bet · GM01JuU21 · 1999-05-06 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som i huvudsak väckts under denallmänna motionstiden . Yrkandena rör bl.a.den s.k. New York-modellen, polisens arbetstider ocharbetsuppgifter samt olika frågor om ordningsvakter.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats 12 reservationer ochtvå särskilda yttranden. Motioner väckta 19981998/99:Ju204 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om granskning av polis ochåklagarväsendets funktion och effekterna pårättssystemet.1998/99:Ju205 av Per m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om angelägenhetenav fortlöpande uppföljning och utvärdering av detpågående reformarbetet inom polisen.1998/99:Ju210 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om eftersökning av försvunnapersoner.1998/99:Ju212 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en utredning avkostnadsansvaret för djurhållning i samband medbrott.1998/99:Ju215 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omöversyn av lagstiftningen i syfte att möjliggörapolissamverkan över riksgräns.1998/99:Ju216 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attsamordna räddningstjänst och närpolis.1998/99:Ju221 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en ändring iordningslagen görs så att generellt förbud motalkoholförtäring på offentlig plats kan införas iden lokala ordningsstadgan.1998/99:Ju301 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om åklagarmyndighetensorganisation.1998/99:Ju901 av () vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att New York-modellens utgångspunkter bör tillämpas i den svenskapolisens arbete.1998/99:Ju902 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande av ensäkerhetskontroll av ordningsvakter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa engedigen utbildning av ordningsvakter,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vidta åtgärderför att möjliggöra korrekt beskattning avordningsvaktens inkomst.1998/99:Ju907 av m.fl. (v) vari yrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om administrativpersonal inom polisen.1998/99:Ju910 av m.fl. (kd) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enutredning som gör en total översyn av vilkenverksamhet polisen enligt lag bör vara skyldig attutföra,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enutredning som ser över polisens arbetstider.1998/99:Ju911 av m.fl. (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en radikalomläggning av polisarbetet med Eskilstunamodellensom förebild,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en radikalutrensning av icke-polisiära arbetsuppgifter inompolis-verksamheten,7. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring av ord-ningslagen att också ideellaföreningar - exempelvis fotbollsklubbar - kanåläggas betala del av polismyndighetens kostnadervid anordnandet av offentlig tillställning ivinstsyfte i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Ju913 av m.fl. (m) vari yrkas3. att hos regeringen begär förslag omhur polisväsendet kan förstärkas genom kommunalaordningsvakter och beredskapspoliser i enlighet medvad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär enkartläggning av polisförsörjningen i enlighet medvad som anförts i motionen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om polisutbildningen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen avuniformerade poliser,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder mot denkvalificerade brottsligheten.1998/99:Ju918 av m.fl. (mp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om öppethållande påpolisstationer,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om evenemangskostnader,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om administrativpersonal,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Registernämnden.1998/99:K297 av tredje vice talman m.fl. (kd) vari yrkas2. att hos regeringen begär en översyn avpersonalkontrollen samt medborgarskapskraven ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:So462 av m.fl. (fp) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en svensk New York-modell.1998/99:Ub206 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att matkrav ej fårutgöra grund för registrering eller misstanke ombrott.