bet · GM01NU13 · 1999-05-18 00:00:00 — 1998/99NU13ÄrendetI detta betänkande behandlasdels regeringens skrivelse 1998/99:59 om svenskhandelspolitik inför en ny WTO-runda,dels tre motioner som väckts med anledning avskrivelsen,dels åtta motioner från allmänna motionstiden.Utrikesutskottet har avgivit yttrande (1998/99:UU2y)i ärendet (se bilaga).Upplysningar och synpunkter i ärendet har införutskottet lämnats av företrädare förUtrikesdepartementet, , Forum Syd,och . I betänkandet behandlas frågeställningar införkommande förhandlingar i () samt förutsättningarna för en överenskommelseom ett multilateralt investeringsavtal i dessaförhandlingar. Vidare tar utskottet ställning tillom () skall åläggas attintegrera miljöhänsyn i beslut om garantigivning.Ingen erinran riktas från utskottets sida motregeringens skrivelse om WTO-förhandlingarna.Samtliga motioner avstyrks.Utskottet upprepar sin tidigare framfördaståndpunkt att det i högsta grad är ett svensktintresse att värna frihandelns principer ochständigt uppmärksamma protektionistiska inslag i detinternationella handelsutbytet. Utskottet anser atten kommande WTO-runda bör ha en bred och omfattandedagordning. Ur svensk synvinkel utgör jordbruk ochtjänster, liksom miljö och mänskliga rättigheter,prioriterade områden. När det gäller hänsynen tillmiljö och arbetsvillkor erinrar utskottet om attbåde och EU i WTO:s arbete verkar för atthandelsregelverket skall kunna stödjahandelsbegränsande åtgärder vidtagna inom ramen förmiljökonventioner. Dock inser utskottet desvårigheter som föreligger att hantera frågor ommiljö och arbetsvillkor; många ser i sådanakrav förtäckta protektionistiska strävanden. Härunderstryks att balanserade förhandlingslösningarmåste sökas som förmår undanröja den atmosfär avmisstänksamhet som omgärdar dessa tvåfrågeområden.I en reservation (m, fp) sägs att frihandel - vidsidan av grundläggande marknadsekonomiskainstitutioner, äganderätt och rättsstat - är denstarkaste välståndsskapande kraft vi känner. Förvärldens fattigaste länder är en fri handel påvärldsmarknaden en förutsättning för utveckling urfattigdom. Reservanterna vill vidare påminna om attden tredje världen har för få direktinvesteringar.Det sägs att kraven på omtanke om miljö ocharbetsvillkor i de internationella handelsavtalenknappast låter sig förenas med de övergripande målenför WTO-förhandlingarna. I reservationen påpekas attsådana krav ofta inte är uttryck för något annat änsnäva protektionistiska intressen. Dolda hinder iform av miljö- och arbetsmiljöklausuler somkonkurrenssvaga branscher i väst så ofta begär kanreservanterna inte acceptera - vare sig ihandelsavtal eller i avtal om direktinvesteringar.I en annan reservation (kd, c) anförs att detaldrig får betraktas som ett handelshinder inom WTOatt uppfylla internationella miljöavtal. I ställetefterlyses klara regler i WTO för hur brott motsådana avtal skall hanteras i handeln. Ireservationen riktas kritik mot att regeringendriver en extrem avregleringslinje när det gällerhandel på jordbruksområdet trots att saknargeografiska och klimatologiska förutsättningar föratt bli ett stort exportland för jordbruksprodukter.Regeringen uppmanas att verka för att EG i dekommande WTO-förhandlingarna slår vakt omprinciperna bakom den gemensamma jordbrukspolitikenoch den europeiska modellen för jordbruket sombygger på en levande landsbygd, en god djuromsorgoch miljöhänsyn.Utskottet konstaterar att det inte är aktuellt attföra över det utkast som låg till grund för detidigare förhandlingarna mellan om ettmultilateralt investeringsavtal () till dekommande förhandlingarna inom WTO. Bedömningen frånutskottets sida är att detta innebär starktförändrade förutsättningar för vad den slutgiltigaförhandlingslösningen kommer att innehålla. uppfattning är det från svenskutgångspunkt önskvärt med ett avtal om ett