bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — - Tabellenomfattar även platser sombehandlas i det följande.------------------------------------------------------Vart och ettav åren2001 och2002------------------------------------------------------800 503------------------------------------------------------900 553------------------------------------------------------1 210 505------------------------------------------------------600 365------------------------------------------------------910 380------------------------------------------------------700 780------------------------------------------------------50 094------------------------------------------------------Kungl.Tekniska högskolan 800 750------------------------------------------------------770 285------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------620 200------------------------------------------------------Högskolan i 500 300Karlskrona/------------------------------------------------------900 700------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------700 200------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------Högskolan på 300 200------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------600 200------------------------------------------------------500 200------------------------------------------------------Högskolan i 500 200Trollhättan/------------------------------------------------------i 800 200------------------------------------------------------700 350------------------------------------------------------900 450------------------------------------------------------600 450AB------------------------------------------------------Stiftelsen högskolan i 500 250Jönköping------------------------------------------------------Konstnärliga högskolor i 5 030Stockholm------------------------------------------------------700------------------------------------------------------Enskilda 315utbildningsanordnare m.m.------------------------------------------------------För senare fördelning 200 1 010------------------------------------------------------Totalt 19 580 10 555------------------------------------------------------MotionernaModerata samlingspartiet framför i motion 1999/2000:Ub812kritiska synpunkter när det gäller de tillämpadeprinciperna för fördelning av studieplatser tilluniversitet och högskolor (yrk. anseratt en utbyggnad av högre utbildning är nödvändig.Dock måste de kvantitativa mål som regering ochriksdag ställer upp vara förenliga med de rimliga ochnödvändiga krav som studenterna och omvärlden ställerrörande utbildningens kvalitet. Fördelningen avstudieplatser skall i första hand ske i en omfattningsom motsvarar studenternas intresse för respektiveämne och institution och inte som utifrån bl.a.regionalpolitiska skäl. menar att det börinföras en ny princip, att lärosäten som inte fårtillräckligt många sökande i förhållande till antaletplatser skall överföra ej utnyttjade medel till ettnytt anslag, i motionen kallat B 59 Medel att fördelaför grundutbildning och internationell utveckling m.m.Genom detta anslag (som utskottet behandlar i ettsenare avsnitt) skall lärosäten som har fler sökandeän studieplatser kunna erhålla utökade resurser.Enligt motioner 1999/2000:Sk692 yrkande31 och 1999/2000:Ub812 yrkande 8 finns det anledningatt från statens sida vidta särskildautbildningssatsningar. En särskild satsning påcivilingenjörsutbildning bör utformas efter ettlångsiktigt mål som innebär att det skallutexamineras fler civilingenjörer än i dag.Enligt är det av avgörande betydelse atttillgången på denna kompetens förbättras för attstärka konkurrenskraft ochtillväxtmöjligheter.Kristdemokraterna anför i motion 1999/2000:Ub421yrkande 10 att de ser med stor oro på att ett ökatantal högskolor inte når upp till de examensmål somuppställts. Detta visar, menar de, att den höga takteni expansionen inte enbart för med sig positivaeffekter för den högre utbildningen. Arbetet