeringen, varför stöd tillmuseijärnvägar inte har kunnat beviljas.I motion Kr250 (fp) framhålls att många ideellamuseiföreningar gör ett uppoffrande ochbeundransvärt arbete för att levandegöra den kultur-och industrihistoria som forna tiders järnvägar ochjärnvägsmaterial representerar. Motionären bakommotionen anser att det är besvärande att regeringenupphört att överföra lotterimedel till ,vilket tidigare gjort det möjligt för dem som drivermuseijärnvägarna att utföra sin uppgift. Motionärenföreslår att skall ge regeringen i uppdragatt åter tillföra dessa för statskassansmå medel, så att museiföreningarnas verksamhet inteäventyras (yrkandena 1 och 2).Utskottet konstaterar att värdefulla insatser görsav många eldsjälar på kulturarvsområdet, inte minstdå det gäller att ta till vara detindustrihistoriska arvet, till vilket ävenkommunikationssystemen - och därmed museijärnvägarna- enligt utskottets mening bör räknas. Utskotteterinrar om att en satsning på industrisamhälletskulturarv skall påbörjas under innevarande år ochpågå t.o.m. . Medlen, vilka under entreårsperiod uppgår till sammanlagt 24,5 miljonerkronor, anvisas under anslaget G 2 Bidrag tillkulturmiljövård. En särskild utredare har haft iuppdrag att utreda och lämna förslag till formernaför och den närmare inriktningen av denna satsning.Förslagen bereds inomKulturdepartementet.Utskottet beklagar att det överskott avtraditionella lotterier som anordnas av ABSvenska Spel till förmån för kulturella ändamål ärförhållandevis begränsat och att regeringen därförbedömt att det inte är möjligt att överföra medeltill . Som redovisats är det såledesregeringen som beslutar om dessa lotterimedelsanvändning.Utskottet kan inte finna att det är motiverat attriksdagen skall ta något initiativ i frågan. Medhänvisning till det anförda avstyrks motion Kr250(fp).Fråga om gratis inträde på museer för barnoch studerandeI motion Kr275 (v) yrkas att regeringen skall få iuppdrag att tillsätta en utredning omförutsättningarna för barns och studerandesmöjligheter att gå gratis på museer (yrkande 32).Utskottet som vid tidigare tillfällen - senast vidföregående - behandlat liknande yrkandenerinrar om att ett av de kulturpolitiska målensyftar till att kulturpolitiken skall verka förallas möjlighet till kulturupplevelser. Liksomtidigare anser utskottet att de statliga ochstatsunderstödda institutionerna självfallet bör haen prispolitik som gagnar detta mål. Det bör liggaockså i de angivna institutionernas och andraoffentligt stödda institutioners eget intresse attha en prispolitik som i ett längre perspektiv ledertill att de kan hålla kvar och om möjligt öka sinpublik.