bet · GM01KrU11 · 1999-05-11 00:00:00 — I den av regeringen framlagdapropositionen om en idrottspolitik för 2000-talet(1998/99:107) uppges att denna prognos sannoliktligger i underkant och att överskottet därför medstor sannolikhet kommer att överskrida detta belopp.Vinstdelningssystemet skall enligt beslut avriksdagen kopplas till AB Svenska Spels vinst och,när det införs, utgå från ett belopp baserat påöverskottet från värdeautomaterna, dvs. i dagslägetenligt regeringens senaste prognos ett beloppöverstigande 250 miljoner kronor.Utskottet anser att kopplingen till AB SvenskaSpels vinst innebär en utmärkt lösning med tanke påatt föreningslivet på detta sätt får en andel av ettbrett produktsortiments överskott och kan tillförasett stabilare och mer långsiktigt överskott än somskulle varit fallet om endast överskottet frånvärdeautomaterna tillföll föreningslivet.Genom vinstdelningssystemet tillgodogör sigfolkrörelserna en del av vinsten från den statligtägda sektorn av spel- och lotterimarknaden. Hurfolkrörelserna skall få medel från spel- ochlotterimarknaden i övrigt skall som ovan angettsutredas.De medel som genom vinstdelningssystemet skall gåtill folkrörelserna skall enligt tidigare beslut avriksdagen tillfalla det lokala föreningslivets barn-och ungdomsverksamhet via ochUngdomsstyrelsen. I den idrottspolitiskapropositionen anges att av medlen avses gå tillidrottsrörelsens lokala barn- och ungdomsverksamhet.I den av regeringen framlagda propositionenPå ungdomars vis (1998/99:115) uppges att avmedlen skall tillfalla barn- ochungdomsorganisationernas lokala verksamhet. Medlenskall enligt denna senare proposition i första handstärka de lokala föreningarnas ordinarie och merlångsiktiga verksamhet. Ett visst utrymme skall dockockså kunna ges till nya organisationer ochverksamhetsformer som inte passar in i de regler somgäller för statsbidrag och projektstöd frånetablerade statliga bidragsgivare, fonder ellerstiftelser.Mot bakgrund av vad utskottet anfört bl.a. om attvinstdelningssystemet bör införas , att detberäknade underlaget för systemet bedöms öka och omanvändningen och fördelningen av medlen anserutskottet att det inte är påkallat att görnågra sådana uttalanden som begärs i motionerna.Motionerna Kr18 (c) yrkande 2, Kr274 (mp) yrkande68, Kr518 (kd) yrkande 7 och Kr519 (m) yrkande 10avstyrks därför.Lotteriinspektionen (5.4)Regeringens bedömningLotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighetför frågor om lotterier som anordnas förallmänheten. Myndigheten skall i enlighet medlotterilagen och lotteriförordningen verka för ensund och säker lotteri- och spelverksamhet iSverige. Lotteriinspektionen skall kontrollera ochutöva tillsyn över spelmarknaden och utbilda ochinformera marknadens aktörer. Regeringen skalllöpande informeras om utvecklingen på spelmarknaden.Dessutom lämnar Lotteriinspektionen tillstånd tillrikslotterier (dock ej till AB ellerATG, vilka får tillstånd av regeringen),restaurangkasinospel, värdeautomater ochvaruspelsautomater samt till penningautomater påfartyg i internationell trafik.Konkurrensen på den svenska spel- ochlotterimarknaden är hård och den tekniskautvecklingen går mycket snabbt. Stora krav ställsdärför på Lotteriinspektionen. Mot denna bakgrund ärdet enligt regeringen nödvändigt att förstärkaLotteriinspektionen. Regeringen har för avsikt attåterkomma till i budgetpropositionen förår 2000 med förslag om ökade resurser tillLotteriinspektionen.MotionsförslagMotionärerna bakom motion Kr14 (kd) delarregeringens bedömning att Lotteriinspektionen börges ökade resurser men de saknar en systematiskgenomgång av hur stor ökningen kan förväntas bli.Motionärerna påpekar att resurserna tillLotteriinspektionen måste öka oavsett om kasinoninförs i eller ej eftersom det ocksåföreslås ändringar i lotterilagen som kommer attmedföra en ökad arbetsbelastning förLotteriinspektionen (yrkande 8).Utskottets