bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Höjd fastighetsskattpå miljövänliga hus har försvårat för hushållen attgöra miljömässigt goda investeringar.Lika illa är det att regeringen sitter fast i ettföråldrat miljöpolitiskt tänkande där problemenlöses med bidrag och statlig styrning. Detta är enförlegad syn på miljöpolitiken. Lagar är bättre änbidrag. skall få konkurrera om attlösa miljöproblemen inom ramen för enmiljölagstiftning med tydliga mål - utankonkurrenssnedvridande och skattehöjande bidrag.Sverige behöver en långsiktigt hållbar politik förmiljöforskning. Trots framgångarna påmiljöforskningens område har vi inte forskat färdigtom miljöeffekter. Tvärtom råder det fullständigenighet inom den vetenskapliga världen om att storaproblem och kunskapsluckor återstår vad gällermiljöeffekter. Att investera i sådan kunskap ärnågot av det mest framtidsinriktade vi kan göra. Detbehövs därför en ny, långsiktig miljö- ochforskningspolitik som återupprättar denproblemsökande miljöforskningen och utbildningen iSverige.Vi behöver ett mer effektivt skydd av värdefullskogsmark och ersättning till ägare vid markintrång.Skyddet är en gemensam angelägenhet. Detsamma gällerdet värdefulla öppna kulturlandskapet.Sveriges våtmarker har ofta en särpräglad fauna ochflora, som det är angeläget att bevara. Våtmarkernaär betydelsefulla för viltet och viktiga rastplatserför flyttande fåglar. De utgör också ett slagsutjämningsmagasin i naturen som motverkaröversvämningar. Genom sin funktion som filter kan debidra till minskad övergödning.Utsläpp av föroreningar i luften och i vattnetpåverkar naturen och förändrar förutsättningarna förlivet där. Resultatet kan bli minskad biologiskmångfald och i vissa fall genomgripande förändringarav landskapsbilden. Skogsskadorna i tillföljd av olika utsläpp har uppskattats till fleramiljarder kronor per år.Moderata samlingspartiet anser att det behövsytterligare åtgärder för att minskamiljöföroreningarna, inte minst utsläppen avsvaveldioxid och kväveoxider som utgör ett av deallvarligaste hoten mot den svenska naturen. Mendärutöver krävs även resoluta åtgärder för attminska utsläppens skadeverkningar på själva naturen.I detta sammanhang är det av stor betydelse attkalkningsverksamheten inte minskar.Vidare måste en ökad användning av fossilbränsleninom elproduktionen undvikas. Om Barsebäcksverketselproduktion ersätts med import avkolkraftsproducerad el från ökar utsläppen inärområdet av kväveoxider och svaveldioxid frånenergisektorn . Planerna på en förtidakärnkraftsavveckling bör därför avvisas. Detankommer också på regeringen att vidta erforderligaåtgärder för att säkerställa en lösning av frågan omslutförvaring av kärnavfall.Kemikaliekontroll i ett integrerat EuropaDen europeiska integrationen ställer krav på engemensam strategi och ett sammanhållet regelverk föratt minska miljöstörningarna på kemikalieområdet.Kemikaliepolitiken måste därför sättas in i ettinternationellt sammanhang. Esbjergdeklarationensslutsatser att utsläpp, emissioner och förluster avbioackumulerbara, persistenta och giftiga ämnen tillNordsjön skall upphöra inom en generation ärhärvidlag viktiga och bör bilda föredöme förkemikaliepolitiken i hela . EU-samarbetet vadgäller gemensamma riskbedömningar bör därföreffektiviseras.Målet för kemikaliekontrollen måste vara attförhindra skada på människa och miljö. Skadligaämnen bör, inom ramen för vad som är