gemensamtregelverk för utländska direktinvesteringar inomWTO, vilket minskar risken att investerare utsättsför diskriminerande och godtycklig behandling. Detär viktigt, säger utskottet, attförhandlingarna sker under öppenhet med hänsyn tagentill behov. Vidare får inte ett avtalsom bygger på principen om icke-diskrimineringinnebära att enskilda länder förhindras att driva ensjälvständig politik inom områden som reglerar t.ex.hälso- och miljöskydd.I frågan om miljöprövning i samband med beslut omexportgarantier vill utskottet avvakta ett pågåendearbete inom EKN om en miljöpolicy förgarantigivningen innan ytterligare initiativ tas. Idenna policy skall internationella erfarenheterbeaktas, inklusive frågor om sekretess och öppenheti beredningsarbetet.SkrivelsenI regeringens skrivelse 1998/99:59 ges en översiktav läget inför de förhandlingar om ytterligareliberalisering av handeln och förbättring av dehandelspolitiska spelreglerna som väntas starta iVärldshandelsorganisationen (WTO) . De motioner som väckts med anledning av skrivelse1998/99:59 är följande:1998/99:N7 av m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om stärkandet av WTO:stvistlösningsmekanism,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om EU:s förhandlingsbud införmillennierundan att avskaffa industritullarna tilli-länderna och anta en bindande plan för övergångentill en fri marknad för jordbruksprodukter,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att EU bör avsäga sigmöjligheten att införa antidumpningstullar,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en liberaliserad handel medtjänster,5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om elektronisk handel,6. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall verka förutnyttjandet av en global Cassis de Dijon-princip,7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att skall verka för ettavtal rörande utländska direktinvesteringar inomramen för WTO,8. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om korruptionsbekämpning,9. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom EU skall verkaför ett transatlantiskt frihandelsområde.1998/99:N8 av m.fl. (c) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om betydelsen av klara regler förhur brott mot gemensamma miljööverenskommelser skallhanteras inom ramen för WTO samt vikten av attfrågeställningen om handel och miljö belyses i denkommande WTO-rundan,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att EGi de kommande WTO-förhandlingarna slår vakt om deneuropeiska modellen för jordbruket och driver attden fortsatta liberaliseringen beaktar värdet avjordbrukets multifunktionalitet,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör driva frågor omlivsmedelskvalitet och livsmedelssäkerhet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att bör verka för att EGi WTO-förhandlingarna driver kravet påursprungsmärkning av livsmedelsprodukter,5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett som gerutvecklingsländerna bättre förutsättningar attutveckla den nationella livsmedelsförsörjningen.1998/99:N9 av m.fl. (fp) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de förhandlingar omliberaliseringar av handeln och förbättringar av dehandelspolitiska spelreglerna som väntas starta inomWTO nästa år.De motioner från allmänna motionstiden som behandlashär är följande:1998/99:U207 av m.fl. (mp) vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om beslutsgång för ett svensktställningstagande i fortsatta MAI-förhandlingar,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om inriktningen av ett MAI-avtal.1998/99:U211 av m.fl. (v) såvitt gäller yrkanden riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett avbrytande av MAI-förhandlingar inom ram,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utgångspunkter för ett nyttinternationellt investeringsavtal.1998/99:So461 av m.fl. (fp) såvittavser yrkandet (18) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omhandelsavtalet , tobak och alkohol.1998/99:MJ749 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandena att riksdagen23. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att integrera miljömål iexportfrämjande åtgärder inom handel,24. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om företag och handel.1998/99:N224 av m.fl. (mp) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av nya direktiv för destatsstödda exportkrediterna och garantierna,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om svenskt stöd till arbetet medatt ta fram internationella miljökriterier ochsociala kriterier vid givandet av exportkrediter ochriskgarantier,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att begränsa EKN:s rolltill att endast bevilja exportkrediter till projektsom stöder en globalt hållbar utveckling.1998/99:N244 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om översyn avexportfinansieringssystemet.1998/99:N254 av m.fl. (c) vari yrkasatt riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att införa regler förexportkrediterna, så att inte statligaexportkrediter beviljas till projekt som innebärorimliga skador på människor och miljö,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att tillföra kompetens att göramiljökonsekvensbedömningar för aktuella projekt somstår inför överväganden att beviljas exportkrediter,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inom verkar föratt miljökriterier och sociala kriterier skall vägasin vid beviljandet av statliga exportkrediter ochriskgarantier.1998/99:N270 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om miljöprövning av statligaexportkrediter och riskgarantier. WTO-förhandlingarnaSkrivelsenAllmänt om förhandlingarnaI regeringens skrivelse sägs att aktivtmedverkat till EG:s initiativ att försöka få tillstånd en ny förhandlingsrunda i WTO (World TradeOrganization) . har starkt engageratsig i förberedelsearbetet. Skälen för att påbörja enny förhandlingsrunda i WTO är att- förbättra förutsättningarna för tillväxt ivärldsekonomin,- ge krisdrabbade länder bättre möjligheter attåterhämta sig,- motverka nya protektionistiska tendenser,- minska handelshinder mellan handelsblock,- effektivisera EG:s inre marknad,- ge näringslivet bättre möjligheter att sälja sinaprodukter på marknader utanför Europa.Syftet med regeringens skrivelse är att informera omarbetet i WTO inför organisationens tredjeministermöte och förberedelsernaför en ny handelsförhandling. I skrivelsen uttalasatt det ännu är för tidigt att säga hur omfattandede kommande WTO-förhandlingarna blir. Regeringenanser att en viktig förutsättning för att en nyförhandlingsrunda skall lyckas är att den får enbred och omfattande dagordning. Regeringenframhåller att EG har varit den ledandeförespråkaren för att en kommande förhandlingsrundaskall vara omfattande. är det svårt attbedöma i vilken utsträckning EG kommer att lyckas isin strävan att föra upp nya områden på dagordningenoch hur långt det går att nå på för Sverigeprioriterade områden som miljö och mänskligarättigheter i arbetslivet.Av skrivelsen framgår att diskuterasett tjugotal möjliga förhandlingsområden. Ur svensksynpunkt framstår jordbruk och tjänster som tvåcentrala områden. Att förhandlingen även skallomfatta tullar är ett viktigt mål för regeringen.Därtill kommer ett antal nya frågor som är närasammanlänkade med handel och viktiga för att skapaett sammanhängande och väl fungerande multilateralthandelsregelverk. Dit hör bl.a. investeringsregleroch konkurrensrättsliga riktlinjer.Enligt regeringens uppfattning är det viktigt attSveriges ställningstaganden blir föremål för en såbred och öppen debatt som möjligt innan konkretaförhandlingar