bet · GM01KrU5 · 1999-03-04 00:00:00 — Vissa teater- och musikfrågor I betänkandet behandlas motionsyrkanden om vissateater- och musikfrågor från allmänna motionstidenhösten 1998.Utskottet förutsätter att i sinpågående översyn av landets regionala teatrar ävenbeaktar frågor om stödsystemets utformning ochavstyrker därmed förslag om ändring av stödsystemetför de regionala teatrarna och om särskild hänsyntill de ekonomiska svårigheterna vid Länsteatern påGotland.Förslag om att inrätta regionala teatrar iJämtlands och avstyrks, då detankommer på regeringen att i budgetberedningen införår 2000 ta ställning till om teaterinstitutionerna ide två länen skall förklaras varabidragsberättigade.Ett yrkande om att Operan och skall görafler uppsättningar för barn och små uppsättningarsom kan turnera avstyrks med hänvisning till depublikmål som gäller för de båda institutionerna ochtill regeringens uppföljningsansvar.Förslag om länskonsulenttjänster på teater-, dans-,musik- och filmområdena avstyrks. Utskottetkonstaterar att befintlig verksamhet fungerar väloch att utbyggnadstakten även beror på huvudmännensvilja och ekonomiska möjligheter.Förslag om satsning på Riksskådebanan avstyrksliksom förslag att nyckelharpan skall utses tillSveriges nationalinstrument.Utskottet avstyrker motioner om syntolkning försynskadade vid föreställningar.Utskottet förutsätter att ökar sina an-strängningar för att förbättra synskadadesdelaktighet i teaterutbudet.Två motioner om stöd till vissa musikgenrer ochinrättande av ett genrecentrum för blåsmusikavstyrks med hänvisning till att erfarenheter avnyligen gjorda satsningar på musiklivets arrangöreroch på ett folkmusikcentrum bör utvärderas innan nyasatsningar övervägs.Med hänvisning bl.a. till redan pågåendeutredningsarbete avstyrks en motion om en särskildutredning om marknadsföringen och lanseringen avsvensk musik utomlands.Motioner om kulturen i skolan och om den kommunalamusik- och avstyrks bl.a. mot bakgrundav ett antaget program för kvalitet ochlikvärdighet i skolan och de uppdrag som givits tillSkolverket och om kultur i skolan. 1998/99:Kr203 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att verka för ett återupptagande avföreställningar med s.k. syntolkning för synskadadeinom verksamhet.1998/99:Kr222 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Göteborgsmusiken somförsta institution i en utveckling av genrecentrumerhåller uppdraget att bli ett sådant förblåsmusiken i vårt land.1998/99:Kr234 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en översyn avreglerna om statsbidrag till regionalkulturverksamhet.1998/99:Kr235 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rättvisa anslag tilllänsteaterverksamheten i landet.1998/99:Kr236 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de särskildaförhållanden som råder för Länsteatern på ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn avgrundbidragen till länsteaterverksamheten.1998/99:Kr241 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om Riksskådebanan m.m.1998/99:Kr254 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börtillsätta en utredning om marknadsföring av svenskmusik i utlandet.1998/99:Kr256 av m.fl. (m) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolanskulturansvar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stödet till jazz ochmoderna musikformer.1998/99:Kr259 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en länsteater i Jämtlandslän.1998/99:Kr260 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna att reglerna för statsbidrag tillteaterverksamhet bör utformas så att en regionalträttvis fördelning erhålls.1998/99:Kr272 av m.fl. (kd) variyrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om den kommunalamusikskolan.