bet · GM01JuU27 · 1999-05-04 00:00:00 — Samtyckekrävs inte för överförande av verkställigheten.Sverige har tillträtt två inom Europarådetutarbetade konventioner på området, konventionen ombrottmålsdomars internationella rättsverkningar(brottmålsdomskonventionen) och konventionen omöverförande av dömda personer(överförandekonventionen). Överförandekonventionenskiljer sig från brottmålsdomskonventionen bl.a. påså sätt att den förutsätter den dömdes medgivandetill överförandet. Lagen (1972:260) ominternationellt samarbete rörande verkställighet avbrottmålsdom (internationella verkställighetslagen)bygger på dessa konventioner.Överförandekonventionen har kompletterats med etttilläggsprotokoll som bl.a. innebär attstraffverkställighet skall kunna överföras utan dendömdes samtycke, när domen innehåller ett beslut omutvisning. Protokollet har varit öppet förundertecknande . FörutomSverige har bl.a. , , ochTyskland undertecknat protokollet.Överförande av straffverkställighet kan i vissafall ske också med stöd av andra internationellaöverenskommelser. Vidare kan regeringen, enligt 3 §internationella verkställighetslagen, om det finnssynnerliga skäl, för visst fall träffaöverenskommelse med främmande stat om överförande avstraffverkställighet.Här kan nämnas att det i (artiklarna 67-69) finns regler som innebär attstraffverkställighet kan överföras mellanmedlemsstaterna, när den dömde genom att fly tillsitt hemland undandrar sig straffet. Sådanöverföring kan ske utan den dömdes samtycke.Utskottet har vid flera tillfällen tidigarebehandlat likartade motionsyrkanden (se bet.1994/95:JuU16 s. 13 f med där gjorda hänvisningar).Vid dessa tillfällen har utskottetsammanfattningsvis ansett att borde arbetaför att överförande av straffverkställighet börkunna ske utan den dömdes samtycke. Något initiativfrån sida har dock inte ansettsnödvändigt.När utskottet senast behandlade frågan konstateradeutskottet att den internationella utvecklingen lågväl i linje med vad utskottet tidigare hade uttalati frågan. Utskottet utgick i sammanhanget från attregeringen vidtog de åtgärder som erfordrades föratt innehållet i tilläggsprotokollet tillöverförandekonventionen skulle kunna genomföras.Utskottet ville dock i sammanhanget erinra om attsituationer finns när det inte är ett svensktintresse att verkställigheten sker utomlands, t.ex.i fallet om en utlänning i dömts till ettlångt fängelsestraff för narkotikabrott och det ärrealistiskt att räkna med en betydande nedsättningav straffet om det får avtjänas i hemlandet (bet.1997/98:JuU19 s. 22 f).Frågan om överförande av straffverkställighet utanden dömdes samtycke bereds iRegeringskansliet. En proposition beräknas kommaunder hösten.Enligt utskottets mening finns det inte anledningatt föregripa det pågående beredningsarbetet.Utskottet avstyrker motion Sf622 i nu behandlad del.Ersättning för fysisk träning under häktningstidenI motion Ju501 (m) begärs att häktades rätt tillersättning för fysisk träning inom ramen förprogramverksamheten tas bort.Enligt 5 § lagen (1976:371) om behandlingen avhäktade och anhållna m.fl. följer att den som ärhäktad, om möjligt, skall erbjudas arbete ellerannan därmed jämförlig sysselsättning underhäktningstiden. För den sysselsättning somtillhandahålls den häktade skall ersättning utgåenligt de bestämmelser som meddelas av regeringeneller den myndighet regeringen bestämmer.Föreskrifter om ersättningen till intagna i anstaltoch häkte meddelas enligt 38 § KvaF och 7 §förordningen (1976:376) om behandling av häktadem.fl. Dessa tas in iKriminalvårdsverkets författningssamling. Förnärvarande pågår en översyn av bestämmelserna. kommer att meddelas under året.Ersättning för fysiska aktiviteter utgår endast omde ingår i programverksamhet som är strukturerad,schemalagd och personalledd. Ersättning utgår alltsåendast undantagsvis, t.ex. när den intagne är idålig kondition på grund av missbruk och därför