bedömningUtskottet ansluter sig till regeringens ochmotionärernas bedömning att den hårdnandekonkurrensen och den snabba tekniska utvecklingen påspel- och lotterimarknaden samt de i propositionenföreslagna lagändringarna som påverkarLotteriinspektionens arbetsbelastning kräver attLotteriinspektionen tillförs ökade resurser.Något sådant uttalande om ökade resurser som yrkasi motion Kr14 (kd) yrkande 8 är enligt utskottetsmening inte nödvändigt. får iår tillfälle att vid budgetbehandlingen för år 2000ta ställning till regeringens anslagsberäkning förLotteriinspektionen. Motionsyrkandet avstyrks.Överdrivet spelande (5.5)Regeringens bedömningSedan budgetåret 1997 har det funnits ett anslaginom budgetram på 2 miljonerkronor för forskning om spelberoende och desssociala konsekvenser. En forskargrupp undersöker förnärvarande på uppdrag av Socialdepartementetomfattningen av överdrivet spelande i Sverige.Hösten 1998 presenterade gruppen vissa preliminäraresultat som visar att omkring 150 000 svenskar harnågon form av problem med sitt spelande, varav 50000 kan benämnas patologiska spelare. Under 1999kommer en andra fas av undersökningen att genomförasför att bl.a. identifiera orsaker till att en delpersoner spelar alltför mycket.Riksdagen beslutade på regeringens förslag attytterligare skulle avsättas för åtgärder mot överdrivetspelande. Dessa medel disponeras olika formerav förebyggande arbete i syfte att hindra attmänniskor fastnar i ett oönskat spelbeteende (prop.1998/99:1 utg.omr. 9, bet. 1998/99:SOU1, rskr.1998/99:104).På initiativ av ochLotteriinspektionen har ett oberoende branschråd,OSS - Oberoende Spelsamverkan, bildats i syfte attverka för en sund utveckling av spelmarknaden ochför att vara ett forum för frågor som rörspelberoende. I rådet ingår, förutommyndighetsföreträdare, de större aktörerna i densvenska spelbranschen. Rådet har utarbetat eninformationsstrategi för att rationellt ocheffektivt beskriva och informera om riskerna medspelande. Det finns också långt gående planer på attinrätta en telefonjour dit personer som har problemmed sitt spelande kan vända sig. Jouren skallbemannas med utbildade psykologer och terapeuter.Regeringen gör bedömningen att det finns anledningatt ytterligare öka insatserna och resurserna förolika åtgärder för att förebygga och motverkanegativa ekonomiska och sociala konsekvenser avspelande. Som exempel på tänkbara användningsområdenför nya resurser nämner regeringen stöd tillbehandlingshem och kunskaps- och kompetensutvecklinginom , bidrag till länkrörelser samtytterligare satsningar på forskning om spel iallmänhet och överdrivet spelande i synnerhet.Regeringen avser att återkomma till ibudgetpropositionen för med förslag tillmedelsanvisning.MotionsförslagMotionärerna bakom motion Kr15 (fp) anför att ettökat spelutbud ger större valfrihet för de flestamen att det också innebär ofrihet för dem som intekan spela på ett kontrollerat sätt. Av omtanke om despelberoende och deras anhöriga bör en välfungerandeorganisation för rehabilitering och vård avspelberoende byggas upp (yrkande 1).I motion Kr9 (fp) anser motionärerna att regeringenutan dröjsmål bör ta initiativ till utveckling avmetoder för behandling och rehabilitering avspelberoende (yrkande 2). Motionärerna anser vidareatt behandlingsresurser bör skapas (yrkande 3), attberörda personalgrupper bör få utbildning omspelberoende (yrkande 4) och att Folkhälsoinstitutetbör ges i uppdrag att ta fram informationsmaterialom spelberoende (yrkande 5).I motion Kr8 (m) påpekas att det är väsentligt attregeringen noga följer utvecklingen beträffandespelberoende när spelutbudet ökar och återkommertill med förslag till åtgärder om detvisar sig att spelberoendet ökar (yrkande 1).