med attsäkerställa utbildningens kvalitet i expansionenskölvatten måste stärkas. De anser vidare att det måstegöras större satsningar på dyrare spetsutbildningar omSverige skall fortsätta att vara konkurrenskraftigt.Kristdemokraterna vill därför utöka antalethögskoleplatser i något lugnare takt än regeringen. Deanslår i sitt budgetförslag medel för en utbyggnadmotsvarande 7 500 platser de närmaste tre åren.Därutöver föreslås medel för ytterligare 5 000 platserår att fördelas mellan universiteten istorstäderna. (Utskottet behandlar anslagen i ettsenare avsnitt. )I samma motion från ifrågasätter deregeringens - som de menar - alltför ensidiga satsningpå naturvetenskap och teknik (yrk. De påpekar attämnen inom humaniora i stor utsträckning ärkulturbärande och ger studenten tillfälle tillsjälvreflektion och kritiskt tänkande - det man i vidmening kallar bildning. En bättre balans mellan deolika utbildningsområdena när det gällerdimensioneringen vore önskvärd ur ett långsiktigtperspektiv.Enligt motion 1999/2000:Ub435 (kd) yrkande 1 börsökbilden till respektive lärosäte i högre grad styra fördelningen av utbildningsplatser och hurplatserna skall fördelas mellan olika discipliner.Motionärerna hävdar att nu utökas antalet platser påutbildningar där det är svårt att fylla dem som redanfinns, medan andra utbildningar, till vilka det är kö,får stagnera. Det är inte rimligt att platserna skallstyras mot en viss inriktning oavsett vilken sökbildsom finns.Liknande synpunkter förs fram i motion1999/2000:Ub814 från . Enligt denna börriksdagen hos regeringen begära att ett systemutformas som gör att antalet studieplatser på olikautbildningar geografiskt relateras till antaletsökande till olika orter (yrk. I motionenframhålls att utvidgningen av den högre utbildningeninte skall ha funktion av regionalpolitik. För attinte splittra resurser i form av pengar och personalbör resurserna koncentreras till de platser studentersöker sig till. (anslår i sittbudgetalternativ ytterligare tilluniversitet och högskolor för kvalitetsförbättringarav grundutbildningen. )I motion 1999/2000:Ub494 (c) pläderas för ökadeforskningsresurser till de regionala högskolorna ochatt detta finansieras genom en minskad ökning avantalet platser i grundutbildningen. Motionären anseratt det finns skäl att slå av på ökningstakten för attlåta kvaliteten hinna i kapp utbyggnaden.Utskottets bedömningUtskottet anser att motionsyrkandena om principerna förfördelning av studieplatser till universitet ochhögskolor, takten i expansionen, m.m. bör avslås avriksdagen. Med anledning av det som sägs i motionernavill utskottet framhålla följande.Omfattningen av utbyggnaden av antalethögskoleplatser anser utskottet vara riktig. SkallSverige kunna hålla jämna steg med jämförbara länder iekonomiskt, socialt och kulturellt avseende är detnödvändigt att höja andelen högskoleutbildade ibefolkningen. Som framgår av resultatredovisningen ärsökandetrycket till högre utbildning fortsatt starkt.Alltför många ungdomar har inte kunnat erbjudas enhögskoleplats. bör alltså inte frångå sinatidigare beslut om utbyggnad av den högre utbildningenför en lugnare utbyggnadstakt, vilket förespråkasfrämst från Kristdemokraterna.Liksom regeringen anser utskottet att fördelningen avutbildningskapacitet till olika lärosäten måstebestämmas genom en avvägning mellan flera faktorer, avvilka studenternas efterfrågan är en, näringslivetsbehov i olika delar av landet en annan och olikalärosätens möjligheter att anordna utbildningytterligare en.Utskottet konstaterar att utbildningar inaturvetenskap och teknik är prioriterade i denutbyggnad som genomförs och iännu högre grad i den fortsatta utbyggnad som avsesske åren 2001-2002.När det gäller humanioras roll i utbildningen harutskottet tidigare, och senast vid behandlingen av ettliknande yrkande , erinrat om den ordningsom gäller för fastställandet av innehållet ihögskoleutbildningen (bet. 1998/99:UbU7 