bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att medel från Sidas informationsanslag används till att informeraom de stora behoven bland barnen i vårt närområde och till att stimulerakommuner, vänorter, regioner och frivilliga organisationer att bli aktiva iolika projekt med inriktning på barn och ungdom i vårt närområde.1999/2000:U222 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar avskaffa systemet med landramar i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att beslutar att under A 1 Biståndsverksamhet anslå9 för i enlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar avskaffa anslagen Ekonomiska reformer, Infor-mation, Programutveckling samt Rekrytering och utbildning av fältpersonaloch multilaterala experter i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:U306 av m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett avvisande av Tobinskatt.1999/2000:U505 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om frihandelns betydelse för sysselsättning och minskad fattigdom ivärlden.1999/2000:U506 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att regeringen skallarbeta för att EU:s målsättningar om att prioritera fattigdomsbekämpningbättre återspeglas i fördelningen av biståndet.1999/2000:U607 av m.fl. (m) vari yrkas4. att hos regeringen begär en redovisning till av lägetoch utvecklingen beträffande mänskliga rättigheter och demokrati i motta-garländerna för svenskt bistånd i enlighet med vad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att svenskt bistånd ej bör ges till regimer som grovt och systema-tiskt bryter mot de mänskliga rättigheterna,6. att beslutar att systemet med landramar avskaffas till förmånför avtal, där strikta villkor vad avser korruption, effektivitet och demokrati-utveckling uppställs i enlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:U609 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inte skall erhålla några exportkrediter från densvenska staten.1999/2000:U618 av m.fl. (fp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om biståndet till Kuba.1999/2000:U636 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om den materiella återuppbyggnaden av Kosovo,6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att kanalisera en större andel av bistånd via lokala civila organi-sationer.1999/2000:U644 av m.fl. (fp) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att och EU bör inleda ett omfattande bistånds- och åter-uppbyggnadssamarbete i ,1999/2000:U646 av m.fl. (fp) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till i dess strävanden mot fortsatta politiska ochekonomiska reformer och ökat europeiskt samarbete,12. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stöd till långsiktig uppbyggnad av ,13. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att särskilt uppmärksamma behovet av stöd till och samarbetemed Makedonien.1999/2000:U649 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att jämställdhetsfrågorna sätts i nivå med demokrati och mänskli-ga rättigheter och ingår som en prioriterad del av biståndet,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att arbetar för att det multi- och bilaterala biståndet sär-skilt uppmärksammar flickornas situation i och ,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att stödja organisationer som i olika biståndsländerupplyser om farorna med könsstympning och initierar informationskampan-jer.1999/2000:U652 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att i understödja de frivilligorganisationer som arbe-tar med att hjälpa flyktingar och arbetar för att skapa en långsiktig fred,1999/2000:U704 av () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om mikrostöd iBarentssamarbetet.1999/2000:U801 av () vari yrkas att som sin me-ning ger regeringen till känna vad i motionen anförts om att stödja uppbygg-naden av ett civilt, demokratiskt samhälle i länderna ost och sydost om /2000:U802 av andre vice talman m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en större del av de svenska anslagen till skall an-vändas för sociala åtgärder för utsatta barn och ungdomar,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att söka andra vägar för att öka stödet till de utsatta barnen ochungdomarna,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om stödet till ,1999/2000:U803 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om administrationen av stödet till ,8. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inriktningen i övrigt av stödet till ,.1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) vari yrkas12. att för anvisar anslagen under utgiftsområde7 Internationellt bistånd enligt uppställningen i bilaga 2.1999/2000:Fö331 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att göra minröjning/ammunitionsröjning och därtill hörande me-dicinsk verksamhet till ett prioriterat område i svensk biståndsgivning.1999/2000:So481 av och () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en tydlig redovisning sker av hur de somanslagits till "översyn av barnfrågorna inom det internationella utvecklings-arbetet" inom kommer att användas.1999/2000:Kr313 av m.fl. (kd) vari yrkas37. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att anlägga ett ungdomsperspektiv på allt utvecklingssamarbeteinom biståndsverksamheten.1999/2000:T705 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att informationsteknik bör bli ett viktigt inslag i svenskt demo-kratibistånd.1999/2000:N275 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vindkraft som u-landsbistånd.1999/2000:A804 av m.fl. (kd) vari yrkas31. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om begreppet mänskliga rättigheter när det gäller kvinnors situation iu-länderna,32. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det svenska biståndet i förhållande till kvinnors centrala funktioni familj och samhälle.1998/99:A808 av m.fl. (c) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om jämställd fördelning av de bilaterala biståndsmedlen.Motioner väckta med anledning av Riksdagensrevisorers förslag 1998/99:RR9 till riksdagen1999/2000:U1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att en översyn genomförs, där man överväger huruvida utgiftsom-råde 7 över huvud taget skall omfattas av ett utgiftstak och att anslaget fårkaraktären av ramanslag,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att inrätta en fond, som skall utgöra en garanti för att regeringenalltid har disponibla medel för akuta insatser vid större katastrofer.1999/2000:U2 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om oberoende utvärderingsfunktioner,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att återföra resultatet av genomförda utvärderingar till ,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om bättre informationsutbyte och samordning av EU:s och Sverigesbiståndsprogram,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett utvidgat mandat till PES,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om undanröjande av hinder i tjänsteförordningens regler.1999/2000:U3 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om inrättandet av ett självständigt och helt oberoende utvärderingsin-stitut,2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den föreslagna översynen av anslagsstrukturen skall utföras avden biståndspolitiska utredningen,3. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att Sidas samarbete med enskilda organisationer skall bli föremålför en översyn av den biståndspolitiska utredningen,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en snar samordning mellan det svenska utvecklingssamarbetetoch EU:s biståndsprogram,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att denbiståndspolitiska utredning som regeringen harutlovat bör tillsättas snarast.Internationellt utvecklingssamarbeteVerksamhet under utgiftsområdetPropositionen (avsnitten 2 och 3.1-3.5)Utgiftsområdet Internationellt bistånd omfattar verksamhetsområdena AInternationellt utvecklingssamarbete respektive B Samarbete med Central-och . Förvaltningsmyndigheter inom utgiftsområdet är Styrelsenför internationellt utvecklingssamarbete (Sida) och ().Inledningsvis erinras i propositionen om att det överordnade målet för Sve-riges internationella utvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens lev-nadsnivå. De sex av fastlagda biståndspolitiska målen - att bidratill resurstillväxt, ekonomisk och social utjämning, ekonomisk och politisksjälvständighet, demokratisk samhällsutveckling, en framsynt hushållningmed naturresurser och omsorg om miljön samt jämställdhet mellan kvinnoroch män - samverkar för att bidra till det övergripande målet.För samarbetet med har fastslagit att deöverordnade målen är att främja en säkerhetsgemenskap, fördjupa demokra-tins kultur, stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling samt stödja enmiljömässigt hållbar utveckling. Ett jämställdhetsperspektiv skall prägla helasamarbetet.Genom biståndet bidrar till fred, rättvisa och