bet · GM01UU11 · 1999-05-06 00:00:00 — Det kan endastskapas av de egna medborgare.Enligt motionärerna bör vad som ovan anförts omövergripande politiska ställningstaganden förpartnerskap med ges regeringen tillkänna.Kristdemokraterna framhåller i kommittémotion1998/99:U8 att deltagande i detinternationella samarbetet för demokrati, säkerhetoch utveckling inte får begränsas till närområdeteller till utan måste ske globalt. I Öst-,Syd-, och finns flertalet av världensfattiga, här finns en svår ekonomisk kris och det ären region som också är svårt drabbad av bådekonflikter och andra kriser.I yrkande 1 framhåller motionärerna att störresatsningar krävs för att uppnå målatt halvera antalet fattiga i världen till år 2015.Sverige bör arbeta för att uppnå detta mål genom ettökat bistånd till inom en större biståndsram.I yrkande 2 anser motionärerna att det svenskautvecklingssamarbetet kan och även bör skebilateralt, i ett utökat samarbete med några av deasiatiska länder som har en relativt stark ekonomi,till exempel och . Sverigesutvecklingssamarbete med bör koncentreras tillett mindre antal sektorer (yrkande 3). Motionärernakräver i yrkande 4 ett tillkännagivande vad gälleruppbyggandet och utvecklingen av demokratiskainstitutioner som i enpartistater måste ske med storförsiktighet. måste ställa krav på att fåfölja utvecklingen av hur dessa institutioner byggsupp och utvecklas och hur de kunskaper vi sökerförmedla används. menar att i ettsådant samarbete måste ställa krav påöppenhet och möjlighet att utvärdera den utvecklingsom följer på våra insatser.I yrkande 5 konstateras att utvecklingssamarbetetnumera ofta består av institutionsuppbyggnad och -utveckling och riktar sig då ofta till myndigheter.Dessa kurser och utbildningar för tjänstemän måstetala klarspråk, med tydliga exempel ur ländernasaktuella verklighet. Motionärerna kräver attrepresentanter för människorättsorganisationer, somväl känner förhållandena i de aktuella länderna, fårdelta i utbildningen.Folkrörelserna har också varit vägledande när det gäller detinternationella engagemanget. Genommissionsverksamhet upprättades förbindelser mellanförsamlingar i och samhällen i ochAsien, kontakter som än är levande.Folkrörelserna och de ideella organisationernasengagemang kan och bör spela en stor roll ikontakterna med människor i . Detta gäller bådei utvecklingssamarbetet och i utvecklingen avdemokrati och respekten för de mänskligarättigheterna. Det är därför angeläget att dessarörelser legitimeras i (yrkande 7). För attdet ska kunna ske måste och detinternationella samfundet betona det civilasamhällets betydelse för utvecklingen, och detsvenska biståndet bör, enligt yrkande 6, i vissafall, huvudsakligen gå via enskilda organisationer.Det är värdefullt med en kontinuitet på debeskickningar i de länder i där harrepresentation. Med tanke på den stora kulturklyftanoch de avsevärda språksvårigheterna när det gällerAsien, krävs än i mer närliggande länderför att få en djup kännedom om landet, dess folk ochförhållanden. Längre perioder i ambassadtjänst idessa länder skulle säkert bidra till vidare ochdjupare kunskaper för tjänstemännen vid respektiveambassad (yrkande 8). I yrkande 9 framhålls sompositivt att de debiteringar som tas ut avambassader för att bistå företag återförs tillutlandsmyndigheter för främjandeinsatser.Debiteringen får dock inte vara så hög att den ledertill att svenska företag missgynnas i konkurrensenmed utländska företag. Det svenska avgiftssystemetbör utvärderas från konkurrenssynpunkt. Lågaavgifter är speciellt nödvändiga för små företag,som annars inte har råd att tillgodogöra sig dessatjänster. Det är positivt att en rådgivande gruppknutits till och motionärerna förutsätter, i yrkande10, att någon representant för de mindre företagenfinns med i denna grupp. har längemotionerat om att projekt-exportsekretariatet skallfå större resurser och noterar att sekretariatet nufått vidgat mandat och större resurser.Sekretariatet har en viktig funktion att fylla