inleds . Avsikten är,sägs det, att skrivelsen skall utgöra en grund förett sådant meningsutbyte. Besked lämnas också attregeringen ämnar skapa en särskildberedningsorganisation inför den kommande WTO-förhandlingen. En statssekreterargrupp skall ges iuppdrag att svara för den övergripande styrningen avarbetet. Under statssekreterarna tillsätts enberedningsgrupp, som har till uppgift att beredaalla frågor av betydelse för deltagande iförhandlingarna. Denna beredningsgrupp skalletablera sådana kontakter med näringslivs-,fackförenings- och andra intresseorganisationer sombehövs för att få till stånd en dialog i samhälletmed alla berörda intressenter. På så sättsäkerställs öppenhet och en förbättrad kommunikationi de handelspolitiska frågorna, skriver regeringen.Vissa förhandlingsområdenI skrivelsen sägs att redan i Uruguayrundan - demultilaterala handelsförhandlingar inom ramen förAllmänna tull- och handelsavtalet () sominleddes och avslutades och sombl.a. ledde fram till ett avtal om att bilda WTO år1995 - slogs det fast att förhandlingar om jordbrukoch tjänster skall inledas i WTO . Detta somen följd av att flera länder ansågförhandlingsresultatet vara otillräckligt. Dessutombeslutades i Uruguayrundan att flera av de delavtalsom ryms under WTO skall bli föremål för översyn ochatt beslut om möjliga reformer skall fattas under denärmaste åren.Inom jordbruksområdet är utgångspunkten för WTO-förhandlingarna att marknaderna förjordbruksprodukter fungerar dåligt. Jordbruket utgören av de viktigaste frågorna, om inte den allraviktigaste frågan, och lösningen av den kommersannolikt att spela en stor roll för att nå enpaketuppgörelse i rundan, skriver regeringen.Huvudfrågorna för den kommandejordbruksförhandlingen gäller ytterligareneddragningar av tullskydd, exportbidrag och andraformer av produktionsstimulerande stödåtgärder.Dessutom kommer miljö-, konsument-, arbetsrätts-,djurskydds- och etikhänsyn att behandlas. handel med genmodifierade livsmedel ochhormonbehandlat kött. Dessa frågor har kommit atthamna alltmer i fokus i handelspolitiken ochförväntas medföra ett antal nya tvister i WTO.För ett stort antal med exportintresse ärnya marknadsöppningar, dvs. lägre tullskydd, i i-länderna av helt avgörande intresse i den nyarundan. Stora exportländer av jordbruksprodukter somNya , och har varitpådrivande i analysarbetet. De har huvudsakligendrivit frågor rörande export- och internstödensproduktionsstimulerande och handelspåverkandeeffekter i syfte att få sådana stödformeravskaffade. Länder med högt skydd för jordbruket,som , , och , har iförberedelsearbetet framhållitjordbruksproduktionens multifunktionalitet, dvs.dess betydelse för att uppnå olika samhällsmål. Härutpekas jordbrukets roll för säkra livsmedel,livsmedelsförsörjning, miljö ochlandsbygdsutveckling. Även EG anser att denfortsatta liberaliseringen bör ske på ett sätt sombeaktar värdet av jordbrukets multifunktionalitet.Flertalet länder kan enas om vikten av att sådanaolika mål skall uppnås. Oenighet råder dock om vilkamedel som, utan att vara handelssnedvridande, skallväljas för att nå målen.Allmänna tjänstehandelsavtalet (GATS), som tillkomsom ett resultat av Uruguayrundan, föreskriver atten gradvis ökad liberalisering av tjänstehandelnskall uppnås genom återkommande multilateralaförhandlingsrundor. Enligt avtalet skall den förstarundan (GATS 2000) inledas senast i januari år 2000.Förberedelserna har redan påbörjats i WTO. Iskrivelsen sägs att förberedelserna förförhandlingarna har präglats av ettrelativt brett samförstånd. I stort sett samtligaWTO-medlemmar är inställda på att GATS 2000 skallomfatta all tjänstehandel, både vad gäller sektoreroch de olika sätt på vilka tjänstehandel bedrivs.Länderna har ännu inte angivit några prioriteringar.Det står dock redan klart att sektorer som