bet · GM01UbU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande ett 40-talmotionsyrkanden , vilka tar uppjämställdhetsfrågor inom utskottets olikaberedningsområden, från förskola och skola tillhögre utbildning och forskning. Samtligamotionsyrkanden avstyrks under hänvisning dels tillatt jämställdhetsarbetet lyfts fram i lagar,förordningar och läroplaner genomskärpta skrivningar, dels till pågående utrednings-och utvecklingsarbete.Reservationer finns från m, v, kd, c, fp och mp. Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:Ub227 av m.fl. (c) vari yrkas22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om regler förjämställdhet.1998/99:Ub246 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder i skolanför att öka jämställdheten.1998/99:Ub266 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhetsarbetei förskolan.1998/99:Ub269 av m.fl. (v) vari yrkas3. att begär att regeringen hosSkolverket begär en granskning av läromedel ur ettkönsperspektiv,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att positivsärbehandling skall användas i samband med antagningtill utbildningar som är starkt snedfördelade urkönsperspektiv,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att positivsärbehandling skall kunna tillämpas vidtjänstetillsättningar inom utbildningssystemet.1998/99:Ub435 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkvinnor och män i ingenjörsutbildningar.1998/99:Ub447 av m.fl. (kd) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det bör utredasvilka informella hinder som omöjliggör för män ochkvinnor att verka på lika villkor i högskolan,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att studenternaskall omfattas av en jämställdhetslagstiftning somskall stå inskriven i högskoleförordningen.1998/99:Ub453 av m.fl. (c) vari yrkas23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reglermotsvarande jämställdhetslagen ihögskoleförordningen,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om könsfördelningi tjänsteförslagsnämnderna,25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om beaktande avsökandetrycket vid dimensioneringen avhögskoleplatser,26. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett initiativför att öka rekryteringen av män tillkvinnodominerade utbildningar.1998/99:Ub454 av m.fl. (v) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att geHögskoleverket i uppgift att studerastudentinflytandet även ur ettjämställdhetsperspektiv,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att JämO ochHögskoleverket bör få i uppgift att utvärdera hurjämställdhetsplanerna på institutionsnivå ser ut ochutifrån detta utfärda tydligare direktiv över vadsom bör ingå i en sådan plan,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om atthögskoleförordningen även bör reglera läraressexuella trakasserier gentemot studenter.1998/99:Ub458 av och tredje vice talmanRose-Marie Frebran (kd ) vari yrkas att riksdagensom sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att jämställdhetslagstiftningbör införas i högskoleförordningen.1998/99:Ub483 av m.fl. (kd) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kurslitteraturpå högskolan.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas39. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avtydliga direktiv till universitet och högskolor attvidta åtgärder för att åstadkomma likvärdigastudieförutsättningar för kvinnor och män,40. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utökadgiltighet för jämställdhetsplaner ochhögskoleförordningens regler rörande sexuellatrakasserier,41. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avändring i reglerna för meritvärdering vidanställning som forskarassistent,46. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avåtgärder för att erbjuda likvärdiga villkor förkvinnor och män i forskarutbildning vid universitetoch högskolor,47. att beslutar att avskaffabegränsningen i meriteringstid för ansökan tillforskarutbildning i enlighet med vad i motionenanförts,51. