bet · GM01UbU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Positivsärbehandling får dock inte tillämpas om skillnadenmellan personernas kvalifikationer är så stor atttillämpningen skulle stå i strid med kravet påsaklighet vid anställningen.Utskottet ställer sig inte bakom yrkandena om attdet utreds eller klarläggs vilka osynliga strukturersom kan utgöra hinder mot kvinnors avancemang inomhögskolan. Som utskottet relaterat i det föregåendepågår aktiva insatser, bl.a. från Högskoleverketssida, för att främja jämställdhetsarbetet viduniversitet och högskolor.Krav på en jämn könsfördelning itjänsteförslagsnämnderna förs fram av Centerpartieti motion 1998/99:Ub453 (yrk. Motionärerna anseratt det bör övervägas att införa kvotering vidtillsättningen av dessa nämnder.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet.Föreskrifterna i högskoleförordningen om särskildatjänsteförslagsnämnder har upphävts enligt vad somförutskickades i propositionen om högskolansledning, lärare och organisation (prop.1996/97:141). Enligt nya bestämmelser i 3 och 4 kap.högskoleförordningen (1993:100, ändrad och omtryckt1998:1003) som trädde i kraft den 1 januari 1999åvilar ansvaret för att utarbeta och avge förslag iärenden om anställning av professorer, lektorer ochforskarassistenter fakultetsnämnder ellermotsvarande organ. Vid val av ledamöter tillfakultetsnämnd skall, om det inte finns synnerligaskäl, de föreslagna personerna till minst entredjedel utgöras av kvinnor och till minst entredjedel av män (3 kap. 11 §).Övriga frågorEtt riksdagsuttalande om att det vid fördelning avforskningsresurser inom vården måste beaktas attforskningen sker ur ett könsperspektiv begärs icenterpartimotion 1998/99:A808 (yrk. 10).Motionärerna påtalar att mannen är normför den svenska sjukvården och att de flestanormalvärden är fastställda på värnpliktiga män.U t s k o t t e t påminner om att det istatsbudgeten gjordes flera satsningar pågenusforskning. Sålunda anvisades medel för ettnationellt sekretariat för genusforskning vidGöteborgs universitet, ett nytt tvärvetenskapligttema med inriktning mot genusforskning vidLinköpings universitet och 18 tjänster medinriktning mot genusforskning vid några lärosäten.Enligt förordningen om ett sekretariat förgenusforskning (1997:61) skall detta nationellasekretariat med ett rikstäckande perspektiv främjagenusforskning i vid bemärkelse och verka för attbetydelsen av genusperspektiv uppmärksammas i allforskning. Detta skall ske genom utredningsarbete,opinionsbildning och informationsspridning.Vidare har en samverkansgrupp bildats medrepresentanter för forskningsråden inomUtbildningsdepartementets verksamhetsområde och förForskningsrådsnämnden, Rymdstyrelsen, Skogs- ochjordbrukets forskningsråd och (förordningen 1996:1579).Samverkansgruppen skall främja och samordnamyndigheternas forskningsstödjande verksamhet närdet gäller bl.a. ett ökat medvetande omgenusperspektiv i forskningen.Ett utvecklingsprogram, Genderprogram för socialvälfärd, pågår inomSocialdepartementet. Programmet innebär att varjemyndighet inom departementets område har tilluppgift att analysera förslag och verksamhet utifrånbåda könens utgångspunkter. Enligt programmet harkvinnor och män rätt att få adekvat bemötande, vårdeller behandling utifrån de egna förutsättningarnaoch behoven. Programarbetet skall bedrivas etappvisoch den första etappen skall vara avslutad den 30juni 1999.Enligt utskottets mening behövs det inte någotriksdagsuttalande med anledning av motion1998/99:A808 yrkande 10. Yrkandet avstyrks.I motion 1998/99:A808 (yrk. 13) föreslårCenterpartiet att ett utbildnings- ochforskningscentrum för motionsidrott inrättas.Samhällets stöd till idrott och fritidsaktiviteterär inte jämställt, menar motionärerna, eftersompojkars och mäns traditionella fritidsintressen fårbetydligt mer av resurser