teknisktmöjligt, ekonomiskt rimligt och miljömässigtmotiverat, ersättas med mindre skadliga och heltofarliga ämnen. Kemikaliekontrollen skall garanteraatt de kemikalier som används är väl utredda.Kunskap skall finnas om ämnenas och produkternasinverkan på hälsa och miljö, vilket ger ökadmöjlighet att välja de minst skadliga alternativensamt hantera avfall. Det ger också möjligt attställa gemensamma europeiska krav påinnehållsdeklaration av varor, vilket innebär attkonsumenternas drivkraft att välja miljövänligavaror kan utnyttjas för att påskynda utvecklingen.Erfarenheterna från missödena i samband medBanverkets tunnelbygge genom måste ledatill en bättre kemikaliehantering. Behovet avtydligare regler för produktinformation om farligakemikalier bör ses över.Riskbedömning skall vara kunskapsbaserad.Försiktighetsprincipen skall inte tillämpas på svagaindikationer och lösligt grundade misstankar omfarlighet. För att kunna tolka tillämpningen bör detövervägas om en instans skall inrättas som kanavgöra tillämpningen av försiktighets- ochsubstitutionsprincipen.Bedömningen av ämnen av varor skall bygga pågenerella kriterier. Enskilda ämnen skall inte pekasut, eftersom det kan leda till symbolpolitik sominte är miljömässigt motiverad.Företagens avgifter till Kemikalieinspektionen börses över i syfte att de små företagen inte skallmissgynnas.Internationellt miljösamarbeteDet internationella miljösamarbetet bör betonas.Minskningar av miljöproblemen i Östersjöregionenkräver samarbete och gemensamma lösningar. Sverigeär hårt utsatt för gränsöverskridandemiljöstörningar. Nästan hälften av degränsöverskridande luftföroreningar som når Sverigeoch en stor del av vattenföroreningarna kommer frånde övriga EU-länderna.Möjligheten att skapa överstatliga regler gör attEU kan nå stora framgångar när det gäller att minskamiljöproblemen. Utvidgningen av EU till flermedlemsländer inom vårt eget närområde ökarmöjligheterna att inom ramen för EU-samarbeteteliminera gränsöverskridande miljöproblem i vår delav . En förutsättning för att EU skall lyckasnå framgång med de stora, gränsöverskridandemiljöproblemen är att den s.k. närhetsprincipenrespekteras.Miljöbesluten i EU bör i första hand bygga påminimikrav. De enskilda länderna skall kunna införaegna, strängare regler. Miljöskatter ochmiljöavgifter bör harmoniseras mellanmedlemsländerna. En miniminivå för koldioxidskattbör införas inom EU.Inom FN:s ram bör verka för att få tillstånd begränsningar av koldioxidutsläppen samtmarknadsekonomiska reformer i tredje världen.Sveriges möjligheter att nå framgångar i detinternationella miljösamarbetet bygger på vårtrovärdighet och vår kompetens. Våra egna resultatoch prioriteringar på miljöområdet är såledesavgörande. Den nuvarande utvecklingen inger därföroro. Neddragningarna på miljöforsknings- ochmiljöövervakningsområdet försvagar vår kompetens ochvåra möjligheter att påverka utvecklingen. Densvenska klimatpolitiken, som den bedrivs ,försvagar vår trovärdighet. Att kräva att andraländer skall minska sina utsläpp, som vitilläts öka dem, är inte hållbart.Strandnära bebyggelseMöjligheterna att bättre utnyttja strandnära områdenför bebyggelse har genom ny lagstiftning ökat i dedelar av som både är glest bebyggda och harlånga sjö- och kuststräckor. Den nuvarandelagstiftningen innebär dock fortfarande ettgenerellt förbud mot att bygga intill frånhavet, insjö eller vattendrag. kanutvidga denna gräns