s. 47). Deninnebär att och regeringen har överlämnat åtde lokala högskolemyndigheterna att göra detta, inomde mycket vida ramar som satts genom högskolelagen ochexamensordningen.Utskottet vill understryka det som regeringen anger ipropositionen om att kvaliteten inom den högreutbildningen måste komma i fokus.En av centrala uppgifter är attbedöma kvaliteten inom högre utbildning och forskning.Bland annat har verket under den gångna treårsperiodengranskat kvalitetsarbetet vid alla statligauniversitet och högskolor, dvs. de processer som pålokal nivå leder fram till kvalitet. Högskoleverkethar nu inlett en andra omgång av dessakvalitetsbedömningar, men kommer då att i högre gradfokusera på den faktiska kvaliteten, dvs. de synligaresultaten kvalitetsarbete. Vidare harverket startat studier i syfte attbelysa de faktiska konsekvenserna av senare årsreformer. Under arbetsnamnet "Är grundutbildningenskvalitet i farozonen?" undersöks de kvalitativaföljderna av det snabba expansionav grundutbildningen. I projektet kombineras insamlingav kvantitativa data med fallstudier.Ett annat sätt att utveckla kvaliteten i högskolan äratt stärka både student-organisationernas och deenskilda studenternas möjligheter till inflytande.Regeringen har aviserat att en särskild proposition omstudentinflytande och utbildningskvalitet skall läggasfram för under hösten 1999.De nuvarande reglerna för resursfördelning innefattaratt lärosätena i efterskott får avräknahelårsstudenter och helårsprestationer enligt de s.k.prislapparna. Om antalet helårsstudenter ochhelårsprestationer vid ett lärosäte under ett budgetårär mindre än vad det anvisade takbeloppet medgerersättning för, får ounyttjat takbelopp tas med tillföljande år i form av anslagssparande. Dock får högst10 % av takbeloppet sparas till nästa budgetår. Ävenhelårsprestationer som man inte kan få ersättning förinom takbeloppet ett visst år får föras över tillföljande budgetår. Dessa möjligheter att överföra bådeöver- och underprestationer byggdes in iresursfördelningssystemet redan när detta infördes(prop. 1992/93:169, bet. UbU14, rskr. Genomdenna ordning får lärosätena rimligt utrymme att göraegna prioriteringar och rimlig överblick över vilkaresurser de disponerar. En ordning som skulle innebäraatt anslag dras in under ett redan påbörjat budgetår(t.ex. på grund av svag studenttillströmning till enviss utbjuden utbildning) är enligt utskottetsuppfattning inte förenlig med det självständiga ansvarsom universitet och högskolor numera har för sinverksamhet. Den situationen att ett lärosäte över enperiod av inte har haft så många studenteroch redovisat så många prestationer att takbeloppenutnyttjats, har inte inträffat.Regeringen har beslutattillkalla en särskild utredare för att se över vissafrågor om högskolans styrning (dir. 1999:70). Enligtdirektiven skall utgångspunkten för uppdraget vara attdet nuvarande mål- och resultatstyrdaresurstilldelnings- och styrsystemet förgrundutbildningen skall ligga fast i sina grunddrag.Utredaren skall analysera möjligheterna attvidareutveckla nuvarande system och föreslåförbättringar av systemet. Utredaren skall ocksåredovisa erfarenheterna av hur målstyrningen inomgrundutbildningen har fungerat sett ur såvälriksdagens och regeringens som högskolans perspektiv.Vidare ingår i uppdraget att överväga om någon form avmål- och resultatstyrd resursfördelning kan införasför anslag till forskning och forskarutbildning.Enligt den närmare beskrivningen av uppdraget idirektiven skall utredaren bl.a. överväga hurresurstilldelningssystemet kan utformas, så attfördelningen av medel skall kunna göras utifrån hurväl lärosätet har uppfyllt sina mål. Utredaren skalläven redovisa och lämna förslag till övriga åtgärderför de fall de mål, som regeringen har ställt upp förhögskolan, uppnås respektive inte uppnås. -Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 31 maj2000.Utskottet föreslår att godkänner vadregeringen förordat