än vad kvinnors får. Mångakvinnor drabbas av olikabelastningsskador som skulle kunna förebyggas genomaktiv motionsidrott. Det föreslagna centrumet skullekunna bidra till att ge kvinnors motionsidrott ökadlegitimitet, förbättra folkhälsan och minskasamhällets vårdkostnader.U t s k o t t e t är inte berett att tillstyrkayrkandet om ett centrum för motionsidrott utanföreslår att avslår detsamma.Utskottet noterar att en proposition skall lämnastill senare i vår om idrottspolitiken.Enligt vad utskottet inhämtat kommer regeringen ipropositionen att tydligt markera vikten av attidrottsrörelsen verkar för att kvinnor och män geslika villkor för sin idrottsverksamhet. Regeringenkommer vidare att lägga fram förslag om attRiksidrottsförbundet skall utveckla sinresultatredovisning, så att det klart framgår hurstatens bidrag kommer idrottande kvinnor och mäntill godo.Vänsterpartiet vill i motion 1998/99:Ub269 attSkolverket skall få i uppdrag att genomföra engranskning av läromedel ur ett könsperspektiv (yrk.3). Motionärerna anmärker att vi i skolanhuvudsakligen lär oss männens syn på samhället ochhistorien och att vi i svenskundervisningen läser ommanliga författare och deras verk.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet.Utskottet hänvisar därvid till vad som anförts ifrågan i betänkandet Vi är alla olika (Ds 1994:98)av arbetsgruppen Kvinnligt och Manligt i skolan.Arbetsgruppen skriver att det är skolans ansvar attsjälv påverka, ställa krav på och fråga efterläromedel som utgår ifrån könsskillnader ocholikheter i flickors och pojkars utveckling,intressen, behov och erfarenheter så att förlegadeoch könsstereotypa läromedel uppdateras eller tas urproduktion (s. 16).Fler kvinnliga läroboksförfattare behövs, betonasdet i motion 1998/99:A810 (kd) yrkande 18. Motionärerna anmärker attjämställdhetsdebatten ytterst marginelltberört skolans och de olikautbildningsinstitutionernas läromedel. somdet finns en insikt om att män och kvinnor talarolika språk är litteraturlistorna starktmansdominerade. Liknande synpunkter framförs imotion 1998/99:Ub483 (kd) yrkande 15 omkurslitteratur på högskolan, nämligen att tillgångtill kurslitteratur av såväl kvinnliga som manligaförfattare kan bredda debatten för studenterna.Ansträngningar måste göras för att litteratur avkvinnliga författare görs känd och tas med ilitteraturförteckningarna.U t s k o t t e t avstyrkte ettliknande motionsyrkande om fler kvinnligaläroboksförfattare (bet. 1997/98:UbU15). Utskottetanser nu liksom då att inte skall göranågot uttalande om vem som skall skriva läroböckereller vilka läroböcker som skall ges ut elleranvändas. Motionsyrkandena bör alltså avslås avriksdagen.Enligt motion 1998/99:A810 (kd) yrkande 19 bör enviktig del i det svenska samarbetet inom Europeiskaunionen (EU) vara att driva arbetet medjämställdhetsfrågor. Motionärerna anser att det börundersökas om det finns möjlighet att etablera etteuropeiskt kvinnouniversitet.Enligt vad u t s k o t t e t inhämtat frånUtbildningsdepartementet bedriver inom EUett aktivt arbete på jämställdhetsområdet och verkarför att jämställdhetsfrågor skall lyftas fram i EU:sfördrag. Inom utbildningsområdet är det framför alltgenom samarbetet mellan svenska universitet ochhögskolor och motsvarande lärosäten i andra EU-länder som kan påverka attjämställdhetsarbetet utvecklas. Utskottet behandladeunder föregående ett motsvarandemotionsförslag om ett europeiskt kvinno-universitet.Utskottet fann då inte skäl att förorda ett svensktinitiativ i enlighet med motionärernas önskemål(bet. 1997/98:UbU15). Utskottet har sammainställning nu och avstyrker yrkandet. beträffande jämställdhetsarbetet iförskolanatt avslår motion 1998/99:Ub266 yrkande 4 i dennadel,2. beträffande fler män inom förskolan ochskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub266 yrkande 4 idenna del och 