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att värna ochutveckla skolans roll som kulturbärare,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att alla barn,oavsett var de bor i landet, skall ha rätt att gå imusik- och/eller kulturskola,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att upphöjanyckelharpans instrumentfamilj tillnationalinstrument.1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att nationalscenernabör bredda sitt utbud,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppdragatt syntolka vissa föreställningar,9. att i enlighet med det i motionenanförda ger regeringen i uppdrag att utreda förutsättningarna för attlänen inrättar konsulenttjänster på områdena teater,dans, musik och film,11. att i enlighet med vad i motionenanförts ger regeringen i uppdrag att utredaförutsättningarna för bildandet av länsteatrar iJämtlands och . InledningI betänkandet behandlas en rad motioner om teater-och musikfrågor. Motionerna väcktes år 1998.Frågor rörande regionala teatrarHösten 1996 begärde på förslag avkulturutskottet en skyndsam utredning om denregionala fördelningen av det statliga stödet (bet.1996/97:KrU1 s. 65, rskr. 1996/97:129). Dennabegäran har resulterat i att regeringen ibudgetpropositionerna och 1998 redovisatden kartläggning och analys som gjorts avmyndigheter och institutioner inomKulturdepartementets verksamhetsområde. Regeringenhar aviserat att analysarbetet kommer att fortsätta.Med anledning av motionsförslag om regionalfördelning av det statliga stödet till kulturuttalade utskottet att utskottet utgickfrån att regeringen skulle återkomma ibudgetpropositionen för med de förslag tillåtgärder som resultaten av kartläggningsarbetet ochanalysen kunde föranleda (bet. 1998/99:KrU1 s. 24).En av huvuduppgifter är att följautvecklingen inom kulturområdet i stort samt att geregeringen ett samlat underlag för den statligakulturpolitiken och biträda vid genomförandet avdenna. har inlett en systematiskgenomgång av de statligt stödda lokala och regionalateater-, dans- och musikinstitutionerna. En rapportom musikteatrar har presenterats. Översynenav landets teatrar med regional verksamhet harnyligen inletts och skall vara klar i slutet av år1999.Enligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag tillregional kulturverksamhet lämnas statsbidrag tillregionala och lokala institutioner - bl.a.teaterinstitutioner - som regeringen har förklaratberättigade till sådant stöd (1 §). Statsbidraglämnas endast till regionala och lokalainstitutioner som också får bidrag från enlandstingskommun, en kommun eller någon annanhuvudman (2 §). Statsbidraget till teater-, dans-och musikinstitutioner skall syfta till attmöjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet(3 §).Förslag som syftar till en ändring av stödsystemetför de regionala teatrarna tas upp i fyra motioner.Motionärerna bakom motionerna Kr234 (v), Kr235 (c)och Kr260 (s) tar sin utgångspunkt i de ekonomiskaförhållanden som råder vid Folkteatern i ,den regionteater i som enligt motionärernahar lägst andel statsbidrag. Förslagen i samtligatre motioner syftar till att en översyn skall görasav reglerna för statsbidraget till regionalkulturverksamhet, så att regional rättvisa uppnås.Även motionären bakom motion Kr236 (s) föreslår atten översyn skall göras av stödet till regionalateatrar. Syftet med en sådan översyn bör enligtmotionären vara att de små länsteatrarna skalltillförsäkras ett visst minsta belopp för att kunnagenomföra sina uppdrag (yrkande 2).Utskottet erinrar om att ett av de övergripandemålen för innebär att rådet skall främjaen geografiskt jämlik fördelning av kulturutbudet.Utskottet förutsätter att detta liksom övrigakulturpolitiska mål ligger till grund för denavvägning mellan olika stödberättigade ändamål somsjälvfallet alltid måste göras. Vidare anser sigutskottet kunna förutsätta att i detpågående arbetet med en översyn av landets regionalateatrar beaktar de frågor om