bet · GM01NU8 · 1999-03-11 00:00:00 — understryksatt den förnybara energi- och elproduktionen måstefå ekonomiska incitament för att långsiktigt kunnastå för en växande andel av Sverigesenergiförsörjning.Vissa kompletterande uppgifterSkogsstyrelsen har genomfört enmiljökonsekvensutredning för skogsbränsle sompublicerades (Miljökonsekvensbeskrivning, MKB, förskogsbränsleuttag, asktillförsel och övrignäringskompensation, Rapport 1:1998). Medutgångspunkt från denna studie har Skogsstyrelsenutarbetat rekommendationer för bränsleuttag och förnäringskompensation. Rekommendationerna omfattarsåväl krav på naturhänsyn som effekter pånäringsbalans genom askåterföring ochkväveavlastning.I verksamhetsplan för år 1999redovisas (s. 81) projekt om bioenergins roll ienergiförsörjningssystemet, som pågår ellerplaneras. Ett projekt går ut på att se på villkorenför uthållig produktion av biobränslen frånskogsmark, och ett annat är inriktat på attklarlägga betingelserna för produktion avenergiskog. Ett tredje projekt har ett mersystemsammanhållet synsätt i syfte att bl.a. ökakunskapen om bioenergisystemets alla delar och attutveckla metoder för analys och utvärdering avsådana system. Ett fjärde projekt som nämns byggerpå ett samarbete mellan ,, och Sverigeslantbruksuniversitet, där berörda myndighetertillsammans finansierar och genomför en skogligkonsekvensanalys, SKA 99, i syfte att uppdateraunderlaget för bedömning av virkesuttagen och förberäkning av skogsbränsletillgången.Utskottets ställningstagandeNär utskottet behandlade motsvarande motionsyrkandeni det energipolitiska betänkandet (bet.1996/97:NU12 s. 79) framhölls att det behövs ökadkunskap om de begränsningar av uttaget avbiobränslen som krävs för att miljömålen i skogenskall kunna uppnås. Som exempel på viktigaforskningsområden nämndes frågorna om resurser,ekonomi och miljöpåverkan i delar avbiobränslekedjan, inklusive hantering ochnyttiggörande av askor. Enligt utskottets bedömningär det viktigt att ökningen avbiobränsleanvändningen i energisektorn kan ske i ensådan takt att miljö- och hälsomässiga konsekvenserkan beaktas. Utskottet vill understryka vikten avatt den utbyggnad av biobränslebaserad kraftvärmesom ingår i omställningsprogrammet genomförs på ettmiljöacceptabelt sätt. Den lagstiftning och deregler som finns för den aktuella typen avanläggningar bedömer utskottet vara en god grund föratt utbyggnaden kan ske miljöanpassat. Någonsärskild miljökonsekvensutredning finner utskottetinte påkallad; den miljöbevakning som från olikautgångspunkter utförs av myndigheter inom energi-,miljö- och skogssektorerna samt frånforskarsamhället säkerställer att den bevakning aveffekterna på skogen som efterlyses i motionerna1998/99:N228 (m) och 1998/99:N241 (kd) kommer attbli utförd. Med det sagda avstyrks de nämndamotionerna i här berörda delar.I motion 1998/99:N320 (s) framhålls de möjlighetersom finns för att utnyttja skogsråvara föruppvärmning, elproduktion och tillverkning avfordonsbränslen. Utskottet delar denna bedömning; nyteknik kommer att utvecklas inom bioenergiområdet,vilket ger förutsättningar för nya former förenergiproduktion och skapar nyasysselsättningstillfällen i de delar av landet som har hög arbetslöshet. Dock finner utskottet inteanledning att nu ta ställning till huruvida ettkompetenscentrum inom bioenergiområdet av det slagsom motionärerna efterlyser skall inrättas. Enbedömning måste göras av de befintliga resurser somi dag finns inom t.ex. högskolan och vilkamöjligheter som finns att etablera ett samarbete idessa frågor med näringslivet och berörda kommuner.Betydande resurser satsas också på bioenergifrågornainom ramen för det energipolitiskaomställningsprogrammet. Vidare har regeringen föravsikt att i en forskningspolitiskproposition lämna förslag till om bl.a. deprinciper som skall vara styrande för avvägningenmellan den s.k. sektorsforskningen och denuniversitetsanknutna forskningen.Med det sagda avstyrker utskottet här berördamotionsyrkanden.Vattenfall AB