ochdet är viktigt att resurserna även fortsättningsvissvarar mot behoven (yrkande 11).I yrkande 12 anförs att har ett särskiltansvar när det gäller utvecklingen i pågrund av sina nära och goda förbindelser med landet.Sverige åtnjuter en avsevärd goodwill på grund avvårt långvariga politiska stöd och genom vårtbistånd. Även om reformer har skett, saknas mycket idemokratiseringsprocessen. Enpartistaten består medalla åtföljande problem för oppositionella. Degrundläggande fri- och rättigheterna skyddas inte.Enligt mening skulle Vietnamlämpa sig utomordentligt väl för ett oberoendegransknings- och utvärderingsuppdrag.Svältkatastrofen i har antagit storaproportioner. har ett särskilt ansvar genomatt vi som enda EU-land har diplomatiskrepresentation i landet och fullgör skyddsuppdragför flera länder. spelar en viss roll genomenskilda organisationer som verkar humanitärt ilandet. FN har vädjat om hjälp vid fem tillfällen.Sverige bör, enligt yrkande 13, undersöka om någotmer kan göras för att komma befolkningen till hjälpoch i yrkande 14 föreslås att en humanitärundersökningsgrupp sänds från FN med ett tydligtmandat att granska vilken hjälp som behövs och ivilken mån den hjälp som ges når fram.I yrkande 15 framhålls att har utvecklatsmycket positivt när det gäller demokrati, mänskligarättigheter och sociala reformer och att landet ärett exempel för andra länder i . börhitta vägar att samverka med iutvecklingssamarbete med andra asiatiska länder.Kristdemokraterna föreslår att tillsammansmed studerar hur så stora framsteg kunnat skeså snabbt i när det gäller respekten förmänskliga rättigheter och demokrati. Dessa rön börsedan kunna användas i gemensamtutvecklingssamarbete.Utskottets övervägandenAsien uppvisar många av de möjligheter, utmaningaroch problem som brukar framhävas som särskiltprioriterade i svensk utrikespolitik på det globalafältet. I skrivelsen 1998/99:61 Framtid med Asien.En svensk Asienstrategi inför 2000-talet presenterarregeringen en politik som syftar till att utvecklaett mer jämbördigt samarbete, partnerskap, mellanSverige och Asien.Utskottet noterar att den form som regeringen valtär skrivelsens och att därför inte har atti beslutsform ta ställning till andra förslag änsådana som framförts motionsvägen. I anslutning tillmotionsbehandlingen kommer utskottet dock i detföljande att mera i detalj beröra olika aspekter påskrivelsens innehåll.Skrivelsen innehåller en bred genomgång av Sverigesbilaterala och multilaterala kontakter med ,och att den ger, enligt utskottets uppfattning, engod grund för diskussion om och bedömning av detsynsätt och den politik som regeringen förespråkar.Utskottet anser att det finns mycket som talar föratt ett sammanhängande politikområde på detta sättgörs till föremål för övergripandepolicyöverväganden.En huvudtes i skrivelsen är att öppna och effektivainstitutioner och livskraftiga civila samhällen ärav avgörande betydelse för ett lands utveckling.Skrivelsen ger, precis som regeringen förespråkar,argument för en bredare svensk politik visavi ,såväl bilateralt som i samarbete med andra.Utskottet anser att det nya förhållningssätt och demetoder som förespråkas i Asienskrivelsen förefallerlämpliga och ändamålsenliga.Sverige har, som en del av EU, relationer medAsien. Det ger vissa begränsningar men viktigare äratt det kan förstärka effekten av vårt agerandepolitiskt, handelsfrämjande och på biståndsområdet.EU:s övergripande Asienstrategi har lagtfast fyra huvudmål, som syftar till att stärka EU:sekonomiska närvaro i : främja internationelltsamarbete och förståelse, bidra tillfattigdomsbekämpning och hållbar tillväxt samt tillatt befästa demokrati och respekten för de mänskligarättigheterna i . Samråd sker ofta även ifrågor som rör medlemsländernas bilaterala agerandei olika länder i . Gemenskapen bedriver genomkommissionen ett betydande utvecklingssamarbete medAsien, som ett komplement till medlemsländernasbiståndspolitik. På samma sätt bedriver kommissionenett arbete för att främja handel