och dispens gesendast i undantagsfall. Mot bakgrund av att Sverigeär rikt utrustat med stränder längs åar, sjöar ochhav ter sig detta omotiverat. Totalt finns 92 409sjöar större än en hektar i Sverige.Lagstiftningen försvårar också ett bevarande av enlevande skärgård. Förbudet mot strandnära bebyggelsehar medfört svårigheter att utveckla boende ochannan verksamhet. Problemen har även gällt för storadelar av glesbygden. En ökad möjlighet tillbebyggelse i strandnära områden skulle kunna skapabättre förutsättningar för att hålla landskapetlevande genom ett ökat befolkningsunderlag förhandel och offentlig service. Även i större ochmindre tätorter har attraktiv bebyggelse istrandnära områden förhindrats av lagstiftningen.Det generella förbudet mot strandnära nybebyggelseinnebär också att priser på befintliga fritids- ochbostadshus i dessa lägen pressas upp. I kombinationmed fastighetsskatten leder detta till att endastett fåtal har råd att bosätta sig eller avnjuta sinfritid i strandnära områden.Vår uppfattning är att lagstiftning behövs för attskydda känslig fauna och flora samt för attgarantera tillgång till bad- och friluftsliv,särskilt i befolkningstäta områden. Utgångspunktenför lagstiftningen bör vara den motsatta mot i dag.Vi anser att det skall finnas en generell rätt attbebygga sin mark nära stränder och vattendrag. Enkommun skall dock kunna begränsa denna rätt, menendast där så kan motiveras med hänsyn till känsligtdjur- och växtliv eller för att garanteraallmänhetens tillgång till bad- och friluftsliv.Detta skall då ske genom antagande av detaljplan. Dåges de bästa förutsättningarna för en godsammanvägning av olika intressen.2. och (båda v)anför:Rättvist miljöutrymmeBegreppet faktor 10 ger en signal om behovet aveffektivisering för att nå miljömålen och upprättaen hållbar utveckling och handlar huvudsakligen omhur vi skall göra saker effektivare. Deneffektivisering som vi uppnår med faktor 10 kan vianvända för att kunna bibehålla en högkonsumtionsnivå och materiell förbrukning i den rikavärlden eller för att garantera jordens växandebefolkning en grundläggande standard med höglivskvalitet oavsett i vilken del av världen manbor.Vi delar utskottets mening attresurseffektivisering är avgörande förförutsättningarna att nå miljömålen och skapa enhållbar utveckling och att faktor 10 är ett brabegrepp för att tydliggöra behovet avresurseffektiviseringen. Vi delar utskottets åsiktatt det också krävs en insikt om behovet avförändrade konsumtionsmönster och minskadresursanvändning för att de resurseffektiviseringarsom skapas i arbetet utifrån faktor 10 skall ledatill en hållbar utveckling, men konsekvenserna avdenna insikt behöver utvecklas.En ökad effektivisering är inte nog för att nåmiljömålen och skapa en hållbar utveckling. Det gårinte att fortsätta göra det vi gör fast mereffektivt och det finns inte heller något egenvärdemed att bibehålla en hög konsumtion i den rikavärlden. En del saker måste vi göra på nya sätt ochandra saker måste vi sluta med helt om alla påjorden skall få en grundläggande standard. Vi i denrika världen måste avstå från vår höga konsumtion avråvaror om alla skall få sina behov tillgodosedda.Rättvist miljöutrymme är ett annat begrepp somborde ha en central roll i det svenska miljöarbetet.Miljöutrymmet är den förbrukning av naturresurseroch därmed sammanhängande utsläpp som kan varaacceptabel utan att äventyra den biologiskamångfalden. Det