bet · GM01SfU5 · 1999-03-02 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /99:9 Migration och asylpolitik(förutom avsnitt 7 som behandlats i bet.1998/99:SfU2) samt en motion som väckts medanledning av skrivelsen. Dessutom behandlas ettstort antal motioner från den allmänna motionstidenår som rör invandrings- och flyktingfrågor. Ettmotionsyrkande, som rör asylsökande barns ochungdomars rätt till samma skolundervisning somsvenska barn, har remissbehandlats.Regeringen redovisar i skrivelsen den svenskamigrations- och asylpolitiken samt invandringen tillSverige. Redovisningen avser 1997. Ivissa avseenden, bl.a. förslag från på asylområdet, redovisas ocksåutvecklingen . Vidare beskrivsmigrations- och flyktingsituationen i världen samtSveriges roll i Europasamarbetet och i detinternationella samarbetet i övrigt.I betänkandet föreslår utskottet med anledning avolika motionsyrkanden tre tillkännagivanden tillregeringen. Utskottet anser att det bör göras enutvärdering av de bestämmelser i utlänningslagensom reglerar anhörigas invandring utanförkärnfamiljen och som trädde i kraft den 1 januari1997. Denna utredning bör ske skyndsamt. Iutvärderingen bör uppmärksammas speciellt udda ochömmande fall liksom även sista länken-fall och andraspeciella anknytningar. Vidare föreslår utskottet enutredning av de bestämmelser om människosmugglingsom trädde i kraft och den 1 januari1997. Utredningen skall bl.a. omfatta enkartläggning av hur många gripanden som gjorts,analys av innehållet i de domar som avkunnats samthur många som dömts. Vidare skall effekterna avrekvisitet "vinstsyfte" analyseras. Slutligenföreslår utskottet en kartläggning av hur mångaasylsökande ungdomar som utnyttjar den svenskaskolundervisning som står till buds, vilka resursersom behövs för att dessa skall kunna tillgodogörasig en gymnasial undervisning samt kostnadernahärför. Kartläggningen skall också omfatta orsakertill att undervisning inte utnyttjas.Övriga motioner avstyrks. Utskottet föreslår ocksåatt lägger regeringens skrivelse tillhandlingarna.Till betänkandet har fogats 28reservationer och 4 särskildayttranden.Skrivelse 1998/99:9Regeringen har till överlämnat skrivelse1998/99:9 Migration och asylpolitik.Skrivelsen behandlas delvis i detta betänkande ochäven i betänkande 1998/99:SfU2 Utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar m.m. Motion väckt med anledning av skrivelsen1998/99:Sf1 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i EUkraftfullt skall verka för en solidarisk och humanflyktingpolitik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förutsättningarnaför avvisning till ett första asylland,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hänvisning till s.k.inre flyktalternativ,4. att beslutar att 3 kap. 2 §utlänningslagen skall tillföras ett nytt andrastycke med följande lydelse: Med förföljelse avsesallvarliga kränkningar av utlänningens mänskligarättigheter såsom de definierats i de konventioner idetta ämne som tillträtt och som anges ibilaga till utlänningslagen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om breddning avflyktingkonventionens tolkning så att välgrundadfruktan för förföljelse på grund av kön ellerhomosexualitet inkluderas i flyktingbegreppet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börge i uppdrag att utarbetariktlinjer för tillämpning av skyddsregeln medanledning av förföljelse på grund av kön ellerhomosexualitet,7. att hos regeringen begär tillsättandeav en utredning med uppgift att föreslå förändringarav sekretesslagen för att stärka sekretessen tillskydd för den enskilde i samband medambassadutredningar i asylärenden,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förhållandetmellan utlänningslagen och annan lagstiftning somrör enskilda,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om anteckning avej styrkt identitet i främlingspass ochresedokument,13. att hos regeringen begär förslag omsådan ändring av utlänningslagen att den asylsökandesom inte från ansökan fått ettlagakraftvunnet avvisningsbeslut som ocksåverkställts skall beviljas uppehållstillstånd om detinte föreligger synnerliga skäl häremot eller denasylsökande själv medverkat till tidsutdräkten,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utfärdandet aven tidsbegränsad förordning för att hjälpa kvinnorsom misshandlats i ett förhållande medan uppskjuteninvandringsprövning pågår,15. att hos regeringen begärtillsättandet av en parlamentarisk utredning meduppgift att föreslå ändringar i reglerna beträffandeanhöriginvandring för att komma till rätta med deinhumana konsekvenserna av ändringar iutlänningslagen.