bet · GN01SfU3 · 1999-10-12 00:00:00 — Mot bakgrund häravanser regeringen att en överföring avarbetslöshetsförsäkringen i nuvarande utformningtill socialförsäkringen sammantaget inte kommer attge sådana samordningsvinster som uppvägernackdelarna med en sådan ändring.Utskottet delar regeringens bedömning vadavser arbetslöshetsförsäkringen ochavstyrker motion 1998/99:Sf17.Den bosättningsbaserade försäkringenPropositionenDet grundläggande villkoret för att en person skalltillhöra den krets som omfattas av grundskyddet inomsocialförsäkringen, främst förmåner som utges medgarantibelopp och bidrag, skall enligt propositionenvara att han eller hon anses bosatt i svenskt medborgarskap eller inskrivning hosallmän försäkringskassa skall längre vara någotvillkor för att tillhöra personkretsen. För att enperson i det enskilda fallet skall erhålla en förmånskall det också föreligga någon omständighet somframkallar försäkringsfallet eller utbetalning avdet aktuella bidraget. Vilken omständighet som gerdenna effekt varierar mellan olika förmåner beroendepå vad respektive förmån är avsedd att skydda moteller ge trygghet för.I propositionen framhålls att i princip sammabosättningsbegrep även fortsättningsvis skallanvändas som inom folkbokföringen. Ett enhetligtbosättningsbegrepp skall gälla för samtligabosättningsbaserade förmåner inomsocialförsäkringen. Den som kommer till Sverigeskall anses bosatt här om vistelsen kan antas kommaatt överstiga . På motsvarande sätt skall en iSverige bosatt person som lämnar landet fortfarandeanses bosatt här om utlandsvistelsen kan antas varalängst . gällande bestämmelser avseendebarnbidrag, förlängt barnbidrag och underhållsstödinnebär att dessa förmåner kan utges först efterminst sex månaders vistelse i . Den nuföreslagna bosättningsregeln innebär att nämndaförmåner kan betalas ut direkt efter ankomsten tillSverige under förutsättning att vederbörande kanantas komma att vistas här än ettår. För den som lämnar landet skall gälla att nämndaförmåner kan utges endast om utlandsvistelsen kanantas vara längst sex månader.För att uppnå ett regelsystem som är lätt atttillämpa bör enligt propositionen utgångspunktenvara att begreppet bosatt i största möjligautsträckning används i dess betydelse enligt normaltspråkbruk. Användningen av bosättningsbegreppet böri möjligaste mån återspegla de faktiskaförhållandena. Den enskildes normala vistelseort bördärför tillmätas avgörande betydelse för var haneller hon skall anses bosatt. En person skall ansesvara bosatt i , om han eller hon har sittegentliga hemvist här i landet, vilket är iöverensstämmelse med vad som gäller enligtfolkbokföringslagen. Avgörande för var någon harsitt egentliga hemvist bör liksom vara dens.k. dygnsviloprincipen.Vilka förmåner som skall anses varabosättningsbaserade anges i den nya lagens 3 kap. 1och 2 §§ genom hänvisning till vissa bestämmelser iAFL samt en uppräkning av ett antal olikaförfattningar. Vidare framhålls i propositionen attnågon väntetid för bosättningsbaserade förmåner intebör införas. Det innebär att förmånerna kan betalasut så fort bosättningsvillkoret äruppfyllt. Detta får effekt med avseende på bl.a.föräldrapenning på garantinivå, barnbidrag ochunderhållsstöd.Det framhålls att kraven på viss bosättningstid förfolkpension respektive försäkringstid förgarantipension alltjämt skall gälla. Enligtpropositionen utgör dessa tider snarare särskildakvalifikationsvillkor än väntetider.Slutligen föreslår regeringen att en person sommåste ha uppehållstillstånd skall ha rätt tillbosättningsbaserade förmåner endast om sådanttillstånd har beviljats. En person som omfattas avlagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl.skall inte ha rätt till bosättningsbaserade förmånerav motsvarande karaktär som förmåner enligt denlagen.MotionI motion 1998/99:Sf18 av tredje vice talman m.fl. (kd) framhålls attbosättningsbegreppen inom socialförsäkringen ochfolkbokföringen inte helt kommer att stämma överens.Om allvarliga problem på grund härav uppkommer börbegreppets definition samordnas. Det får enligtmotionärerna inte uppstå en sådan situation attnågon grupp på grund av bosättningsbegreppetsdefinition riskerar att hamna i kläm eller utanförsocialförsäkringssystemet. Regeringen bör få iuppdrag att göra en analys av eventuellakonsekvenser för olika grupper med avseende på deolika bosättningsbegreppen. I yrkande 1 begärs etttillkännagivande om det anförda.Utskottets ställningstagandeNär det gäller bosättningsbegreppet föreliggerenligt gällande rätt olika begrepp vidfolkbokföringen och vid inkomstbeskattning. Enligtpropositionen har bosättningsbegreppet inomsocialförsäkringen störst likheter med