är istort behov av fysisk träning.Utskottet konstaterar inledningsvis att en översynav föreskrifterna om ersättningen till intagna ianstalt och häkte pågår. Utskottetutgår från att vid dennaöversyn finner en ändamålsenlig avvägning mellanolika intressen. Enligt utskottets mening är detknappast lämpligt att bestämmer i vilkaenskilda situationer ersättning skall utgå.Utskottet avstyrker motion Ju501. beträffande en ny verkställighetslagatt avslår motion 1998/99:Ju917 yrkande 16,res. 1 (m)2. beträffande möjligheterna tillsysselsättning på anstalternaatt avslår motionerna 1998/99:Ju904 yrkande 24,1998/99:Ju907 yrkande 10 och 1998/99:Ju913yrkande 16 (delvis),res. 2 (m, kd)res. 3 (v, fp)3. beträffande behandlingen av psykisktstördaatt avslår motion 1998/99:Ju918 yrkande 17,res. 4 (mp)4. beträffande behandling av män sombegått vålds- eller sexualbrottatt avslår motion 1998/99:A810 yrkande 22,res. 5 (m, kd, c, fp)5. beträffande användningen av medicinskbehandling av sexualbrottslingaratt avslår motionerna 1998/99:Ju904 yrkande 29 och1998/99:Ju913 yrkande 18 (delvis),res. 6 (m)6. beträffande utvärderingen avbehandlingsmetoderatt avslår motion 1998/99:So462 yrkande 9,res. 7 (fp)7. beträffande disciplinåtgärder förlivstidsdömdaatt avslår motionerna 1998/99:Ju904 yrkande 28 och1998/99:Ju913 yrkande 18 (delvis),res. 8 (m)8. beträffande rymningaratt avslår motionerna 1998/99:Ju904 yrkande 25 och1998/99:Ju913 yrkande 17 (delvis),res. 9 (m)9. beträffande placeringen avfängelsedömda kvinnoratt avslår motionerna 1998/99:Ju904 yrkande 23 och1998/99:Ju913 yrkande 16 (delvis),res. 10 (m)10. beträffande behandlingsinnehållet förkvinnoratt avslår motion 1998/99:Ju907 yrkandena 2 och 7,res. 11 (v)11. beträffande resurser till kvinnligaintagnaatt avslår motion 1998/99:Ju907yrkande 8,12. beträffande jämställdheten inomkriminalvårdenatt avslår motion 1998/99:Ju507 yrkande 5,13. beträffande barn med frihetsberövadeföräldraratt avslår motion 1998/99:Ju509 yrkandena 1 och 3,14. beträffande permissionsregler m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ju904 yrkandena 26och 27 och 1998/99:Ju913 yrkande 17 (delvis),res. 12 (m)15. beträffande elektronisk övervakningvid utslussningatt avslår motionerna 1998/99:Ju505 och1998/99:Ju907 yrkande 11,res. 13 (kd, v, c, fp)16. beträffande frigivningsförberedelseratt avslår motion 1998/99:Ju907 yrkandena 14 och15,res. 14 (v)17. beträffande kostnadsansvaret vid § 34-placeringatt avslår motionerna 1998/99:Ju502, 1998/99:Ju507yrkande 3 och 1998/99:Ju907 yrkande 16,res. 15 (m, kd, c, fp)18. beträffande beslutanderätten avseende§ 34-placeringaratt avslår motion 1998/99:Ju504,19. beträffande närhetsprincipenatt avslår motionerna 1998/99:Ju509 yrkande 5 och1998/99:Ju907 yrkande 6,res. 16 (kd, v, c)20. beträffande särskilda avdelningar förinterner med utvisningsbeslutatt avslår motion 1998/99:Ju907 yrkande 9,21. beträffande utvisning ochstraffverkställighetatt avslår motion 1998/99:Sf622 yrkande 2,res. 17 (m)22. beträffande ersättning för fysiskträning under häktningstidenatt avslår motion 1998/99:Ju501.res. 18 (m)den 4 maj 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), IngvarJohnsson (s), (), (), (), (m),(), (), HelenaFrisk (s), (), (), (), (),(c), (), () och (). En ny verkställighetslag (mom. 1)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Regeringen har i och för sig uppgivit att den harför avsikt att på nytt överväga frågan om en nyverkställighetslag. Detta är inte tillräckligt. Vianser att regeringen skall ta initiativ utredning med uppdrag att lämna förslag till enny lagstiftning. Då det finns ett stort pedagogisktvärde med att förse en nystraffverkställighetslagstiftning med ett namn somöverensstämmer med lagstiftningens syfte, nämligenatt ange de regler som skall gälla för hurfängelsestraff skall verkställas, bör den nya lagenbenämnas fängelselagen.Det bör ankomma på regeringen att vidtaåtgärder med anledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande en ny verkställighetslagatt med anledning av motion 1998/99:Ju917 yrkande 16som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 1.2. Möjligheterna till sysselsättning påanstalterna (mom. 2)(), (), (), (), () och () anför:Vi anser att det är av stor betydelse attfängelsetiden används till något meningsfullt. Dettabör ske så långt det är möjligt utan att syftet medfängelsestraffet går förlorat.Bland dem som tas in på anstalt finns det många sominte kan läsa och skriva och som aldrig har haft enanställning. Möjligheten till grundläggandeskolutbildning och arbete inom kriminalvården är enförutsättning för att dessa personer skall ha enrimlig chans till en ny start efter avtjänat straff.Med vårt budgetförslag hade det funnits tillräckligaresurser för bl.a. detta ändamål inomkriminalvården. Förslaget godkändes dock inte avriksdagen. Det får nu ankomma på regeringen attföreslå tillräckliga resurser i nästabudgetproposition. Detta är en förutsättning för attfängelsetiden skall kunna användas till någotmeningsfullt.Det ankommer på regeringen att vidta erforderligaåtgärder enligt vad vi nu anfört med anledning avhär aktuella yrkanden i motionerna Ju904, Ju907 ochJu913.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande möjligheterna tillsysselsättning på anstalternaatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju904yrkande 24, 1998/99:Ju907 yrkande 10 och1998/99:Ju913 yrkande 16 (delvis) som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ireservation 2.3. Möjligheterna till sysselsättning påanstalterna (mom. 2)(), () och SiwPersson (fp) anför:Vi anser att en viktig fråga för att möjliggöra enåteranpassning till samhället är utbildning. Enmycket stor del av internerna saknar grundläggandekunskaper och har läs- och skrivsvårigheter. Det ärdärför viktigt att ge de intagna möjlighet attkomplettera sina kunskaper. Utbildningen inomfängelserna måste även i andra avseenden utvecklas.Inte minst gäller detta möjligheterna tillhögskolestudier genom t.ex. distansutbildning. Deinterner som har förutsättningar för högskolestudierbör ges möjlighet till detta, eftersom det påverkaråteranpassningen positivt. Det ankommer påregeringen att vidta erforderliga åtgärder i syfteatt stödja och öka intresset för alla former avutbildning. Detta bör med anledning avmotionerna Ju904, Ju907 och Ju913 som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande möjligheterna tillsysselsättning på anstalternaatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju904yrkande 24, 1998/99:Ju907 yrkande 10 och1998/99:Ju913 yrkande 16 (delvis) som sin meningger regeringen till känna vad som anförts ireservation 3.4. Behandlingen av psykiskt störda (mom. 3)() anför:Många av de intagna inom kriminalvården lider avnågon form av psykisk störning. Med rätt behandlingskulle dessa personer kunna bryta sig ur missbrukoch kriminalitet, vilket bl.a. skulle medföra attantalet återfallsbrott skulle kunna minskas.Möjligheterna till vård och behandling för intagnamed psykiska störningar är begränsade.Lösningen på problemet är dock inte att döma flertill rättspsykiatrisk vård, utan i stället börbehandlingsprojekt startas ute på fängelserna.Kognitiva behandlingsmetoder skall härvid utvecklasför att lära de intagna att hantera livet utanförfängelset. I dessa bör bl.a. ingå strategier för attlära sig att bemästra hotfulla situationer. Dekognitiva behandlingarna måste kompletteras medmissbruksbehandling och allmänt psykosocialt stöd.Självklart krävs även en adekvat medicinskbehandling.