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt öka jämställdheten mellan män och kvinnor iforskarkarriären samt förslag om särskilttillsynsuppdrag i dessa frågor för Högskoleverket.1998/99:Ub803 av m.fl. (fp) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om genusperspektivvid tjänstetillsättningar.1998/99:So466 av m.fl. (v) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om insatser inomskolan för kvinnofrid.1998/99:A802 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de krav som måsteställas på ett modernt jämställdhetsarbete i skolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om undervisning ienkönade grupper,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om jämställdhet inomhögre utbildning.1998/99:A807 av m.fl. (mp) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attlärarutbildningen fördjupas i frågor om jämställdheti syfte att hitta bra former för att undervisa påett jämställt sätt.1998/99:A808 av m.fl. (c) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvärdering avskolornas jämställdhetsplaner,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omjämställdhetsrevisioner inom forskarråden,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om könsperspektivvid fördelning av forskningsresurser inom vården,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettutbildnings- och forskningscentrum förmotionsidrott.1998/99:A810 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nödvändighetenav att fler män anställs inom barnomsorg och skola,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om andelen kvinnorvid högskoleutbildningar för data och elektronik,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om andelen män påförskol- och grundskollärarlinjer,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av flerkvinnliga läroboksförfattare,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheten attetablera ett europeiskt kvinnouniversitet,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enkönadsamlevnadsundervisning.1998/99:A811 av m.fl. (fp) variyrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skolans viktigaroll när det gäller att lägga grunden för ettjämställt samhälle,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av attde osynliga strukturer och hinder mot kvinnor somfinns inom den högre utbildningen klarläggs.Motion väckt med anledning av proposition1997/98:169 Gymnasieskola i utveckling -kvalitet och likvärdighet1998/99:Ub1 av m.fl. (fp) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att ettjämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om åtgärder föratt minska snedrekryteringen till lärarutbildningen. InledningI det följande behandlar utskottet ett 40-talmotionsyrkanden , vilka tar uppjämställdhetsfrågor inom utskottets olikaberedningsområden, från förskola och skola tillhögre utbildning och forskning. Enligt utskottetsbedömning råder det en bred politisk enighet om detövergripande målet med jämställdhetspolitiken påutbildningsområdet, nämligen att flickor och pojkarrespektive kvinnor och män skall ha lika rätt ochmöjligheter. Det finns också en samsyn i fråga omatt det behövs aktiva insatser för att detta målskall nås.Jämställdhet inom förskola och skolaBetydelsen av att jämställdhetsarbetet startar redani förskolan betonas i motion 1998/99:Ub266 frånVänsterpartiet. Förskolan skall aktivt motverkastereotypa könsroller, framhåller motionärerna. Deser det som mycket viktigt att pojkar och flickorfår lika stor del av förskolans resurser i form avuppmärksamhet och tid med personalen (yrk. 4delvis).U t s k o t t e t delar motionärernas åsikt om attförskolan har en betydelsefull uppgift i arbetet medatt främja jämställdhet mellan könen. Denna uppgifthar lyfts fram och kommit till tydligt uttryck i dennya och första läroplanen för förskolan (Lpfö 98)som trädde i kraft den 1 augusti 1998.I läroplanen sägs i avsnittet om förskolansvärdegrund följande: Vuxnas sätt att bemöta flickoroch pojkar liksom de krav och förväntningar somställs på dem bidrar till att forma flickors ochpojkars uppfattning om vad som är kvinnligt ochmanligt. Förskolan skall motverka traditionellakönsmönster och könsroller. Flickor och pojkar skalli förskolan ha samma möjligheter att pröva ochutveckla förmågor och intressen utan begränsningarutifrån stereotypa könsroller.När det gäller det praktiska arbetet med attomsätta dessa målformuleringar i vardaglig handlingvill utskottet nämna att regeringen i december 1995gav i uppdrag att utvecklajämställdhetsarbetet i barnomsorgen. Inom ramen föruppdraget har sex strategiska projekt i olikakommuner genomförts. Med hänsyn till attkönsrollsmönster till stor del grundläggs tidigt harfokus i huvudsak varit riktat mot förskolan.Ansvaret för att slutföra uppdraget övertogs ijanuari 1998 av i samband med attbarnomsorgsfrågorna fördes över till verket.Erfarenheter från projektet som benämns Jämställdheti förskolan har redovisats dels i enartikelsamling Olika på lika villkor, dels genom . Under första halvåret 1999genomför i samarbete med ett antalkommuner en serie seminarier ute i landet förfortbildningsansvariga och personal från förskolan isyfte att sprida information om och diskuterajämställdhets-pedagogik.Utskottet förutsätter att kommunerna som huvudmänlever upp till sitt ansvar för att förskolan gesförutsättningar att uppfylla läroplanens mål. Därmedavstyrker utskottet motion 1998/99:Ub266 yrkande 4 idenna del.Fler män som arbetar inom förskolan och skolanefterfrågas i motionerna 1998/99:Ub266 (v) yrkande 4(delvis) och 1998/99:A810 (kd) yrkande 10.Utvecklingen mot mer jämställdhet i samhället istort är intimt förknippad med att det i framtidenfinns fler män inom förskolan, anförs det i denförstnämnda motionen. I den senare motionenframhålls att trenden med ett minskande antal mäninom förskolan, liksom inom skolan, måste brytas.Varken i hem eller förskola bör barnen leva i enisolerad kvinnovärld.Markeringar om vikten av en jämn könsfördelningbland skolans personal görs också i de motioner medyrkanden om jämställdhetsarbetet i skolan somutskottet behandlar i det följande.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Av skäl som anförts i motionerna är det angelägetatt öka andelen män bland anställda i förskola ochskola. Situationen med en stark kvinnodominans ilärarkåren, särskilt för de yngre barnen, äremellertid uppmärksammad. Något särskiltuttalande från i frågan behöver därförinte göras.Sålunda anmärks i direktiven förLärarutbildningskommittén att ett problem i dagenslärarutbildningar och för morgondagens skola är denlåga andelen manliga studenter, endast 20 %.Kommittén har därför givits i uppdrag att övervägainsatser för att åstadkomma en jämnarekönsfördelning i rekryteringen tilllärarutbildningarna (dir. 1997:54, tilläggsdir.1998:47). Utredningsarbetet skall redovisas senastden 3 maj 1999.Regeringen anger i gällande regleringsbrev attuniversitet och högskolor bör vidta ytterligareåtgärder för att i förhållande till perioden1993/94-1995/96 öka andelen män inom delärarutbildningar där män är under-representerade.Här kan också nämnas s.k.brytverksamhet, dvs. stöd till projektverksamhet somsyftar till att bryta könsuppdelningen påarbetsmarknaden. Under utgör ´Flermän till lärarutbildningen´ ett av sju huvudområdenför brytverksamheten. Genom försöksverksamhet med enettårig preparandutbildning skall unga arbetslösamän rekryteras till grundskollärarutbildningen.Krav på ökade insatser när det gällerjämställdhetsarbetet i skolan ställs i fleramotioner.Moderata samlingspartiet framhåller i motion1998/99:A802 att ett modernt jämställdhetsarbetemåste grundas på kunskaper om skillnader, likheteroch olikheter mellan könen och könstillhörighetensbetydelse i skolan och bli en pedagogisk frågasnarare än en moral- eller attitydfråga. För atthitta och komma till rätta med de verkliga problemenkrävs det att man undersöker hur undervisningen gårtill, hur skolan arbetar, när olika kunskaper ochämnen introduceras i tiden och hur arbetsformerna iskolan kan gynna eller missgynna endera könet (yrk.2). Enligt visar sentida forskning attflickor och pojkar har olika inlärningsfaser ochinlärningssätt. Dessa forskningsrön bör föranledaatt man utnyttjar den möjlighet som finns attbedriva undervisning i enkönade grupper, där så ärlämpligt (yrk. 3).I motion 1998/99:Ub246 yrkande 7understryks att flickors och pojkars olika sätt attuttrycka sig, både verbalt och med kroppsspråk,måste uppmärksammas mer, inte minst ilärarutbildningen. Pojkar tar betydligt mer plats iklassrumssituationen. missgynnas pojkarnaav att de har få manliga förebilder i skolan. Det ärviktigt, anser motionärerna, att det ilärarutbildningen, i skolplaner och ijämställdhetsprogram vid de enskilda skolornaprioriteras och tydliggörs hur man aktivt kan arbetamed jämställdhet utifrån kunskaper om flickors ochpojkars olika förutsättningar och villkor.Folkpartiet betonar i motion 1998/99:A811 yrkande15 att jämställdhet är både en kunskapsfråga och enpedagogisk fråga. Arbetet med att förbättrajämställdheten måste bli en integrerad del avundervisningen i skolan. Kunskap på området måsteförmedlas till blivande lärare och lyftas fram ilärarnas fortbildningsprogram. Redan i grundskolanborde flickor tränas till att ta för sig och pojkartill att våga visa sina mjukare sidor, menarmotionärerna. Enligt dem vore en lösning attskolorna tog initiativ till att undervisa flickoroch pojkar var för sig i vissa delar av ämnen ellerkurser. Också i motion 1998/99:Ub1 