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas20. att hos regeringen begär förslag omavreglering av förordnandet av ordningsvakter ienlighet med vad som anförts i motionen.Motion som väckts med anledning avproposition 1998/99:19 Ändringar i lagen(1993:768) om åtgärder mot penningtvätt1998/99:Ju3 av m.fl. (m) vari yrkas2. att begär att regeringen tar ettsamlat grepp om integritetsfrågorna kontra kraven påeffektivitet i brottsbekämpningen i enlighet med vadsom anförts i motionen. I detta betänkande behandlar utskottet ett antalmotionsyrkanden som rör polisen och som väckts underden allmänna motionstiden . Utskottetbehandlar också ett yrkande som väckts med anledningav regeringens proposition Ändringar i lagen(1993:768) om åtgärder mot penningtvätt (prop.1998/99:19).Polisens arbetsuppgifterI ett par motioner berörs frågan om vad som bör varauppgifter för polisen. I motion Ju911 (fp) hävdasatt bl.a. parkeringsfrågor och passärenden bör kunnaföras över till andra myndigheter. I motion Ju910(kd) begärs en utredning i ämnet.Enligt passlagen (1978:302) utfärdas pass avpassmyndighet. är passmyndighet inomriket. Passansökan görs hos passmyndighet, och densom ansöker om pass skall inställa sig personligen.Sökanden är skyldig att i samband med passansökan gein fotografier samt styrka sina personuppgifter,sitt svenska medborgarskap och sin identitet.Passmyndigheten skall pröva om det enligt passlagenföreligger hinder att utfärda pass för sökanden. Enpassansökan skall avslås bl.a. om sökanden ärunderkastad vissa tvångsmedel (t.ex. anhållen,häktad eller belagd med reseförbud), efterlyst ellerdömd till frihetsberövande påföljd och särskiltangivna förutsättningar föreligger, om sökandenenligt konkurslagen (1987:672) är ålagd att lämnaifrån sig sitt pass eller om förbud att utfärda passför sökanden har meddelats enligt lagen. Ompassansökan inte avslås men sökanden är skäligenmisstänkt för vissa allvarligare brott skallpassmyndigheten underrätta förundersökningsledaren.Pass får då inte utfärdas innan förflutitfrån underrättelsen, om inte förundersökningsledarenmedger det.Frågan om att låta andra myndigheter ta hand ompassansökningar behandlades i regeringensproposition om medborgarkontor (prop. 1996/97:90). Ipropositionen anslöt sig regeringen till denbedömning som både JO och gjortunder ärendets handläggning, nämligen att enpolismyndighets arbetsuppgifter inte bör handläggasvid medborgarkontor.Vid riksdagsbehandlingen framställdes ettmotionsyrkande om att det i försöksverksamhetenockså borde ingå att analysera på vilket sättadministrativa tjänster inom polisområdet, t.ex.passärenden, kan komma att ingå i ett inte-greratmedborgarkontors service. I ett yttrande tillkonstitutionsutskottet instämde justitieutskottet iregeringens bedömning att polisärenden inte böromfattas av den möjlighet till samtjänstavtal somföreslogs i propositionen. I stället villejustitieutskottet peka på möjligheten attsamlokalisera närpoliskontor med medborgarkontor föratt härigenom ändå uppnå målet med en god servicetill medborgarna. hade intenågon annan uppfattning och avstyrkte bifall tillmotionsyrkandet (bet. 1996/97:KU9 s. 20 f).När utskottet senast behandlade frågan (bet.1997/98:JuU18 s. 11 f) hade utskottet ingen annanuppfattning än den som kom till uttryck i det nämndayttrandet. Inte heller ansåg utskottet - vilketföreslagits i motionen - att polisärenden börhandläggas av Posten.