bet · GM01TU6 · 1999-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlas ett femtiotalmotionsyrkanden från den allmänna motionstidenhösten under följande rubriker:- Säkerhets- och miljöfrågor- Handelssjöfartens kostnadsansvar- Färjetrafiken på m.m.- Fritidsbåtsregister- Vänersjöfart och annan inre fart- Hamnfrågor- Vissa färjeförbindelser med och Lettland- Övriga frågor (kommission för utredning avhaverier med fritidsbåtar, åter-bemanning av Vinga fyr samt reetablering avunderhålls- och reparations-varv).Utskottet betonar säkerhets- och miljöfrågornasstora betydelse och konstaterar att syftet medmotionsyrkandena därom i praktiskt taget samtligafall har tillgodosetts. Samma konstaterande görsockså beträffande flera av de övrigamotionsyrkandena. Inget motionsyrkande anses behövaföranleda någon åtgärd från sida, varförsamtliga yrkanden avstyrks.Till betänkandet är fogat nio reservationer enligtföljande:- Farledsavgifter för den transoceana linjetrafikenoch den inrikes sjöfarten(m, kd och fp)- Handelssjöfartens kostnadsansvar för isbrytningoch lotsning (m)- Avgiftsprinciper för de olika trafikslagen (c)- Konkurrens i färjetrafiken på (m)- Principer för det framtida stödet tillperson- och godstransporter till ochfrån (v)- Fritidsbåtsregister (m, kd, fp)- Fritidsbåtsregister (v)- Vänersjöfart (m, fp)- (m, kd, fp)Till betänkandet är också fogat ett särskiltyttrande om hamnfrågor av kd-ledamöterna.Motioner väckta /99:T217 av m.fl. (mp) variyrkas6. att hos regeringen begär förslag tillåtgärder med anledning av höghastighetsfärjornasmiljöeffekter.1998/99:T220 av m.fl. (m) variyrkas32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avSjöfartsverkets taxesättning,33. att hos regeringen begär en utredningav kostnadsansvaret för isbrytning i enlighet medvad som anförts i motionen,34. att hos regeringen begär en utredningav en översyn av lotsbestämmelserna i enlighet medvad som anförts i motionen,35. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sjösäkerheten,36. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omGotlandstrafiken.1998/99:T222 av och (båda fp) vari yrkas15. att beslutar att ettfritidsbåtsregister inte skall införas.1998/99:T223 av m.fl. (kd) vari yrkas32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sjöfartensmiljöpåverkan,33. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om sjöfartenssäkerhet,34. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett frivilligtbåtregister.1998/99:T225 av m.fl. (s)vari yrkas (delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominfrastruktursatsningar och kommunikationer iVärmland.1998/99:T230 av m.fl. (c) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om hur de sänktabanavgifterna påverkat sjöfarten.1998/99:T601 av och (båda m)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkostnaden för anlöp till svensk hamn.1998/99:T603 av Tom () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inrätta för fritidsbåtar.1998/99:T604 av och (båda m) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att internationellt driva frågan ommiljödifferentierade avgifter för sjöfarten.1998/99:T605 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att åtgärder vidtas så attden nybyggda snabbfärjan för Gotlandstrafikentidtabelläggs så att daglig trafik mellan Gotlandoch fastlandet kan upprätthållas året runt.1998/99:T606 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om återbemanning avVinga fyr i hamn,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attutvärdera situationen med endast passivradarövervakning över inlopp.1998/99:T608 av och (båda m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omskattefinansiering av isbrytarservicen.1998/99:T609 av och (båda m) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omfritidsbåtstrafikens kostnader.1998/99:T610 av och (båda mp) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts vadavser behovet av åretruntkommunikationer mellanGotland och fastlandet såväl med traditionell färjasom med höghastighetsfärja.1998/99:T611 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett snabbtstatligt ingripande för att rädda Kvarkentrafikenefter den 1 juli 1999.1998/99:T612 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett fullföljande avförstudien om kanal.1998/99:T614 av m.fl. (v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om principerna förstödet till gods- och persontransporter iGotlandstrafiken.1998/99:T615 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det