bank- ochförsäkringsverksamhet, telekommunikationer ochdistributionstjänster, både i kraft av sinekonomiska storlek och sin stora betydelse för allhandel, kommer att ägnas särskilt intresse.Tullarnas betydelse som handelshinder har minskatavsevärt genom de förhandlingsrundor som ägt ruminom ramen för . Genomsnittstullen förindustrivaror i i-länderna har sjunkit från omkring40 % för ett halvt sekel sedan till efterUruguayrundan. Den genomsnittliga tullnivån i EG ärnumera och därmed lägre än degenomsnittliga svenska industritullarna föremedlemskapet i EG. Inom vissa sektorer är tullarnadock fortfarande relativt höga och leder till attkonsumenter tvingas betala högre priser ännödvändigt. Från svensk utgångspunkt är frågan omtillträde till andra länders marknader prioriterad ien ny runda. verkar för att ytterligarereducera tullnivåerna både i gemenskapen och i andraländer. Därför bör den kommande WTO-rundan omfattaalla tullar, på hela industrivaruområdet, anförsdet. Målet, menar regeringen, bör vara totaltullfrihet för industrivaror i de ekonomiskt mestutvecklade länderna år 2010.I skrivelsen anför regeringen att handels- ochkonkurrenspolitik har många gemensamma nämnare ochofta syftar till liknande ekonomiska mål.Handelspolitiken bidrar till ökad konkurrens främstgenom en fortsatt reducering av alla former avhandelshinder. Införandet av olika handelsrelateradeskyddsåtgärder, t.ex. antidumpnings- ochutjämningstullar, kan dock ha konkurrensbegränsandeeffekter. Effektiv konkurrens är en viktigförutsättning för att de vinster som uppnås närvärldshandeln liberaliseras inte skall undergrävasav att företag, privata såväl som statliga, tillåtsagera på sätt som begränsar konkurrensen. Flera avWTO:s medlemsländer saknar ännu konkurrenspolitik,medan andra brister i den effektiva tillämpningen avsina existerande regler. Regeringens förhoppning äratt konkurrensfrågorna skall ingå som en del i enkommande WTO-runda. Målet bör vara, anförregeringen, att uppmuntra WTO:s medlemsländer attinföra och effektivt tillämpa en konkurrenspolitikbaserad på ett multilateralt ramverk påkonkurrensområdet. verkar för att allaaspekter av sambandet mellan handel och konkurrensskall uppmärksammas i detta sammanhang.En stor tvistefråga är i vilken utsträckning olikahandelspolitiska åtgärder som t.ex. antidumpningskall diskuteras. Både u- och i-länder, vars exportdrabbas av antidumpningstullar, har pekat på att denegativt påverkar konkurrensen på en marknad ochkrävt att också handelspolitikens konkurrenseffekterskall analyseras. har ett starkt intresse avatt tillämpningen av antidumpning och andrahandelspolitiska skyddsåtgärder begränsas. Deminskar konkurrensen och omvandlingstrycket iekonomin och har därmed negativa effekter förtillväxt och sysselsättning. Regeringen anser attsådana åtgärder är skadliga inte endast för dedrabbade exportörerna utan också för importlandetoch bör tillgripas endast i undantagsfall. Mycketrestriktiva villkor bör gälla internationellt.Regeringen önskar att även antidumpning finns medbland ämnena för en ny förhandling när mandatetläggs fast.Handel och miljö är fortfarande en relativt ny ochkontroversiell fråga i WTO-sammanhang. Ett stortantal frågor som rör sambandet mellan handelspolitikoch miljöpolitik står på arbetsprogrammet. Arbetethar karakteriserats av stora motsättningarmellan i- och . Många är starkamotståndare till att miljöfrågor diskuteras i WTO.Synen i dessa länder präglas av en misstänksamhetatt miljöhänsyn skall användas i protektionistisktsyfte från i-ländernas sida. Arbetet har hittillslett till få rekommendationer och konkreta förslagtill hur handelsreglerna skulle kunna ändras. Dettamotsvarar knappast höga ambitionsnivå påområdet, menar regeringen. Sambandet mellanhandelspolitik och miljöfrågor är ett prioriteratområde för och gemenskapen som helhet i WTO-sammanhang. Ett viktigt