och investeringarmellan och . anser att rentexportfrämjande är en nationell angelägenhet. Ettundantag är den tidsbegränsade verksamhet somkommissionen bedriver i . Kommissionen harockså en särskild strategi för miljösamarbete medAsien. EU har härutöver utformat särskildastrategier för att utveckla relationerna medsärskilt betydande partners i . Dit hör iförsta hand , , , Asean samtIndien. Generellt sett har medlemskap i ett förändrat arbetssätt för den svenskautrikesrepresentationen, och givit Sverigeväsentligt förbättrad tillgång till information,bredare kontaktytor och större möjligheter tillinflytande i länderna i Asien.I motionerna, U3 (m) yrkande 1 och U6 (fp) yrkande 1konstateras att utvecklingen i har storbetydelse för den globala ekonomin, och motionärernaförespråkar ett utökat ekonomiskt samarbete, ochökad handel mellan och länderna i Asien.Sverige fäster stor vikt vid det globalasamarbetet, framför allt i egenskap av en aktivmedlem i FN, en stark förespråkare för frihandel ivärldshandelsorganisationen, WTO, och en engageradpartner i internationellt utvecklingssamarbete. I1999 års utrikesdeklaration understryks Sverigesvilja att stärka samarbetet för demokrati, säkerhetoch utveckling i vårt närområde, i hela ochglobalt. Svensk utrikespolitik, stödd på en bredfolklig opinion, präglas av en medvetenhet om attvår säkerhet, trygghet och välfärd är starktberoende av den globala utvecklingen.En av utgångspunkterna för en svensk Asienstrategiär intressen och ansvarstaganden som dekommer till uttryck i vårt internationella agerande.Ett av grundelementen i detta ansvar är att verkaför ekonomisk utveckling genom frihandel, genom attmedverka till att stärka det multilateralaregelverket för handel och investeringar inom ramenför WTO och stödja vidgat medlemskap i denna, ochgenom fortsatt aktiv dialog med de asiatiskaländerna, t. ex. inom ramen för ASEM (Asia-EuropeMeeting).Kina förhandlar om medlemskap i ekonomi blir som en följd av medlemskapalltmer konkurrensutsatt och alltmer beroende avsvängningarna i världskonjunkturen. verkargenom EU för att , och andra asiatiskaekonomier som står utanför WTO möjligtskall bli medlemmar liksom att de ansluts på derätta grunderna. kommer också att verka föratt den nya WTO-rundan skall leda till ytterligarehandelsliberaliseringar. Vad gäller Sydkoreagenomför regeringen en särskildhandelsfrämjande satsning, som bl.a. innefattarbesöksutbyte, utställningar och kulturutbyte.Utskottet ser som positivt om fler svenskahögnivåbesök i genomföras.Därmed anses motionerna U3 (m) yrkande 1 och U6 (fp)yrkande 1 besvarade.I motion U8 (kd) yrkande 1 krävs ett mer omfattandebistånd till genom större biståndsram och i U8(kd) yrkande 3 bistånd till ett mindre antalsektorer. Vidare i U8 (kd) yrkande 6 krävs attbiståndet huvudsakligen, i vissa fall, går viaenskilda organisationer och i yrkande 7 krävslegitimering av folkrörelser och ideellaorganisationer.Biståndet kommer att öka framöver dels som en följdav den av beslutade höjningen avbiståndets andel av bruttonationalinkomsten från 0,till , dels på grund av attbruttonationalinkomsten ökar. En av regeringensprioriteringar för samarbetet med är attbedriva ett fortsatt utvecklingssamarbete pååtminstone dagens nivå.Sverige har bidragit tillkapacitetsutveckling inom centrala områden isamarbetsländernas offentliga förvaltning. Ett alltviktigare syfte med detta stöd har blivit att läggagrunden för ökad öppenhet och demokratisk insyn.Regeringen har i en skrivelse till riksdagenDemokrati och mänskliga rättigheter i Sverigesutvecklingssamarbete (skr. 1997/98:76) presenteratsin politik inom området. Kunskapsöverföring ochinstitutions-uppbyggnad har fått en successivt ökadtyngd i det svenska biståndet, och utskottetkonstaterar att kapacitets- ochinstitutionsuppbyggande föreslås bli en av deviktigaste komponenterna i en framtida svenskAsienstrategi.Biståndet till länder med vilka har ett meromfattande samarbete styrs av landstrategier. Denökade betoningen på mål och resultatstyrning ibiståndet har bl.a. inneburit en koncentration tillfärre samarbetsområden i de enskildamottagarländerna. över harantalet enskilda insatser i mottagarländerna minskatrelativt kraftigt. Enligt vad som framgår avAsienskrivelsen syftar regeringen till att behålladenna huvudinriktning. Utskottet anser detta varalämpligt.