bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — I enlighet med ovanstående beräkningsregler föreslåsbemyndiganderamen för det bilaterala utvecklingssamarbetet fastställas till29 för enligt följande tabell:Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser inom det bilateral utvecklings-samarbetetMiljoner kronor1998utfall1999pro-gnos2000beräk-nat2001beräk-nat2002 -beräk-natUtestående förpliktelser vidårets början5 5825 4585 090--Nya förpliktelser6 6698 3328 750--Infriade förpliktelser*-6 793-8 700-8 300-2 300-3 240Utestående förpliktelser vidårets slut5 4585 0905 540--Erhållen/föreslagen bemyndi-ganderam24 65524 55829 021--* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.Sammanlagt för anslaget A 1 Biståndsverksamhet, multi- och bilateralt ut-vecklingssamarbete, uppgår således den föreslagna bemyndiganderamen till37 407 miljoner kronor.Utskottets övervägandenRegeringen begär i yrkande 2 bemyndigande att göra utfästelser och åtagan-den under anslag A 1 Biståndsverksamhet uppgående till 37 407 miljonerkronor, inklusive redan ingångna förpliktelser.För det multilaterala utvecklingssamarbetet begärs bemyndigande att fåikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda utfästelseruppgår till 8 386 miljoner kronor.Vidare föreslås vad gäller det bilaterala utvecklingssamarbetet bemyndi-gande för regeringen att göra utfästelser och åtaganden motsvarande högst29 . Beräkningsgrunden är att förpliktelserna till-sammans med tidigare gjorda får uppgå till högst fem gånger landramen fördet landfinansierade samarbetet med länder för vilka regeringen fastställtlandstrategier eller motsvarande. För övriga landprogram och andra verk-samheter får utfästelseramen uppgå till högst medelstilldelningenför år 2000.Utskottet noterar att en redovisning av bemyndiganderamen för ekonomis-ka förpliktelser görs i propositionen. Sammanställningen ger en överblicköver förpliktelser och begärda bemyndiganden. Ett bemyndigande kan bety-da att anslag måste anvisas. Utskottet vill framhålla att beslutom omfattningen av och ändamålet med ett bemyndigande således bör prö-vas lika noga som anslagsbeslut. Inför ställningstagande om bemyndigandeninom biståndet har därför utskottet i princip samma behov av information omberäkningsgrunderna som det har vid ställningstagande till regeringens an-slagsförslag.Utskottet anser att bör bemyndiga de utfästelser och åtagandensom förordas av regeringen. Propositionens yrkande 2 tillstyrks därmed.Slutsatser och konsekvenser för anslagRegeringen föreslår att anslaget A 1 Biståndsverksamhet för ökarmed till totalt . I den beräknademedelsfördelningen har hänsyn tagits till reservationer och tidigare ingångnaavtal.Det multilaterala utvecklingssamarbetet inom anslaget beräknas år 2000öka med till . Att höjningen inteberäknas bli större beror på att medelsbehovet för Europeiska utvecklings-fonden () är betydligt lägre än 1999.Det bilaterala utvecklingssamarbetet beräknas öka med 1 260 miljo-ner kronor till . I det följande beskrivs endast de störreökningar som föreslås. beräknas öka som ett led i regeringenssatsning på regionen. För föreslås en höjning främst medanledning av insatser i efter orkanen . Europapostenberäknas höjas framför allt för att möjliggöra ökat stöd till återuppbygg-nadsinsatser i Kosovo. för Humanitärt bistånd och konfliktföre-byggande har haft ett mycket högt medelsutnyttjande vilketberäknas fortsätta och en höjning föreslås därför. Även för Ekonomiskareformer beräknas en höjning då behovet av stöd är omfattande, inte minstinom ramen för det s.k. utökade HIPC-initiativet.För Övrigt beräknas en ökning med till 78 miljonerkronor då reservationerna - som tidigare motiverat en låg medelstilldelning -beräknas minska.Riksrevisionsverket () har i sin årliga rapport angivit attregeringen bör tydliggöra Sidas bemyndigande avseendeinvesteringar i aktiekapital. Regeringen avser att återkomma tillSida i frågan.BiståndsförvaltningBeräkning av anslagen för år 2000Tusental kronorAnslag 1999418 