1998/99:A810 yrkande 10,3. beträffande jämställdhetsarbetet iskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub1 yrkande 19,1998/99:Ub246 yrkande 7, 1998/99:A802 yrkandena 2 och 3,1998/99:A807 yrkande 11 och 1998/99:A811 yrkande15,res. 1 (kd) - delvis4. beträffande regler för jämställdhet somgäller eleveratt avslår motion 1998/99:Ub227 yrkande 22,res. 2 (c) - delvis5. beträffande utvärdering av skolornasjämställdhetsplaneratt avslår motion 1998/99:A808 yrkande 7,res. 2 (c) - delvis6. beträffande undervisning i sex ochsamlevnad, m.m.att avslår motionerna 1998/99:So466 yrkande 11 och1998/99:A810 yrkande 23,res. 1 (kd) - delvis7. beträffande dimensionering avutbildningsplatser i högskolanatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkande 25,res. 2 (c) - delvis8. beträffande positiv särbehandling vidantagning till högskoleutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub269 yrkande 4,9. beträffande jämnare könsfördelning inomvissa högskoleutbildningaratt avslår motionerna 1998/99:Ub1 yrkande 20,1998/99:Ub453 yrkande 26 samt 1998/99:A810 yrkandena 16och 17,res. 2 (c) - delvis10. beträffande ingenjörsutbildningaratt avslår motion 1998/99:Ub435,11. beträffande jämställdhetslagstiftningför studenteratt avslår motionerna 1998/99:Ub447 yrkande 8,1998/99:Ub453 yrkande 23, 1998/99:Ub458 och1998/99:Ub801 yrkande 40 i denna del,res. 3 (kd, c, mp)12. beträffande utvärdering avjämställdhetsplaner inom högskolanatt avslår motion 1998/99:Ub454 yrkande 6,res. 4 (v, mp)13. beträffande regler mot sexuellatrakasserieratt avslår motionerna 1998/99:Ub454 yrkande 7 och1998/99:Ub801 yrkande 40 i denna del,14. beträffande studentinflytandet ur ettjämställdhetsperspektivatt avslår motion 1998/99:Ub454 yrkande 3,15. beträffande likvärdigastudieförutsättningar för kvinnor och mänatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 39,16. beträffande likvärdiga villkor förkvinnor och män i forskarutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 46,17. beträffande begränsningen imeriteringstid för anställning somforskarassistentatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkandena 41 och47,18. beträffande uppdrag tillHögskoleverket i fråga om forskarutbildningenatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 51,19. beträffande jämställdhetsrevisionervid forskningsrådenatt avslår motion 1998/99:A808 yrkande 8,res. 5 (c, fp) - delvis20. beträffande anställningar av kvinnoroch män inom högskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub269 yrkande 5,1998/99:Ub447 yrkande 7, 1998/99:Ub803 yrkande19, 1998/99:A802 yrkande 4 och 1998/99:A811yrkande 16,res. 6 (m)res. 1 (kd) - delvisres. 5 (c, fp) - delvis21. beträffande könsfördelning itjänsteförslagsnämnderatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkande 24,22. beträffande ett könsperspektiv vidfördelning av forskningsresurser inom vårdenatt avslår motion 1998/99:A808 yrkande 10,res. 2 (c) - delvis23. beträffande ett utbildnings- ochforskningscentrum för motions-idrottatt avslår motion 1998/99:A808 yrkande 13,res. 2 (c) - delvis24. beträffande granskning av läromedel urett könsperspektivatt avslår motion 1998/99:Ub269 yrkande 3,res. 7 (v)25. beträffande fler kvinnligaläroboksförfattareatt avslår motionerna 1998/99:Ub483 yrkande 15 och1998/99:A810 yrkande 18,res. 1 (kd) - delvis26. beträffande ett europeisktkvinnouniversitetatt avslår motion 1998/99:A810 yrkande 19.Stockholm den 11 mars 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), BeatriceAsk (m), (), (),(), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), TomasEneroth (s), (), ErlingWälivaara (kd), Per (), (),(), (), () och (). Jämställdhetsarbetet i skolan, m.m.