stödsystemetsutformning som motionärerna tagit upp. Yrkandenaavstyrks därmed.Ett annat förslag i motion Kr236 (s) syftar till attsärskilda hänsyn skall tas till de förhållanden sområder vid Länsteatern på , som är landetsminsta länsteater. Teatern har - anförs det - storaekonomiska svårigheter. Även en liten teater behöverbidrag som täcker basverksamheten (yrkande 1).Gotlands län ingår i den försöksverksamhet medändrad regional ansvarsfördelning som genomförsunder tiden den 31 december 2002.De regionala självstyrelseorganen i försökslänen harsedan den 1 juli 1998 från övertagitbefogenheten att besluta om fördelningen avstatsbidrag till regional kulturverksamhet.Självstyrelseorganen har möjlighet att göraomfördelningar av de befintliga statsbidragen tillde regionala institutioner som regeringen förklaratvara bidragsberättigade. Enligt vad utskottet harinhämtat har vid fördelningen avstatsbidragen för beslutat tilldelaLänsteatern på hela den uppräkning avanslaget A 4 Försöksverksamhet med ändrad regionalfördelning av kulturpolitiska medel som tillfallitGotlands kommun.Utskottet anser att - i den mån motionsyrkandetsyftar till att skall tilldelasytterligare medel för den regionala verksamheten -det får ankomma på regeringen att i kommandebudgetprövning väga olika bidragsändamål motvarandra. Därvid får bl.a. de olika regionernasvarierande behov och förutsättningar vägas in. Medhänvisning till det anförda avstyrks yrkandet.I två motioner föreslås att nya regionala teatrarskall inrättas.I motion Kr259 (s) framhålls att det i Jämtlandslän finns förutsättningar för att en länsteaterskall inrättas samt att det krävs statligt stödhärför. Förslaget i motionen syftar till attregeringen i kommande budgetproposition skallförelägga förslag i denna fråga.Motionärerna bakom motion Kr275 (v) framhåller atttvå län i , nämligen ochSödermanlands län, saknar länsteatrar. Regeringenbör därför enligt motionärerna få i uppdrag attutreda förutsättningarna för att inrätta regionalateatrar i de två aktuella länen (yrkande 11).Utskottet har inhämtat att Stiftelsen delade utsammanlagt till Jämtlandslänsteaterprojekt. Vidare bör nämnas att Kulturrådeti sitt budgetunderlag , somnyligen överlämnats till regeringen, har bedömt attlänsteaterprojekten i och Södermanlandslän bör få möjlighet att ingå i stödsystemet för regionala och lokalateaterinstitutioner. har för ändamåletföreslagit att anslaget Bidrag till regionalmusikverksamhet samt regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner skall räknas upp medsammanlagt för budgetåret 2000.Utskottet konstaterar att det ankommer påregeringen att i budgetberedningen taställning till om teaterinstitutionerna i de tvåaktuella länen skall förklaras vara berättigade atterhålla regionalt statsbidrag. Vidare ankommer detpå regeringen att vid bedömningen av storleken pådet totala stödet till de regionala teatrarna göraen avvägning mellan detta och andra stödändamål.Regeringens ställningstaganden i den kommandebudgetpropositionen bör inte föregripas avriksdagen. Motionsyrkandena avstyrks därför.Nationalscenernas utbudFörslaget i motion Kr275 (v) syftar till att Operanoch skall bredda sitt utbud och göra fleruppsättningar för barn och ungdom och småuppsättningar som kan turnera i landet (yrkande 7).Regeringen angav i sin kulturpolitiskaproposition att nationalscenerna Operan och Dramatenskulle ha i uppdrag att nå en stor och bred publikoch ha en bred repertoar. Bl.a. angavs det att detär en självklar uppgift för nationalscenerna att irimlig omfattning genomföra turnéer och gästspel(prop. 1996/97:3 s. 60-61).I budgetpropositionen för föreslogregeringen att skulle fastställa ett antalövergripande mål för de båda nationalscenerna. Ettav målen skulle vara att Operan och skulle"nå en så bred och stor publik som möjligt" (prop.1996/97:1 utg.omr. Vid behandlingen avregeringsförslaget