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion U8(kd) yrkandena 1 och 3.En internationellt mycket stor andel(uppskattningsvis ) av det svenska biståndet gårgenom folkrörelser och enskilda organisationer ochen betydande del av medlen går till stöd fördemokrati och MR-insatser. Organisationernasegeninsatser är betydande och visar hur viktigt ochomfattande de enskilda organisationernas arbete är,som det är ett uttryck för deras speciellastatus och oberoende. Utskottet konstaterar attregeringen i skrivelsen betonar det civilasamhällets betydelse i utvecklingsprocessen. I Asienkanaliseras det svenska biståndet till ,och huvudsakligen genom enskildaorganisationer och FN-organ. När stoppadebiståndssamarbetet med och efterkärnvapenprovsprängningarna undantogs bistånd viaenskilda organisationer från beslutet.Det civila samhällets centrala roll ifattigdomsbekämpning var ett viktigt tema iutskottets betänkande Fattigdomsbekämpning iSveriges utvecklingssamarbete (bet. 1997/98:UU9).Det konstaterades där att det är viktigt attenskilda svenska organisationer i allt störreutsträckning använder sina kontakter, sin kunskapoch sina nätverk till att stödja framväxten av ettstarkt och pluralistiskt civilt samhälle, som kanföreträda de fattigas intressen och bidra till attge utvecklingssamarbetet en tydlig och bärkraftigfattigdomsinriktning. Det civila samhälletsbetydelse betonas regelmässigt i den dialog omlandstrategier som förs mellan ochmottagarländerna. I de fall det är omöjligt att fåtill stånd ett öppet och förtroendefullt samarbetemed regering och myndigheter i vissa länder och därman bedömer att ett regeringssamarbete inte skullevara lika effektivt bör man låta biståndethuvudsakligen gå via enskilda organisationer.Utskottet anser därmed motion U8 (kd) yrkandena 6och 7 besvarad med vad som ovan anförts.I U3 (m) yrkandena 3 och 4 framhålls vikten av attutveckla samarbetet med på det ekonomiskaområdet och i synnerhet inom forskningsområdet, imotion U6 (fp) yrkande 4 begärs ett utökat samarbeteinom utbildnings- och forskningsområdet och bättresamordning av befintliga resurser och i U4 (m)yrkande 2 begärs förstärkt forsknings- ochutbildningssamarbete med länderna i Stillahavsasien.Utbildning och forskning utgör viktiga inslag i detsvenska utvecklingssamarbetet som alltmer betonarinstitutions- och kapacitetsuppbyggnad. Påutbildningsområdet har tonvikten traditionellt legatpå primärskola, yrkesutbildning ochspecialutbildning, men omfattar den ocksåolika former av högre utbildning och forskning. Attutveckla relationerna till på utbildningensoch forskningens områden är av central betydelse förbreddningen och fördjupningen av relationertill . Utskottet konstaterar att regeringen iskrivelsen betonar att tyngdpunkten i dettasamarbete bör ligga på att skapa flerutbildningsmöjligheter för svenska studenter ochforskare i länderna i Stillahavsasien och att skapafler utbildningsplatser i för studenter ochforskare från Sydasien.Redan i dag finns ett relativt rikt nätverk avrelationer. har under de senastedecennierna upprättat kontakter med ett stort antaluniversitet i , särskilt i och , menockså i viss utsträckning i några av ASEAN-länderna.I framtiden bör det biståndsfinansierade samarbetetutsträckas till fler länder genom forskarinitieratsamarbete mellan institutioner i ochländerna i , bl.a. , , ,och . Det behövs också ett störremått av samverkan mellan högskolor, politiska ochdiplomatiska aktörer, utvecklingssamarbete,näringsliv, folkrörelser och medier. Detta inte baraför att högskolorna skall kunna skapa merändamålsenliga utbildningsprogram, som kantillgodose olika intressenters behov, utan också föratt