Även företrädare för delarregeringens och remissinstansernas oro för ett ökatspelberoende och framhåller i motion Kr14 vikten avstöd till olika insatser för att förebygga ochmotverka att personer fastnar i spelmissbruk(yrkande 2).Utskottets bedömningI likhet med motionärerna anser utskottet att det ärangeläget att ytterligare medel avsätts för åtgärdermot överdrivet spelande.Som redovisas i propositionen bedrivs i dagforskning om spelberoende och dess socialakonsekvenser. För ändamålet har 2 miljoner kronoranvisats.Utskottet har inhämtat att de medel - utöver medlenför forskning - på somFolkhälsoinstitutet disponerar för budgetåret 1999skall gå till olika insatser för att förebyggaspelberoende, bl.a. till att sprida information omspelandets risker, till att bygga upp stödföreningarför spelberoende och deras anhöriga på olika platseri landet och till att öka kunskapen om lämpligavårdformer. Vidare arbetar det oberoendebranschrådets, OSS - Oberoende Spelsamverkan, iförebyggande syfte genom att sprida kunskap ochinformation om spelandets risker.Utskottet konstaterar att det pågår en radprojekt som syftar till åtgärder mot överdrivetspelande och att andra projekt med samma syftebefinner sig i ett inledningsskede. De olikainitiativ som har tagits är angelägna. Ipropositionen gör regeringen den bedömningen att detbehöver göras ytterligare insatser och ger exempelpå tänkbara användningsområden för nya resurser.Utskottet delar regeringens bedömning attytterligare resurser bör tillföras för utveckling avinsatserna. Utskottet förutsätter självfallet att deerfarenheter som vinns tas till vara och attregeringen noga följer utvecklingen ochuppmärksammar var åtgärder behöver sättas in.Med hänsyn till det anförda anser utskottet attnågon åtgärd med anledning avmotionsyrkandena inte är påkallad. Utskottetavstyrker således motionerna Kr8 (m) yrkande 1, Kr9(fp) yrkandena 2-5, Kr14 (kd) yrkande 2 och Kr15(fp) yrkande 1.Åtgärder mot aggressiv marknadsföring (5.6)Regeringens bedömningKonkurrensen på den svenska spelmarknaden är myckethård och omfattningen av marknadsföring av spel ochlotterier är omfattande.Regeringen avser att samlat kartläggaomfattningen av marknadsföringen av spel ochlotterier i för att därefter lämna förslagtill hur de mest aggressiva formerna avmarknadsföring, exempelvis gentemot ungdomar, kanundvikas.MotionsförslagFöreträdare för anser i motionKr14 att en sådan kartläggning som regeringenförordar bör ske innan en ny spelform, som kasino,införs (yrkande 3).Utskottets bedömningUtskottet, som delar regeringens bedömning att detav bl.a. sociala skäl bör göras enkartläggning av marknadsföringen av spel ochlotterier i , avstyrker motion Kr14 (kd)yrkande 3.Kasino (propositionens avsnitt 6)Allmän bakgrundKasinon finns på många ställen utomlands. Därförekommer roulettspel, kortspel, tärningsspel ochspel på olika penning- och varuspelsautomater.Insatserna och värdet av vinsterna är höga. Speletsker oftast sammanhållet i en lokal som övervakas avkameror och anställd personal. Vanligtvis måste manbetala inträde och även registreras för att fåtillträde till lokalen. När det i det följande talasom kasino eller internationellt kasino avses dennatyp av utomlands förekommande kasinon.Frågan om att införa kasinon i har utrettsflera gånger under det senaste decenniet.År 1991 tillkallades en parlamentariskt sammansattkommitté, som antog namnet , föratt se över den dåvarande lotterilagen.Lotteriutredningen utredde med förtur frågan omhuruvida kasinospel av internationellt slag kundevara ett sätt för folkrörelserna att finansiera sinverksamhet. överlämnades delrapportenKasinospelsverksamhet i folkrörelsernas tjänst? (SOU1992:33). Utredningen ansåg att det vid en samladbedömning var försvarligt att överväga införandet avkasinospelsverksamhet av internationellt slag iSverige.Parallellt med arbete gjorde enarbetsgrupp inom en kartläggningav kasinoverksamheten i grannländer. I mars1992 överlämnades betänkandet Kartläggning avkasinospel - enligt internationella regler (SOU1992:28). Detta utredningsarbete följdes upp med endepartementspromemoria, Regelverk