som rörgymnasieskolan uttrycker åsikten att ettjämställdhetsperspektiv skall genomsyra allundervisning (yrk. Pedagogik och metodik måsteanpassas så att både flickor och pojkar kanintressera sig och aktivt ta del av undervisningen.Miljöpartiet begär i motion 1998/99:A807 attriksdagen uttalar sig för att lärarutbildningenfördjupas i frågor om jämställdhet i syfte att hittabra former för att undervisa på ett jämställt sätt(yrk. är det pojkarna somuppmärksammas mer än flickorna i klassrummen,påpekar motionärerna.U t s k o t t e t påminner om att våren1995 tog ställning till förslag i proposition ochmotioner om jämställdhet mellan kvinnor och män inomutbildningsområdet (prop. 1994/95:164, bet. UbU18,rskr. Utskottet betonade då att skolan har ettansvar för att aktivt och medvetet främja kvinnorsoch mäns lika rätt och möjligheter och för attmotverka traditionella könsmönster. I 1 kap. 2 §skollagen infördes, i enlighet med regeringensförslag, en bestämmelse att den som verkar inomskolan särskilt skall främja jämställdhet mellankönen. Utskottet delade regeringens bedömning attjämställdhet skall lyftas fram som en pedagogiskfråga i skolans dagliga arbete.Sedan den 1 november 1997 finns i instruktionen förSkolverket en bestämmelse att verket inom sittverksamhetsområde skall aktivt och medvetet främjaflickors, kvinnors, pojkars och mäns lika rätt ochmöjligheter.I direktiven till harregeringen markerat att de blivande lärarna behöverkunskaper om skillnader mellan flickors och kvinnorsrespektive pojkars och mäns inlärning. Vidarebehöver de tränas i att anlägga ettjämställdhetsperspektiv på sina undervisningsämnen(dir. 1997:54).När det gäller arbetet inom skolan med jämställdhethar utskottet uppmärksammat en rapport frånSkolverket som överlämnades till regeringen iseptember 1998. hade i regleringsbrev fått i uppdrag att göra enkartläggning av hur uppföljning och utvärdering avskolans värdegrund sker i skolan. Områden somsärskilt skulle beaktas var skolans arbete meddemokrati, jämställdhet, kulturell mångfald samtrasism. I rapporten redovisades bl.a. enkartläggning på nivå av gällandeskolplaner. I fråga om jämställdhetsarbetet visadedet sig att av de kommunala skolplanernasaknade någon form av mål för verksamheten, ochmindre än av skolplanerna innehöllutvärderingsbara mål. En intervjuundersökning somSkolverket genomförde på ett urval skolor pekade påen allmän tendens att lärare och rektorer satsarmest resurser på arbetet mot mobbning, våld,främlingsfientlighet och rasism.Jämställdhetsfrågorna förefaller att ha kommit helti skymundan. Många lärare och rektorer ansåg att deinte behövde arbeta särskilt med justjämställdhetsfrågor, eftersom de upplevde att vilever i ett så gott som jämställt samhälle därjämställdhet mellan könen är en självklarhet.Det framkom också vid intervjuer medlärare och rektorer att särundervisning av pojkaroch flickor eller enkönade samtalsgruppertillämpades i viss utsträckning och att man för detmesta hade goda erfarenheter av detta. - Isammanhanget vill utskottet peka på att det ärskolorna själva som beslutar om undervisningensuppläggning, alltså om vissa undervisningsmoment avpedagogiska eller andra skäl skall ges i särskildaflick- och pojkgrupper.Skolverket har i regleringsbrevet för budgetåret1999 av regeringen ålagts att öka sin uppföljningoch utvärdering av hur jämställdhetsperspektivetimplementeras i undervisningen. Verket skall ocksåfölja upp vilka åtgärder skolan vidtar, så attundervisningen läggs upp på ett sådant sätt att bådeflickors/kvinnors och pojkars/mäns villkor ochförutsättningar beaktas och att de får likvärdigamöjligheter till utveckling och lärande.Inom har i februaritillsatts en projektgrupp vars uppgift är att underår 1999 utveckla arbetet med värdegrunden i skolan.Värdegrunden formuleras i läroplanerna och anger degrundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på -människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta - och som skolan skall förmedla ochförankra hos eleverna. Projektgruppen skall bl.a.genom olika informativa och målgruppsanpassadeinsatser stödja och stimulera skolorna attkonkretisera värdegrunden i sin verksamhet. Syftetär att få skrivningarna i läroplanerna att genomsyraskolans verksamhet i sin helhet. Ett ungdomsråd medelever från gymnasieskolans årskurs 1 knyts tillvärdegrundsprojektet.Utskottet vill framhäva skolans viktiga roll närdet gäller att lägga grunden för ett mer jämställtsamhälle. Synen på jämställdhet som både envärdegrundsfråga