143Pris- och löneomräkning2 113Justering av premier18 349Överfört till A 1 Biståndsverksamhetfrån Sidas andel-12 000Förslag 2000426 605varav:A 2 (Sida)415 844A 3 Nordiska Afrikainstitutet10 761A 2 (Sida)Anslaget A 2 består t.o.m. av två an-slagsposter: (Sida) ochNordiska (). Från kommer anslagspos-terna att omvandlas till separata anslag.I Sidas budgetunderlag , liksom i förra årets budgetunderlag,framhåller myndigheten att nya former för utvecklingssamarbetet, med bl.a.partnerskapstanken och behov av fördjupat samarbete och dialog med sam-arbetsländerna, också medför att innehållet i biståndet förändras. Myndighe-tens egen personal, framför allt i fält, blir alltmer en del av utvecklings-samarbetet vilket bl.a. ställer krav på en mer flexibel fältrepresentation ochkostnadsneutralitet mellan Sidas personal och andra genomförare av bistånd.Sida har därför föreslagit att den personal i fält som handhar direkt hand-läggning av program och projekt skall finansieras av sakanslag. Regeringeninstämmer i Sidas bedömning att den personal i fält som handhar direkthandläggning av program och projekt skall finansieras av sakanslag.A 3 ()De riktlinjer för Nordiska Afrikainstitutets verksamhet som regeringen redo-visade budgetproposition (prop. 1992/93:100, bil. 4, bet.1992/93:UU15, rskr. 1992/93:297) gäller alltjämt. Institutet skall befästa sinställning som katalysator för den nordiska Afrikaforskningen. En viss del avverksamheten skall även framgent vara efterfrågestyrd och finansierad ge-nom uppdrag bl.a. från de nordiska biståndsmyndigheterna.Utöver NAI:s anslag ovan finansieras institutets forsknings- och forsk-ningsstödjande verksamhet gemensamt av de nordiska länderna. Den svenskaandelen finansieras från anslagsposten A 1.3 Övrigt.Riksdagens revisorers förslag 1998/99:RR9angående Utvecklingssamarbetet - styrning,genomförande, samordning och uppföljning avbiståndetRevisorernas granskningRiksdagens revisorer har på eget initiativ genomfört en granskning av detsvenska utvecklingssamarbetet. Granskningen har i huvudsak omfattat detbilaterala utvecklingssamarbetet och inriktats på frågor om hur biståndetstyrs, genomförs, samordnas och följs upp. Särskilt har anslagsformerna ochmedelstilldelningen, Sidas förvaltningsbistånd, utvecklingssamarbetet genomenskilda organisationer samt samarbetet med EU granskats.Det bilaterala utvecklingssamarbetet har allmänna främjande- och inrikt-ningsmål. I rapporten har revisorerna konstaterat att det utifrån dessa mål ärsvårt att följa upp, mäta effekter och utvärdera verksamheten. Regeringenstyr verksamheten dels genom den ordinarie ettåriga budgetprocessen, delsgenom den s.k. landstrategiprocessen. Styrningen skiljer sig åt bl.a. vadgäller formerna för återrapportering. I den ordinarie budgetprocessen har intenedbrutna och kvantifierbara mål angivits.Revisorerna konstaterar att UD och Sida regleringsbrev givits iuppdrag att gemensamt se över resultatstyrningen av Sidas verksamhet,inklusive samordningen mellan existerande styrinstrument. I 1998/99:RR9yrkande 1 (delvis) begärs att regeringen återkommer till med in-formation om resultatet av detta översynsarbete.Revisorerna har uppmärksammat att regeringens efterfrågan på resultatin-formation från Sida är omfattande. Enligt deras uppfattning bör återrapporte-ringskraven i regleringsbrev begränsas till sådan information som kan för-väntas besvara grundläggande frågor om hur väl myndigheten utför sinauppgifter, till sådan information som är viktig för att styra myndigheten ochtill sådan information som behövs för resultatredovisning till riksdagen.Revisorerna föreslår (1998/99:RR9 yrkande 1 delvis) mot denna bakgrund attregeringen utarbetar en strategi för inhämtande av resultatinformation inombiståndsområdet.Riksdagens revisorer föreslår i yrkande 2 att en total översyn bör genomförasav anslagsstrukturen inom utvecklingssamarbetet samt att regeringen börutarbeta riktlinjer för när kostnader inom utvecklingssamarbetet bör belastasak- respektive