för kasinospel avinternationellt slag i (Ds 1992:118), somvar koncentrerad till frågor rörande drift, kontrolloch organisation. Ovannämnda kasinoutredningarremissbehandlades.I proposition 1993/94:243 Försäljning av ABTipstjänst till svenskt föreningsliv m.m. gjorderegeringen bedömningen att det fanns skäl attavvakta med en legalisering av kasino men att detkunde finnas skäl för regeringen att återkomma ifrågan.Våren 1997 uttalade kulturutskottet med anledningav två motioner i ämnet att det utredningsarbete somgjorts av och andra - i föreningmed tillgängliga remissyttranden - borde varatillräckligt för att regeringen på nytt skulle kunnata ställning till frågan om huruvida kasinospel avinternationellt slag borde tillåtas i (bet.1996/97:KrU7). Utskottet ansåg att regeringen utandröjsmål borde pröva frågan och att det fanns starkaskäl som talade för att internationellt kasinospelskulle tillåtas även i och att dessa skälhade betydligt större tyngd än de skäl som taladeför att förbudet skulle behållas. följdeutskottet (rskr. 1996/97:166).Finansdepartementet bildade enarbetsgrupp, med företrädare för departementet ochLotteriinspektionen, med uppgift att lämna underlagtill regeringen för bedömning av kasinofrågan pånytt. Denna arbetsgrupp presenterade i december 1997ett förslag om införande av kasinospel avinternationellt slag i . Arbetsgruppenspromemoria har remissbehandlats.Tillåtande av kasinospel (6.1)Regeringens förslagRegeringen pekar på en rad för- och nackdelar medatt införa kasinospel. Till fördelarna hör enligtregeringen bl.a. att olika former av illegaltspelande kan komma att minska, att kasinospel kan gebetydande inkomster till staten samt attkasinoverksamhet är personalintensiv. Som nackdelarredovisar regeringen bl.a. att socialaskadeverkningar kan uppkomma. Främst kan risken föröverdrivet spelande komma att öka. Kasinospel kanvidare leda till att det skapas en osund miljö elleratt spelen drar till sig kriminell verksamhet.Vid en avvägning av de för- och nackdelar som kananföras beträffande kasinospel finner regeringen attmycket kan göras för att begränsa nackdelarna ochatt övervägande skäl talar för en etablering avkasinospel i . Regeringen har, med hänsyntill de risker som trots allt är förknippade medverksamheten, för avsikt att noga följa utvecklingennär kasinospel introducerats i och att,sedan verksamheten bedrivits , följa upp ochutvärdera effekterna av den.Regeringen anser vidare att bestämmelser omkasinospel skall regleras i en särskild lag somföreslås träda i kraft den 1 juli 1999.MotionsförslagSju motionsyrkanden innebär att det nu föreliggandeförslaget att tillåta kasinospel skall avslås.I motion Kr14 anför företrädare förKristdemokraterna att regeringen saknar belägg förde fördelar som anges i propositionen, bl.a. att detillegala spelandet skulle minska, att staten skullekunna få betydande inkomster och att antaletarbetstillfällen sammantaget skulle öka. I ställetredovisar motionärerna en rad nackdelar, främstrisken för spelberoende och för brottslighet. Äveninförande av penningautomater anförs som skäl föratt inte införa kasinon (yrkande 1). Liknandesynpunkter förs fram i två motioner från allmännamotionstiden och 1998, nämligen 1997/98:Kr504(kd) och 1998/99:Kr504 (kd).Även i motion Kr12 (v) framhålls, som skäl föravslagsyrkandet, de sociala konsekvenserna av atttillåta kasinospel och risken för ett ökatspelberoende (yrkande 1).I motion Kr522 (v) framhåller motionärerna att enutredning måste tillsättas, som noga kartlägger hurde svenska spelvanorna ser ut och hur trenden avökat spelberoende kan minskas, innan beslut ometablering av kasinon i tas. Det tidigareriksdagsuttalandet om kasinospel börrivas upp (yrkande 1).I motion Kr16 (mp) lyfter motionärerna fram desociala skadeverkningar som ett införande avkasinospel kommer att medföra samt påminner om attett införande av kasinon också innebär ökadekostnader