utveckling i världen.Solidaritet i vårt eget samhällsbyggande måste gå hand i hand med interna-tionell solidaritet. I en värld av starka ömsesidiga beroenden måste trygghetoch välfärd främjas för alla om konflikter skall undvikas. integ-ration i världsekonomin måste underlättas och stödjas.Ambitionen är att åter skall uppnå enprocentsmålet för bistånds-ramen när de statsfinansiella förutsättningarna för detta föreligger. Bistånds-ramen beräknas till , vilket motsvarar 0,72 %av prognostiserad bruttonationalinkomst (BNI). I förhållande till regeringensekonomiska vårproposition 1998/99:100 är ramen uppjusterad, dels på grundav en förändrad definition av BNI, dels på grund av en reviderad prognos.För år 2001 höjs ramen till och till av BNI.Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet görs kontinuerligt analyser avresultaten på olika nivåer - nationellt, sektoriellt och avseende enskildainsatser, exempelvis i landstrategiprocessen. I internationella ut-vecklingssamarbete, 1999, lämnas en utförlig redogörelse för verk-samhet och resultat fördelat på mål, länder och verksamhetsgrenar. Riksda-gen har i ett tillkännagivande till regeringen (bet. 1998/99:UU2, rskr.1988/99:73) framhållit värdet av vetskapen om att den svenska regeringenföljer och värderar situationen och utvecklingen när det gäller mänskligarättigheter och demokrati i mottagarländerna för svenskt bistånd och i linjemed detta anfört vikten av årlig rapportering.Regeringen överlämnade 1997 till den s.k. fattigdomsskrivelsensom visar på hur utvecklingssamarbete kan stärkas för att bidra tillfattigdomsbekämpning. Skrivelsen tjänar som styrinstrument för hela detsvenska utvecklingssamarbetet. Sida antog ett handlingspro-gram för att stödja bärkraftig försörjning och bekämpa fattigdom. Under1998 har Sida utarbetat riktlinjer för hur handlingsprogrammet skall tilläm-pas för landstrategiprocessen. Ett arbete pågår med att integrera Sidas fyrahandlingsprogram (fattigdomsbekämpning, miljö, jämställdhet och demo-krati) i styrinstrument och utbildning.En utgångspunkt för utvecklingssamarbetet är den strategi,"Shaping the 21st Century: The Contribution of Development Cooperation",som alla viktiga biståndsgivare antagit och som huvudsakligen bygger på1990-talets stora FN-konferenser. Denna strategi har fattigdomsbekämpningsom övergripande mål.Inom FN har verkat för att FN-organens planering skall få en star-kare inriktning på fattigdomsbekämpning. Flera stora FN-organisationersstyrelser har , bl.a. genom svenskt agerande, fattat beslut om nyastrategier för fördelning av resurser som är mer fördelaktiga för de minstutvecklade länderna. För att stärka genomslagsförmågan har priorite-rat stöd till reformeringen av FN:s utvecklingssamarbete, i synnerhet dereformförslag som lett till en ökad fokusering på operativ verksamhet pålandnivå liksom på att FN:s fonder och program utvecklar nya resultatbase-rade budgetsystem som löper över flera år.Den ekonomiska tillväxten i låginkomstländerna i tredje världen var som helhet högre än . För vissa länder varförbättringen betydande och de enda länder som hade en klart sämreutveckling var de som drabbades av inre konflikter. Under 1998-1999 ekonomiska krisen drabbat länder i och , medkraftigt minskad tillväxt eller t.o.m. ekonomisk nedgång som effekt. Därtillhar vissa länder drabbats hårt av naturkatastrofer.Regeringen ämnar tillkalla en parlamentarisk kommittéför att göra en översyn av internationella utvecklingssamarbete.Syftet med översynen är att utifrån en solidarisk vision föreslå åtgärder föratt vidareutveckla utvecklingssamarbetet i en värld präglad av globaliseringoch av allt starkare ömsesidiga beroenden.För många av de fattigaste länderna är skuldbördan ett avgörande hinderför utveckling och därför är det viktigt att förstärka länken mellan skuldlätt-nader och fattigdomsbekämpning. Det är emellertid viktigt att skuldlättna-der, eller annat bistånd, inte minskar transparensen i beslutsfattandet ochresursanvändningen. Detta kräver ökad inriktning på nya biståndsformer sombudgetstöd och sektorprogramstöd. Ett omfattande arbete med att utveckladessa biståndsformer pågår internationellt och deltar aktivt i detta.Av det multilaterala samarbetet intar Europeiska gemenskapens (EG) ut-vecklingssamarbete en särställning för . Av det svenska biståndet gårca via EG. Genom ett effektivt och samstämmigt agerande i EU kanSverige föra ut svenskt biståndstänkande både till kommissionen och andramedlemsländer. EU (gemenskapen