nyasjöfartsavgiftssystemet ses över och revideras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bör varapådrivande i internationella organ som IMO och EUför strängare säkerhets- och miljökrav försjöfarten,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen iEU:s ministerråd kraftigt driver kravet att samtligahamnar runt skall fullfölja åtagandet attkostnadsfritt ta emot oljerester från anlöpandefartyg samt att andra länder, särskilt runtÖstersjön, inför samma slags system medmiljödifferentierade avgifter som harinfört,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avgiftsprinciper förde olika trafikslagen,7. att begär att regeringen återkommermed långsiktiga förslag till hur staten skall kunnasamverka bättre med kommunerna i fråga om hamnarnaoch infrastrukturen kring hamnarna samt med förslagtill hur stuverimonopolet skall hanteras i framtidenmed tanke på konkurrenssituationen.1998/99:T616 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en färjeförbindelse mellanStockholm och Riga.1998/99:T617 av och Per-SamuelNisser (båda m) vari yrkas att begär attregeringen omgående tillsätter en utredning som serpå konkurrensförhållandet mellan Vänersjöfarten ochjärnvägstrafiken i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:T618 av () och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ometablering av en multinationell övervakningscentralplacerad på Gotland.1998/99:T619 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ennationell hamnpolitik.1998/99:T621 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om etablering av ettstatligt båtregister.1998/99:T622 av och (bådas) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutveckling av Vänersjöfarten.1998/99:T623 av och (båda s) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omsatsning på hamnarna i och Norrköping.1998/99:T624 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om stöd för utbyggnad avVisby hamn.1998/99:T625 av m.fl. (s) vari yrkasatt hos regeringen begär en översyn avramen för kostnaden för Gotlandstrafiken.1998/99:T627 av och (båda fp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om användandet av den nordiska Svansymbolenpå fartyg.1998/99:T628 av och (båda fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en kommittétillsätts med uppgiften att utreda förutsättningarnaför återuppbyggnad av sjötransporter längs Sverigeskuster, kanaler, floder och insjöar,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fartyg som gårpå inre fart, dvs. i trafik inom landet, fårförbättrade villkor och jämställs med fartyg påutrikes fart,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheterna attunderstödja etablering av reparationsvarv på platserdär sjöfarten blir alltmer intensiv,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att belysa hindersamt föreslå åtgärder t.ex. angående hamnavgifteroch skillnader i synen på sjöfraktens betydelse.1998/99:T629 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag omåterinförande av ett obligatorisktfritidsbåtsregister.1998/99:T630 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att en hamnlag avtvingande karaktär instiftas enligt intentionerna imotionen.1998/99:MJ748 av Skånberg m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppbyggnad ochfinansiering av mottagningsanläggningar föroljespill och annat avfall,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avsamordning av hamnavgifterna runt . 1 behandling av sjöfartsfrågorunder 1998/riksmöteI utskottets av godkända betänkande1998/99:TU1 behandlades bl.a. sjöfartsfrågor ibudgetpropositionen för och elva motioner isamma ämne från den allmänna motionstiden i fjol.Regeringens förslag avsåg främst anslaget Bidragtill sjöfarten, som syftar till att stärka densvenska handelssjöfartens internationellakonkurrenskraft, anslaget Transportstöd till Gotlandsamt frågor om verksamhet.Motionerna gällde till övervägande del den svenskahandelssjöfartens internationella konkurrenskraft.Riksdagens beslut med anledning avutskottets betänkande 1998/99:TU1 (rskr.1998/98:79) innebär bl.a. att riksdagenställde sig bakom en överenskommelse den 16november 1998 mellan regeringen,, de gröna,och fackförbundetSEKO. Enligt överenskommelsen skall statensekonomiska stöd till sjöfarten bygga på dens.k. bruttomodellen som innebär fullåterbetalning av skatt för tillfälligtanställda sjömän och bidrag till de socialaavgifterna med per årsarbetskraftfr.o.m. Beloppet var högre än det som hadeföreslagits i budgetpropositionen.2 Sjöfartsfrågor som behandlas i dettabetänkandeI detta betänkande behandlas sjöfartsfrågor imotioner som väcktes under den allmänna motionstiden1998 och som inte omfattas av utskottets betänkande1998/99:TU1. Det gäller ett knappt femtiotalmotionsyrkanden som behandlas under följanderubriker:- Säkerhets- och miljöfrågor- Handelssjöfartens kostnadsansvar- Färjetrafiken på m.m.