och en pedagogisk fråga i skolanhar accentuerats . Arbetet med attfrämja jämställdhet mellan könen har lyfts fram iskollag och läroplaner. Utskottet understryker attdetta måste få genomslag i skolans undervisning ochverksamhet i övrigt.Mot bakgrund av vad utskottet redovisat om pågåendeoch planerade insatser som rör jämställdhetsarbeteti skolan avstyrker utskottet motionerna 1998/99:Ub1yrkande 19, 1998/99:Ub246 yrkande 7, 1998/99:A802yrkandena 2 och 3, 1998/99:A807 yrkande 11 och1998/99:A811 yrkande 15.Enligt i motion 1998/99:Ub227 böreleverna i skolan omfattas av motsvarande regler förjämställdhet som gäller för anställda påarbetsmarknaden. Motionärerna vill att görett tillkännagivande om att regeringen börtillgodose detta genom en ändring av förordningareller genom lagförslag till (yrk. 22).U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet.Jämställdhetslagen (1991:433) är en arbetsrättsliglagstiftning som gäller mellan arbetsgivare ocharbetstagare. På skolans område finns föreskrifterom jämställdhet i skolans styrdokument, såsomskollag och läroplaner.Utvärderingen av skolornas jämställdhetsplaner tasupp i centerpartimotion 1998/99:A808 (yrk. Däruttalas att skolan i den årliga utvärderingen avjämställdhetsplanen bör göra såväl kvantitativa somkvalitativa analyser av jämställdheten iundervisningen, urvalet av stoff och elevernas egnaarbeten.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandet.I förordningen (1997:702) om kvalitetsredovisninginom skolväsendet föreskrivs en skyldighet för varjekommun och skola att upprätta skriftligakvalitetsredovisningar som ett led i denkontinuerliga uppföljningen och utvärderingen avskolplanen respektive arbetsplanen. Enkvalitetsredovisning skall innehålla en bedömning avdels i vilken mån målen för utbildningen uppnåtts,dels vilka åtgärder som behövs om målen inte haruppnåtts. I detta kvalitetsarbete kommer uppföljningoch utvärdering av arbetet med värdegrundsfrågor insom en naturlig del. med att förordningenträdde i kraft ändradesinstruktionen för så att verket nu ocksåskall utveckla, kontrollera och stödjakvalitetssäkringsarbete i skolväsendet. Enligtuppgift från kommer bl.a. den i detföregående relaterade kartläggningen av behandlingenav jämställdhetsfrågor i skolplanerna att utgöraunderlag för verkets fortsatta arbete med skolornaskvalitetsredovisningar.I motion 1998/99:So466 från Vänsterpartietefterfrågas insatser inom skolan för kvinnofrid(yrk. Motionärerna anser att det borde vara enhuvuduppgift för skolan och förskolan att genomdiskussioner om värderingar och människosyn motverkakvinnoförakt och våld. Varje högstadium ochgymnasieskola bör ha en handlingsplan mot sexuellatrakasserier och trakasserier på grund av kön.Synpunkter på samlevnadsundervisningen förs fram imotion 1998/99:A810 (kd) yrkande 23. Enligt ett i motionenrelaterat forskningsprojekt vill de unga männen oftalära mer om känslor och hur man skall fungera irelationer. En bra metod kan vara att hasamlevnadsundervisningen i grupper med enbartflickor respektive pojkar, menar motionärerna.U t s k o t t e t påminner om att skollagen(1985:1100) genom beslut harskärpts och förtydligats som stöd för det lokalaarbetet mot mobbning (prop 1997/98:6, bet. UbU5,rskr. Från gäller enligt 1kap. 2 § skollagen att den som verkar inom skolan ärskyldig att aktivt motverka alla former av kränkandebehandling såsom mobbning och rasistiska beteenden.Utskottet ansåg att sexuella trakasserier likasåmåste betraktas som en allvarlig form av kränkandebehandling. På utskottets förslag gjorde riksdagenett tillkännagivande till regeringen om attregeringen borde överväga hur man på lämpligastesätt skall kunna markera att trakasserier på grundav kön eller sexuell identitet inte får förekomma.Med anledning av uttalande uppdrogregeringen i regleringsbrevet för åtSkolverket att utarbeta kommentarer ochreferensmaterial om hur man lokalt, i kommuner ochskolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, såsomt.ex. mobbning och trakasserier på grund av köneller sexuell identitet. Enligt vad utskottetinhämtat kommer verket att presentera begärdakommentarer , medanreferensmaterialet planeras bli färdigt under hösten1999.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) harrektors och lärares ansvar för att motverka mobbningskärpts fr.o.m. /99. Rektor har ettsärskilt ansvar för att upprätta, genomföra, följaupp och utvärdera skolans handlingsprogram för attförebygga och motverka alla former av kränkandebehandling.