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av vad jag nu anfört.Jag anser att utskottets hemställan under moment 3bort ha följande lydelse:3. beträffande behandlingen av psykiskt stördaatt med bifall till motion 1998/99:Ju918 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 4.5. Behandling av män som har begått vålds-eller sexualbrott (mom. 4)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:Vi anser att män som på olika sätt våldfört sig påkvinnor måste få en möjlighet att bearbeta sinaproblem. Strafftiden för dessa män skall därföranvändas för behandling genom bl.a. psykoterapi ochgruppterapi. Genom sådana åtgärder kan återfall ibrott förebyggas.Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder föratt utvidga möjligheterna till behandling enligt vadvi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande behandling av män sombegått vålds- eller sexualbrottatt med anledning av motion 1998/99:A810 yrkande22 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 5.6. Användningen av medicinsk behandling avsexualbrottslingar (mom. 5)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi utgår från att regeringen inom ramen för detarbete som pågår inom också kommeratt ta ställning till hur den framtida användningenav medicinsk behandling (s.k. kemisk kastrering) avsexualbrottslingar skall kunna utvecklas.Sexualbrottslingar kan som ett led ibehandlingen av sitt brottsliga beteende frivilligtgenomgå sådan behandling. Kriminalvården har dockinte någon möjlighet att ensam besluta om behandlingutan den bestäms och utförs inom ramen för hälso-och sjukvården oavsett om den medicinskabehandlingen påbörjats i frihet eller underverkställighet. Det kan enligt vår uppfattningfinnas skäl att närmare överväga om inte medicinskbehandling i kombination med terapi bör användas merfrekvent inom kriminalvården, särskilt för de fallbrottslingen tidigare avböjt behandling och därefteråterfallit i brott av samma slag. Det får ankomma påregeringen att utreda denna fråga.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5bort ha följande lydelse:5. beträffande användningen av medicinskbehandling av sexualbrottslingaratt med bifall till motionerna 1998/99:Ju904yrkande 29 och 1998/99:Ju913 yrkande 18 (delvis)som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 6.7. Utvärderingen av behandlingsmetoder(mom. 6)() anför:Jag välkomnar att regeringen har för avsikt attutvärdera i vilken utsträckning befintligabehandlingsmetoder är lämpliga och verksamma. Det ärdock enligt min mening viktigt att denna utvärderinggörs av oberoende forskare. Det får ankomma påregeringen att se till att så blir fallet. Vad jagnu anfört bör som sin mening ge regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 6bort ha följande lydelse:6. beträffande utvärderingen avbehandlingsmetoderatt med bifall till motion1998/99:So462 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 7.8. Disciplinåtgärder för livstidsdömda(mom. 7)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Det är enligt vår mening oacceptabelt attlivstidsdömda inte kan åläggas någon direkt kännbardisciplinär bestraffning om de uppför sig illa ellerbegår brott som fängelsestraffetverkställs.För att komma till rätta med problemet kan vi tänkaoss en rad nya åtgärder. Antalet permissioner kanminskas för dem som missköter sig. Vidare börinskränkningar i möjligheten att ta emot besök kunnautgöra en effektiv åtgärd. Slutligen vill vi nämnamöjligheten att införa löneavdrag.Regeringen bör få i uppdrag att utredafrågan om ett nytt system för disciplinåtgärder förlivstidsdömda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 7bort ha följande lydelse:7. beträffande disciplinåtgärder förlivstidsdömdaatt med bifall till motionerna 1998/99:Ju904 yrkande28 och 1998/99:Ju913 yrkande 18 (delvis) som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 8.9. Rymningar (mom. 8)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi anser att det i princip skall vara omöjligt attrymma från de slutna anstalterna. Den borgerligaregeringen satsade påsäkerhetshöjande åtgärder på de tre tyngstaanstalterna, och rymningarna har minskat de senasteåren. De säkerhetshöjande åtgärder som denföregående regeringen investerade i har