Även frågan om en utredning avseende polisensarbetsuppgifter har behandlats tidigare i utskottet.I samband med att utskottet tog ställning tillbudgetpropositionen för (bet. 1997/98:JuU1s. 33 f) noterade utskottet att regeringen aviseratett uppdrag till som innebar attstyrelsen skulle utreda frågan om en utvidgadmöjlighet att ta icke polisutbildade personer ianspråk, bl.a. för att utföra vissa uppgifter somnormalt utförs av polisen. Den då aktuella motionenfick enligt utskottet anses tillgodosedd.I årets regleringsbrev för polisväsendet anges attRikspolisstyrelsen skall beskriva förutsättningarnaför att ta andra myndigheter eller ickepolisutbildade personer i anspråk för uppgifter somnormalt utförs av polisen. Redovisningen kan ocksåomfatta förslag om andra åtgärder som kan vidtas föratt komplettera polisens verksamhet med att övervakaallmän ordning och säkerhet. Uppdraget skallredovisas senast den 1 juni 1999.Inom i har detunder gjorts en översyn av de polisiäraarbetsuppgifterna i syfte att effektiviseraverksamheten inom myndigheten. Den s.k. ROPA-gruppenhar i en rapport analyserat polisensarbetsuppgifter. När det gäller sådana uppgifter somföljer av lag eller förordning - exempelvisutfärdande av pass och hantering avparkeringsärenden - har gruppen föreslagit att manskall vända sig till regeringen och föreslå enstatlig utredning som ges uppdraget att göra entotalöversyn av vad polisen skall syssla med.Utskottet kan konstatera att frågan om vad somskall vara uppgifter för polisen uppmärksammats påolika håll, och att syftet är att åstadkomma eneffektiv resursanvändning inom polisen. Resultatetav det inledda arbetet bör avvaktas. Utskottet äralltså inte berett att nu göra en annan bedömning avhur t.ex. frågor om pass bör hanteras i framtiden.Utskottet avstyrker motionerna Ju910 och Ju911 i häraktuella delar.Åtgärder mot den kvalificeradebrottslighetenI motion Ju913 (m) begärs åtgärder mot denorganiserade brottsligheten, bl.a. efterfrågas enutökad användning av kriminalunderrättelseverksamheti syfte att komma åt internationella smugglarligor.Den organiserade brottsligheten hör till de områdensom polisen skall prioritera i sin brottsbekämpandeverksamhet.I regeringens skrivelse Lägesrapport i fråga om denekonomiska brottsligheten (skr. 1998/99:25)redovisas bl.a. att det inom ramen för EU-samarbetethar inrättats en s.k. högnivågrupp vars uppgift ärutarbeta en särskild handlingsplan med särskildarekommendationer för åtgärder mot den organiseradebrottsligheten. Handlingsplanen innehåller 15politiska riktlinjer och 30 särskildarekommendationer med uppmaningar till rådet attvidta en rad konkreta åtgärder som spänner över ettvitt fält. Stor vikt läggs vid hur det rättsliga ochpolisiära samarbetet är organiserat. Ett flertalrekommendationer handlar om att skapa nätverk,centrala kontaktpunkter och andra kontaktytor föratt befrämja informationsutbyte och samarbetemyndigheter och länder emellan. I enlighet med en avriktlinjerna har en sektorsövergripande arbetsgruppför frågor om organiserad brottslighet inrättats.I skrivelsen redovisas även inrättandet av enaktionsgrupp mot organiserad brottslighet iÖstersjöområdet. Inom ramen för den operativaverksamheten genomfördes gemensammaåtgärder såvitt avser bl.a. penningtvätt, handel mednarkotika och stulna bilar, illegal migration samtsmuggling av vapen och punktskattepliktiga varor.I fråga om tullsamarbete anförs i skrivelsen attmellanstatligt administrativt bistånd är en metodatt bekämpa brottsligheten i fråga. haringått bilaterala och multilaterala avtal omtullsamarbete med en lång rad stater, däribland debaltiska staterna, och . För EU-länderna gäller EG-förordningar på området.I november 1998 beslutade regeringen att ge enkommitté med parlamentariskt inslag i uppdrag attutreda polisens organisation för att