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:Sf601 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en redovisning av detotala kostnaderna och intäkterna för asyl- ochflyktingpolitiken i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:Sf603 av de ()vari yrkas att hos regeringen begärförslag till sådan ändring attöverklagandemöjligheten i asylärenden utformas såatt reell likhet inför lagen gäller inomrättssystemet i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:Sf604 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att Sverigefortsättningsvis ansluter sig till en asyl- ochflyktingpolitik som harmoniserar med övriga EU-länders flyktingpolitik.1998/99:Sf605 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attutvisningsbeslut skall verkställas efter det att desammanlagda fängelsestraffen avtjänats.1998/99:Sf606 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verksamheten medkontaktförmedling av utländska kvinnor bör upphöra,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utlänningslagenbör ändras så att inte den s.k. tvåårsregelnautomatiskt tillämpas.1998/99:Sf607 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkten förflyktingpolitiken,2. att hos regeringen begär förslag omökad möjlighet för uppehålls- och arbetstillstånd ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om krav på försörjning,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om delatflyktingansvar,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökattransportöransvar.1998/99:Sf612 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om flyktingbarns rätttill skolundervisning.1998/99:Sf613 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn avstraffskalan för handel och smuggling med människor.1998/99:Sf616 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om främlingspass,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om viseringskrav inomEU.1998/99:Sf617 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avanhöriginvandring.1998/99:Sf618 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominresevisering för besök.1998/99:Sf619 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredaförhållandena för de kvinnor som utnyttjas och lurastill genom s.k. förmedlingsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ta borttvåårsregeln för invandrade kvinnor som gifter sigmed en svensk man,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att geInvandrarverket tillstånd att granska mannensbakgrund i kriminalregister och möjlighet att tareda på om det finns tidigare vandelsanmärkning motmannen.1998/99:Sf620 av m.fl. (mp)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om MR, när det gälleratt värna asylrätten och behandlingen avasylsökande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts när det gällerbehandlingen av barn,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omöjligheten avinternflyktingskapet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om någon form avamnesti när det gäller gömda flyktingar,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts när det gäller kvinnoroch tvåårsregeln,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts när det gälleråterkallelse av tillstånd, där absolut längsta tidenskall vara ,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts när det gällerFöreningen ,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om LVU kontrautlänningslagen,1998/99:Sf622 av m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tilländring av utlänningslagen i enlighet med vad imotionen anförts.1998/99:Sf623 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de huvudsakligamotiven för migrationspolitik skall varaetiska,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skallverka för att lagfästa minoritetsrättigheter införsi de mest flyktinggenererande länderna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skallverka för att EU-länderna gemensamt inför eneuropeisk flyktingkonvention,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börförorda att rätten till asyl införs i Europarådetskonvention om mänskliga rättigheter,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utvisnings- ochavvisningsbeslut