genom att mera resurser måste ges tillbl.a. Regeringens förslag bör enligtmotionen avslås (yrkande 2).I motion Kr9 (fp) understryks riskerna för attkasinospel medför ett ökat spelberoende.Motionärerna föreslår att skall avslåförslaget om kasinolag (yrkande 1 delvis).Utskottets bedömningFörslag om att införa kasinon i har ingåendeutretts och diskuterats under en lång följd av år.Riksdagen uttalade att detutredningsunderlag som då fanns var tillräckligt somunderlag för ett beslut om införande av kasino avinternationellt slag. Utskottet anser liksomregeringen att det nu är dags att besluta i fråganom införande av kasinon i . Utskottet ställersig bakom vad regeringen anför om fördelarna med ensådan spelverksamhet, däribland en dämpande effektpå den illegala spelmarknaden, de betydandeinkomster som kan inbringas till staten och denökade sysselsättning som kasinoverksamheten kanbidra till både vad gäller själva kasinot ochbeträffande den omfattande verksamheten runt ettkasino. När det gäller de i propositionen ochmotionerna diskuterade nackdelarna med att införakasinon har regeringen enligt utskottets mening nogagått igenom konsekvenserna och lagt fram en radförslag som bidrar till att verksamheten kanomgärdas av en stark kontroll och säkerhet.Regeringen har också redogjort för en rad insatsersom är ägnade att förebygga och motverka attpersoner spelar alltför mycket.Beträffade den motionsvägen efterlystakartläggningen av bl.a. spelberoende vill utskotteterinra om att den av tillsattaforskargruppen utreder bl.a.omfattningen av överdrivet spelande och orsakernatill att en del personer spelar alltför mycket.Av betydelse är också regeringens uttalade avsiktatt noga följa utvecklingen och att, närkasinoverksamheten bedrivits , följa upp ochutvärdera effekterna.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr9 (fp) yrkande 1 delvis, Kr12 (v)yrkande 1, Kr14 (kd) yrkande 1, Kr16 (mp) yrkande 2,Kr504 (kd) och Kr522 (v) yrkande 1 samt motion1997/98:Kr504 (kd) om avslag på regeringens förslagatt tillåta kasinospel.Utskottet tar härefter med utgångspunkt iregeringens förslag upp frågan om innehållet i enkasinolag.Huvudmannaskap m.m. (6.2)Regeringens förslagRiksdagen har slagit fast att staten bör äga, styraeller på annat sätt ha insyn i de stora aktörerna påspelmarknaden (prop. 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Sociala skyddshänsyn,bedrägeririsker och konsumentintressen måste beaktasnär spelformer och verksamheter utvecklas. Endaststatliga bolag bör ges koncessioner för sådanaspelformer som kan bedömas medföra risker av socialkaraktär eftersom statlig kontroll över sådanaspelformer bedöms kunna stävja illegalt spel iokontrollerade former.På spelmarknaden har de statliga intressena samlatsi ett bolag, AB , som är helägt avstaten. Regeringen anser att tillstånd att anordnakasinoverksamhet bör få ges endast till detta bolag.I lagen bör dock enligt regeringen inte AB SvenskaSpel pekas ut, med hänsyn till att det inte kanuteslutas att organisatoriska förändringar kanbehöva vidtas i framtiden.Enligt 17 § lagförslaget får beslut som meddelatsmed stöd av lagen inte överklagas. Iförfattningskommentaren anges att den enda personsom skulle kunna överklaga ett beslut är detstatliga spelföretaget. Med hänsyn härtill saknasdet enligt regeringsförslaget skäl att ha enöverklagandemöjlighet.MotionsförslagMotionärerna bakom motion Kr15 (fp) anser att ävenfolkrörelseägda företag - genom licensförfarande -skall få anordna kasinon. Motionärerna påpekar attsamma krav på regelverk skall gälla oavsetthuvudmannaskap (yrkande 3).I motion Kr8 (m) avvisar motionärerna regeringensförslag att kasinoverksamhet skall få bedrivasendast av ett företag som direkt eller indirekt ägsav staten. Motionärerna redovisar att ett mål omstatligt monopol på området är anhängigt vid men ännu inte avgjorts och att Lagrådetanfört viss tveksamhet till det svenska