(mom. 3, 6, 20 och 25)() och ()anför:En medvetenhet skall skapas om flickors och pojkarsolika sätt att uttrycka sig och hur de bemöts iklassrummen. Detta skall lyftas fram i skolplaneroch jämställdhetsprogram vid skolorna. börmed bifall till motion 1998/99:Ub246 yrkande 7 somsin mening ge regeringen till känna vad vi häranfört om jämställdhetsarbetet i skolan.Enligt vår mening bör samlevnadsundervisningen iskolan med fördel kunna ges i grupper med enbartflickor eller pojkar för att underlätta samtal omkänslor, sexualitet och hur man skall fungera irelationer. I forskningsprojekt har visats attsärskilt unga män ofta har behov av att och villlära sig mer i samlevnadsfrågor. Vi anser attriksdagen bör bifalla yrkandet i motion1998/99:A810.När det gäller anställningar av kvinnor och mäninom högskolan är det viktigt att det finns mål förhur kvinnorepresentation skall uppnås på olikanivåer. Vi vill att det utreds vilka informellahinder som fortfarande omöjliggör för kvinnor ochmän att verka på lika villkor vid universitet ochhögskolor. bör göra ett uttalande ienlighet med detta yrkande i vår motion1998/99:Ub447.Vi ställer oss bakom yrkandena i motionerna1998/99:Ub483 och 1998/99:A810 om fler kvinnligaläroboksförfattare. som det finns eninsikt om att män och kvinnor talar olika språk ärlitteraturlistorna vid olikautbildningsinstitutioner starkt mansdominerade.Tillgång till kurslitteratur av författare av bådakönen kan bredda debatten för studenterna.Ansträngningar måste göras för att litteratur avkvinnliga författare görs känd och tas med ilitteraturförteckningarna. Detta bör medbifall till yrkandena som sin mening ge regeringentill känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 3, 6, 20 och 25 bort hemställa3. beträffande jämställdhetsarbetet iskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub246 yrkande 7samt med anledning av motionerna 1998/99:Ub1yrkande 19, 1998/99:A802 yrkandena 2 och 3,1998/99:A807 yrkande 11 och 1998/99:A811 yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,6. beträffande undervisning i sex ochsamlevnad, m.m.att med bifall till motion 1998/99:A810 yrkande 23och med avslag på motion 1998/99:So466 yrkande11 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,20. beträffande anställningar av kvinnoroch män inom högskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub447 yrkande 7samt med avslag på motionerna 1998/99:Ub269yrkande 5, 1998/99:Ub803 yrkande 19,1998/99:A802 yrkande 4 och 1998/99:A811 yrkande16 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,25. beträffande fler kvinnligaläroboksförfattareatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub483yrkande 15 och 1998/99:A810 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. Regler för jämställdhet som gällerelever, m.m. (mom. 4, 5, 7, 9, 22 och 23)() anför:Enligt min mening bör elever i skolan omfattas avmotsvarande regler för jämställdhet som gäller föranställda på arbetsmarknaden. Regeringen börtillgodose detta genom ändringar iskolformsförordningarna eller genom att återkommatill med lagförslag på området. Jag anseratt med bifall till motion 1998/99:Ub227yrkande 22 bör göra ett uttalande till regeringenmed denna innebörd.Skolans jämställdhetsprogram bör inte enbart handlaom skolans legala åtaganden. Det bör också främjaoch förmedla en positiv jämställd miljö. Somframförts i motion 1998/99:A808 yrkande 7 bör skolani den årliga utvärderingen av jämställdhetsplanengöra såväl kvantitativa som kvalitativa analyser avjämställdheten i undervisningen, urvalet av stoffoch elevernas egna arbeten. Detta bör medbifall till motionsyrkandet som sin mening geregeringen till känna.Jag delar uppfattningen i motion 1998/99:Ub453yrkande 25 att högskolans utbildningsutbud är bättreanpassat till männens efterfrågan än tillkvinnornas. Det får till följd att jämförelsevisfler män än kvinnor antas till högskoleutbildning.Sökandetrycket till olika högskoleutbildningar frånkvinnor respektive män måste beaktas viddimensionering av