förvaltningsanslag.Vid den föreslagna översynen bör, enligt revisorerna, prövas om utveck-lingssamarbetet fortsatt skall belasta reservationsanslag eller om biståndetskall finansieras genom ramanslag. Frågan om antalet anslag bör också bliföremål för en prövning. Vidare bör konsekvenserna av utgiftsbegränsning-arna inom biståndet samt ändamålsenligheten i utformningen av nuvarandebemyndigandesystem behandlas i översynen.Bakgrunden till kravet på riktlinjer för när kostnader bör belasta sak- re-spektive förvaltningsanslag är att Sida beretts möjlighet att via anslaget förbiståndsverksamhet finansiera vissa administrativa kostnader i fält och attsvårigheter att dra entydiga gränser mellan förvaltning och sakverksamhetdärvid kunnat konstateras.Revisorerna menar vidare i yrkande 3 att det finns ett behov av ytterligare enutvärderingsnivå för att, med hjälp av ett från biståndsorganisationen obero-ende beslutsunderlag, bedöma och redovisa resultatet av utvecklingssamar-betet. Utvecklingssamarbetet innebär stora offentliga utgifter, vilket utgörytterligare ett skäl att kräva oberoende analyser av uppnådda effekter avgjorda insatser. Om valet blir att behålla nuvarande organisation anser revi-sorerna att Expertgruppen för utvecklingsfrågor (EGDI) bör få en klart utta-lad utvärderande roll.Revisorerna föreslår också att regeringen i ökad omfattning utnyttjar deorgan som har till uppgift att granska och utvärdera effektiviteten i statligainsatser, t.ex. Statskontoret.Revisorerna understryker behovet av att regeringen återför resultatet frångenomförda utvärderingar till genom att exempelvis redovisa vilkautvärderingar som initierats och genomförts samt resultatet av dessa. Dettabör göras oberoende av vilken organisatorisk lösning som väljs för den ut-värderande verksamheten.I sitt förslag tar revisorerna också upp frågor rörande projektdokumenta-tion och konsultupphandling. Enligt revisorerna är god projektdokumentationen förutsättning såväl för en fungerande intern styrning inom Sida som förbra informationsunderlag till regering och riksdag. revisorervälkomnar att regeringen avser att följa revisorernas rekommendation attuppmana Sida att förbättra projektdokumentationen.Sida har hänvisat till att formerna för att avsluta projekt finns framtagnagenom . Revisorerna anser dock att deerfarenheter som finns inom myndigheten från avslutade projekt i högre gradbör tas till vara genom dokumentation och spridning av erfarenheter inomSida.Granskningen i den del som rör konsulter föranleder revisorerna att i yrkan-de 4 föreslå att regeringen ger en oberoende utvärderare i uppdrag att se överSidas upphandling av konsulter. Frågan om tillämpningen av lagen om of-fentlig upphandling () på biståndsområdet bör därvid närmare studeras.Även Sidas interna upphandlingsförfarande, den relativt begränsade tillgång-en på svenska konsulter och utnyttjandet av s.k. närkonsulter bör belysas.Revisorerna noterar att de enskilda organisationer som ingick i gransk-ningen bedömdes ha ändamålsenliga rutiner och god intern kontroll. Samar-betet med dagens ramorganisationer har dock inte varit föremål för en förut-sättningslös bedömning eller omprövning. Revisorerna betonar vikten av attgöra en bedömning av huruvida organisationerna har utbyggda system förmålstyrning samt av tillförlitligheten i den dokumentation som utgör ett avunderlagen för Sidas beslut om tilldelning av medel.I yrkande 5 föreslås att en utvärdering av Sidas samarbete med enskildaorganisationer genomförs. Utvärderingen bör bl.a. innehålla principer förurval och fördelning av medel mellan organisationer samt kopplingen mellanenskilda organisationers benägenhet att söka EU-bidrag och Sidas årligaanslag.Riksdagens revisorer konstaterar i yrkande 6 att Sida inte har något systemför att löpande hålla sig informerad om vad EU gör på fältet och inte hellernågra rutiner för att systematiskt informera EU om svenska insatser. Däremotfinns av Sida utformade riktlinjer för ökad samordning med EU. Samord-ningen