monopolet.Motionärerna anser att kasinoverksamheten bör fåskötas av enskilda företag under statlig regleringoch kontroll samt att den som uppfyller kasinolagenskrav och godkänns av Lotteriinspektionen skall gesrätt att bedriva kasinoverksamhet i (yrkande3).I konsekvens härmed anser motionärerna i sammamotion att regeringens förslag att beslut sommeddelats med stöd av kasinolagen inte fåröverklagas bör avslås (yrkande 4).Utskottets bedömningRiksdagen har, som ovan angetts, tidigare slagitfast att endast statliga bolag bör ges koncessionerför sådana spelformer som kan bedömas medföra riskerav social karaktär. Det påpekades 1996aktuella propositionen att ett statligt bolag kanåläggas att ta ansvar och hänsyn som står i stridmot kortsiktiga kommersiella företagsekonomiskaöverväganden. Utskottet anser att det saknas skälatt nu göra en annan bedömning.Av vikt i sammanhanget är att de statligaintressena har samlats i ett enda bolag, AB SvenskaSpel, som genom arbetet med värdeautomater erhållitkunskaper om och erfarenheter av automatspel, enspelform som är en viktig del av ett internationelltkasino. Denna erfarenhet innefattar också kontrolloch säkerhetsfrågor.Regeringens förslag går ut på att tillstånd tillkasinospel bara skall lämnas till företag som i sinhelhet ägs av staten. Som Lagrådet påpekar är detsåledes fråga om ett sådant statligt monopol somgäller för stora delar av den svenskaspelmarknaden i övrigt.Utskottet noterar i likhet med motionärerna att ettmål rörande statligt finskt spelmonopol är anhängigtvid EG-domstolen.Trots att detta mål är anhängigt vid EG-domstolenanser utskottet, i likhet med Lagrådet, att det intenu finns anledning att undanta kasinospel - som urflera synvinklar kan betraktas som betydligtfarligare än många andra spel - från de principersom i övrigt tillämpas på den svenska spelmarknaden.Utskottet anser således i likhet med regeringen atttillstånd att få anordna kasinospel skall få lämnasendast till ett företag som i sin helhet, direkteller indirekt, ägs av staten. Utskottet tillstyrkerpropositionens förslag i 11 § om huvudmannaskap.Motionerna Kr8 (m) yrkande 3 och Kr15 (fp) yrkande 3avstyrks. Utskottets föreslår en redaktionelljämkning av lagtexten. Denna framgår av utskottetshemställan.Utskottet tillstyrker också att kasinolageninnehåller ett förbud mot överklagande av beslut sommeddelats med stöd av lagen (17 § förslaget tillkasinolag). Motion Kr8 (m) yrkande 4 avstyrks.Tillståndsgivning - antal kasinon och lokalisering(6.3)Antal kasinonRegeringens förslagRegeringen föreslår att tillstånd att få anordnakasinospel skall få ges av regeringen. Regeringenanför att endast ett fåtal, högst fyra, kasinon börfå öppnas . Därefter fårenligt regeringen ställning tas till hur mångakasinon som bör finnas på . I fråga omlagregleringen finns det enligt regeringen inte skälatt i lag nu låsa sig för ett antal som snart kanvisa sig vara för litet. Lagen bör därför enligtregeringen kunna utformas så att fler än sex kasinoninte får etableras i Sverige.MotionsförslagI motion Kr8 (m) anser motionärerna att regeringensförslag om antal kasinon bör avslås (yrkande 2).Antalet skall inte begränsas till ett visst, i lagenangivet, antal. I stället bör det vara marknaden somavgör hur många kasinon som det skall finnas.Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att högst fyrakasinon bör få öppnas ochatt lagen bör utformas så att fler än sex kasinoninte får etableras i . Utskottet avstyrkerdärmed motion Kr8 (m) yrkande 2 och tillstyrkerpropositionsförslaget (3 § förslaget tillkasinolag).Lokalisering av kasinonRegeringens bedömningRegeringen gör, utan att lägga fram något förslag,bedömningen att lokaliseringen av kasinona främstbör ske på kommersiell grund och med en ambition attminska det illegala spelet. Det kan emellertidenligt regeringen finnas skäl, t.ex.regionalpolitiska, att inrätta kasinon även på andraställen än i storstäder.