dra ömsesidig nytta av de olika parternasspeciella profiler och kontaktytor i . Utbytemed förekommer inom ramen för såväl detreguljära utbildningsväsendet som i näringslivetsregi. Regeringen tecknade ett avtalmed om forskningssamarbete och arbete pågår numed att fylla detta avtal med konkret innehåll.Utskottet har inhämtat att en konferens kommer attarrangeras med representanter förRegeringskansliet, berörda myndigheter, universitetoch högskolor och näringslivet. Syftet är attkartlägga befintliga resurser, identifiera behovenoch utröna möjligheterna till framtida samarbete.Utskottet anser motionerna U3 (m) yrkandena 3 och 4,U6 (fp) yrkande 4 och U4 (m) yrkande 2 besvarade medvad som ovan anförts.I U4 (m) yrkande 3 föreslås trepartssamarbete ibiståndet mellan , och länder iAfrika.Att utnyttja erfarenheterna från länder som självanyligen lämnat fattigdomen bakom sig kan, enligtutskottets uppfattning, vara lämpligt i vissa fall.Samarbete i form av triangelsamarbete bör uppmuntrasoch stödjas när så är möjligt. I praktiken har docktriangelsamarbeten varit svåra attgenomföra. Från svensk sida bedrivs vissa försök idenna riktning. Vad som enligt utskottets mening ärväl så viktigt som triangelsamarbete är att deländer som lyckats med sinautvecklingsansträngningar tar sitt ansvar ochpåbörjar en egen biståndsverksamhet.Med det anförda kan motion U4 (m) yrkande 3 ansesbesvarad.På liknande sätt föreslås i U8 (kd) yrkande 2 attasiatiska länder med stark ekonomi kan drivautvecklingssamarbetet med ett svagare asiatisk land.Den del av det svenska utvecklingssamarbetet somsker bilateralt skulle, enligt utskottets mening,kunna tillföras ytterligare en dimension genom ettutökat samarbete med några av de asiatiska ländersom har en relativt stark ekonomi, till exempelTaiwan och . Det är viktigt att samarbetemellan stimuleras, liksom att de nyligenindustrialiserade länderna tar sitt ansvar sombiståndsgivare, både bilateralt och multilateralt.Inom ramen för Sidas internationella kursverksamhetdiskuteras för närvarade ett eventuellttrepartssamarbete med . har sedanflera år tillbaks en nära biståndsdialog med Japanoch har inlett en motsvarande dialog med Sydkorea.Utskottet har också förstått att bl.a.drivit den senare frågan om ett aktivttrepartssamarbete vid den senaste påfyllnaden av denasiatiska utvecklingsfonden.Med det anförda kan motion U8 (kd) yrkande 2 ansesbesvarad.I U5 ( s) yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omreligionsperspektivets betydelse i det framtidaAsiensamarbetet.Utskottet menar att en grundförutsättning för ettkonstruktivt svenskt Asienengagemang är att vårakunskaper om förbättras. Religionens betydelsei de asiatiska samhällena och dess potential sombrobyggare mellan samhällen och kulturer har engiven plats i en sådan kunskapsuppbyggnad.Utskottet delar motionärens synpunkt attAsienskrivelsen i högre grad hade kunnat understrykaperspektivet på religionens roll i utvecklingen avsamarbetet med . I det framtida arbetet med attutveckla en svensk Asienstrategi bör arbetet därförkompletteras med förstärkt kunskapsinhämtning omreligionens betydelse och roll och hur detta kanförbättra vårt partnerskap med . De svenskafolkrörelsekontakterna bör också omfatta religiösakontaktytor och religiöst utbyte och i kulturutbytetbör religionens roll som kulturbärare understrykas.Både svenska trossamfund och de med asiatisktursprung bör kunna medverka i utvecklingen avsamarbetet med asiatiska länder.Vad utskottet ovan anfört bör med anledning av motion U5 (s)yrkande 1 ges regeringen till känna.I U6 (fp) yrkande 2 understryks att demokrati ochmänskliga rättigheter har universell giltighet och iyrkande 3 begärs ett tillkännagivande om arbetet förfred och säkerhet i Asien.En huvudtes i skrivelsen är att öppna och effektivainstitutioner och livskraftiga civila samhällen ärav avgörande betydelse för den demokratiskautvecklingen i . Demokrati ingår bland de biståndspolitiska målen. I takt meddemokratins spridning över världen