tog utskottet även ställning tillett motionsyrkande om att Operan och skullefå preciserade uppdrag när det gäller uppsättningarför barn och ungdom. Motionärerna hade nämligenuppmärksammat att de bidragsvillkor som gällde förnationalscenerna t.o.m. innehöll ett kravsom innebar att den unga publiken särskilt skulleuppmärksammas. Utskottet anförde bl.a. attregeringen i kulturpropositionen redovisat att barnoch ungdomar bör få tillgång till teater av högkvalitet och att avsikten var att nationalscenernasställning skulle stärkas i hela landet. Utskottetförutsatte att det i kommande regleringsbrev tydligtskulle uttryckas att nationalscenerna även ifortsättningen har ett uppdrag att uppmärksamma denunga publiken. Vidare utgick utskottet från attmålet för nationalscenerna att nå en så bred ochstor publik som möjligt skulle utvecklas iregleringsbrev beträffande bl.a. utnyttjandet avradio och television för att nå ut i hela landet(bet. 1996/97:KrU1 s. 162-163). På förslag avutskottet godkände därefter de avregeringen föreslagna målen (rskr. 1996/97:129).I de årliga regleringsbreven utfärdar regeringenriksdagens beslut samt anger även andra riktlinjeroch uppdrag som skall gälla för institutionen ifråga. Av regleringsbreven för Operan och Dramatenför framgår att ett övergripande mål för detvå institutionerna är att de skall nå en så bredoch stor publik som möjligt.Med utgångspunkt i de av beslutadeövergripande målen har regeringen formulerat ettantal verksamhetsmål. Bl.a. skall institutionerna dådet gäller publikarbete om möjligt ge fler människorutanför tillfälle att seföreställningarna i eller genom gästspel.Som generellt verksamhetsmål för bådainstitutionerna anges att de skall svara mot denunga publikens behov genom särskilda barn- ochungdomsföreställningar samt om möjligt även ökaandelen ung publik totalt sett.Utskottet förutsätter att regeringen noggrantföljer upp om Operan och i sinaåterrapporteringar till regeringen kan redovisa ivad mån de levt upp till de av ochregeringen angivna målen för verksamheten.Regeringen bör - om den bedömer att målen intekunnat uppnås - överväga vilka åtgärder som börvidtas och i anslutning till budgetpropositioneninformera härom. Enligt utskottetsuppfattning bör motionen inte föranleda någon åtgärdfrån sida. Den avstyrks således.Fråga om satsning på RiksskådebananSkådebanerörelsen består av enriksorganisation och åtta regionala organisationer.Verksamheten har sin tyngdpunkt i publikarbete påteaterområdet. Skådebanan samarbetar med teatrar,museer, Konstfrämjandet, En Bok ,studieförbund, fackliga organisationer m.fl. i syfteatt nå ut med information till grupper som har småmöjligheter att ta del av kulturutbudet. Skådebanansca 7 000 kulturombud verkar bl.a. i bostadsområdenoch på arbetsplatser och informerar om och förmedlarbiljetter till det aktuella kulturutbudet.För år 1999 anvisas under anslaget B 3 Bidrag tillvissa teater-, dans- och musikändamål 4 282 000kronor för skådebaneverksamheten. Medlen skallanvändas för verksamhet vid Riksskådebanan och deregionala skådebanorna.I motion Kr241 (s) anförs att Skådebanan avekonomiska skäl inte kan göra vad organisationenönskar och förväntas göra och att verksamheten intefinns representerad i alla län. Motionären anser attriksdagen genom ett uttalande skall understödjasatsningar i syfte att eliminera bristerna för allasdelaktighet i kulturlivet. Därvid bör särskiltuppmärksammas den roll som Riksskådebanan ochskådebanorna kan spela.Utskottet avstyrkte under föregående riksmötemotionsyrkanden som bl.a. syftade till attpublikarbetet inom de idéburna organisationerna,däribland Skådebanan, skulle främjas. Utskottetframhöll att motionärerna tagit upp en fråga somkräver särskild uppmärksamhet under det fortsattaarbetet i strävan att nå de kulturpolitiska målen.Det är, menade utskottet, ovedersägligt att