med EU:s utvecklingssamarbete är, enligt revisorerna, av principiellvikt men också av betydelse med tanke på omfattningen av bidragtill EU:s bistånd. Mot denna bakgrund föreslår revisorerna dels att regeringennärmare bör utreda och analysera samordningen mellan det svenska utveck-lingssamarbetet och EU:s biståndsprogram, dels att regeringen regelbundetbör återkomma till med en redogörelse för hur svenska företag ochinstitutioner jämfört med andra medlemsländer är representerade i EU:supphandlingar.Motioner väckta under allmänna motionstiden /2000Centerpartiet konstaterar i motion 1999/2000:U210 (c) att revi-sorer har granskat Sidas upphandlingsverksamhet och nyttjande av närkon-sulter. kräver i yrkande 5 att en oberoende utvärderare får iuppdrag att se över denna verksamhet.I den enskilda motionen 1999/2000:U213 (m) framhålls att det ofta ifråga-satts vad resultatet av svenskt bistånd inneburit. Motionären anser att Sverigeskall stödja och hjälpa behövande länder via olika former av bistånd men föratt detta skall vara möjligt och även i fortsättningen ha ett brett folkligt stkrävs resultat av de satsningar som görs och löpande kontroll av hur pengar-na används. Ett fristående revisionsorgan bör därför bildas med uppgift attlöpande utvärdera de biståndssatsningar som görs och redovisa resultaten förriksdag och regering.Kristdemokraterna anser i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 27 att detkrävs mer oberoende analys av det svenska utvecklingssamarbetet och be-klagar att det oberoende sekretariatet för analys och utvärdering lagts ned.Ett speciellt viktigt område som kräver en utvärdering är Sidas upphandlingav konsulter.Motioner väckta med anledning av revisorernas förslag1998/99:RR9 till riksdagenVänsterpartiet konstaterar att det är en svår uppgift att bedöma effekterna avdet svenska utvecklingssamarbetet där målet är att höja de fattiga folkenslevnadsnivå. Likafullt är det en viktig uppgift att även på detta område se tilatt svenska skattemedel används så effektivt som möjligt. Den så kalladebiståndsviljan är beroende av att det svenska folket kan se konkreta exempelpå hur bl.a. bidragit till att barn får gå i skolan, till kvinnors möjlhet till krediter eller till att funktionshindrade ges möjligheter att kunna klsig själva, utan att en stor del av pengarna gått till korruption eller dyra kosultarvoden. Därför ser positivt på att revisorerna gjort engedigen genomgång av området.Motionärerna kräver i motion 1999/2000:U1 (v) yrkande 1 att en översyngenomförs, där man överväger huruvida utgiftsområdet som gäller interna-tionellt bistånd över huvud taget skall ha av ett utgiftstak och att anslaget fkaraktären av ramanslag. Vidare anser motionärerna i yrkande 2 att det börinrättas en fond, som skall utgöra en garanti för att regeringen alltid hardisponibla medel till sitt förfogande för akuta insatser vid större katastroferI motion 1999/2000:U2 (kd) konstaterar att solidaritetenmed omvärlden är en av grundprinciperna i vårt politiska budskap. Männi-skovärdet är universellt och kan därför inte relativiseras av geografiska grän-ser, vare sig man lever i eller i övriga världen. Oberoende av faktorersom ras, kön, ålder och religion har varje människa ett och samma värde. Detmåste vara allas ansvar och plikt att verka för att respekten för människovär-det ökar i alla delar av världen. konstaterar det beklagligai att det oberoende sekretariatet för analys och utvärdering av det svenskautvecklingsbiståndet (SAU) som instiftades under fyrpartiregeringen ladesned av den efterföljande socialdemokratiska regeringen. Detta har fått tillföljd att Sida återigen utvärderar sin egen verksamhet.Kristdemokraterna menar i yrkande 1 att det finns behov av ytterligare enutvärderingsnivå för att, med hjälp av ett oberoende beslutsunderlag, bedömaoch redovisa resultaten av utvecklingssamarbetet. Dessutom bör oberoendeutvärderare ges i uppdrag att se över Sidas upphandling av konsulter. I mo-tionen understryks behovet av