bet · GM01TU4 · 1999-03-02 00:00:00 — Motionärernaanser mot denna bakgrund att det är nödvändigt attse över den tekniska utvecklingens påverkan på detsvenska skattesystemet och dess påverkan på statensinkomster.2.3.4 Kryptering och digitala signaturerCarl Bildt m.fl. (m) framhåller i motion T818 attkryptering och digitala signaturer på ett effektivtsätt kan öka säkerheten vid elektronisk handel. Detär angeläget att på bästa sätt förenkla för deföretag som arbetar med att utveckla dessa system.Den exportkontroll som rör krypteringsmjukvaran hardock skapat stora problem för svenska företag somarbetar med denna typ av mjukvara. Regeringen bördärför ta initiativ så att svenska företagsmöjligheter inte blir sämre än möjligheterna förföretag i andra länder.I motion T805 av () framhålls atträtten att kryptera elektronisk post handlar om vargränsen skall gå mellan statens, företagens och denenskildes intressen. Det gäller gränsen mellanmedborgarnas rätt att kommunicera säkert ochmyndigheternas behov av att övervaka sina egna ochandra länders medborgare. Motionären anser attföretag och privatpersoner måste ha rätten attkryptera all sin post, även den som går viaInternet. riksdag och regering bör därföromgående arbeta för att möjliggöra export eller påannat sätt spridning av avanceradekrypteringsprogram utan donering av krypteringsnyck-lar. För att inte försvåra teknikutbyte mellansvenska och amerikanska företag bör dock under enövergångstid donering av krypteringsnycklar kunnaske hos svenska eller europeiska myndigheter.I motion T809 av och (båda kd) framhålls att den personlig integritetenär absolut. Det betyder att på samma sätt somoffentlig information skall vara offentlig skallsekretessbelagd information vara säker mot obehörigtillgång. Den rätt som finns i för alla attkryptera information är därför självklar och börbibehållas.I motion T808 av m.fl. (c) framhållsatt, om utvecklingen mot allt fler oberoendeleverantörer av system med digitala signaturerfortsätter, kommer det att vara svårt för såvälsäljare som konsumenter att använda dem.Framtagningen av en standard bör i stället ske iinternationella standardiseringsorgan och isamverkan mellan branschföretag. Som uppmärksammatsvid den konferens som EU:s ministrar höll sommaren1998 kan emellertid användningen uppmuntras genomatt lagar anpassas så att digitala signatureraccepteras på samma sätt som fysiska signaturer . Det är viktigt att svensk lagstiftningförändras i denna riktning (yrkande 4). Denavvaktande attityd som kommer till uttryck iregeringens skrivelse bedöms somotillfredsställande.Enligt motionen är det vidare avgörande för en ökadanvändning av informationsteknik att användarna hartilltro till den, att användare vågar skicka ävenkänslig information, såsom kontonummer eller hemligaupplysningar, och att man kan lita på att avsändarenär den som hon/han utger sig för att vara. Sverigesinställning bör enligt motionärerna vara att handeloch kommunikationer skall främjas. En rimlig väg ärdärför att fortsätta med den politik som ännugäller, dvs. att kryptering inom landet är frimedan, för export av produkter som inte ärtillgängliga över disk, eller vars källkodpublicerats, restriktioner tillämpas (yrkande 5).Andre vice talman m.fl. (v) anger imotion T802 att regeringens beslut i februari 1998att svensk exportkontroll skall tillämpas närsvenska krypteringsprogram görs åtkomliga viaInternet innebär att export av avancerad krypteringinte är tillåten. Skälet till detta beslut är främstatt regeringen inte vill äventyra relationerna medUSA som inte accepterar export av annat änlättforcerad kryptering. Motionärerna anser det inteacceptabelt att skall diktera villkoren förinternationella företag och förordar att export avavancerad kryptering tillåts (yrkande 1).I motionen framhålls vidare att de internationellaöverenskommelser och konventioner som harundertecknat om vapenexport måste följas. Förkryptering som har med krigsmateriel att göra skallsvensk exportkontroll tillämpas (yrkande 2).2.4 Utskottets ställningstagande2.4.1 Reformarbetets inriktningUtskottet konstaterar att genom Internets starkaframväxt har elektronisk handel och andra former avelektronisk affärskommunikation kommit att bli ettav de viktigaste användningsområdena förinformationsteknik. Denna utveckling innebär storamöjligheter för svenska konsumenter och för svensktnäringsliv. är väl förberett för attutnyttja de positiva effekter som utvecklingenmöjliggör, bl.a. genom att vara ett av världensledande och mest utvecklade länder när det gällersåväl tillgången till som användningen av avanceradinformations- och kommunikationsteknik.Utskottet anser att bör sträva efter attbli ledande när det gäller elektronisk handel.Kommunikationen över de elektroniska näten skaparnya affärsmöjligheter, vilket verkar som endrivkraft för att utveckla företagandet både i nyaoch redan etablerade verksamheter och branscher.Konsumenter kan genom elektronisk handel få ökademöjligheter att skaffa sig information om varor ochtjänster och välja från ett större utbud. Denoffentliga sektorn kan vidare öka sin interna ochexterna effektivitet genom ökad offentligupphandling på elektronisk väg och genom anpassningav myndigheternas informationssystem till denmoderna tekniken.Utskottet delar regeringens uppfattning attinitiativ och ställningstaganden för att främjaelektronisk handel bör ha tre grundläggandeutgångspunkter. För det första är elektronisk handelglobal. Det är därför angeläget att i störstamöjliga utsträckning nå överenskommelser på globalnivå vad avser regler och villkor för elektroniskhandel. För det andra är elektronisk handel ihuvudsak marknadsstyrd. För det tredje bör lagar ochregler utformas så att de underlättar utvecklingenav den elektroniska handeln. Regelverken bör istörsta möjliga utsträckning vara neutrala iförhållande till den teknik som används.Beträffande motion T818 (m) och takten i detnödvändiga reformarbetet delar utskottetmotionärernas uppfattning om vikten av ettmålmedvetet lagstiftningsarbete. Som framhålls iregeringens skrivelse ger dock expansionen av denelektroniska handeln upphov till många övervägandeninom en rad olika områden och den berör ett stortantal regelverk. Det finns därför behov av att taett samlat grepp om samtliga områden som berörs.Initiativ inom delområden kan leda till att depositiva effekterna av den elektroniska handelnuteblir eller i värsta fall medför hinder förutvecklingen. Utskottet vill också erinra om attenligt den nationella strategin för att bredda ochutveckla användningen av informationsteknik harreformeringen av rättsområdet pekats ut som ett avtre prioriterade områden. Det innebär attförfattningsändringar skall vara genomförda senastunder som effektiva former skallskapas för en kontinuerlig juridisk uppföljning avden snabba utvecklingen på området.Utskottet förutsätter mot bakgrund av det anfördaatt reformarbetet kommer att bedrivas kraftfullt ochatt ett regelsystem kan skapas som utvecklaroch inte missgynnar elektronisk handel. Utskottetavstyrker motion T818 (m) yrkande 12.Utskottet övergår därefter till motion T809 (kd)yrkande 9 om en översyn av aktuella regelverk förelektronisk handel. Som framhålls i skrivelsen harstaten ett ansvar för att främja den elektroniskahandeln genom att anpassa regelverken samt spridainformation och i övrigt stimulera användningen avinformationstekniken i syfte att främja tillväxt inäringslivet och skydda enskildakonsumenter. En kontinuerlig dialog om utvecklingenav den elektroniska handeln med både näringsliv ochkonsumentorganisationer är av dessa skäl en viktigdel i regeringens arbete.Utskottet delar för sin del den uppfattning somkommer till uttryck i motionen att tydliga ochneutrala skatteregler som inte innebär några extrabelastningar på elektronisk handel jämfört medtraditionell handel är en viktig förutsättning förutvecklingen av den elektroniska handeln. Somframhålls i regeringens skrivelse bör därförelektronisk handel skattemässigt behandlas på sammasätt som traditionell handel. Vidare krävs reglersom är tydliga och lätta att tillämpa för att de somär skyldiga att betala en viss skatt på ett enkeltsätt skall kunna göra detta.Utskottet konstaterar därmed att syftet med JohnnyGyllings och (båda kd) förslag imotion T809 yrkande 9 om en översyn av regelverkenför elektronisk handel tillgodoses. Motionärernasutgångspunkt att skapa ett regelverk som intemissgynnar elektronisk handel överensstämmer ocksåmed inriktningen av regeringens lagstiftningsarbete.Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet.2.4.2 Småföretagens utvecklingsmöjligheterUtskottet delar den uppfattning som . (c) framför i motion T808 att den viktigastedelen av den elektroniska handeln är och kommer attvara den som sker företag emellan. Utvecklingeninnebär såväl stora möjligheter som risker förfrämst småföretagen. Genom elektronisk handel vidgasmarknaden långt utanför nationsgränserna. som inte är med i utvecklingen attförlora marknadsandelar. Småföretagen har storbetydelse för tillväxt och sysselsättning.Beräkningar finns som visar att sju av tio nyaarbetstillfällen skapas av småföretag. Särskiltstark är deras expansion i tjänstesektorn.Närings- och teknikutvecklingsverket () harmot denna bakgrund startat projektet @småföretag. Projektets syfte är att bidra till attöka kunskapen om och användningen avinformationsteknik i små företag och på så visstimulera den regionala utvecklingen. För att få enhelhetsbild av pågående insatser sammanställs inomprojektet erfarenheter av olika lokala och regionalaIT-projekt i landet. Syftet är dels att ge möjlighettill överblick och samordning, dels att förmedlaerfarenheter och kompetenser mellan olika projektoch aktörer. Vidare kartläggs företagens behov ochattityder. har enenkätundersökning av 3 500 svenska småföretaggenomförts för att klarlägga hur företagensnuvarande situation, förväntningar på och attitydertill informationsteknik ser ut.Vidare kan nämnas att genomrapporterna IT och regional utveckling - 120 exempelfrån län (SOU 1998:19), Hur offensiv IT-användning kan skapa tillväxt för mindre företag(SOU 1998:54) och IT och regional utveckling (SOU1998:79) har behandlat informationsteknikenspåverkan på den regionala utvecklingen. har mot denna bakgrund bl.a.rekommenderat regeringen att i regionalpoltikentydligt beakta att utvecklingen och användningen avinformationsteknik får en ökande betydelse förregionernas välfärd. Kommissionen har vidarerekommenderat regionala och lokala aktörer attutarbeta regionala strategier för informationsteknikoch stimulera projekt som syftar till att öka IT-användningen och utveckla tjänster.Elektronisk handel har tidigare i många fallbetraktats som ett verktyg främst anpassat för storaföretag och organisationer och då irationaliseringssyfte för att sänka inköpskostnadereller för att minska personalkostnader. Utskottetvill understryka att den elektroniska handeln ocksåför med sig stora möjligheter till tillväxt för småoch medelstora företag. Steget från hemmamarknadentill en expansion via en global marknad är numerainom räckhåll för allt fler företag. Det är viktigtatt svenska företag kan ta till vara dessamöjligheter.Utskottet anser det angeläget attinformationsteknik och elektronisk handel utnyttjasockså som en drivkraft för regional utveckling.Utskottet konstaterar att förutsättningarför landets regioner ser olika ut. Istorstadsregionerna finns marknadskrafter som imånga fall driver utvecklingen snabbt framåt. Iregioner med vikande befolkningsunderlag och svagsysselsättning kan offentliga aktörer och då främstkommuner, länsstyrelser och landsting tillsammansmed högskolor spela en aktiv roll för att påskyndautvecklingen. Den mängd lokala och regionala IT-projekt som pågår runt om i landet vittnar också omatt det hos såväl företag som offentliga organ finnsett stort intresse för att ta till varainformationstekniken som drivkraft för regionalutveckling.Utskottet ser positivt på denna utveckling ochförutsätter att länsstyrelserna, som har tilluppgift att främja den regionala utvecklingen,aktivt medverkar till att skapa ett positivtutvecklingsklimat för småföretag genom användning avinformationsteknik och elektronisk handel. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion T808 (c) yrkande 6. Syftet medmotionsyrkandet förutsätts dock komma atttillgodoses.2.4.3 Konsekvenser av elektronisk handelSom framhålls i motion T808 (c) går staten miste om skatteintäkter, främst moms, genomhandeln på Internet. Även om förändringar iskattebaserna inte är någonting nytt, har de senastedecenniernas internationalisering av den svenskaekonomin samt tillväxten av elektronisk handelpåskyndat denna utveckling.Regeringen anser att frågan är av centralbetydelse. I skrivelsen konstateras att det svenskaskatteuttaget minskar om skattebaser rör sig frånSverige, som på vissa områden har relativt högaskatter, till länder med låga eller inga skatteralls. Konkurrensförhållandena mellan olika företagpåverkas också av att skattesatserna varierar iolika länder. Skatteuttaget kan även minska omkontrollmöjligheter inte utnyttjas på etttillfredsställande sätt. Regeringen säger sig därförfölja frågan med uppmärksamhet. Eftersom denelektroniska handeln är gränsöverskridande redovisarregeringen det omfattande arbete som pågår i olikainternationella forum för att utveckla gemensammaregelverk och en samsyn på elektronisk handel urbeskattningssynpunkt.Som utskottet tidigare angett har den elektroniskahandelns påverkan på den offentliga ekonominbehandlats av . I rapporten skallman finansiera välfärden i det globaliserade IT-samhället behandlas frågan om hur elektroniskaffärsverksamhet i öppna nätverk påverkarmöjligheter att ta ut olika skatter (SOU 1998:153).Enligt utredningsbilagan Digitala varor, välfärdensfaror? bedöms den elektroniska handeln på siktinnebära stora konsekvenser för samhällsekonomin.Vidare anges att utformningen av det svenskaskattesystemet kan komma att utsättas för storapåfrestningar som ett resultat av den elektroniskahandeln.I sammanhanget kan vidare nämnas att i rapporten och nationalstaten hartecknat fyra framtidsscenarier och försökt belysahur utvecklingen av elektronisk handel påverkarbl.a. beskattningen (SOU 1998:58). Enligt rapportenär riskerna för kraftigt och snabbt vikandeskatteintäkter av allt att döma övervärderade.Däremot kan internethandeln slå hårt mot lokalaaffärer som skiv- och bokhandlare och spelbutikeroch därigenom göra det svårare att upprätthållanationella särregler på skatteområdet.Informationsteknikens konsekvenser förnationalstaten bedöms i stället ligga i första handpå en annan nivå till följd av en IT-relateradstrukturomvandling. Av arbetsplanför framgår att kommissionenkan komma att göra ytterligare studier inom detämnesområde som motionärerna behandlar.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att närmare klarlägga den elektroniskahandelns påverkan på det svenska skattesystemet ochföljderna för statens inkomster. Utskottetförutsätter att regeringen vid nästa rapporteringtill redovisar sin bedömning avkonsekvenserna av elektronisk handel för företag ochoffentlig sektor.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionT808 (c) yrkande 7. Syftet med motionsyrkandetförutsätts dock komma att tillgodoses.2.4.4 Kryptering och digitala signaturerAv regeringens skrivelse framgår att frågorna omkryptering och digitala signaturer är komplicerade.Det gäller bl.a. frågor om brottslighet,exportkontroll och digitala signaturers status. Ettomfattande arbete pågår mot denna bakgrund såväl iSverige som internationellt. Som framgår avskrivelsen har utarbetat rapportenKryptopolitik - möjliga svenska handlingslinjer ochdepartementspromemorian Digitala signaturer - enteknisk och juridisk översikt (Ds 1998:14). Enligtskrivelsen förväntas ett samlat förslag till svenskståndpunkt om användning av kryptering föreläggasriksdagen . En svensk ståndpunkt om digitalasignaturer kommer enligt skrivelsen successivt