m.m.MotionernaEnligt motion 1998/99:N228 (m) skall ABvara ett strikt affärsmässigt bolag som deltar ikonkurrensen på jämbördiga villkor med andrakraftproducenter. Det är ett stort steg tillbaka,sägs det, att tilldela vad regeringenkallar en strategisk roll i omställningsarbetet ochatt därmed politisera företagets ledning;förtroendet för företaget skadas och risk finns föratt konkurrensen på energimarknaden snedvrids.Motionärerna uttrycker farhågor för att en alltmerpolitiskt styrd energimarknad och en ökad politiskkontroll över det största energiföretaget leder skadlig intressesammanblandning. I motionenbegärs därför ett uttalande av attVattenfall även fortsättningsvis skall bedriva sinverksamhet självständigt och på affärsmässigagrunder samt att hos regeringen skallbegära förslag om att ägandet i företaget breddas.I motion 1998/99:N239 (c) åberopas att ABönskar en europeisk domstolsprövning av lagen omkärnkraftens avveckling. Den nämnda lagen tillämpasalltså för tillfället på ett privat energiföretag,men inte på som ägs av staten och sominnehar hälften av den svenskakärnkraftsproduktionen. Motionärerna anser attVattenfall - i likhet med de tyska kraftbolagen - nubör upprätta en avvecklingsplan för sin kärnkraft.Regeringen kan, sägs det, genom ägardirektiv ellerändring i bolagsordningen se till att så sker.De senaste årens utveckling på elmarknaden med enkoncentration till allt färre aktörer är mycketoroande och skapar ett sårbart samhälle, anförs deti motion 1997/98:N23 (mp). Motionärerna vill attsmåskaliga elproducenter skall få möjligheter attkonkurrera med de stora elbolagen. I motionenförespråkas att staten sprider sitt ägande, t.ex.genom att innehav av vattenkraftverksäljs till de landsting som återfinns inom deområden där produktionsenheterna är belägna. Ensådan åtgärd skulle enligt motionärerna skapa eneffektivare konkurrens. Den skulle vidare stärka deregioner som , enligt vad som framförs imotionen, mer eller mindre får se sig skövlade pådenna naturresurs.Utskottets ställningstagandeI motion 1998/99:N228 (m) begärs ett uttalande avriksdagen att även fortsättningsvis skallbedriva sin verksamhet självständigt och på affärs-mässiga grunder samt att hos regeringenskall begära förslag om att ägandet i företagetbreddas. Utskottet har vid tidigare tillfällen (bet.1996/97:NU12 s. 46 och bet. 1997/98:NU2 s. 24)anfört att det är av avgörande betydelse attVattenfall har en energipolitisk roll när det gälleratt aktivt medverka i omställningen avenergisystemet. Bolaget, som svarar för ungefär 50 %av elproduktionen, har en strategisk funktion idetta omställningsarbete. I långsiktigautvecklings- och investeringsplaner intarutvecklingen av ny ekologisk elproduktionsteknik ochinvesteringar i el- och värmeproduktion frånförnybara energislag viktiga roller. Men samtidigthar utskottet understrukit vid nämndabeslutstillfällen att det för ett företag somVattenfall som verkar på en konkurrensutsattmarknad, och som har i huvuduppgift att på etteffektivt sätt producera och leverera el till sinakunder, är viktigt att de energipolitiskt motiveradeinsatserna görs inom ramen för kraven påaffärsmässighet. Bolagets beslut om satsningar påutveckling av ny elproduktionsteknik ochinvesteringar i el- och värmeproduktion frånförnybara energislag måste därför baseras på attVattenfall kan uppfylla marknadsmässiga avkastnings-och utdelningskrav i sin verksamhet. Vad beträffarägarfrågan har utskottet ansett att börförbli i statlig ägo; någon breddning av ägandet iföretaget är inte aktuell. Utskottet har alltså inteändrat uppfattning i de frågor som aktualiseras imotion 1998/99:N228 (m), vilken följaktligenavstyrks i här berörda delar.Utskottet vill erinra om - med anledning av vad somsägs i motion 1998/99:N239 (c) - att den s.k.avvecklingslagen omfattar samtliga som inneharrätten enligt kärntekniklagen att driva enkärnkraftsreaktor för att utvinna kärnenergi; såockså . Av lagen framgår att vid avgörandeav när en reaktor skall tas ur drift skall hänsyntas till