- Fritidsbåtsregister- Vänersjöfart och annan inre fart- Hamnfrågor- Vissa färjeförbindelser med och Lettland- Övriga frågor.3 Säkerhets- och miljöfrågor3.1 InledningSjöfartens internationella karaktär medför attåtgärder på säkerhets- och miljöområdena i regelmåste vidtas i internationellt samarbete för att bliverkningsfulla. FN:s sjöfartsorganisationInternational () harsjösäkerheten och skyddet av den miljön somövergripande mål för sin verksamhet. Organisationenhar den världsomfattande inriktning och krets avmedlemsstater som är nödvändig för att bestämmelserom bl.a. fartygs konstruktion och utrustning skallfå den i princip lika nödvändiga globalaanslutningen och tillämpningen.EU:s insatser inom sjösäkerhets- ochhavsmiljöområdena är i betydande utsträckningförknippade med IMO:s arbete och inriktas i dendelen på ett effektivt och enhetligt införande av deinom IMO träffade internationella överenskommelsernai EU-staternas nationella regelverk. På senare tidhar EU också alltmer verkat för medlemsstaternasregionala sjösäkerhets- och havsmiljöintressen.Ett regionalt internationellt samarbete av storbetydelse sker även med stöd av konventionmellan Östersjöstaterna (Helsingforskonventionen)om skydd av miljö, somomfattar alla källor till havsförorening. Såvittgäller havsförorening från fartyg finns ikonventionen regler som nära ansluter till dem iIMO:s s.k. om förbud mot ochbegränsning av utsläpp i vissa specialområden. I denkommission (, Helcom) somupprättats med stöd av Helsingforskonventionen enadesig Östersjöstaterna om en s.k. BalticStrategy. Den innebär att mottagningsanläggningarför fartygsgenererat avfall skall byggas ut itillräcklig omfattning runt hela och attingen extra avgift, utöver hamnavgiften, skall tasut vid användningen av dessa anläggningar.I september 1997 antogs i IMO en bilaga omluftföroreningar till genom etttilläggsprotokoll till densamma. Bilagan innehållerregler om begränsning av utsläpp av bl.a. svaveloch kväveoxider.Sedan den 1 januari 1998 tillämpas som huvudregelen miljödifferentierad farledsavgift för fartygsom trafikerar svenska hamnar i syfte att premierafarygens användning av lågsvavligt bränsle och avkatalysatorer.3.2 MotionsförslagI motion T220 av m.fl. (m) yrkasatt rikdagen som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförs om sjösäkerheten.Motionärerna säger att arbete med att förbättra deinternationella sjösäkerhetsreglerna har pågått entid inom IMO och att förslag nu finns om införandetav ISM-koden. Denna utgör ett regelsystem sominnefattar företagsledningen såväl för rederiernaslandbaserade organisation som för arbetet ombord.Sverige bör - betonar motionärerna - "aktivt verkaför att detta regelverk införs i internationellasammanhang, men även med bilaterala överenskommelsertillse att det blirobligatoriskt för sjöfart på svenska hamnar ".I motion T223 av m.fl. (kd) framhålls(yrkande 33) att arbetet i EU och IMO måsteintensifieras för att nå de sjösäkerhetsmål som ärrimliga att sätta upp med tanke på omfattningen avpersontrafiken över , ochSkagerrak. Det är därför vår uppfattning - sägermotionärerna - att arbetet i densjösäkerhetskommitté som regeringen fattat beslut ommåste leda fram till sjösäkerhetsåtgärder för dennatrafik som är mer långtgående än vad som är möjligtatt uppnå i de olika internationella sammanhangen.Detta förutsätter bilaterala avtal med berördaländer, tillägger motionärerna.I samma motion framhålls också (yrkande 32) attsjöfarten står för en betydande del av trafikensutsläpp av svaveldioxid och för en stor och ökandeandel av kväveoxiderna. Det finns tekniskamöjligheter att minska dessa utsläpp, sägermotionärerna. Åtgärderna är också kostnadseffektivajämfört med de åtgärder som genomförs i vägtrafiken.Det är därför av stor vikt att åtgärderna genomförsi största möjliga omfattning, trots den tröghet somfinns i de internationella sammanhang som reglerarsjöfartens utsläpp. Motionärerna framhåller vidareatt bör driva strängare säkerhets- ochmiljökrav i IMO och EU samt betonar vikten av att"regeringen i kraftigt driverkravet att samtliga hamnar runt skafullfölja åtagandet att kostnadsfritt ta emotoljerester från anlöpande fartyg".