och medlemsländerna) finansierar ge-mensamt över hälften av världens samlade bistånd. Det finns emellertid storabrister vad gäller kvalitet och effektivitet i kommissionens genomförande avEG-biståndet.Inriktningen mot ett rättighetsbaserat utvecklingssamarbete skall stärkasmed utgångspunkt i de internationella konventionerna om de mänskligarättigheterna, som och samarbetsländerna gemensamt ratificerat.Frågor om barns rättigheter lyfts fram som en integrerad del av utvecklings-samarbetet. Den pågående översynen av barnfrågorna kommer att redovisas ien skrivelse till år 2001.Vidare kan konstateras att har varit pådrivande i FN, Världsbankenoch andra utvecklingsbanker, EU och /DAC för att motverka diskri-minering av kvinnor och deltar nu aktivt i arbetet inför uppföljningen avFN:s kvinnokonferens i . Det bilaterala samarbetet vägleds av ettsärskilt handlingsprogram för jämställdhet som bl.a. prioriterar insatser föratt minska kvinnors fattigdom, få in fler kvinnor i beslutande forum ochmotverka våld mot kvinnor.Sverige har alltsedan om miljö och utveckling ageratför att i olika sammanhang stärka möjligheter att kunna genom-föra konferensens rekommendationer. Det gäller också de miljökonventionersom tillkom i samband med konferensen.Utrikesdepartementet och Sida kommer att prioritera arbetet med att stärkabiståndets möjligheter att förebygga och bidra till en stadigvarande lösningav väpnade konflikter. Policyarbetet kommer i dialog med internationellexpertis och u-landsföreträdare att ägna ökad uppmärksamhet åt förutsätt-ningarna för biståndet att få ett starkare genomslag på det konfliktförebyg-gande området. Detta arbete kommer att bedrivas i nära anslutning till upp-följningen av det svenska handlingsprogrammet, "Att förebygga väpnadekonflikter", (Ds 1999:24).Regeringen och Sida har utarbetat en svensk strategi "Investing for FutureGenerations" för det fortsatta arbetet med att bekämpa hiv/aids. Strateginunderstryker åtagande för att minska överföring av hiv och mildradess globala effekter samt anger riktningen för svenskt agerande i förhållan-de till samarbetspartner i utvecklingssamarbetet.Kunskap, kapacitet, institutioner och regelverk är nyckelfaktorer i ekono-misk och social utveckling och förutsättningar för en demokratisk samhälls-styrning. Rätt utformat har utvecklingssamarbetet här sin viktigaste roll ocheffektiviteten kan vara mycket hög. Bl.a. har arbetet med att ta fram enrapport om informations- och kommunikationsteknik i utvecklings-samarbete påbörjats. Denna rapport skall ligga till grund för en strategi förSidas arbete med ICT i samarbetsländerna i syfte att överbrygga den växandeinformations- och kunskapsklyftan mellan utvecklingsländer och övrigavärlden.Utvecklingssamarbetet måste ses i en större helhet. Globaliseringeninnebär ett ökat ömsesidigt beroende mellan olika politikområden.Sverige måste därför arbeta för ökad samstämmighet i sin politikgentemot de fattiga länderna, så att inte utvecklingssamarbetetmotverkas av politiken på andra områden. Det gäller fred och säkerhet,miljö, finansiella flöden, handel, investeringar och näringslivsfrågorsamt migration. Handelsfrågor har alltid haft nära beröring medutvecklingssamarbetet och de senaste årens globaliseringsprocess hargjort detta ännu tydligare. Bildandet av ,, har varit betydelsefull. Förberedelsearbetet för en nyförhandlingsrunda inom WTO har påbörjats. Resultatet av dessförhandlingar kommer att få stor betydelse eftersom WTO blivit en avde viktigaste aktörerna i dagens globala styrelseskick. En översikt avläget inför dessa förhandlingar, som planeras starta , har gjortsav regeringen i skrivelsen "Öppen handel - rättvisa spelregler. Svenskhandelspolitik inför en ny WTO-runda" (skr. 1998/99:59). ochEU förespråkar att detta skall bli en bred och omfattande förhandling,där speciell hänsyn tas till intressen.MotionernaOfta ges bistånd med utgångspunkt från givarlandets perspektiv. Inte sällanframstår själva givandet som det viktiga i stället för den utveckling som skallbli resultatet. I kommittémotion 1999/2000:U204 (m) yrkande 13 menarModeraterna att det är svårt att ge bistånd som verkligen främjar utveckling-en och att utformningen av biståndet bör ske i u-landsmiljö. Det är inte rim-ligt att utvecklingsfunktionen på Sida är förlagd till . För attverkligenförstå utvecklingens villkor och problem bör man leva så nära dess problemoch möjligheter som låter sig göras. Därför bör utformningen av biståndetske i u-landsmiljö.I