atttas fram parallellt med att ett direktivförslag omfrågan under det närmaste året behandlas i EU:sministerråd.Enligt utskottets mening är en grundläggandeförutsättning för elektronisk handel att företag,organisationer, myndigheter och enskilda harförtroende och tillit till denna handel. Somframhålls i flera motioner har statsmakterna ettansvar att se till att det skapas förutsättningarför säker kommunikation över allmänna nätverk somInternet genom bl.a. möjlighet till kryptering ochanvändning av digitala signaturer.Detta är också regeringens uppfattning. Enligt vadutskottet erfarit är utgångspunkten för regeringensarbete att export av avancerad kryptering börtillåtas med undantag för kryptering gällandekrigsmateriel. I sammanhanget kan också nämnas attdet finns en ökad internationell samsyn när detgäller strävan att skapa säkra system förkommunikation och lagring av information.I avvaktan på att regeringens förutskickadeskrivelse redovisas avstyrker utskottet motionernaT802 (v), T805 (m), T808 (c) yrkandena 4 och 5, T809(kd) yrkande 4 och T818 (m) yrkande 10. Utskottetförutsätter att syftet med samtliga motionsyrkandenkommer att tillgodoses.Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenlägger regeringens skrivelse 1997/98:190 Elektroniskhandel till handlingarna.3 IT-omställningen inför år 20003.1 Vad beror problemet på?Problemet beror på att årtal i datorer och IT-systemtidigare av utrymmesskäl angetts med två siffror istället för med fyra, dvs. 99 i stället för 1999.Datorn uppfattar talet 00 som ett lägre tal än 99,alltså att kommer . Feletinnebär att beräkningar, sorteringar, jämförelseretc. kan bli felaktiga. Funktionen hosmikroprocessorer eller s.k. mikrochips som ärinbyggda i olika datastyrda system och som finns iett mycket stort antal kan vidare komma att påverkasav övergången . Ett ytterligare problemär att är ett skottår. Om programmerareninte har tagit hänsyn till detta blir följden attproblem även kan uppstå vid olika slags beräkningarav dagar . Till bilden hör vidare attproblem kan uppstå eftersom årtalet 99 avprogrammerare i vissa sammanhang använts till annatän att ange årtal.3.2 Regeringens skrivelse 1998/99:40Lägesrapport om IT-omställningen isamhället inför år 2000Skrivelsen beskriver regeringens ansvar ochorganisationen av arbetet med IT-omställningen införår 2000. Vidare redovisas hur arbetet meddatoromställningar fortskrider, och en första samladlägesrapportering presenteras.Av skrivelsen framgår att regeringen anser attfrågan angående IT-omställningar måsteges högsta prioritet liksom att skallhållas informerad om utvecklingen. Det ökadeteknikberoendet i samhället har lett till ökadsårbarhet och till att många samhällsviktigafunktioner inbördes är beroende av varandra. Densammantagna risken för störningar i samhället ärdärmed mycket större än risken inom varjesamhällsfunktion för sig.Enligt regeringens bedömning har medvetenheten om2000-frågan ökat väsentligt hos myndigheternasledningar . Flertaletmyndigheter tar nu frågan på stort allvar ocharbetet med att säkra den egna verksamheten harkommit en god bit på väg. Myndigheter medsektorsansvar har i varierande grad och med delvisolika metodik genomfört granskningar av sinarespektive sektorer.Med det underlag som finns tillgängligt kandock regeringen inte med säkerhet uttala sig omrisken för störningar i de för samhället viktigastesektorerna. Sektorsmyndigheternas arbete med attgranska och driva på det fortsatta arbetet, följaupp testresultat samt skapa beredskap för eventuellastörningar bör därför enligt skrivelsenhögprioriteras under år 1999.Vissa kommuner har inte kommit tillräckligt långt iarbetet vilket regeringen bedömer som oroväckandemot bakgrund av kommunernas viktiga uppgifter somdistributörer av el, värme och vatten, m.m.Störningar inom kommunerna kan leda tillkonsekvenser inte bara för deras invånare utan ävenför samhället i stort.Regeringen bedömer att medvetenheten om problemenpå många håll i samhället är alltför lågoch