Även i motion T615 av m.fl. (kd)framhålls (yrkande 3) att bör varapådrivande i IMO och EU för strängare säkerhets- ochmiljökrav för sjöfarten. Och enligt yrkande 4 isamma motion bör regeringen i EU:s ministerrådkraftigt driva kravet att samtliga hamnar runtÖstersjön skall fullfölja åtagandet attkostnadsfritt ta emot oljerester från anlöpandefartyg. bör också enligt det sistnämndayrkandet söka se till att andra länder, särskiltrunt , inför samma slags system medmiljödifferentierade avgifter som harinfört.I motion MJ748 av Skånberg m.fl. (kd)framhålls att den s.k. Östersjöstrategin innebär attalla fartyg som trafikerar fr.o.m. år 2000måste tömma allt oljespill och avfall i hamn. Dåplaneras, säger motionärerna, ca 20 nya anläggningarstå klara i , , ochKaliningrad för att utan extra kostnad ta emotoljeavfallet. Enligt motionärerna sker mer än ettoljeutsläpp per dag i . Extraordinäraåtgärder måste därför vidtas. Så kan t.ex. ske,säger motionärerna (yrkande 3), genom att svenskaresurser anslås ur de somregeringen avsatt för Östersjösamarbete respektiveinvesteringsbidrag för omställning till hållbarutveckling. Med ett samordnat system i fråga omavgifter för mottagning av oljerester och annatavfall återstår - enligt motionens yrkande 5 - attsamordna de mycket varierande hamnavgifterna.I motion T604 av och (båda m) framhålls attmiljödifferentieringen av sjöfartsavgifterna innebärkostnader för rede-rierna och ytterst för de kundersom utnyttjar sjöfarten. För att svensk industriinte skall komma i ett sämre konkurrensläge är detangeläget - betonar motionärerna - attmiljödifferentiering av hamnavgifter och statligaavgifter också införs i andra länder i vårtnärområde.I motion T217 av m.fl. (mp)framhålls att problemen med höghastighetsfärjor börutredas noggrannare av . Motionärernabetonar att alltfler farhågor uttrycks för dessafartygs konsekvenser för miljön. Risker som börpåpekas gäller t.ex. förstöring av det liveti ytskikten, upprörning av bottensediment och vadsom därav följer, störningar av fågelliv m.m.Motionärerna understryker att inte kunnatfå farhågorna vare sig ordentligt besannade ellertillbakavisade. Det är därför dags att regeringenåterkommer till med förslag tillåtgärder.I motion T630 av () framhålls attdet bör finnas en hamnlag som förbjuder tankfartygatt lämna hamn innan tankarna är helt rena och tömdaunder kontrollerade former.I motion T627 av och (båda fp) framhålls att miljösäkert tonnagebör få rätt att bära en av Nordiska ministerrådetrekommenderad miljömärkning, Svansymbolen. Sådanafartyg bör också gynnas ekonomiskt i förhållandetill sämre rustade fartyg. Motionärerna betonarvidare vikten av att man via olika FN-organ arbetarför globala identifikationssymboler för godatransportmedel.3.3 Utskottets ställningstagandeVad först gäller den av m.fl. (m)i motion T220 behandlade frågan om ISM-koden villutskottet framhålla följande. International SafetyManagement Code, Internationellasäkerhetsorganisationskoden, antogs av IMO år 1993som en bilaga till konvention om säkerhetenför människoliv till sjöss, Safety of Life at Sea(SOLAS). ISM-koden har införlivats med svensk rättgenom ändringar i fartygssäkerhetslagen (1988:49)som beslutades av (prop.1994/95:186, bet. 1994/95:TU27, rskr. 1994/95:413).ISM-kodens innebörd klargörs genom vad som i detnämnda betänkandet inledningsvis anförs underrubriken ställningstagande:De svåra fartygsolyckor som inträffati vårt närområde har ökat allas vår medvetenhet omsjösäkerhetsfrågornas utomordentligt storabetydelse. Allt arbete för att öka sjösäkerheten -och för att förhindra vattenföroreningar från fartyg- förutsätter självfallet att gällande regler häromefterlevs. Som framhålls i propositionen är det enviktig del av detta arbete att se till attrederierna ger sjösäkerhets- och havsmiljöfrågornavederbörligt företräde inom ramen för sinaverksamheter, på land såväl som ombord på fartygen.Stater, som införlivar ISM-koden med sina nationellarättsordningar, får härigenom ett i dessa grundatstöd att ställa krav i de nämnda avseendena samtdessutom i fråga om arbetsmiljön ombord och deanställdas kunskaper och färdigheter i säkerhets-och miljöfrågor. Det bör understrykas att ISM-kodeninte innehåller några i materiellt avseende nyaregler till gagn för säkerheten och till skydd förmiljön. Vad koden syftar till är att genom krav avorganisatoriskt slag på rederierna och deras fartygskapa förutsättningar för en effektiviseradtillämpning av säkerhets- och