om utbyggnaden av den högreutbildningen år 2000.Nya platser i högskolan åren 2001 och 2002Regeringens förslagRegeringen föreslår i budgetpropositionen att godkännervad regeringen förordar om utbyggnaden av den högreutbildningen . Inom ramen för demedel som beräknats för den av beslutadeutbyggnaden med 10 000 platser vart och ett av årenbyggs den grundläggande högskoleutbildningen ut medett större antal platser och en spridning påutbildningsområden med olika ersättningsbelopp.Enligt regeringens bedömning bör tyngdpunkten iutbyggnaden ligga inom de naturvetenskapliga ochtekniska utbildningsområdena. avplatserna föreslås därför fördelade till dessaområden. Utbyggnaden bör även avse medicinskutbildning och vårdutbildning, humanistisk ochsamhällsvetenskaplig utbildning samt konstnärligutbildning.Vid fördelningen av platser på utbildningsområden ochhögskolor har följande kriterier tillämpats: tyngdpunkten i utbyggnaden sker inom denaturvetenskapliga och tekniska områdena behovet av IT-utbildningar och gränsöverskridandeutbildningar beaktas hänsyn tas till behov av platser för uppbyggnad avde nya högskolorna , Södertörnshögskola och Högskolan på samt Linköpingsuniversitet vad avser utbyggnaden i visst utrymme används för nya platser inomhumaniora och samhällsvetenskap på högskolor där ensatsning på enbart naturvetenskap och teknik ärsvår att genomföra för att förhindra en stor minskning av antaletnybörjare inom de humanistiska ochsamhällsvetenskapliga utbildningsområdena harplatser fördelats till , , ,, och läkarutbildningen byggs ut enligt förslag avVårdkommissionen (Ds 1999:44) med 550 platservartdera året 30 platser avsätts för de konstnärligahögskolorna i , varav 20 platser avser etttillskott av platser om dessa högskolor samlas i engemensam Konsternas högskola och 10 platser avsermusikutbildning vid Kungl. iStockholm 1 010 platser för vartdera året reserveras försenare fördelning.Totalt innebär regeringens förslag en ytterligareutbyggnad med ca 10 550 platser och 10 550platser med den fördelning på lärosätensom framgår av den redovisade tabellen ovan.MotionernaFolkpartiet begär i motion 1999/2000:Ub814 att gör ettuttalande till regeringen om att överföra en del av demedel som avsatts för utbyggnaden av grundutbildningeni högskolan till forskning och flerdoktorandtjänster (yrk. Enligt motionen bör 70miljoner kronor överföras och 200 miljonerkronor år 2002.Fler platser till läkarutbildningen i Göteborgföreslås i tre motioner. I motionerna framhålls attantalet läkarutbildningsplatser per invånare ärbetydligt lägre i än i övriga regioner,som det i finns ett patientunderlagsom ger goda förutsättningar att bygga utläkarutbildningen. Enligt motion 1999/2000:Ub444 (fp,m, v, kd, c, mp) bör läkarutbildningen i Göteborgtillföras ytterligare 25 utbildningsplatser från år2001. I motion 1999/2000:Ub429 (m) anförs omläkarutbildningen i att denna bör återfåsamma volym som den hade före neddragningarna i mittenav , dvs. 170 utbildningsplatser per år.Likaså begärs i motion 1999/2000:Ub491 (s) attriksdagen uttalar sig för att läkarutbildningen vidGöteborgs universitet framöver skall tilldelasytterligare platser.Kristdemokraterna anser i motionerna 1999/2000:So482yrkande 5 och 1999/2000:Ub421 yrkande 15 att flerutbildningsplatser måste skapas för vårdyrken. Dedelar därmed syn på behovet av flerplatser i läkar- och sjuksköterskeutbildningarna.Skall vi klara framtidens medicinska vård och omsorgär det nödvändigt att vården och omsorgen ocksåtillförsäkras dess viktigaste resurs, nämligenkompetent personal, betonar Kristdemokraterna.Behovet av en ökad intagning tilltandläkarutbildningen vid lyfts frami motionerna 1999/2000:Ub473 (s) och 1999/2000:Ub482(s). I båda motionerna hänvisas till beslutatt minska tandläkarutbildningen från budgetåret1994/95, bl.a. i . Effekterna av denna neddragningbörjar nu bli märkbara. ökar medvetenhetenom framtida stora pensionsavgångar i tandläkarkårenoch