som leder till familjesplittringskall inhiberas, såvida inte synnerliga skälföreligger,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om återinförande avsista länken-bestämmelsen.1998/99:Sf626 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mottagandet avasylsökande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Utlänningsnämnden.1998/99:Sf629 av m.fl. (c, s, m,v, kd, fp, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att reglerna föranhöriginvandring ses över för att bättre stämmaöverens med kriterierna i FN:s konvention om barnetsrättigheter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de svenskamyndigheterna måste arbeta mer effektivt och aktivt,med principen om barnets bästa som riktlinje, iärende rörande familjeåterförening.1998/99:Sf630 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avlagstiftningen om rätten till familjeåterförening.1998/99:Sf631 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avtillämpningen av utlänningslagen beträffandebegreppen humanitära skäl och barnets bästa.1998/99:Sf632 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en gemensam humaneuropeisk flyktingpolitik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avvisa detösterrikiska förslaget till en gemensam europeiskflyktingpolitik,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en återgång till deregler för anhöriginvandring som gällde ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attUtlänningsnämnden inte skall få fatta någraavslagsbeslut med nya motiveringar utan att denasylsökande först har fått ta del av dem och fåttmöjlighet att bemöta eller komplettera dem,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att berördamyndigheter skall ha full rätt att pröva skäl förbeslut om uppehållstillstånd som redan bedömts engång tidigare,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lägga nedUtlänningsnämnden,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att barnkonventionenskall inarbetas i den svenska utlänningslagen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stärka denasylsökandes ställning,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avveckla dettillfälliga uppehållstillståndet,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att återinförabegreppet de facto-flyktingar iflyktinglagstiftningen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att återinförabegreppet humanitära skäl i flyktinglagstiftningen,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeskall verka för ett tilläggsprotokoll tillGenèvekonventionen i vilket även personer somförföljs på grund av kön eller homosexualitet gesflyktingstatus.1998/99:Sf633 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av att reglera organiseradbärplockning av utländska medborgare.1998/99:Sf635 av () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om asylsökande,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anfört om gömdaflyktingars situation.1998/99:Ju709 av m.fl. (fp) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om flyktingstatusenligt för personer som fruktarförföljelse på grund av kön eller homosexualitet.1998/99:So462 av m.fl. (fp) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kvinnoimport.1998/99:U632 av m.fl. (kd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inga konvertiteroch personer som på annat sätt anses ha brutit motiransk eller islamsk lag skall skickas tillbaka tillIran. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /99:9 Migration och asylpolitik(förutom avsnitt 7 Mottagande av asylsökande ochflyktingar m.m. som behandlats i utskottetsbetänkande /99:SfU2) samt en motion som väcktsmed anledning av skrivelsen. Dessutom behandlas ettantal motioner med anknytning till invandrings- ochflyktingfrågor som väckts år 1998.I skrivelsen redovisas den svenska migrations- ochasylpolitiken och invandringen till Sverige.Redovisningen avser 1997. I vissaavseenden redovisas också utvecklingen under år1998. Vidare beskrivs migrations- ochflyktingsituationen i världen samt roll iEuropasamarbetet och det internationella samarbeteti övrigt.Inledningsvis uppger regeringen följande.Migrationspolitik utgörs av de principer, regleroch avtal som reglerar personers förflyttning mellanländer. Den svenska migrationspolitiken bör ses somen helhet, som omfattar flykting-, invandrings-,integrations- och återvändandepolitik