således gettgod utdelning i form av ökad säkerhet framför alltför allmänheten. Det är angeläget att säkerhetenbibehålls och även ligger på en högnivå. Allmänhetens skyddsintresse måste alltidsättas i främsta rummet. Det åligger regeringen attbevaka dessa frågor och att därvid vidtaerforderliga åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8bort ha följande lydelse:8. beträffande rymningaratt med anledning av motionerna 1998/99:Ju904yrkande 25 och 1998/99:Ju913 yrkande 17 (delvis)som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 9.10. Placeringen av fängelsedömda kvinnor(mom. 9)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi anser att de åtgärder som genomförts avregeringen när det gäller anstaltsplaceringen avkvinnor är steg i rätt riktning. Vi är ocksåpositivt inställda till de riktlinjer somKriminalvårdsstyrelsen har utfärdat och till attytterligare en har inrättats.Enligt vår mening skall emellertid kvinnor och mänaldrig ges möjlighet att avtjäna fängelsestraff påsamma anstalter. Många av de kvinnor som döms tillfängelse har i hela sitt liv dominerats ochutnyttjats av män. Manliga fängelsedömda har intesällan en kvinnosyn som inte är acceptabel i ettsamhälle som ser män och kvinnor som jämlika. Dennakvinnosyn riskerar kvinnorna att utsättas för när deplaceras på blandade anstalter. Härtill kommer attkvinnorna riskerar att utsättas för såväl fysiskasom psykiska övergrepp. Blandade anstalter böralltså inte förekomma. Det ankommer på regeringenatt lägga fram de lagförslag som krävs för attåstadkomma detta. Regeringen måste också se till attdet finns tillräckligt många anstaltsplatser förkvinnor. Detta bör ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9bort ha följande lydelse:9. beträffande placeringen av fängelsedömdakvinnoratt med anledning av motionerna 1998/99:Ju904yrkande 23 och 1998/99:Ju913 yrkande 16 (delvis)som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 10.11. Behandlingsinnehållet för kvinnor(mom. 10)() och () anför:Vi anser att det finns ett klart behov avförändringar när det gällerverkställighetsinnehållet så att det bättre svararmot de behov som kvinnliga intagna har. Detta ärsärskilt viktigt eftersom kvinnor inomkriminalvården har helt andra erfarenheter än män.Kvinnorna har i många fall utsatts för våld ochövergrepp. Många av kvinnorna är också mödrar tillbarn som omhändertagits, vilket skapar speciellaproblem. Dessa skillnader måste beaktas vidutformningen av program m.m. inom kriminalvården.Vad vi nu anfört gör sig även starkt gällande inomfrivården eftersom de flesta kvinnor som döms förbrott döms till en frivårdspåföljd.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10bort ha följande lydelse:10. beträffande behandlingsinnehållet förkvinnoratt med anledning av motion 1998/99:Ju907 yrkandena2 och 7 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i reservation 11.12. Permissionsregler m.m. (mom. 14)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi anser att reglerna om permission måste vararestriktiva. Beslutet om permission bör fattas medutgångspunkt i en för den intagne fastlagd vårdplan.Detta gör sig särskilt starkt gällande föråterfallsförbrytare. I dessa fall måste statensintresse av att skydda medborgarna i samhället vägatyngre än den intagnes intresse av permission.Ett sätt att strama upp permissionerna skulleenligt vår mening kunna vara att använda systemetmed elektronisk övervakning när den intagne befinnersig utanför anstalten. En sådan ordning skulle ävenkunna användas vid frigång. En utvidgning avanvändningsområdet för intensivövervakning bör, somvi ser det, föregås av en försöksverksamhet.Det ankommer på regeringen att vidta erforderligaåtgärder med anledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 14bort ha följande lydelse:14. beträffande permissionsregler m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Ju904yrkandena 26 och 27 och 