tilltagande tandläkarbrist i främstNorrlandslänen. I en första etapp bör intaget tillUmeåutbildningen öka från nuvarande 40 till 60tandläkarstuderande per år.Enligt motion 1999/2000:Ub452 (m) är logopeder denenda yrkesgrupp som på ett bra sätt kan diagnosticerabarnstamning. Det är viktigt, understrykermotionärerna, att tillräckligt många logopederutbildas i landet för att kunna ge stammande barnhjälp . Också i motion 1999/2000:So263 (fp)yrkande 5 betonas behovet av fler logopeder vidbarnavårdscentraler m.m. och vikten av att behandlastamning hos barn tidigt i förskolan/skolan.Behovet av satsningar på vissa högskolor ellerregioner tas upp i ett flertal motioner.I motion 1999/2000:Ub492 (c, m, v, kd) begärs attHögskolan i skalltilldelas minst 300 platser utöver de 250 nya platserför vart och ett av som föreslås ibudgetpropositionen (yrk. redovisat ett mycket gott söktryck samt tillhör dehögskolor som har nått de mål regeringen ställt uppför grundutbildningen.Riksdagen bör enligt motion 1999/2000:Ub425 (s)uttala sitt stöd för Lunds universitets satsning påhögskoleutbildning i . Det viktiga meddenna satsning är att den ger möjlighet tillhögskoleutbildning i en region där utbildningsnivån ärlåg . har satt upp målet att år2003 ha 3 500 studenter knutna till . Detfinns dock en oro för att detta inte kan fullföljaseftersom endast fick ca 1 000 nyaplatser för åren 2000 och 2001.Enligt motion 1999/2000:N240 (m) yrkande 5 måsteStockholmsregionens andel av universitets- ochhögskoleplatser öka. Utbyggnaden av den högreutbildningen har inte styrts av studenternas uttaladeönskemål om var de önskar läsa. I regeringens budgetföreslås nu totalt strax under 7 000 nya platser framtill . Det utgör av tillskottet ochförvärrar alltså underförsörjningav högskoleplatser. Även i motionerna 1999/2000:Ub402(m), 1999/2000:Ub442 (m), 1999/2000:Ub418 (kd) yrkande 1 och 1999/2000:N271 (fp) yrkande 5påtalas att är underförsörjd medutbildningsplatser i förhållande till folkmängden ocharbetsmarknadens behov. Trots expansionen vid Söder-törns högskola halkar regionen alltmer efter övrigalandet. Fler högskoleplatser behövs.Riksdagen bör enligt motion 1999/2000:Ub435 (kd)yrkande 2 uttala sig för en ökad tilldelning avutbildningsplatser inom humaniora vid Linköpingsuniversitet. är det kö till utbildningarinom filosofisk fakultet vid , samtidigtsom får ett stort utbildningsuppdrag medhuvudinriktning mot naturvetenskap och medicin. Enbättre balans mellan naturvetenskap/teknik ochhumaniora bör eftersträvas.Fler utbildningsplatser inom högre utbildning iVästra efterfrågas i motion 1999/2000:Ub460(kd, m, c). Beräkningar inom regionen visar att detkrävs 6 000 nya platser för att fördelningen gentemotlandet i övrigt skall vara rättvis, hävdas det imotionen. Enligt motion 1999/2000:Ub426 (m) yrkande 1har den hittillsvarande ökningen av utbildningsutbudeti inte på långa vägar räckt till för attmöta den ökade benägenheten att söka till högskolan.Också i motion 1999/2000:Ub490 (s) påpekas attVästsverige är underförsörjt med utbildningsplatser.Motionärerna anger att söktrycket är störst i landet,som antalet utbildningsplatser relaterattill folkmängd är lägst.I motion 1999/2000:Ub467 (s) pläderas för resurseroch utbildningsplatser till Högskolan iTrollhättan/för etablering av ettutvecklingscentrum för COOP (Cooperative Education).Därmed avses teoretiska studier varvade medanställningsperioder.Ett nationellt inom ITS(intelligenta transportsystem) bör enligt motion1999/2000:Ub499 (c) yrkande 22 inrättas vid HögskolanDalarna. ITS beskrivs i motionen som ett kunskapstemasom fokuserar på informationsteknik som ett verktygför att bl.a. förbättra trafiksäkerhet och miljö.Enligt motion 1999/2000:Ub415 (m) finns avalla utbildningsplatser inom högre utbildning iStockholm-Uppsala-området. Motionären skriver att såkan det inte få fortsätta.Fyra motioner syftar till en utbyggnad av antaletutbildningsplatser vid de fristående