reaktorns geografiska läge. Detta harinneburit att regeringen med stöd avavvecklingslagen beslutat att återkalla de tidigaretillståndsbesluten att driva . Riksdagenhar ställt sig bakom utskottets uppfattning att ettvillkor för avställning av den andra reaktorn iBarsebäcksverket är att bortfallet av elproduktionkan kompenseras av ny elproduktion och en minskadanvändning av elektricitet. Vidare skall riksdagenges möjlighet att pröva att förutsättningarna förstängningen av denna reaktor är uppfyllda. Ibeslutet har också sagts att före innevarandemandatperiods utgång skall beslut fattas om hur denfortsatta avställningen av kärnkraftsreaktorer skallgenomföras. I avvecklingslagen uttalas attomställningen skall genomföras på ett sätt som gördet möjligt att tillförsäkra svensk industri ochsamhället i övrigt elektricitet på internationelltkonkurrenskraftiga villkor. Mot denna bakgrund ochmed den mångfald av avvägningar som skall göras inomenergipolitiken - som enligtvad som sagts har en särskild roll i detenergipolitiska omställningsarbetet - finnerutskottet det inte lämpligt att ålägga Vattenfallatt upprätta en särskild, egen avvecklingsplan försina kärnkraftsreaktorer. En sådan avvecklingsplanförutsätter fasta tidpunkter för nedtrappning av denkärntekniska verksamheten och det vore missriktatmed de förutsättningar som gäller förenergipolitiken att påtvinga en sådanstrategi. Med det sagda avstyrks motion 1998/99:N239(c).Vidare finner utskottet att det inte kan anses varaändamålsenligt - som föreslås i motion 1997/98:N23(mp) - att staten säljer sina vattenkraftstillgångartill de norrländska landstingen. En sammanhållningav dessa krafttillgångar ger bättre effektivitet iproduktionen och därmed lägre elpriser. Det är idetta sammanhang också viktigt att påminna om attden norrländska energiproduktionen ivattenkraftverken numera avyttras i konkurrens medt.ex. finsk och norsk produktion. Konkurrensenmellan enskilda landsting i skulle enligtutskottets mening vara otillräcklig för att påverkaelpriserna, utan prisnivån för konsumenten avgörs ihögre grad av effektiviteten i olika europeiskaländers energiproduktion som i konkurrens möts på enöppen energimarknad. Med det sagda avstyrks motion1997/98:N23 (mp) i här aktuell del.NätavgifterMotionenI motion 1998/99:N312 (s) konstateras att elkundenendast kan påverka den del av elkostnaden som hänförsig till elförbrukningen. Övriga komponenter ikostnaden - nätavgift och skatter - är ej påverkbaraför den enskilde konsumenten. Motionärerna påpekaratt nätföretagens verksamhet efter avregleringen ären monopolverksamhet och att elkunderna måste betalade nätavgifter som innehavaren av nätkoncessionenfastställer. skall, sägs det,granska nätföretagens verksamhet i syfte attkontrollera att de inte utnyttjar sinmonopolsituation och tar ut oskäliga nätavgifter avsina kunder. I motionen hänvisas till enrikstäckande undersökning som Bostadsbranschensavgiftsgrupp genomfört. Syftet med granskningen varatt se hur olika typer av avgifter påverkarhyresnivån för en normalstor (80 m²) lägenhet. Närdet gäller nätavgifterna blev resultatet, enligtmotionärerna, att den differens som noterades mellanden högsta och den lägsta nätavgiften i landetmotsvarar en hyresskillnad på fördenna lägenhetstyp. Utfallet av undersökningenvisar, menar motionärerna, att många nätföretag intedrivs rationellt eller att intäkterna frånnätverksamheten inte stannar inom nätföretaget.Slutsatsen i motionen är att den kontroll avnätverksamheten som utövas av inteär tillräcklig. En motsvarande redovisning lämnasockså av fjärrvärmetaxornas variation i landet. Ävenhär påvisas stora kostnadsskillnader sommotionärerna betecknar som helt oacceptabla. Imotionen föreslås - i syfte att främja kundensställning - att skall ges enförstärkt roll att påverka verksamheten inom de tvånämnda monopolen med sikte på att få till ståndsänkta nätavgifter och fjärrvärmetaxor.Vissa kompletterande uppgifterReglering av nätverksamhet i ellagen (1997:857)syftar till att säkerställa