partimotion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 1 liksom i 1999/2000:U3 (fp)yrkande 5 krävs att den utredning om en översyn, som regeringen aviserat,av de svenska biståndspolitiska målen bör tillsättas . Ett effektivtbistånd förutsätter att det finns individer som tar initiativ, skapar ochföränd-rar. Den förutsätter också att det finns institutioner och system som tillåtermänniskor att uträtta något. Att bygga upp sådana institutioner kräver insiktoch kunskap snarare än stora biståndsbelopp. Demokrati och respekt förmänskliga rättigheter har ett egenvärde och är inte medel utan en del avsjälva utvecklingsbegreppet. Det handlar om att skapa anständiga samhälls-system utan förtryck. Sådana system är i längden utvecklingsfrämjande ock-så i ekonomisk mening. Motionärerna kräver i yrkande 2 att demokratimåletgörs till ett överordnat mål över de övriga delmålen i svenskt bistånd. I yr-kande 3 krävs att vid en förnyad prövning av de biståndspolitiska målen bördet övervägas att stryka det s.k. oberoendemålet. I formell mening är detsjälvklart att liksom andra länder skall vara ekonomiskt och politisktsjälvständiga, men detta mål kan inte nås med bistånd, utan genom att avvärldssamfundet accepterade folkrättsliga regler upprätthålls. Ett huvudmålför en liberal u-landspolitik är att de fattiga länderna integreras i en världs-ekonomi, där frihandel och företagsinvesteringar är centrala drivkrafter förutveckling. Handelns betydelse som utvecklingsmotor måste betonas långtstarkare än vad som skett (yrkande 4).I yrkande 6 krävs att om demokratibistånd skall bedrivas i diktaturstater,totalitära stater eller stater som ej tillåter flerpartisystem skall det skegenomenskilda organisationer. bör undvika bilaterala biståndsengagemang iländer vars regimer inte strävar efter demokratisering (yrkande 7). Budskapetskall vara entydigt även till länder där har starka exportintressen.Detta kan och skall ske både i de bilaterala och de multilaterala kontakterna(yrkande 11). Enligt yrkande 22 bör bistånds- och flyktingpolitiken vara närasammankopplade. För att förebygga flyktbehov är en ökad satsning på de-mokratifrämjande mest angelägen. har en rad långvarigamassflyktsituationer kunnat upplösas genom att människor kunnat återvändatill sina hemländer. Såväl det fysiska repatrieringsarbetet som de enormainsatser för återuppbyggnad som erfordras för att flyktingarna skall ha någotatt återvända till kräver stora biståndsinsatser. Vid massflykt och repatrieringkämpar UNHCR och andra internationella hjälporgan ständigt med otillräck-liga och framför allt sena resurser. Störst nytta kan ofta göras genom snabbaoch flexibla insatser. Motionärerna föreslår en höjning av UNHCR:s anslag iförhållande till regeringens förslag med 20 miljoner kronor.I kommittémotion 1999/2000:U210 (c) yrkande 1 understryks att globalise-ringen inrymmer stora möjligheter och kan ge förutsättningar för att nå fred,demokrati och kulturella framsteg. Globaliseringen ställer oss också inför deödesfrågor som följer av växande inkomstklyftor, ökad belastning på miljönoch den potentiella risken för att länder eller regioner med etniska och natio-nalistiska argument exploaterar vad som uppfattas som globaliseringens hot.Centern kräver ett starkare internationellt, politiskt, ekonomiskt och etisktramverk som prioriterar både ekonomisk och mänsklig utveckling i bistån-det. I yrkande 3 efterlyser den utlovade utredningen om bi-ståndspolitiken. Det finns all anledning att se över politiken med utgångs-punkt i de snabba omvärldsförändringarna. I yrkande 4 understryker Center-partiet att utvecklingssamarbetet måste syfta till att stödja de fattiga länder-nas egna ansträngningar att förändra sina samhällen. Biståndet måste i högregrad bygga på ömsesidiga åtaganden och likvärdiga villkor. Stödet måsteinnebära att människor och länder ges möjlighet att själva förändra sin situa-tion. kräver vidare i yrkande 6 att det bilaterala svenska bistån-det i högre grad än bör koncentreras på att ge människor på den lokalanivån bättre möjlighet att tillgodose sina grundläggande behov. Detta kräveren generell inriktning av biståndet på småskalighet och med tyngdpunkt pålandsbygdsutveckling, hållbar utveckling och miljö, anpassad teknik ochhjälp till självhjälp samt fortsatt stöd till utbildning och hälso- ochsjukvård.Bistånd som särskilt kommer kvinnor till del bör prioriteras. Centerpartietmenar också att stödet till utvecklingen av demokrati och mänskliga rättig-heter bör markeras tydligare.