rättvisa miljöutrymmet är den mängdresurser som kan användas för ett lands befolkning,utan att tvinga andra människor i världen, nu elleri framtiden, att nöja sig med mindre.Det är nödvändigt att komplettera insikten ombehovet av resurseffektivisering med insikter omvilket miljöutrymme vi måste hålla oss inom. Därföranser vi att begreppet faktor 10 måste kompletterasmed begreppet Rättvist miljöutrymme för att bli ettverkligt användbart instrument i arbetet för enhållbar utveckling.Mindre mängd avfall för bortskaffandeVi delar utskottets bedömning att en övergripanderiktlinje för den fortsatta avfallshanteringen börvara att mängden avfall och avfallets farlighetminskas samt att det behandlas utifrån sinainneboende egenskaper. Därför anser vi att enavfallsskatt har en strategisk betydelse för huravfallshanteringens inriktning kommer att utvecklassamt på vilket sätt restprodukterna från samhälletskall kunna utnyttjas på ett miljöriktigt sätt. Meden föreslagen viktbaserad avfallsskatt, som ensidigtbelastar avfall som går till deponering, kommersannolikt mängderna av avfall som förbränns vidbefintliga och nya sopförbränningsanläggningar attöka kraftigt, och därmed de totala utsläppen avmiljögifter. De senaste årens erfarenhet har visatatt det kan vara lättare och mera ekonomisktfördelaktigt för en kommun att bara omlasta avfalletför transport till en sopförbränningsanläggning änatt satsa på utökad materialåtervinning ochbiologisk behandling. Incitamenten för att inomkommunen satsa på utökad återvinning försvinner närman inte längre har ansvar för den slutligaavfallsbehandlingen. En deponiägare med begränsadtillgänglig volym har betydligt större motivationtill olika avfallsminimerande åtgärder än enförbränningsanläggningsägare. På grund av planernapå ensidig deponiskatt har befintligaavfallsförbränningsanläggningar börjat planeras förkraftigt utbyggd kapacitet, i många fall som t.ex. iMalmö, och nära nog fördubbladkapacitet. Dessutom planeras nyaavfallsförbränningsanläggningar, bl.a. i Ljungby.Detta leder till en handel med avfall. Redan nufinns exempel på import från och avhushållsavfall för förbränning. Omutbyggnadsplanerna förverkligas kommer bådematerialåtervinning och olika former av biologiskametoder att få svårt att hävda sig i konkurrensen.För att stimulera till avfallsminimering, material-återvinning och biologiska behandlingsmetoder bördärför lika stor, eller högre, skatt läggas påavfall som går till förbränningsanläggningar förblandat avfall (där askan inte blir så ren att denkan återföras till skogsmarken) som på avfall somtillförs avfallsdeponier. Vidare bör behandling avrestavfall i bioceller befrias från avfallsskatt.Vänsterpartiet förordar en annan konstruktion påavfallsskatten än den av regeringen föreslagna, enkonstruktion som är likvärdig för deponering samtförbränning av blandat restavfall. EnligtVänsterpartiet skall skatt inte betalas för avfallsom går till biologisk energiutvinning. Förbränningav blandat restavfall kan inte anses som förenligtmed målsättningarna om ett uthålligt ochresursbevarande samhälle. På grund av de storamiljörisker som är förknippade medavfallsförbränning bör förbränningen av blandatrestavfall upphöra.3. KristdemokraternaDan och (båda kd)anför:MiljöpolitikenKristdemokraterna konstaterar att påoppositionspartiernas förslag skall fastställadelmålen för miljöpolitiken för ett ekologiskthållbart . Vi