att nätverksamhetbedrivs effektivt och rationellt, samt attnätföretagens monopolställning inte missbrukas.Enligt lagen skall tarifferna för nätverksamhet varaskäliga och utformade på sakliga grunder. Med sakliggrund avses att de skall vara objektiva och icke-diskriminerande. Skälighetsprövningen skall baseraspå de intäkter och kostnader som kan hänföras tilldet aktuella koncessionsområdet. Allmänt sett äröverföring av el (nätverksamhet) en kapitalintensivverksamhet med höga fasta kostnader. Skäligheten inättariffer och andra villkor för nättjänster somett nätföretag tillämpar prövas av nätmyndigheten.Denna myndighetsfunktion låg inledningsvis påNärings- och teknikutvecklingsverket (), menöverfördes till i samband med attdenna myndighet inrättades år 1998.Energimyndigheten rapporterar i samråd medSvenska kraftnät, ,och till regeringenom utvecklingen på elmarknaden. Den tredjeredovisningen avlämnades . Dåöverlämnades rapporten på elmarknaden1998, där erfarenheterna från bl.a. nätverksamhetenbeskrivs. I den sistnämnda rapporten sägs bl.a. attnätavgifterna visar på en ojämn utveckling i landet;sänkta avgifter förekommer, liksom avgiftshöjningar.Det konstateras att det föreligger betydandeskillnader i nättariffer mellan nätföretagen. Blandannat har hushållskunder med låg elförbrukning fåttvidkännas höjda avgifter. Denna utveckling beror på,skriver , att det pågår ensuccessiv ombalansering av avgiftsstrukturen på såsätt att lägenhetskunder och villakunder utanelvärme får betala mer i förhållande till andrakundkategorier. En viktig förklaring till detta ärskillnader i kundtäthet mellan företagen. Därutöverfinns dock enligt rapporten betydandeavgiftsskillnader mellan nätföretag med likvärdigafysiska förutsättningar. Erfarenheterna har visat,sägs det, att den metod för skälighetsbedömning somanvänds av nätmyndigheten inte är tillräckligtändamålsenlig för att nå snabba resultat i fråga omtillsyn av nätavgifternas skälighet. Mot dennabakgrund har under hösten 1998initierat projekt för att utveckla metodiken förbåde uppföljning och tillsyn av nätföretagen. Detena projektet syftar till att öka möjligheterna tillinsyn vad gäller kostnader och prestationer i syfteatt åstadkomma bättre förutsättningar förjämförelser mellan nätföretagen. Det andra projektetsyftar till att granska alternativatillsynsmodeller, bl.a. med avseende på hurbegreppet skälig nättariff skall kunnaoperationaliseras. Resultatet av detta arbete väntasunder . En översyn och utvärdering avtillsynen av nätverksamhet är planerad attgenomföras som en del i uppföljningen avelmarknadsreformen. Ett viktigt syfte är attanalysera behovet av förändringar av regelverket ochorganisationen för tillsynen för att därigenomsäkerställa att nätverksamhet bedrivs effektivt ochatt rationaliseringspotentialen tas till vara. Denärmare formerna och tidpunkter för den planeradeöversynen och utvärderingen har ännu intefastställts, men arbetet kommer enligt uppgiftsannolikt att inledas under år 1999.Vad gäller fjärrvärme förekommer också enligtrapporten en betydande spridning i taxorna mellanföretagen. Det kan finnas flera orsaker tillspridningen. Företagens förutsättningar att bygga utoch bedriva fjärrvärmeverksamhet varierar beroendepå bl.a. lokala omständigheter, tidpunkt förinvestering i fjärrvärmeverksamhet ochfinansieringsprinciperna. Detta kan ge upphov tillkostnadsskillnader. I samband med att det nyaregelverket för elmarknaden infördes tillkom vissasärregler för fjärrvärmeverksamhet, vilkainnebar bl.a. att produktion ochdistribution av fjärrvärme som bedrivs iprivaträttslig form undantogs från självkostnads-och likställighetsprinciperna. I rapporten sägs attdet kan finnas anledning att följa prisutvecklingenpå fjärrvärme då många fjärrvärmeföretag ingår i enkoncern tillsammans med ett elhandelsföretag.Elhandelsbolaget i koncernen kan, skriverEnergimyndigheten, potentiellt subventioneras avfjärrvärmen, då det finns betydligt störremöjligheter att ta ut högre priser inomfjärrvärmeverksamheten, eftersom