ettpublikarbete som sker via personkontakter och inätverk har mycket stor betydelse för deltagandet ikulturlivet. Detta gäller framför allt dåpublikarbetet riktar sig till personer som interedan är motiverade. Om det skall bli möjligt att nånågon avgörande förändring i måluppfyllelsen i vadavser det kulturpolitiska delaktighetsmålet, är detdärför nödvändigt med ett fortsatt, aktivtpublikarbete. Vidare framhöll utskottet attKulturrådet har ett stort ansvar för att stödja ochstimulera insatser för att påverka måluppfyllelsebeträffande delaktighetsmålet och att Kulturrådetgjort övergripande analyser av människors deltagandei kulturlivet. Förslag om storleken på stödet tillvissa organisationer som bedriver publikarbete påkulturområdet får prövas i budgetarbetet motbakgrund av den vikt som måste tillmätasdelaktighetsmålet (bet. 1997/98:KrU1 s. 26-28).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Utskottet finner således att det inte är motiveratatt skall ta något särskilt initiativ medanledning av motionen, som därför avstyrks.Fråga om länskonstnärerHösten 1996 beslutade på förslag avregeringen att den då i sju län pågåendeförsöksverksamheten med länskonstnärer - mestadelsinom dansens område - skulle permanentas och utökastill flera konstområden. Som skäl för sitt förslagangav regeringen bl.a. att erfarenheterna från dendittills bedrivna verksamheten medlänsdanskonsulenter varit goda. Länskonstnärernasarbete borde även fortsättningsvis vara att sprida,stimulera och öka kunskapen om konst och kultur. Denpedagogiska delen av arbetet borde företrädesvisinriktas mot barn och ungdom i skolor och påfritidsgårdar samt mot amatörorganisationer ochföreningsliv. Verksamheten borde ha som övergripandemål att utveckla kontakten mellan konstnärer,beslutsfattare, organisationer m.m. Enligtregeringens uppfattning skulle det vara värdefulltom länskonstnärsbefattningarna kunde få en ökadspridning i landet. Även kulturutskottet anförde attdet skulle vara värdefullt om verksamheten medlänskonstnärer kunde spridas i landet (prop.1996/97:3 s. 42, bet. 1996/97: KrU1 s. 58-59, rskr.1996/97:129).Av förordningen (1996:1598) om statsbidrag tillregional kulturverksamhet framgår att statsbidragfår lämnas till verksamhet med länskonstnärer ochatt bidraget lämnas till regionala och lokalainstitutioner som regeringen har förklarat varastödberättigade (1 §). Statsbidrag till verksamhetmed länskonstnärer lämnas endast om bidrag från enlandstingskommun, en kommun eller någon annanhuvudman uppgår till minst motsvarande det statligastödbeloppet (2 §). Statsbidraget till verksamhetmed länskonstnärer skall syfta till att sprida,stimulera och öka kunskapen om konst och kultur,framför allt bland barn och ungdom, och att höjakvaliteten inom amatörkulturen (6 §).För år 1999 har anvisats förverksamheten med länskonstnärer under anslaget A 2Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samtinternationellt kulturutbyte och samarbete.Regeringen har beslutat att statsbidrag förverksamhet med länskonstnärer skall lämnas inomområdena dans, bild, litteratur, musik och teatertill fjorton landsting, tre kommuner, nämligenStockholms stad, och Gotlandskommun, samt till Stiftelsen i ochSametinget.I motion Kr275 (v) föreslås att regeringen skall fåi uppdrag att inför nästa budgetår utredaförutsättningarna för att det i länen skall kunnainrättas konsulenttjänster på teater-, dans-, musik-och filmområdena. I motionen anförs att det i vissalän finns flera konsulenttjänster, medan andra länhelt saknar sådana (yrkande 9).Av årsredovisning för framgåratt länskonstnärsverksamheten - enligt Kulturrådetsmening - fungerar mycket väl. Det har emellertidtagit tid att bygga ut bidragssystemet bl.a. pågrund av att regionerna har svårt att få fram denekonomiska motprestation som behövs. En intressantiakttagelse som gjort är att regionersom