teologiskahögskolorna. I motionerna 1999/2000:Ub447 (fp, m, kd,c, mp) yrkande 2 och 1999/2000:Ub421 (kd) yrkande 16begärs att uttalar sig för att de tre friateologiska högskolorna i , och Örebrotilldelas nya årsstudieplatser. Ytterligare 60årsstudieplatser borde enligt motion 1999/2000:Ub455(kd) kunna tilldelas Teologiska Högskolan, Stockholm.I motion 1999/2000:Ub468 (s) begärs ettriksdagsuttalande om att Teologiska Högskolan,och den teologiska utbildningen vid ErstaSköndal högskola bör få ett väsentligt utökat antalplatser vid kommande års fördelning.Vid den fortsatta expansionen av högskoleutbildningenär det enligt motion 1999/2000:N239 (m) yrkande 6viktigt att ta till vara de forskningsmiljöer som ännuinte kompletterats med högskoleutbildning av högkvalitet. Motionären för fram att högre utbildning börknytas till Studsvik och Askölaboratoriet.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker att godkänner vad regeringenförordat om utbyggnaden av den högre utbildningen åren2001 och 2002. Förslaget innebär att den högreutbildningen sammantaget byggs ut med 89 000 platserunder . Därmed bör avslåyrkandet från om att överföra medel åren2001 och 2002 från grundutbildningen till forskningoch anställningar av fler doktorander (mot.1999/2000:Ub814 yrk. 13).Övriga här aktuella motionsyrkanden avstyrks avutskottet av skäl som följer.Principerna för fördelning av nya platser åren 2001och 2002 finns angivna i budgetpropositionen. Därpoängterar regeringen att utbyggnaden av dengrundläggande högskoleutbildningen huvudsakligen börske inom de naturvetenskapliga och tekniskautbildningsområdena, men att den även avser medicinskutbildning, vårdutbildning, humanistisk ochsamhällsvetenskaplig utbildning vid ett antalnamngivna universitet, konstnärlig utbildning ochuppbyggnad av de nya statliga högskolorna. Dessutomhar 1 010 platser vartdera året reserverats för senarefördelning. Fördelningen av dessa platser kommer,enligt vad regeringen anger, att ingå i budgetarbetetinför de två kommande budgetpropositionerna.Utskottet vill återigen erinra om att fördelningen avplatser bestäms genom en avvägning av flera faktorer,såsom studenternas efterfrågan, näringslivets behov iolika delar av landet samt de olika lärosätenasmöjligheter att anordna utbildning och ta emotstuderande. bör kunna utgå från attregeringen i det reguljära budgetarbetet prövarförslag liknande de av motionärerna framförda.Det planeringssystem som gäller för den grundläggandehögskoleutbildningen innebär att universiteten ochhögskolorna själva bestämmer om sitt utbildningsutbudoch dimensioneringen av olika utbildningar. Inom ramenför tillgängliga resurser förutsätts respektivelärosäte skapa den profil man önskar ha. Systemetbygger på förtroende för lärosätenas vilja och förmågaatt anpassa sin verksamhet så att behoven i detomgivande samhället kan tillgodoses.I enlighet med förslag i rapportenDen ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44) föreslårregeringen att läkarutbildningen utökas. I regeringensförslag till utbyggnad av den högre utbildningen har550 platser och 550 platser fördelatstill läkarutbildningen. Det motsvarar att antaletexaminerade läkare kan ökas med ca 200personer . examinerades knappt 800läkare. I beräknas antalet examinerade läkareefter utbyggnaden öka med 40 , jämfört med attantalet som examinerades var 93. Utskottetfinner inte skäl att ifrågasätta det underlag somkommissionen tagit fram eller regeringens bedömningnär det gäller fördelningen på utbildningsanordnare.Förslag om utökning av läkarutbildningen i Göteborghar behandlats även vid tidigare riksmöten. Utskottethar då påpekat att fördelningen av utbildningsplatserinte kan göras med utgångspunkt enbart ibefolkningsunderlaget i olika regioner.Vårdkommissionen föreslog också att antaletnybörjarplatser på sjuksköterskeutbildning skall ökasmed 1 000 senast höstterminen . Regeringenanger i budgetpropositionen att man delar dennabedömning.