utbildningsplatser i högskolan föratt undvika att en diskriminerande effekt uppstår.Motionsyrkandet bör bifallas.Regeringen bör ta initiativ till att ökarekryteringen av män till kvinnodomineradehögskoleutbildningar, såsom vård- ochundervisningsutbildningarna. Jag efterlysermotsvarande satsningar som gjorts när det gäller attöka andelen kvinnor inom tekniska ochnaturvetenskapliga utbildningar för att åstadkommaen jämnare könsfördelning. Utskottet borde hatillstyrkt motion 1998/99:Ub453 yrkande 26.Mannen är fortfarande norm för den svenskasjukvården och de flesta normalvärden är fastställdapå värnpliktiga män. Som understrukits i motion1998/99:A808 yrkande 10 måste fördelningen avforskningsresurser inom vården ske ur ettkönsperspektiv. bör bifallamotionsyrkandet.Samhällets stöd till idrott och fritidsaktiviteterär inte jämställt, eftersom mäns traditionellafritidsintressen får betydligt mer av resurser ochuppmuntran än vad kvinnors får. Många kvinnordrabbas av olika belastningsskadorsom skulle kunna förebyggas genom aktivmotionsidrott. Ett utbildnings- ochforskningscentrum för motionsidrott bör inrättas.Det skulle kunna bidra till att ge kvinnorsmotionsidrott ökad legitimitet, förbättra folkhälsanoch minska samhällets vårdkostnader. Dettabör med bifall till motionsyrkandet häromsom sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 4, 5, 7, 9, 22 och 23 bort hemställa4. beträffande regler för jämställdhet somgäller eleveratt med bifall till motion 1998/99:Ub227 yrkande22 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,5. beträffande utvärdering av skolornasjämställdhetsplaneratt med bifall till motion 1998/99:A808 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande dimensionering avutbildningsplatser i högskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub453 yrkande25 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,9. beträffande jämnare könsfördelning inomvissa högskoleutbildningaratt med bifall till motion 1998/99:Ub453 yrkande26, med anledning av motionerna 1998/99:Ub1yrkande 20 och 1998/99:A810 yrkande 17 samt medavslag på motion 1998/99:A810 yrkande 16 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,22. beträffande ett könsperspektiv vidfördelning av forskningsresurser inom vårdenatt med bifall till motion 1998/99:A808 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,23. beträffande ett utbildnings- ochforskningscentrum för motions-idrottatt med bifall till motion 1998/99:A808 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. Jämställdhetslagstiftning för studenter(mom. 11)(), (), GunnarGoude (mp) och () anför:Jämställdhetsplaner behöver inte omfattastudenterna eftersom jämställdhetslagen, som hararbetsrättslig karaktär, inte gäller för dem. Dettaanser vi vara en stor brist. Enligt vår mening ärdet rimligt att med jämställdhetslagen som förebildinföra motsvarande bestämmelser ihögskoleförordningen. Detta bör med bifalltill våra motioner i ärendet som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 11 bort hemställa11. beträffande jämställdhetslagstiftningför studenteratt med bifall till motionerna 1998/99:Ub447yrkande 8, 1998/99:Ub453 yrkande 23,1998/99:Ub458 och 1998/99:Ub801 yrkande 40 idenna del som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,4. Utvärdering av jämställdhetsplaner inomhögskolan(mom. 12)(), () och KalleLarsson (v) anför:Vi anser att ochHögskoleverket bör få i uppgift att genomföra enutvärdering av jämställdhetsplaner inom högskolan,också på institutionsnivå. Utifrån denna utvärderingbör högskolan ges tydliga direktiv för vad som böringå i planen. Enligt vår mening bör exempelvis derekryteringsmål som införts för könsfördelningen påolika tjänster vara tydligt formulerade iuniversitetens och högskolornas jämställdhetsplaner.Riksdagen bör bifalla motion 1998/99:Ub454 yrkande6.