och i sin turingår i utrikes-, säkerhets-, handels- ochbiståndspolitiken.Med invandringspolitik avses de principer ochregler som anger vilka utlänningar som skall fåtillstånd att bosätta sig i . Invandringentill är reglerad utom förmedborgare i de nordiska länderna samt förmedborgare i de stater som tillträtt EES-avtalet.Medlemskapet i EU innebär att medborgare i alla EU-länder fritt kan flytta mellan länderna för attarbeta, studera, bo och leva utan krav påarbetstillstånd. Den fria rörligheten omfattar ävenfamiljemedlemmar oavsett medborgarskap.Från och med den 1 januari 1997 gäller enligtutlänningslagen ett vidgat skyddsbegrepp i fråga ommöjligheterna att få uppehållstillstånd i Sverige.Förutom till flyktingar enligt 1951 årsGenèvekonvention kan uppehållstillstånd även gestill personer som riskerar dödsstraff, kroppsstraff,tortyr eller annan omänsklig behandling, personersom flyr på grund av väpnad konflikt ellermiljökatastrof samt personer som förföljs på grundav kön eller homosexualitet.Invandringen till har tillstörsta delen bestått av flyktingar och anhörigatill dem. Mottagande av flyktingar är endast ett avflera element i den svenska flyktingpolitiken.Dessutom ingår:- arbete i FN och andra internationellasammanslutningar för att motverka och lösakonflikter samt att bidra till att deninternationella respekten för de mänskligarättigheterna upprätthålls,- ekonomiskt stöd till UNHCR (FN:sflyktingkommissarie), UNRWA (förpalestinaflyktingar), Internationellarödakorsrörelsen och andra organisationer som gerstöd till flyktingar,- internationellt samarbete i syfte att verka för ensolidarisk ansvarsfördelning mellan länder och föratt stärka flyktingars rättsliga skydd,- överföring till , i nära samarbete medUNHCR, av särskilt utsatta personer som behöver ensäker undan förföljelse eller som inte kanåtervända till sitt hemland,- mottagande också av andra än konventionsflyktingarmed starka skyddsbehov,- ett av staten finansierat kommunalt mottagande förflyktingar och därmed jämställda personer, somsyftar till att underlätta för dem att finna sigtill rätta i det svenska samhället,- stöd till personer som fått uppehållstillstånd ochsom vill lämna för att bosätta sig ihemlandet eller annat land.Det migrations- och flyktingpolitiskaarbetetFlyktingdefinitionerDet finns endast en universellt godtagenflyktingdefinition. I FN:s konvention den 28 juli1951 om flyktingars rättsliga ställning(Genèvekonven-tionen) avses med uttrycket flyktingden som till följd av händelser som inträffat föreden och i anledning av välgrundadfruktan för förföljelse på grund av sin ras,religion, nationalitet, tillhörighet till visssamhällsgrupp eller politisk åskådning befinner sigutanför det land han är medborgare i samt är urstånd att eller på grund av sådan fruktan, som nysssagts, inte önskar att begagna sig av sagda landsskydd. Motsvarande gäller den som, utan att varamedborgare i något land, till följd av händelser somförut sagts befinner sig utanför det land vari hantidigare haft sin vanliga vistelseort samt är urstånd att återvända dit eller på grund av sådanfruktan, som sagts, inte önskar återvända dit.Genèvekonventionen har senare kompletterats med 1967års protokoll angående flyktingars rättsligaställning. Genom detta protokoll förpliktade siganslutande stater att tillämpa konventionensflyktingbestämmelser utan begränsning till händelserföre eller i Europa.Afrikanska stater har en egen konvention omflyktingar (). Konventionen somantogs , har en betydligt vidareflyktingdefinition. Den omfattar också personer sompå grund av yttre aggression, ockupation, utländskdominans eller händelser som allvarligt stör denallmänna ordningen i del av eller hela det land ivilket han har sitt ursprung eller är medborgaretvingas lämna sin vanliga bostad för att sökatillflykt på en annan plats utanför sagda land. FörCentralamerikas del har ett snarlikt flyktingbegreppaccepterats i den s.k. Cartagenadeklarationen frånår 1984. Såvitt gäller har med stöd av första asylländer iSydostasien godtagit en bestämmelse om att allaasylsökande, i vart fall temporärt, skall tas emotav första asylländerna och att tvångsvis avlägsnandefrån dessa länder inte skall ske.OECD-staterna har inte accepterat en vidareflyktingdefinition än flyktingkonventionens, menenligt skrivelsen har åtskilliga OECD-stater i sinanationella lagstiftningar infört bestämmelser