överföringen avfjärrvärme är ett naturligt monopol på samma sättsom nättjänsten. För fjärrvärme finns för närvarandeingen prisreglering.Utskottets ställningstagandeInledningsvis vill utskottet - med anledning av vadsom sägs i motion 1998/99:N312 (s) - påminna om attdet sker en fortlöpande, årlig uppföljning avutvecklingen på elmarknaden. Den senaste rapportenavlämnades . Där konstateras att detföreligger betydande skillnader i nättariffer mellannätföretagen. Även om en viss positiv utveckling kanspåras mot lägre avgiftsnivåer hos vissa nätföretagtalar de skillnader som påvisas i rapporten - och iden undersökning som omnämns i motion 1998/99:N312(s) - för vikten av en fortsatt god tillsyn övernätverksamheten. Utskottet välkomnar detutvecklingsarbete som har initierats hosEnergimyndigheten i syfte att förbättra metodikenför både uppföljning och tillsyn av nätföretagen.Resultatet av detta arbete väntas under år 1999.Vidare noterar utskottet planerna på att genomföraen översyn och utvärdering av tillsynen avnätverksamhet, detta som en del i den fortlöpandeuppföljningen av elmarknadsreformen. Syftet meddetta arbete är att analysera behovet avförändringar av regelverket och organisationen förtillsynen för att därigenom säkerställa attnätverksamhet bedrivs effektivt och attrationaliseringspotentialen tas till vara.Vad gäller fjärrvärmetaxorna kan det finnas en riskför övervältringseffekter på konsumenterna i sambandmed ett förväntat prisfall på den rörligaelkostnaden . På samma sätt somgäller för avgiftssättningen för nätverksamheten börtaxeutvecklingen på fjärrvärmen följas; här harKonkurrensverket en viktig roll att spela iövervakningen av att de företag som har kontrollöver prissättningen inte missbrukar sin dominerandeställning på marknaden. Detta leder till attutskottet vill erinra om - både vad gällernätverksamheten och skeendet inom fjärrvärmesektorn- att det måste ankomma på regeringen att noggrantfölja utvecklingen inom dessa två områden och vidtaerforderliga åtgärder om utvecklingen så föranleder.Med det sagda avstyrker utskottet motion1998/99:N312 (s).Kärnkraftsreaktorerna och millennieskiftetMotionenI motion 1998/99:N301 (mp) uttalas att effekterna aven allvarlig incident eller ett reaktorhaveri isamband med övergången mellan två sekel och de tvååren 1999 och 2000 måste vägas mot kostnaderna somföljer av att stoppa kärnkraftverken under de timmarsom omgärdar detta årsskifte. Motionärernasbedömning är att riskerna för felfunktion i någotdrift- eller säkerhetspåverkande datorsystem ärväsentligt större vid omslaget till årtalet 2000 ännormalt. Därför begärs det i motionen att regeringenskall vidta nödvändiga åtgärder för att stoppa desvenska kärnkraftsreaktorerna under årsskiftet1999/2000. Utgångspunkten för resonemanget är atteffektbehovet under från nyårsafton till nyårsdagen bedöms vara lägre änunder normala vinterdygn. Många energikrävandeindustrier bör, anförs det, kunna stoppas förplanerat underhåll . Dennödvändiga energitillförseln kan, menarmotionärerna, tillgodoses med vattenkraftkompletterad med normal krafttillförsel frånkraftvärmeverk under de aktuella ; någrakondenskraftverk och gasturbiner kan därutöverhållas i beredskap för att gå i drift.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen utfärdade en förordning(1997:30) om översyn av statliga myndighetersinformationssystem . Enligtförordningen skall myndigheterna analysera vilkatekniska anpassningar som behöver göras införövergången i de informationssystem somär av väsentlig betydelse för egen eller andrasverksamhet. Myndigheter som utövar tillsyn - somt.ex. - skall ocksåenligt förordningen redovisa en bedömning avanpassningsarbetet inom tillsynsområdet. Avförordningen framgår (6 §) att anpassningarna i deinformationssystem som är av väsentlig betydelse föregen eller andras verksamhet skall ha genomförts,kontrollerats och godkänts av myndigheten senast den1 . Om myndigheten på förhand finner attden inte kan uppfylla detta krav skall