harutvecklingssamarbetets möjligheter att bidra tilldemokrati, respekt för de mänskliga rättigheternaoch för rättsstaten ökat påtagligt. Inriktningen haremellertid förändrats, bl.a. på så sätt att stödetgenom folkrörelser och enskilda organisationer nuockså inriktas på att stärka det civila samhället.Möjligheterna att understödja statensdemokratibärande strukturer såsom parlament,kommuner och rättsväsendet har ökat kraftigtUtskottet har i sina betänkanden /98:UU15 och1997/98:UU17 närmare utvecklat sin syn i hithörandefrågor.Utskottet vill särskilt understryka att bland deinstitutioner som bör utvecklas hör de som förmedlarmikrokrediter, dvs. små lån till utsatta grupper.Utskottet har tidigare konstaterat att detta visatsig vara en framgångsrik kreditform. Utskottet menaratt kreditsystem, liknande projektet iBangladesh, är ett biståndsinstrument värt attvidare utveckla. Liknande system kan användas förandra målgrupper och inom andra områden i synnerhetför kvinnor. Denna form av krediter väntas växa ibetydelse och har stor erfarenhet påområdet. fäster också ökad vikt viddenna biståndsform.I mars 1998 framlade regeringen för nyariktlinjer för mänskliga rättigheter i svenskutrikespolitik samt för hur iutvecklingssamarbetet skall främja demokrati ochmänskliga rättigheter (Mänskliga rättigheter isvensk utrikespolitik skr. 1997/98:89 och Demokratioch mänskliga rättigheter i Sverigesutvecklingssamarbete skr.1997/98:76). I skrivelsernaanläggs ett brett angreppssätt med tonvikten pålångsiktiga främjandeinsatser av betydelse föruppbyggandet av det demokratiska samhälletsinstitutioner. Angreppssättet spänner över såväldemokratins grundläggande institutioner som deinstitutioner som krävs för en god samhällsstyrning,good governance. Såväl de medborgerliga ochpolitiska rättigheterna som de ekonomiska, socialaoch kulturella rättigheterna, betonas.Omständigheterna i det konkreta fallet bestämmer vartyngdpunkten i samarbetet läggs. Riktlinjerna är ettnaturligt uttryck för demokratifrågornas växandebetydelse. De innebär en angelägenfördjupning av diskussionen om demokratinsinstitutionella förutsättningar. I formuleringen aven svensk Asienstrategi är det naturligt att ge högprioritet åt ett sådant brett institutionsbyggandeförhållningssätt.Sveriges medlemskap i har inneburit förändringar- och vidgade möjligheter - för den svenskaAsienpolitiken. Som medlem kan bl.a. delta igemensamma aktioner av betydande internationelltyngd. ställs krav på ett aktivt svensktdeltagande i utformningen av EU:s politik inom olikaområden visavi länderna i , i syfte att fågehör för våra nationella prioriteringar. Utskottetmenar att det i detta sammanhang är viktigt att dralärdom av de erfarenheter som vunnits i arbetet meddet europeiska säkerhetssamarbetet, inom EU, OSSEoch Europarådet.Den globala säkerheten, världsekonomins utveckling,den globala miljön, fattigdomen i världen ochrespekten för mänskliga rättigheter beror i hög gradpå utvecklingen i . engagemang i FNutgör en hörnpelare i svensk utrikespolitik ochsvensk Asienpolitik har också en tydlig FN-dimension. I denna politik uppmärksammas såvälenskilda allvarliga konflikter i som ned-rustningsfrågor, mänskliga-rättighetsproblem,humanitära kriser och en rad andra ekonomiska ochsociala problemområden.Utskottet anser att motion U6 (fp) yrkande 2 och 3är besvarad med vad som ovan anförts.I U8 (kd) yrkande 4 framförs krav på öppenhet ochutvärdering i samarbetet med enpartistater och isamma motion yrkande 5 framförs krav på deltagandeav representanter för MR-organisationer iinstitutionsuppbyggnad.Sverige har bidragit tillkapacitetsutveckling inom centrala områden isamarbetsländernas offentliga förvaltningar.Kunskapsöverföring och institutionsuppbyggnad harfått en successivt ökad tyngd i det svenskabiståndet. Ett allt viktigare syfte med detta stödhar blivit att lägga grunden för ökad öppenhet ochdemokratisk insyn. Regeringen har i en skrivelsetill Demokrati och mänskliga rättigheter iSveriges utvecklingssamarbete (skr.