måste höjas. Inte minst gäller detta små ochmedelstora företag samt konsumenter. Sakliginformation till såväl företagsledningar somallmänheten måste spridas. Arbetstakten med IT-omställningarna måste ökas väsentligt bland små ochmedelstora företag för att undvika driftstopp ochkedjeeffekter.Regeringen poängterar hur viktigt det är att alla -myndigheter, kommuner, landsting, företag,branschorganisationer och andra aktörer - tar sittansvar och driver på omställningsarbetet.Av skrivelsen framgår vidare att regeringen avseratt återkomma till med ytterligare enrapportering samt, vidbehov, en sista rapportering under hösten 1999.3.3 m.fl. (m) konstaterar i motion T9att ett avgörande problem för arbetet med IT-omställningen i samhället är ledarbrist. Trotsupprepade initiativ från Moderata samlingspartiet isyfte att få regeringen att tillsätta en 2000-general med sakkunskap i frågan för att leda ochsamordna arbetet med IT-omställningen saknasfortfarande en övergripande organisation för hursamhällsnyttiga funktioner skall säkras övertusenårsskiftet.Regeringens ovilja att tilldela nödvändiga resurserför omställningen har inneburit atttillfredsställande lösningar försenats.Senfärdigheten bedöms kunna få allvarligakonsekvenser. Detta bestyrks av regeringensskrivelse som anger att kommunernas och landstingensarbete med 2000-omställningen är alarmerande. Motdenna bakgrund understryks betydelsen av att stateninte helt överlämnar ansvaret till kommuner ochlandsting. Det krävs i stället ett tydligt ledarskapfrån regeringens sida för att de kommuner ochlandsting som inte har kommit tillräckligtlångt i sin omställning inför skallkunna slutföra arbetet i tid.Vidare påtalas att problem kan komma att uppstå itelekommunikationssystemen. Detta kan leda tillallvarliga konsekvenser för övriga samhälls-funktioner. bör därför ges iuppdrag att ta fram det underlag som krävsför att göra en säker bedömning av riskerna förstörningar i telekommunikationerna.Beträffande Statskontorets uppdrag att följamyndigheternas arbete med IT-omställningenkonstateras att Statskontoret har att förlita sig påinformation från myndigheterna. Detta är inte ägnatatt underlätta Statskontorets uppdrag attkontrollera berörda myndigheter eller begärainformation direkt från berörd part. Likaså kan detleda till särskilda problem när det gäller frågorsom berör flera myndigheters ansvarsområdet. Dettaunderstryker enligt motionärerna behovet av encentral ledningsfunktion. Det bör vidare ankomma påIT-kommissionen att objektivt värdera deninformation som myndigheterna lämnat. bör också få i uppdrag att kontrolleraoch övervaka arbetet i kommuner och landsting.Regeringen uppmanas mot denna bakgrund attskyndsamt återkomma till med förslag tilloch finansiering av de i motionen redovisadeförslagen.Johnny m.fl. (kd) hänvisar i motion T11 tillatt enligt är många kommunersent ute med 2000-omställningen. finnsdet kommuner som inte alls har startat sitt arbete.Detta bedöms som allvarligt då kommunerna ansvararför många viktiga samhällsangelägenheter. Somexempel nämns de funktionshindrades behov avtekniska hjälpmedel. En lämplig förebild att följaär kommun som har startat ett nätverk förkommunens företag i syfte att hitta gemensammalösningar på liknande systemproblem (yrkande 1).Motionärerna framhåller vidare att de finansiellasystemen ännu inte till fullo är testade. Detta kanleda till kraftiga störningar i betalningssystemenmed åtföljande samhällsproblem. Regeringen bördärför genom kräva redovisningarav de finansiella instituten (yrkande 2).Beträffande energisektorn anges att ännu har intealla kommuner kontrollerat att elförsörjningen ärtryggad . Detta är ytterstallvarligt eftersom samhället är mycket sårbart ominte eltillförseln fungerar. Regeringen uppmanasdärför redovisa vilka åtgärder man tänker vidta(yrkande 3).Enligt motionärerna kan heller inte störningaruteslutas inom hälso- och sjukvården. Sjukvårdentillhör ett prioriterat område vars verksamhet måstefungera med hög säkerhet.