att regeringen återför resultatet av genomfördautvärderingar till (yrkande 2).Kristdemokraterna, som konstaterat att Sida inte har något system för attlöpande hålla sig informerat om vad EU gör på fältet och inte heller harnågra rutiner för att systematiskt informera EU om svenska insatser, kräver iyrkande 3 ett bättre informationsutbyte och bättre samordning och koordine-ring av EU:s och bistånd.I motion 1999/2000:U3 (fp) konstaterar att revisorerna i huvud-sak har granskat det bilaterala utvecklingssamarbetet och inriktat sig påfrågor om hur biståndet styrs, genomförs, samordnas och följs upp. Reviso-rernas förslag innehåller flera synpunkter som delar och sompartiet tidigare framfört i motioner.Motionärerna instämmer med revisorernas förslag om att ge regeringen iuppdrag att se över formerna för att stärka en utvärderingsfunktion som ärmer oberoende av biståndsorganisationen än vad fallet är . En sådanutvärderingsfunktion bör vara helt fristående från Sida och UD och dess syftebör vara att granska, utvärdera och följa upp det svenska biståndet. En sådangranskning bör gälla såväl små enskilda projekt som större insatser (yrkan-de 1).Motionärerna föreslår vidare i yrkande 2 att en total översyn av anslags-strukturen för utvecklingssamarbetet genomförs . Översynen börinnehålla en förutsättningslös prövning av möjligheten att låta kostnader försåväl förvaltning som sakverksamhet inom utvecklingssamarbetet belastaramanslag. menar att en sådan översyn bör kunna göras av denbiståndspolitiska utredning som skall tillsättas. Även de enskilda organisa-tionernas samarbete med Sida bör kunna bli föremål för en översyn inomramen för den biståndspolitiska utredningen (yrkande 3).Motionärerna menar att EU-samarbetet erbjuder stora möjligheter att till-sammans med de andra länderna åstadkomma konkreta resultat vad gällerglobalt utvecklingssamarbete. konstaterar att Sida inte har någotsystem för att löpande hålla sig informerat om vad EU gör på fältet. Det finnsheller inte några rutiner för att systematiskt informera EU om svenska insat-ser. Det är enligt uppfattning mycket angeläget att dessa bristersamordningen ses över och åtgärdas. anser i yrkande 4 attregeringen närmare bör utreda och analysera samordningen mellan detsvenska utvecklingssamarbetet och EU:s biståndsprogram.Utskottets övervägandenEnligt utskottets uppfattning är styrinstrumentens utformning av stor bety-delse för att uppnå effektivast möjliga svenska bistånd. Frågor rörande dettatas upp i revisorernas förslag 1998/99:RR9 yrkande 1.På övergripande nivå styrs utvecklingssamarbetet av allmänna främjande-och inriktningsmål. Utifrån dessa mål är det, som revisorerna påpekar, svårtatt följa upp och utvärdera verksamheten.Utöver den styrning som ligger i målen (de av beslutade bi-ståndspolitiska målen och, dessutom, mål för verksamhetsgrenar sådana deformulerats i regleringsbrevet) styrs verksamheten operativt dels genom denordinarie ettåriga budgetprocessen, dels genom den s.k. landstrategiproces-sen. Dessa styrmekanismer är inte samordnade samt har delvis olika syftenoch tidsperspektiv. I den ordinarie budgetprocessen anges inte nedbrutna ochkvantifierbara mål. Detta medför att regeringens resultatbedömning i budget-propositionen av såväl det totala biståndet som av olika verksamhetsgrenarhittills tenderat att bli generell och oprecis. Mot bakgrund härav välkomnarutskottet regeringens initiativ att uppdra åt UD och Sida att se över resultat-styrningen av Sidas verksamhet.Revisorerna, som uppmärksammat att regeringens efterfrågan på resulta-tinformation från Sida är omfattande, menar att återrapporteringskraven iregleringsbrev bör begränsas till sådan information som kan förväntas besva-ra grundläggande frågor om hur väl myndigheten utför sina uppgifter, tillsådan information som är viktig för att styra myndigheten och till sådaninformation som behövs för resultatredovisning till . Revisorernaföreslår mot denna bakgrund att regeringen utarbetar en strategi för inhäm-tande