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 12 bort hemställa12. beträffande utvärdering avjämställdhetsplaner inom högskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub454 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. Jämställdhetsrevisioner vidforskningsråden, m.m. (mom. 19 och 20)() och () anför:Under de senaste åren har forskningsrådensfördelning av forskningsanslag till kvinnordebatterats. Diskriminering måste motarbetas medkraft. Vi anser att jämställdhetsrevisioner bör bliobligatoriska vid forskningsråden. börbifalla motionsyrkandet om detta.För att den bristande jämställdheten när det gälleranställningar av kvinnor och män inom högskolanskall kunna åtgärdas, måste en analys göras av deosynliga strukturer i det akademiska systemet somlägger hinder i vägen för kvinnorna. Regeringen hartyvärr ett alltför kvantitativt sätt att se påjämställdheten. Rekryteringsmål och könsfördelningär mätinstrument. Vi anser att detta inte ärtillräckligt. En genomgång med genusperspektiv börgöras av de senaste årens professorstillsättningardär såväl kvinnor som män varit placerade bland detre främsta kandidaterna. Detta bör medbifall till yrkandena i motionerna 1998/99:Ub803 och1998/99:A811 som sin mening ge regeringen tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 19 och 20 bort hemställa19. beträffande jämställdhetsrevisionervid forskningsrådenatt med bifall till motion 1998/99:A808 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,20. beträffande anställningar av kvinnoroch män inom högskolanatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub803yrkande 19 och 1998/99:A811 yrkande 16 samt medavslag på motionerna 1998/99:Ub269 yrkande 5,1998/99:Ub447 yrkande 7 och 1998/99:A802 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,6. Anställningar av kvinnor och män inomhögskolan(mom. 20)(), (), Per () ochAnders () anför:Vår utgångspunkt när det gäller anställningar avkvinnor och män inom högskolan är att kompetensenskall avgöra vem som tilldelas en akademisk tjänst.Undersökningar inom den akademiska världen visardock att det finns fall där kvinnor blir direktmissgynnade av kriterierna för avancemang.Förklaringen skulle enligt forskarna ligga i dedolda strukturerna i det akademiska systemet. Vibetonar att de kvalificerade bedömningar som skallgöras vid anställningar skall bortse från vilket könden sökande har. Dold diskriminering får heller inteförekomma. För det fall att den kvinnliga och denmanliga kandidaten är lika meriterade bör tjänstenenligt vår mening tillfalla det underrepresenteradekönet. bör bifalla motion 1998/99:A802yrkande 4.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 20 bort hemställa20. beträffande anställningar av kvinnoroch män inom högskolanatt med bifall till motion 1998/99:A802 yrkande 4samt med avslag på motionerna 1998/99:Ub269yrkande 5, 1998/99:Ub447 yrkande 7,1998/99:Ub803 yrkande 19 och 1998/99:A811yrkande 16 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,7. Granskning av läromedel ur ettkönsperspektiv (mom. 24)() och () anför:Vi hävdar att skolan fostrar eleverna till rollersom passar genussystemet, vilket bygger påprinciperna om könens isärhållande och mannen somnorm. I skolan lär sig eleverna i huvudsak männenssyn på samhället och historien, och i undervisningeni svenska läser de om manliga författare och derasverk. Det är viktigt att de läromedel som används iskolan granskas kritiskt. Vi vill att , ienlighet med vårt förslag i motion 1998/99:Ub269,skall få i uppdrag att genomföra en granskning avläromedel ur ett könsperspektiv. Detta bör riksdagenmed bifall till motionsyrkandet som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 24 bort hemställa24. beträffande granskning av läromedel urett könsperspektivatt med bifall till motion1998/99:Ub269 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,