bekämpa dengrova och organiserade brottsligheten (dir.1998:101). Kommittén skall särskilt undersöka om decentrala polisresursernas befogenheter i förhållandetill övrig polis, särskilt vad gällerkriminalunderrättelseverksamheten, behöverförstärkas i syfte att nå nationell samordning avoch ett kraftfullt agerande mot den grövrebrottsligheten, särskilt säkerhetshotande ellerorganiserad sådan eller brottslighet medinternationell anknytning.Utskottet ser i likhet med motionärerna med oro påden brottslighet som innebär smuggling in i landetav exempelvis alkohol och tobak. noterarutskottet att en rad åtgärder vidtagits på områdetoch att den ifrågavarande typen av brott hör till debrott vars bekämpning skall prioriteras. Någotuttalande från behövs enligt utskottetsmening inte. Motion Ju913 i här aktuell delavstyrks.Effektiviteten i brottsbekämpningenI motion Ju3 (m) hävdas att regeringen bör ta ettsamlat grepp om frågorna om integritet kontraeffektivitet i brottsbekämpningen.Utskottet konstaterar att utvecklingen av nyteknik, bl.a. inom IT- och teleområdena, har skapatnya och effektivare verktyg för brottsbekämpningen.Detta har inneburit att frågor om denpersonliga integriteten kommit i fokus. InomJustitiedepartementet pågår arbete i ett flertalolika hänseenden med bäring på dessa problem.Till att börja med kan erinras om att det inomdepartementet bereds frågor om såvälhemlig avlyssning, s.k. buggning, som andrastraffprocessuella tvångsmedel, bl.a. sådana som rörIT. I dessa ärenden kommer naturligtvis frågan omförhållandet mellan effektivitet och integritet ibrottsbekämpningen att analyseras särskilt noggrant.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen anseratt det från integritetssynpunkt är viktigt att dennya polisregisterlagstiftningen noga följs upp ochutvärderas. Regeringen avser därför att inom korttillsätta en utredning som bl.a. skall få tilluppgift att följa genomförandet avpolisregisterlagstiftningen och analysera vilkakonsekvenser polisens samlade hantering avpersonuppgifter enligt den nya lagstiftningen fårför den personliga integriteten.Slutligen kan nämnas att regeringen överväger attinitiera en samlad analys från integritetssynpunktav tvångsmedelslagstiftningen. Frågan om formernaför en sådan analys bör dock anstå tills resultatenav de ovan redovisade övervägandena föreligger.Utskottet noterar att det inte synes föreligganågon egentlig oenighet när det gäller vikten av attintegritetsfrågorna uppmärksammas ilagstiftningsarbetet. Motionsönskemålet får ansesvara tillgodosett med de åtgärder som regeringenaviserat. Motion Ju3 i här aktuell del avstyrks.New York-modellenI motionerna Ju901 (m) och So462 (fp) förordas attpolisens arbetsmetoder förändras med utgångspunkt ien reform som genomförts i . I motion Ju911(fp) anförs att ett projekt i med NewYork-modellen som förebild varit framgångsrikt ochbör ges ökad spridning.På senare tid har en av New York-polisen användarbetsmetod - den s.k. nolltoleransen -uppmärksammats i . Nolltolerans innebär ikorthet att polisen med kraft bekämpar alla brott,hur bagatellartade de än är, liksom allt som kanbetraktas som ordningsproblem. Grundtanken är attdet finns ett samband mellan oordning ochbrottslighet samt att mindre brott föder grövrebrott.Vidare betonas resultatuppföljning starkt inom . Chefen för har tvågånger genomgång med polischeferna, och viddessa möten granskas brottsutvecklingen i de olikapolisområdena med hjälp av färsk brottsstatistikfrån det s.k. Compstat-brottsdatasystemet.Hösten 1997 besökte utskottet för attstudera polisens arbetsmetoder där. En förstareflexion var att förhållandena i och de vihar i givetvis skiljer sig åt markant. Dettagäller såväl beträffande brottslighetens omfattningsom beträffande polisens arbetsförhållanden ochmyndighetskultur. Detta hindrar emellertid inte attdet finns inslag i New