av resultatinformation inom biståndsområdet.Utskottet vill med anledning härav inledningsvis framhålla att rapporteringav här aktuellt slag tenderar att ta jämförelsevis stora resurser i anspråk,varför den redovisning som krävs bör vara anpassad till föreliggande behov.Detta synsätt avspeglas också i gällande riktlinjer för Regeringskansliet.I den rapport som ligger till grund för revisorernas förslag sägs att rege-ringens efterfrågan på resultatinformation från Sida är stor. Enligt rapportenråder oklarhet om hur denna omfattande resultatinformation kommer tillanvändning. En försvårande faktor i resultatredovisningen av det bilateralautvecklingssamarbetet är kravet på redovisning av prestationer utifrån verk-samhetsgrenar. Varken målen eller anslagen för verksamheten följer verk-samhetsgrenarnas indelningsgrund.Genom revisorernas granskning har framkommit att det synes föreligga ettbehov av en översyn av resultatrapporteringen. De synpunkter som i reviso-rernas förslag framförs beträffande en resultatrapporteringsstrategi är beak-tansvärda. Utskottet vill i anledning av förslaget särskilt framhålla att enresultatrapporteringsstrategi måste tillgodose såväl behov avunderlag för beslut och kontroll som den verkställande maktens behov för attkunna genomföra beslut.Utskottet noterar att mål- och resultatstyrning av Sidas verksamhet har va-rit föremål för diskussioner och överväganden inomramen för projektarbete och uppdrag, vilka involverat Sida, UD, Finansde-partementet och RRV. Detta har redan resulterat i vissa förändringar i Sidasredovisning, som fått en något minskad omfattning. Enligt vad utskotteterfarit har det uppdrag till UD och Sida som revisorerna nämner och somgavs i regleringsbrevet fått utökad omfattning, och det kommerdärför inte att redovisas förrän under senvåren 2000.Syftet med den pågående översynen är att utarbeta en modell för regering-ens styrning och uppföljning av Sidas verksamhet, en modell som- tillgodoser regeringens behov av att styra och bedöma verksamheten;- tillgodoser regeringens behov av uppföljning och information för rapporte-ring till ;- innebär största möjliga samordning av samtliga styrinstrument;- bidrar till att åstadkomma en tydligare koppling mellan mål, resultat ochresurstilldelning samt- säkerställer att verksamhetsmål och krav på återrapportering koncentrerastill det som är väsentligt för regeringens styrning.Av uppdragsställningen framgår mera specifikt bl.a. att förslag skall lämnasom hur Sida skall redovisa gentemot effektmålen, om hur bättre samstäm-mighet skall uppnås i styrning, uppföljbarhet och redovisning samt om måttför bedömning av myndighetens effektivitet som grundval för redovisning avmåluppfyllelse.Ett genomförande av uppdraget på avsett sätt skulle enligt utskottets pre-liminära bedömning innebära att revisorernas synpunkter på inhämtande avresultatinformation inom biståndsområdet skulle bli tillgodosedda.Utskottet utgår från att regeringen på lämpligt sätt kommer att informerariksdagen om vad som framkommit genom översynen av resultatstyrningenav Sidas verksamhet och om vilka åtgärder som den företagna översyneneventuellt kan föranleda. Något tillkännagivande härom synes ej behövligt.Enligt utskottets uppfattning kan revisorernas förslag 1998/99:RR9 yrkande1 besvaras med vad som ovan anförts.I motion 1999/2000:U2 (kd) yrkande 2 understryks behovet av att regeringenåterför resultatet av genomförda utvärderingar till . Utskottet menaratt motionärernas synpunkter faller inom ramen för vad som ovan anförts,varför motion 1999/2000:U2 (kd) yrkande 2 därmed kan anses besvarad.Riksdagens revisorer föreslår i 1998/99:RR9 yrkande 2 bl.a. att en totalöversyn bör genomföras av anslagsstrukturen inom utvecklingssamarbetetsamt att regeringen bör utarbeta riktlinjer för när kostnader inom utveck-lingssamarbetet bör belasta sak- respektive förvaltningsanslag. Också i mo-tion 1999/2000:U3 (fp) yrkande 2 krävs att en total översyn av anslagsstruk-turen för biståndet genomförs.