1998/99:Ju913 yrkande 17(delvis) som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 12.13. Elektronisk övervakning vid utslussning(mom. 15)(), (), YvonneOscarsson (v), (), (c) och () anför:Personer som har dömts till långa fängelsestraff börunder slutet av sin strafftid stegvis kunna slussasut i samhället. Genom en sådan ordning skulle denintagne ges möjlighet att på ett bättre sätt anpassasig till livet utanför fängelset. Detta skulle kunnaske genom en utökad användning av elektroniskintensivövervakning, dvs. i ett s.k. back door-system.Regeringen bör återkomma med förslag tillförsöksverksamhet med elektronisk övervakning enligtvad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 15bort ha följande lydelse:15. beträffande elektronisk övervakning vidutslussningatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju505 och1998/99:Ju907 yrkande 11 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ireservation 13.14. Frigivningsförberedelser (mom. 16)() och () anför:Enligt vår mening bör frigivningsförberedelserpåbörjas redan när den dömde anländer tillfängelset. En omsorgsfullt planerad frigivningmotverkar återfall i brottslig verksamhet. Den dömdemåste bl.a. ges möjlighet och uppmuntras till attförsöka ordna sig bostad och arbete samt att skapasociala kontakter utanför anstalten. Som ett led iarbetet att skapa ett socialt nätverk för den dömdebör det införas en ordning med tillsättande avlekmannaövervakare direkt efter det att enfängelsedom meddelats. Vidare bör det för varjeintagen upprättas en plan för hur detrehabiliteringsarbete som påbörjats inne påanstalten skall fullföljas efter avtjänat straff.Det får ankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder för att åstadkomma detta.Vi anser att utskottets hemställan under moment 16bort ha följande lydelse:16. beträffande frigivningsförberedelseratt med bifall till motion 1998/99:Ju907 yrkandena14 och 15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 14.15. Kostnadsansvaret vid § 34-placering(mom. 17)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:Vi anser att de missbrukare som påbörjatmissbruksbehandling inom kriminalvården bör gesbättre möjligheter att fullfölja påbörjadbehandlingsplan. I annat fall riskerar de resursersom dittills lagts ner på behandlingen att bli tillingen nytta.Tillgången till behandling utanför anstaltförsämras . Med en hårt ansträngd ekonomii många kommuner finns det en risk för attbehandling som bör komma till stånd uteblir eftersomkommunerna inte anser sig ha råd med den. En lösningpå detta skulle vara att låta kriminalvården ta överdet ekonomiska uppdrag att se över dennafråga skall inte redovisas förrän i slutet av år2000. Enligt vår mening är frågan mycket angelägen.Förslag om hur problemet skall lösas bör därförlämnas snarast.Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärdermed anledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 17bort ha följande lydelse:17. beträffande kostnadsansvaret vid § 34-placeringatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju502,1998/99:Ju507 yrkande 3 och 1998/99:Ju907yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 15.16. Närhetsprincipen (mom. 19)(), (), YvonneOscarsson (v), () och GunnelWallin (c) anför:Vi anser i och för sig att det är viktigt att storhänsyn tas till den dömdes behov av vård ochbehandling vid hans placering i anstalt. Störrehänsyn bör dock tas till den s.k. närhetsprincipen.Det är viktigt att den dömde ges möjlighet attvidmakthålla eller bygga upp kontakter med familj,övervakare, arbetskamrater och andra personer i hansnärhet.Det får ankomma på regeringen att vidta de åtgärdersom kan krävas.Vi anser att utskottets hemställan under moment 19bort ha följande lydelse:19. beträffande närhetsprincipenatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju509yrkande 5 och 1998/99:Ju907 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 16.17.