övergripande svenskt mål äratt så långt som möjligt undanröja risken förkonflikt mellan miljöpolitiska och handelspolitiskabeslut. Målet är att internationelltjämförelsevis progressiva miljöpolitik skall fåinternationell spridning som vårahandelsförbindelser skall vara intakta ellerförbättras. och medlemsländerverkar inom WTO för att handel och miljö skallomfattas av en ny runda. Regeringen ser det somangeläget att miljöperspektiven kan integreras i dekommande förhandlingarna och att handels- ochmiljöfrågorna ges en skarpare profil i WTO.Regeringens bedömning är att framsteg på handels-och miljöområdet i samband med en ny runda ocksåförutsätter att ett mer långsiktigt tänkande inledsom hur dessa frågor bäst kan integreras och vad sombör prioriteras. Handels- och miljöfrågorna harbäring på många olika avtal i WTO. EG kommer undervåren 1999 att inleda en analys, som bl.a. omfattaren översyn av tidigare positioner. EG:sprincipinställning, att handel och miljö börinkluderas inom ramen för en ny runda, har uttalatstöd hos många i-länder. Många är dockfortsatt skeptiska till området, som man inte anserbör behandlas inom WTO:s ram över huvud taget.Regeringens bedömning är att framsteg inom områdethandel och miljö endast kommer att bli möjliga genomatt ingå som en del i en större förhandlingsrunda.WTO och dess återkommande ministerkonferensererbjuder ökade möjligheter att även ihandelssammanhang föra en dialog om handel ocharbetsvillkor. Enligt regeringen komplicerassituationen av att en samlad u-landsgrupp befararatt krav avseende mänskliga rättigheter i WTO skallutnyttjas i protektionistiskt syfte för att stängaute konkurrenter från från t.ex. Förentastaternas och EU:s marknader. Denna misstänksamhetkvarstår trots att syftet inte är att behandla t.ex.löneskillnader, vilket direkt skulle slå mot vissau-länders konkurrensfördelar i världshandeln, utanendast grundläggande mänskliga rättigheter.Regeringen anser att det finns behov av att utveckladialogen om dessa frågor i WTO. Om framsteg skallnås måste diskussionerna bygga på förtroende ochinte på hot om handelsrepressalier. En sådan dialogskulle även utgöra ett fortsatt stöd för det arbetesom Internationella arbetsorganisationen () utförför att förbättra efterlevnaden av grundläggandemänskliga rättigheter på arbetslivets område.Regeringen understryker att frågan om grundlägganderättigheter i arbetslivet och handeln har en sådansprängkraft att den skulle kunna äventyra starten aven ny förhandling. I skrivelsen uttalas att denpolitiska dialogen inom WTO kan utgöra ett stöd föropinionsbildande verksamhet och för frivilligaåtgärder, t.ex. uppförandekoder, inom näringslivet.I WTO studeras också öppenheten i den offentligaupphandlingen enligt ett beslut årsministerkonferens i . Enligt beslutet skallett förslag till avtal, som skulle gälla för allaWTO-medlemmar, utarbetas. Resultatet skallpresenteras ministerkonferens. Iskrivelsen sägs att flertalet har enavvaktande hållning till det pågående arbetet, somlöper långsamt. Ämnet berör problemet med korruptioni den offentliga upphandlingen, som är särskiltkänsligt för många . Korruption av dettaslag är ett stort problem. fäster särskildvikt vid att utnyttja arbetet i WTO för att bekämpamutor och korruption inom upphandlingsområdet.I skrivelsen utpekas korruptionen som ett storthandelshinder. Förutom de åtgärder som vidtas inomramen för den offentliga upphandlingen ärförenklingar i handelsprocedurer ett sätt att minskaförekomsten av korruption, anser regeringen. Det ären svensk ambition att inom WTO utvidga diskussionenom korruption så att den även tas upp i etthandelspolitiskt sammanhang. I skrivelsen hänvisastill den konvention som antogs av år1997, och som trädde i kraft ,med syfte att förbjuda bestickning av utländskaoffentliga tjänstemän i internationellaaffärstransaktioner.