kristdemokrater har lagt frammånga förslag om delmål, men vi avvaktar nu denfortsatta beredningen inför ett samlatriksdagsbeslut.Kristdemokraterna anser, i likhet med regeringen,att det är nödvändigt med en strategi för ekologiskthållbar utveckling. En sådan utveckling ger tillväxtmed inbyggd framtida besparing. Därför måste Sverigei betydligt högre utsträckning än varapådrivande inom EU och FN för att främja enutveckling, som leder till minskad miljöförstörelse.Inom EU gäller det exempelvis att verka för attfrågor om huruvida miljörelaterade skatter skallavgöras genom kvalificerad majoritet, så att inteett enskilt land kan förhindra en utveckling i mermiljövänlig riktning. bör inom EU ocksåverka för ett förenklat stöd till ekologisk odling.Unionens nuvarande regelverk är trögt. Även ettflertal nationella svenska regler är opraktiska.Med en viss förenkling kan man säga att den rikavärlden genom sin stora konsumtion och sittineffektiva resursutnyttjande utgör ett hot mot enekologisk balans. Den fattiga delen av världensbefolkning, som har en oerhört mycket lägre energi-och resursförbrukning per capita än i-världen, utgörockså ett hot mot ekosystemet just på grund av sinfattigdom. Fattigdomen utgör grund för stora delarav den obalanserade befolkningstillväxten, dentilltagande urbaniseringen och det kortsiktigautnyttjandet av träråvaror. Den rika västvärlden harett särskilt ansvar för att hantera denna situation.Det handlar bl.a. om en anständig nivå på u-landsbiståndet.Kristdemokraterna vill lyfta fram relationen mellanden inre och den yttre miljön. Vi är övertygade omatt en god miljövård och ett personligtansvarstagande stimuleras i de små naturligagemenskaperna, där familjen är den viktigaste. Enlivsstil, som inte avsätter ett större ekologisktfotavtryck än vad ekosystemet tål, börjar medfamiljepolitiken. Tidigt i livet grundläggs många avvåra värderingar, vår självkänsla, vår inre tryggheteller otrygghet. En trygg barndom förbereder etttryggt vuxenliv. Trygga familjer skapar alltsåförutsättningar för en mer ansvarsfull livsstil, sombidrar till en bättre miljö.Klimatfrågan är en ödesfråga för mänskligheten. Pådetta område krävs ett kraftfullt handlingsprogram.Särskilt beträffande utsläppen av koldioxid harKristdemokraterna lagt fram omfattande förslag ochdrivit frågan . Regeringen har dockvarit senfärdig. I propositionen talar regeringen omkoldioxidutsläppen i huvudsak som en trafikfråga,eftersom trafiken förorsakar de största utsläppen.Kristdemokraterna delar synen att utsläpp skallangripas vid källan. Användningen av fossilabränslen måste därför fasas ut både inomenergiproduktion och transportsektor. måstebygga upp ett energisystem som baseras på förnybarabränslen. Den snabbaste effekten ger dock minskadenergikonsumtion genom effektivisering ochbesparing. Bilindustrin måste finna andra drivmedelän fossila bränslen och redovisa hurkoldioxidutsläpp från nyproducerade bilar helt skallupphöra. Även kortsiktiga åtgärder förtransportsystemen krävs.Regeringen konstaterar i propositionen att effektenav åtgärderna mot klimatförändringarna infinner sigmycket långsamt, kanske , dvs. om drygt tvågenerationer. Den tidsrymd regeringen i övrigt angeri propositionen är en generation. Kristdemokraternaanser därför att åtgärder också måste vidtas för attsnarast minska nuvarande koldioxidhalt. Det finnsekologiska odlingssystem som ökar jordens mullhaltoch därmed binder