York-polisens arbetsmetodersom är intressanta att studera.Utskottet har tidigare behandlat liknandemotionsyrkanden. I samband med att utskottetbehandlade regeringens budgetproposition för år 1998anförde utskottet att det närmast är självklart atterfarenheterna från inte går att direktöverföra till . Där fanns emellertid en delintressanta tankegångar som säkerligen skulle kommaatt påverka polisarbetet också här. Utskottet ansågvidare att frågan knappast lämpade sig för generellauttalanden i den ena eller andra riktningen (bet.1997/98:JuU1 s. 31).Utskottet hänvisade till detta uttalande närutskottet senast hade frågan uppe till behandling(bet. 1997/98:JuU13 s. 43).Här kan även nämnas att det av motionärerna nämndaprojektet i utvärderats. Utvärderingenredovisas i rapporten förebygga oordning och ökatryggheten i stadskärnan, som utarbetats inomPolishögskolans forskningsenhet. I rapporten sägsbl.a. att inga nya större resurser tillfördespolismyndigheten och att projektet pågick . Några dramatiska effekter kundedärför inte förväntas. Resultatet av projektet ärenligt rapporten ändå förenligt med ett antagandeatt projektet haft effekt på förekomsten avordningsstörningar och våldsbrott i Eskilstunacentrum. Det har också lett till att fler av dem somofta vistas där och nätter känner sigtrygga. Vidare sägs i rapporten att den lokalaopinionen var övervägande positiv till det slag avåtgärder som ingick i projektet. Bland s.k.höganvändare av centrum förändrades dessutomattityden till polisens arbetsinsats i positivriktning. I rapporten tas också upp någrametodfrågor.I årets budgetproposition anför regeringen att detproblemorienterade arbetssättet har utvecklats underde . Det är emellertid önskvärt attutvecklingen går fortare. Problemorientering måstevara en grundläggande strategi i all polisverksamhetoch ligga till grund för allt polisarbete på allanivåer. Att arbeta problemorienterat innebär bl.a.att systematiskt definiera vilka förhållanden somorsakar och underlättar brott ochordningsstörningar. Utifrån en sådan analys planeraroch vidtar polisen de åtgärder som är bäst ägnadeatt minska riskerna för brott ochordningsstörningar. Därefter följs vidtagna åtgärderupp och utvärderas.Utskottet kan i och för sig hålla med motionärernaom att de förändrade arbetsmetoder som kommit tillanvändning i bl.a. synes ha varitframgångsrika; utvärderingen talar i den riktningen.Utskottet anser emellertid - i likhet med tidigareställningstaganden - att frågan inte lämpar sig förnågra generella uttalanden. Motionerna Ju901, Ju911och So462 i här aktuella delar avstyrks.Uniformerad polisI motion Ju913 (m) hävdas att uniformerade poliserär en viktig brottsförebyggande resurs.Enligt de föreskrifter som Rikspolisstyrelsenmeddelat om tilldelning och bärande av polisuniformsägs att uniform skall bäras av polisman i tjänst,om inte civil klädsel är lämpligare med hänsyn tilltjänstens eller uppdragets art eller andraomständigheter (RPS FS 1996:8, FAP 798-1). Utskottethar inhämtat att föreskrifterna fått dennautformning i syfte att möjliggöra förkriminalpoliser och spaningspersonal att uppträdacivilklädda när det är lämpligare.Utskottet har tidigare behandlat yrkanden i dettaämne. Senast skedde det (bet.1997/98:JuU1 s. 30). Utskottet vidhöll då sintidigare intagna ståndpunkt, nämligen att de reglersom finns syftar till att poliser normalt skallanvända uniform i tjänsten, och att det inte finnsanledning för att uttala sig i frågan.Utskottet kan inte se att det framkommit något sommotiverar en annan bedömning än den utskottet gjordeförra våren, och utskottet avstyrker motion Ju913 ihär aktuell del.SäkerhetsskyddsfrågorPlacering i säkerhetsklassI motion K297 (kd) begärs en översyn av reglerna omplacering i säkerhetsklass och av kravet på svensktmedborgarskap för vissa anställningar.Bestämmelser som är av intresse i detta