enredovisning lämnas till regeringen omgående, docksenast den 31 mars 1999.Statskontoret har regeringens uppdrag attfortlöpande följa upp myndigheternasanpassningsarbete och varje halvår lämna en samladbedömning till regeringen. I ett regeringsbeslut ijuni 1998 uppdrog regeringen - på grundval av enhalvårsrapport från Statskontoret - åt särskiltutpekade myndigheter med ansvar för samhällsviktigafunktioner att inom sina ansvarsområden noggrantfölja anpassningsarbetet, analysera och bedömaeventuella risker för allvarliga störningar ochöverväga åtgärder för att säkerställa säkerheten iverksamheten . De aktuellamyndigheterna var ,, ,, , ,, , och . Iuppdraget sades att de aktuella myndigheterna skullelämna en första redovisning av sina bedömningar ochåtgärder till regeringen och till Statskontoretsenast . Regeringen avser attdärefter överväga kompletterande åtgärder ochanvisningar inför de redovisningar som skall lämnasden och 1 oktober 1999.I rapporten (1998:29) Läget i 10 samhällsfunktioner(Lägesrapport 6) bedömer Statskontoret de inkomnarapporterna. Analysen visar, enligt Statskontoret,att säkerheten enligt bedömningen är högst vad avserkärnkraften och de finansiella tjänsterna och lägstvad avser luftfart, sjöfart, räddningstjänst,järnvägstrafik och telekommunikationer. Funktionenkärnkraftssäkerhet omfattar de fyra svenskakärnkraftsproducenternas tolv reaktorer. I denunderlagsrapport (SKI-PM 98:26) som Statenskärnkraftinspektion levererade som svar påregeringens uppdrag sades bl.a. att det inteförväntas att skall innebära etthot mot reaktorsäkerheten. Om ett kraftverk intebedöms säkert kommer det att stängas av, vilket i såfall innebär bortfall av produktionskapacitet. Avrapporten framgår att dokumentationen om arbetetkommer att studeras på plats vid inspektioner.Förelägganden bedöms inte behövas. Av desammanfattningar av arbetsläget vid kraftbolagen somingår i rapporten framgår att dessa kommer att tafram beredskapsplaner för fram till år2000 (och andra kritiska tidpunkter). Åtgärdervidtas också för att minimera risker för yttrestörningar som påverkar reaktorsäkerhet ochtillgänglighet.Av regeringens skrivelse 1998/99:40 med enlägesrapport om IT-omställningen i samhället införår 2000 sägs bl.a. att anpassningsarbetet i huvudsakbedrivits på ett tillfredsställande sätt. Arbetetbör dock, menar regeringen, påskyndas för att säkraatt prövning och verifiering av systemen hinnergenomföras. Skrivelsen avses att tas upp tillkammarbehandling (bet.1998/99:TU4).I januari 1999 avlämnade Statskontoret en nylägesrapport (1999:2) - Skiftet (lägesrapport 7) - där det bl.a. sägs att flertaletmyndigheter är försenade i sitt arbete med provningoch säkring . Av rapporten framgår attarbetet går långsammare än beräknat. Bland demyndigheter som Statskontoret menar skall ägnassärskild uppmärksamhet märks bl.a. Svenska kraftnätoch . Vad gäller den sistnämndamyndigheten fick den i uppdrag av regeringen inovember 1998 att bedöma risker och överväga behovav åtgärder inom sektorerna för försörjning medfjärrvärme, petroleumprodukter och naturgas isamband med IT-omställningen inför år 2000.Utskottets ställningstagandeAv den lämnade redogörelsen framgår att Statenskärnkraftinspektion gör bedömningen att detinstundande inte förväntas innebäranågot hot mot reaktorsäkerheten. Det sägs också attom ett kraftverk inte bedöms säkert kommer det attstängas av. Kraftbolagen avser också att ta framberedskapsplaner för /2000 och andrakritiska tidpunkter både före och efter dettaårsskifte. Utskottet konstaterar att kärnkraften avStatskontoret - som har regeringens uppdrag attövervaka myndigheternas anpassningsarbete - bedömsvara den verksamhet som har den högsta säkerhetenvad gäller funktionaliteten i datasystemen inför detnya årtusendet.Mot denna bakgrund är det utskottets bedömning attdet inte föreligger några skäl för att överväga enstängning av reaktorerna över det nämnda årsskiftetpå det sätt som begärs i motion 1998/99:N301 (mp).Utskottet avstyrker därmed motionen.