kol. Tankar har också vuxit framom återvinning och lagring av koldioxid under jordoch hav. Särskilda forskningsinsatser ochutvecklingsprogram på detta område bör därförinitieras.Regeringens beslut att avveckla den statligtfinansierade miljöforskningen och i stället överlåtaansvaret på forskningsstiftelser är inte långsiktigthållbart. För att garantera att nödvändiggrundforskning blir genomförd är det viktigt att detstatliga stödet återupprättas.Regeringen har delat ut bidrag till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet. Syftetär bra, men är inte nöjda meduppläggningen av investeringsprogrammet. Projekt,som ändock skulle ha kommit till stånd, har fåttbidrag. Även kortsiktigt tveklöst lönsamma åtgärderhar erhållit stöd. Exempel finns på bidragsprojektmed motsatt effekt än den avsedda. Enhuvudinvändning från vår sida är att dettainvesteringspro- gram genomförts på bekostnad avordinarie miljöanslag.Förbrukade mineraloljorI säljs mineraloljor . förbränns vid användning. Uppgifterna varierarom aktuell återvinningsgrad. Man vet inte ens hurmycket som insamlas eller går att insamla. Det somnu insamlas klassas som spillolja och förbränns.Dock kan mineraloljan återanvändas ett flertalgånger. beslöt att vätskorsom mineraloljor i första hand skall återanvändas, iandra hand återvinnas och först i tredje handförbrännas.Den avgörande anledningen till att de återinsamladeoljorna bränns är att vi på grund av en alltförliten marknad inte har något raffinaderi somåteranvänder mineraloljor i . I harman återvunnit mineraloljor . Två tyskaraffinaderier finns belägna i södra respektive norradelen av landet. Det norra raffinaderiet har enkapacitet på och har koncession påytterligare . Denna mängd motsvarar allmineralolja som säljs i . Tills vidare bordeSverige sluta avtal om att få återvinna mineraloljorpå detta raffinaderi. Oavsett att vi inte vethur mycket mineralolja som insamlas eller kaninsamlas, bör insamlingen stimuleras.NaturvårdsförrättningKristdemokraterna anser att lagreglerna omnaturvårdsförrättning bör ändras så att hanteringenav naturreservatsbildning kan ske enklare, snabbareoch till lägre kostnad än vad nuvarande regler germöjlighet till. Förrättningsformen kan användas tillatt lösa ersättnings-, tillträdes- ochåtkomstfrågor, medan själva beslutet om områdesskyddtas i annan ordning. Detta skulle vara en möjlighetför de fall där parterna har svårt att själva nåfram till en överenskommelse.En sådan lagreglering förefaller enklast ske genomsådana erforderliga ändringar i att enrätt föreskrivs att begära förrättningsprövning i deaktuella fallen. Själva förrättningshandläggningen,som finns reglerad i 4 kap.fastighetsbildningslagen, kan göras tillämplig medhänvisningar och vissa smärre tillägg.Förändringarna blir ej särskilt omfattande.Lantmäteriverket och drev förnågra år sedan ett gemensamt projekt,"Naturvårdsrätt", som studeradeförrättningsförfarandet som ett sätt att genomföranaturreservats- och nationalparksbildningar. Tankenvar att begreppet naturvårdsrätt skulle vara ettkomplement och ett alternativ till att lösamarkåtkomstfrågorna genom frivilliga förhandlingar.Särskilt inom områden med många berördafastighetsägare borde naturvårdsrätt kunna vara ettalternativ.Projektet drevs före tillkomst ochavbröts bl.a. för att det rådde oklarhet beträffandeden kommande lagstiftningens struktur och innehåll.Naturvårdsverket anser i en rapport att detfinns