sammanhangfinns i säkerhetsskyddslagen (1996:627) ochsäkerhetsskyddsförordningen (1996:633), och deinnebär i huvudsak följande.Säkerhetsprövning skall göras innan en person,genom anställning eller på något annat sätt, deltari verksamhet som har betydelse för rikets säkerheteller anlitas för sysslor som är viktiga för skyddetmot terrorism. Säkerhetsprövningen skall omfattaregisterkontroll och särskild personutredning.Prövningen skall göras av den myndighet som avseratt anställa personen i fråga. Till grund förprövningen skall läggas resultatet avregisterkontrollen och den särskildapersonutredningen.Registerkontroll skall således göras om enanställning eller deltagande i någon verksamhetplacerats i säkerhetsklass. Registerkontroll fåräven göras i andra fall, om det behövs för skyddetmot terrorism och det finns särskilda skäl.I fråga om placering i säkerhetsklass innebärreglerna att - utöver anställningar - bl.a.tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt kan placeras i säkerhetsklass. Isäkerhetsklass 1 placeras anställningar m.m. därvederbörande i stor omfattning får del av uppgiftersom omfattas av sekretess och som är av synnerligbetydelse för rikets säkerhet. I säkerhetsklass 2placeras anställningar m.m. där vederbörande i enomfattning som inte är obetydlig får del av sådanauppgifter som kan grunda placering i säkerhetsklass1. I säkerhetsklass 3 slutligen placeras den som iövrigt får del av uppgifter som omfattas avsekretess och som är av betydelse för riketssäkerhet, om ett röjande av uppgifterna kan antasmedföra men för rikets säkerhet som inte endast ärringa.Beslut om placering i säkerhetsklass 2 och 3 fårfattas av ett stort antal myndigheter, kommunernaoch landstingen. Beslut om placering isäkerhetsklass 1 får bara fattas av regeringen.När det gäller antalet anställningar m.m. som ärplacerade i säkerhetsklass finns inga säkrauppgifter. Enligt en enkät som gjordeunder fanns det ca 1 000 tjänster i detsom då benämndes skyddsklass 1 A, cirka 10 000 iskyddsklass 1 B och cirka 400 000 i skyddsklass 2.Av tjänsterna i klass 2 var den helt övervägandedelen hänförliga till försvaret och krigsplaceringenav värnpliktiga. Det bör dock noteras att när dennya säkerhetsskyddslagen infördes ändradeskriterierna för placering i den lägstasäkerhetsklassen i syfte att minska antaletkontrollerade (prop. 1995/96:129 s. 41).I detta sammanhang bör dock nämnas att det i denproposition som låg till grund försäkerhetsskyddslagen angavs att det /94 gjordes 126 479 kontroller idet som då kallades skyddsklass 2, som kan sägasmotsvara säkerhetsklass 3. Av Registernämndensverksamhetsberättelse för framgår attregisterkontroll för anställningar m.m. somplacerats i säkerhetsklass 3 begärdes i 63 662 fall.När det gäller krav på medborgarskap föreskrivs i29 § säkerhetsskyddslagen att en säkerhetsklassadanställning vid staten, en kommun eller ettlandsting endast får innehas av den som är svenskmedborgare.I januari 1999 beslutade regeringen att en särskildutredare skulle tillkallas för att göra en översynav krav på medborgarskap och andra krav relateradetill medborgarskap i lagstiftningen (dir. 1999:4).Utredaren skall bl.a. analysera de argument medvilka förekommande krav tidigare motiverats.Utredaren skall också pröva relevansen av befintligakrav samt vid behov föreslå författningsändringareller andra åtgärder. I direktiven anges vidare attden ledande principen i arbetet skall vara att likarättigheter och skyldigheter oavsett medborgarskap istörsta möjliga utsträckning skall gälla för landetsinvånare. Bland skälen för en översyn nämns attSäkerhetsskyddsutredningen - vars arbete låg tillgrund för säkerhetsskyddslagen - ansett att detkunde finnas anledning att återkomma till frågan ommedborgarskapskravet, eventuellt i samband med enmera genomgripande översyn av utländska medborgaresställning.