omuppehållstillstånd som i vissa avseenden ärgenerösare än flyktingkonventionens.I skrivelsen framhålls att det inom UNHCR pågår enutveckling av de internationella normerna påflyktingområdet och att ett sjuttiotal konklusionerantagits av förinternationellt skydd av flyktingar, bl.a. omkvinnor på flykt, flyktingbarn ochfamiljeåterförening.Sveriges roll i det internationella migrations- ochflyktingarbetetI skrivelsen anförs att arbetar aktivt i enrad internationella sammanhang för att bidra tillvaraktiga lösningar av såväl de problem som tvingarmänniskor att fly som av de konsekvenser som följerdärav. Inom FN:s ram behandlas flyktingpolitiskafrågor rörande såväl åtgärder för dem som tvingatspå flykt som insatser för att komma åt grundorsakertill flykt. De viktigaste organisationerna i dettaarbete är UNHCR och UNRWA.UNHCR bistår drygt 20 miljonermänniskor. Mer än hälften av dessa är flyktingarmedan återstoden består av internflyktingar,återvändande samt övriga i behov av UNHCR:s bistånd.UNRWA bistår drygt 3 miljoner palestinskaflyktingar. Av dessa befinner sig cirka en tredjedeli flyktingläger. Till skillnad från UNHCR har UNRWAinget direkt mandat när det gäller flyktingarnasrättsliga skydd, men utövar en viss skyddsfunktiongenom sin närvaro i länderna.Vidare anför regeringen att särskilt haruppmärksammat behovet av att angripa orsakerna tillflyktingströmmar, bl.a. bristen på respekt förmänskliga rättigheter i ursprungsländerna samtkopplingen till ekonomisk och demokratiskutveckling. T.ex. omfattar det svenska stödet tillUNHCR bl.a. återvandring och återuppbyggnad i f.d.Jugoslavien, enligt skrivelsen ett tydligt exempelpå hur det komplexa samspelet mellan humanitära,politiska och militära insatser påverkarorganisationens verksamhet.Förutom ovan nämnda organisationer samarbetarSverige med en rad andra organisationer såsomInternational Organization for Migration (IOM) ochOrganization for Economic Co-operation andDevelopment ().Migrationspolitiken i EU-samarbetetRiksdagen har beslutat attgodkänna anslutning tillAmsterdamfördraget. Enligt skrivelsen träder det ikraft då samtliga EU:s 15 medlemsländer ratificeratdet. har också godkäntett anslutningsavtal till . Idagsläget deltar fullt ut i beslutsfattandetmen ännu inte i det praktiska genomförandet, dvs.gränskontrollerna mot andra Schengenländer finnsfortfarande kvar.Utöver nämnda händelser har enligt skrivelsenarbetet inom EU fortsatt. Rådet har bl.a. fattatbeslut inom följande områden: övervakning avasylbesluten, skenäktenskap, asylbudgetlinjerna ochden s.k. Irakhandlingsplanen. Denna plan tillkom somen följd av den ökade inströmningen av irakiskaasylsökande till några av EU:s medlemsstater, bl.a.Sverige, . Planen innefattar enligtskrivelsen ett brett spektrum av åtgärder ochspänner över stora delar av EU:s verksamhetsområden.Arbetet med asylfrågor har, framhålls det iskrivelsen, främst koncentreratskring tillämpningen av Dublinkonventionen.Konventionen har till syfte att bestämma vilkenmedlemsstat som skall ansvara för prövningen av enasylansökan som ingivits i en av medlemsstaterna ochträdde för del i kraft den 1 oktober 1997.Arbetet med att vartefter förbättra tillämpningen avkonventionen pågår mellan medlemsstaterna. är inrättad för att vid behovträffas och besluta om tillämpningsföreskrifter ochpröva frågor om tillämpningen av konventionen.Kommittén som sammanträder på ministernivå fattadeunder ett beslut som rör tillämpningen avkonventionen samt antog ett åtgärdsprogram för attförbättra tillämpningen av densamma.I juli 1997 antog rådet två rättsakter som rörbudgetmedel på asylområdet. Akterna gällde bara förår 1997 men nya akter för har antagits avrådet. I den ena akten sägs att projekt i syfte attunderlätta återvändande skall finansieras av EU. Denandra akten rör projekt som kan förbättramottagandet av asylsökande och flyktingar.I juni 1998 presenterade kommissionen ett förslagtill gemensam åtgärd om tillfälligt skydd förfördrivna personer samt ett förslag till gemensamåtgärd om solidaritet vid mottagande och vistelse avfördrivna personer som beviljats tillfälligt skydd.Förslagen är en revidering av ett förslag omtillfälligt skydd som kommissionen presenterade1997. Förslagen är föremål för förhandlingar.I skrivelsen uppges vidare att harbeslutat att ett förslag till konvention skallutarbetas för att reglera ett utbyte avfingeravtryck från asylsökande.