skäl att återigen pröva frågan om inrättandetav institutet naturvårdsrätt.Kolmårdens djurparkKolmårdens djurpark bedriver en verksamhet sombevarar utrotningshotade djur. Bland annat har mandär byggt upp en vävnads-och serumbank som innehåller ett tusental proverfrån parkens djur. Med *d*a*g*e*n*s* *D*N*A*-*t*e*k*n*i*k* *h*a*r* *f*o*r*s*k*n*i*n*g*e*n**h*ä*r* *f*å*t*t* *e*n* *s*t*o*r* *r*e*s*u*r*s*. **D*e*t*t*a* *ä*r* *e*n* *v*e*r*k*s*a*m*h*e*t**s*o*m* *y*t*t*e*r*s*t* *ä*r* *e*t*t**n*a*t*i*o*n*e*l*l*t* *a*n*s*v*a*r*. * *M*e*n**s*t*a*t*e*n* *g*ö*r* *i*n*g*a**e*k*o*n*o*m*i*s*k*a* *i*n*s*a*t*s*e*r*. **S*t*a*t*e*n* *g*e*r* *b*i*d*r*a*g* *t*i*l*l**S*k*a*n*s*e*n* *f*ö*r* *k*u*l*t*u*r*-* *o*c*h**n*a*t*u*r*v*e*r*k*s*a*m*h*e*t*. * *I**s*a*m*b*a*n*d* *m*e*d* *a*t*t* *r*i*k*s*d*a*g*e*n**a*n*t*o*g* *p*r*o*p*o*s*i*t*i*o*n*e*n* *o*m**b*i*o*l*o*g*i*s*k* *m*å*n*g*f*a*l*d* *g*a*v*s**s*t*ö*d* *t*i*l*l* *S*t*i*f*t*e*l*s*e*n**B*o*h*u*s* *A*v*e*l*s*c*e*n*t*r*u*m* **%*N*o*r*d*e*n*s* *A*r*k* *i* *B*o*h*u*s*l*ä*n*. **S*a*m*m*a* *s*y*n*s*ä*t*t* *m*å*s*t*e* *k*u*n*n*a**l*ä*g*g*a*s* *p*å* *K*o*l*m*å*r*d*e*n*s**d*j*u*r*p*a*r*k*,* *s*o*m* *j*u* *h*a*r* *e*n**m*e*r* *o*m*f*a*t*t*a*n*d*e**v*e*r*k*s*a*m*h*e*t*. * *L*ä*m*p*l*i*g*e*n* *b*ö*r**m*e*d*e*l* *k*u*n*n*a* *a*n*s*l*å*s* *s*å*v*ä*l**f*r*å*n* *k*u*l*turbudgeten som från miljöbudgeten.Stödet kan utformas som ett årligt statligt anslagför de verksamheter som är av nationellt intresse.Området kultur och nöjen har allmänt en momssats på6 %. Djurparker har ej reducerad moms. Bibliotek,arkiv- och museiverksamhet samt utställningar ärhelt undantagna från momsplikten. börutnyttja de möjligheter som ges i EG:s sjättemervärdesdirektiv att åstadkomma konkurrensneutralbeskattning. Där jämställs djurparker med övrigakulturinstitutioner.4. CenterpartietEskil () anför:MiljöpolitikenVägen till det ekologiskt hållbara handlarom att utveckla ett modernt samhälle som utnyttjarhögteknologiska lösningar för att nå en hållbartillväxt. Vi skall gemensamt växla spår och ge denekonomiska utvecklingen en hållbar inriktning. Iutvecklingen mot ett hållbart samhälle kanvälgrundade miljökrav i princip aldrig på lång siktvara en hämsko för ekonomiska framsteg. Tvärtomanger dessa krav villkoren för skapandet av en starkoch hållbar ekonomisk utveckling. Agendan handlarnumera om miljö tillsammans med utveckling.Det är hög tid för som land att forma enstark grön näringspolitik med tydliga gemensamma måloch visioner. Detta kräver ett grundläggandesamförstånd mellan stat, näringsliv,forskarsamhälle, kommuner, intresseorganisationeroch medborgare. Nya och stora möjligheter för ökadsysselsättning, ekonomisk utveckling, bättre miljöoch livskvalitet ligger framför oss. börfatta beslut om att satsa 30 miljoner underen treårsperiod på att utveckla den svenskmiljöexporten.Enligt skall det ekologiska lyftet fåSverige att växa. Kretsloppsutvecklingen blirdrivkraften för ekonomisk tillväxt, industriellutveckling och ett klimat för företagande ochinnovationer. Kretsloppssamhället innebär en mäktigförnyelse av varje del i samhället. Det är grundenför medveten resurshushållning, för ökad användningav förnybara resurser och för återvinning avlagerresurser.Om utvecklingen skall få verklig kraft måste ävende små företagen bli en del avkretsloppsomställningen. För de mindre företagen ärbristen på kapital och på rätt kompetens deviktigaste hindren för en miljödriventeknikutveckling.