redan har en konsulent även söker bidrag tillnya konsulenttjänster, vilket betyder att man servärdet av verksamheten och därmed också görnödvändiga ekonomiska prioriteringar.Utskottet anser att det är glädjande attverksamheten med länskonstnärer fungerar väl och nufinns i flertalet län. Det bör emellertidunderstrykas att utbyggnaden av verksamheten ocksåär beroende av lokala och regionala huvudmänsmöjlighet och vilja att bidra till finansieringen.Mot den angivna bakgrunden är det enligt utskottetsuppfattning inte motiverat att tar någotinitiativ med anledning av motionsyrkandet, somsåledes avstyrks.Det bör i sammanhanget tilläggas att filmområdetinte omfattas av bestämmelserna för stödet tilllänskonstnärer. En särskild stödordning förregionala resurscentrum för film och video sominriktas främst på barn och ungdom finns underanslaget I 1 Filmstöd.Syntolkning av teaterI två motioner, Kr203 (m) och Kr275 (v) yrkande 8,hemställs att skall få i uppdrag attåteruppta sin tidigare verksamhet med syntolkning avföreställningar.Under verksamhetsåren 1989/90-1991/92 genomfördeRiksteatern i samverkan med Synskadades riksförbundsyntolkning av teaterföreställningar. Riksteaternstod för kostnaderna för lön, traktamenten, resoroch hotell för den anställde som syntolkade.Synskadades riksförbund ställde utrustning tillförfogande. Inför den följande verksamhetsperioden1992/93-1994/95 bedömde attverksamheten, som beräknades belasta medca , inte skulle kunna rymmasinom anslagsramarna. Vid /ett ökat anslag till . Isamband med behandlingen av riksdagsmotioner omfortsatt syntolkning anförde kulturutskottet att detinom den ökade medelstilldelningen borde finnasutrymme för fortsatt syntolkning. Utskottetavstyrkte därmed motionsyrkandena. Utskottetförutsatte att skulle undersöka om medeltill verksamheten kunde erhållas även på annat sätt(bet. 1991/92:KrU20 s. 6-7).Riksteaterns syntolkning upphörde , dådet inte längre fanns medel till fortsattverksamhet. I svar på en förfrågan från anförde att förRiksteatern som turnerande teater är verksamhetenmed syntolkning den mest kostnadskrävande perbesökare. Om de praktiska förutsättningarna såmedger kan dock artistpersonal träffasynskadade teaterbesökare före förställningarna föratt berätta om handlingen, beskriva dekoren m.m.Riksteaterns kongress beslöt attRiksteatern i samarbete med Synskadades riksförbundskall se över möjligheterna att få medel tillsyntolkning från statsmakterna eller frånorganisationer. undersöker förnärvarande möjligheterna att utbilda lokala ellerregionala syntolkar och möjligheterna för dem att fåse föreställningar i förväg.I samband med riksdagsbehandlingen av 1996 årskulturproposition antogs nationella mål förkulturpolitiken, bl.a. ett delaktighetsmål, sominnebär att kulturpolitiken skall omfatta allamedborgare. fick regeringensuppdrag att göra en kartläggning och etthandlingsprogram för att främja funktionshindradesdeltagande i kulturlivet. Uppdraget har redovisats iKulturrådets rapport (1998:3) Funktionshindradestillgång till kultur. I budgetpropositionen för år1999 föreslog regeringen att skulle fåökade medel för en satsning på att förbättrafunktionshindrades tillgång till kultur, vilketockså blev beslut (prop. 1998/99:1,utg.omr. 17 s. 42, bet. 1998/99:KrU1, rskr.1998/99:55). har även fått ettövergripande ansvar för att fullföljahandlingsprogrammet.Utskottet anser i likhet med motionärerna att detär angeläget att funktionshindrades tillgång tillkultur förbättras. kulturpropositionanfördes bl.a. att viktiga delar av kulturlivetbedrivs i institutionella former och att ansvaretför att anpassning sker och resurser avsätts för defunktionshindrades delaktighet även ligger hos deenskilda institutionerna. Utskottet förutsätter attRiksteatern ökar sina ansträngningar för att finnalösningar som förbättrar synskadades delaktighet iteaterutbudet.