miljöbestämmelser, somåterfinns i andra internationella överenskommelserän ISM-koden.Med anledning av vad som sägs i m-motionen om attSverige bör verka för att ISM-koden införs iinternationella sammanhang vill utskottet framhållaatt koden trädde i kraft internationellt den 1 juli1998 för alla typer av passagerarfartyg samt förtankfartyg med en bruttodräktighet av minst 500.Koden kommer att gälla alla lastfartyg iinternationell trafik från år 2002.Av det anförda följer att syftet med motion T220(m) i nu berörd del torde få anses tillgodosett.Sjösäkerhetskommittén, som aktualiseras i motionT233 (kd), framlade sitt betänkande Handlingsprogramför ökad sjösäkerhet (SOU 1996:182) i december 1996och avslutade därmed sitt arbete. Som enutgångspunkt för handlingsprogrammet framhållerutredningen:Sjöfarten är en internationell verksamhet. Vi anserdärför att en förutsättning för god sjösäkerhet äratt de regler som skall gälla för sjöfarten ärinternationellt accepterade. bör därför äveni fortsättningen bedriva sitt grundläggandesjösäkerhetsarbete genom att inom IMO verka förinternationellt erkända säkerhetshöjande krav.Regionala överenskommelser kan enligt utredningenvara nödvändiga för att uppnå önskad säkerhet ivissa frågor av särskild betydelse i vårt närområdeoch får då accepteras som undantag från enhuvudregel om största möjliga acceptans. bördock verka för att IMO godtar sådana frågorssärskilda betydelse.Sverige bör vidare - fortsätter kommittén - aktivtdriva sjösäkerhetsfrågor också inom EU för att därvinna största möjliga uppslutning i sådanasjösäkerhetsfrågor som anser angelägna. Utanatt efterge sitt nationella förhandlingsutrymme, börSverige i sitt agerande inom IMO utnyttja den styrkasom en EU-plattform kan ge i förhandlingar.Utskottet ansluter sig till Sjösäkerhetskommitténsuppfattning och delar således inte den i motion T223(kd) uttalade meningen att bör söka nåsjösäkerhetsmål för trafiken över ,och genom bilaterala avtal medberörda länder. Syftet med motionärernas önskemålhar emellertid tillgodosetts, som framgår i detföljande.I sitt av godkända betänkande1997/98:TU1 behandlade utskottet yrkanden i en kd-motion med samma innebörd som de nu aktuella kd-yrkandena om att inom IMO och EU bör verkapådrivande för strängare säkerhets- och miljökravför sjöfarten samt om att arbetet i dessa organmåste intensifieras för att nå de säkerhetsmål somär rimliga att sätta upp med tanke på omfattningenav persontrafiken över , ochSkagerrak. Utskottet ställde sig bakom regeringensbedömning i den då aktuella budgetpropositionenatt sjösäkerhets- och miljöfrågorna borde gesfortsatt hög prioritet i arbete. Detinternationella arbetet, främst inom IMO men äveninom EU, sades vara av särskild betydelse för dessafrågor. Utskottet återgav också uppgifter i dennämnda propositionen om att IMO vid ensjösäkerhetskonferens hade antagitbestämmelser med global räckvidd om en radförbättringar av sjösäkerheten på passagerarfartyg.Konferensen antog vidare - framgår det av betänkande1997/98:TU1 - även en resolution om att länder i enregion kan sluta avtal om krav på fartygsstabilitet. Resolutionen hade efter ett svensktinitiativ resulterat i att ett stort antalsjöfartsadministrationer nådde en överenskommelse omatt särskilda krav skulle ställas på stabilitetenoch flytbarheten hos existeranderoropassagerarfartyg i bl.a. och Nordsjönmed och Kattegatt.I årets budgetproposition erinrar regeringen om attden internationella med anledningav förlisning lämnade sin slutrapport idecember 1997. Det är angeläget, betonar regeringen,att kommissionens rapport följs upp och så långtmöjligt förankras internationellt. Regeringenframhåller vidare att den ser med tillfredsställelsepå aktiva arbete inom sjösäkerhets-och miljöområdet, nationellt såväl sominternationellt. bör även fortsättningsvisvara pådrivande inom dessa områden. Arbetet inom EUfår allt större betydelse, säger regeringen, menarbetet inom IMO och Helcom() är också av stor vikt. Somframhållits i det föregående har EU:s arbete påsenare tid alltmera inriktats på medlemsstaternasregionala sjösäkerhets- och havsmiljöintressen.Utskottet ansluter sig till regeringens sålundauttalade uppfattningar och finner med hänvisningdärtill och vad utskottet nu i övrigt anfört syftetmed motionerna T223 (kd) och T615 (kd) i härberörda delar tillgodosett. Någon åtgärdtorde därför inte vara erforderlig.Utskottet övergår nu till den i tre kd-motioner,T223, T615 och MJ748, behandlade frågan om den s.k.Östersjöstrategin.