det inomfolkbokföringen. Vad gäller det skatterättsligabosättningsbegreppet framhålls i propositionen attdet skall tillgodose helt andra behov och intressenän behov som gör sig gällande inomsocialförsäkringen. Enligt regeringen är det därförinte lämpligt att med avseende på socialförsäkringenbedöma bosättningen efter skatterättsliga principer.Såsom framhålls i motionen föreligger inte totalkongruens mellan socialförsäkringens- respektivefolkbokföringens bosättningsbegrepp. Motionärernaframhåller bl.a. att olika remissinstanser pekat påden nämnda situationen. I huvudsak har därvidremissinstanserna pekat på att lagförslaget behöverjusteras för att helt ansluta till folkbokföringen ide fall när en person flyttar till för attstanna precis eller flyttar från föratt stanna utomlands precis ett år.I propositionen anförs att ytterligare anpassningtill folkbokföringslagen i den nya lagen skett på såsätt att rekvisitet när det gäller prognosen förvaraktigheten av vistelsen här i landet har ändratsfrån avsedd till kan antas. Samma rekvisit skallgälla för den som lämnar landet. Vidare framhålls ipropositionen att frågan är om detsocialförsäkringsrättsliga bosättningsbegreppetskall anpassas helt till folkbokföringen på så sättatt tidsgränsen för dem som kommer till Sverigeändras från till . Tankenbakom gällande lagstiftning är enligt propositionenatt den som arbetar utomlands på grund av ett avtalom utlandstjänstgöring som gäller skall ansesomfattas av svensk socialförsäkring. På motsvarandesätt skall den som kommer hit för att arbeta enligtettåriga avtal inte omfattas av svensksocialförsäkring. Enligt regeringen saknas anledningatt ändra den socialförsäkringsrättsligaettårsregeln. Den diskrepans som föreligger ochkommer att föreligga mellan folkbokföringens ochsocialförsäkringens bosättningsbegrepp torde enligtpropositionen inte vålla några större problem ipraktiken. Att effekterna av de olikabosättningsbegreppen följs upp utgår utskottet från.Utskottet delar regeringens uppfattning när detgäller den bosättningsbaserade delen avsocialförsäkringen och avstyrker motion 1998/99:Sf18yrkande 1.Den arbetsbaserade försäkringenPropositionenPrinciper för försäkringsvillkor och begreppetarbete i SverigeI propositionen anges att ett grundläggande villkorför att en person skall tillhöra den skyddadepersonkretsen med avseende på bl.a. sådana förmånerinom socialförsäkringen som täcker inkomstbortfallskall vara att han eller hon arbetar i Sverige.Liksom vid försäkring för bosättningsbaseradeförmåner skall varken inskrivning eller svensktmedborgarskap vara något villkor för att omfattas avden del av socialförsäkringen som skall grundas påarbete.Definitionen av begreppet arbete i sådantdet skall användas i SofL anges i propositionenenligt följande. Regeringen anser det vara naturligtatt utgå från regleringen i LAF. Försäkrad förarbetsskada är den som förvärvsarbetar i verksamhethär i riket. Därvidlag saknas betydelse omarbetsgivaren är svensk eller utländsk.Arbetsskadeförsäkringen täcker arbete som utförs avsåväl arbetstagare som uppdragstagare ochegenföretagare, för de två senare kategorierna krävsdock bosättning i . Det andra ledet idefinitionen av arbete i avser frågan om närett arbete skall anses utfört i . Enligthuvudregeln skall skyddet gälla vid alltförvärvsarbete som rent fysiskt utförs i Sverige.Från denna regel skall dock finnas undantag i bådeutvidgande och inskränkande riktning. Enligtregeringens uppfattning är det rimligt att arbete,som visserligen inte utförs rent fysiskt i Sverigemen som ändå har en stark anknytning hit, skallomfattas av den arbetsbaserade delen avsocialförsäkringen. Omvänt är det motiverat att frånförsäkringen undanta vissa typer av arbete somutförs här i landet men som har en starkareanknytning till ett annat land än . Iutvidgande syfte föreslås därför att arbete tillsjöss i närmare angiven omfattning skall omfattas avden arbetsbaserade försäkringen.Vidare föreslås att arbete utomlands för enarbetsgivare med verksamhet här i skallanses som arbete här i landet, om arbetstagaren ärutsänd av arbetsgivaren och arbetet kan antas varalängst . En sådan regel motsvarar i praktikenvad som gäller i dag.Vissa inskränkande regler föreslås i förhållandetill huvudregeln att den arbetsbaserade försäkringenskall gälla vid arbete här i landet. Arbete somutförs här i landet av en person som sänds hit av enutländsk arbetsgivare skall inte anses som arbete iSverige, om arbetet här kan antas vara längst ettår.Försäkringsskyddet för egenföretagare kopplas tillatt själva verksamheten bedrivs här i landet. Dettainnebär att tillfälligt arbete utomlands kan ansessom arbete i , om det utförs som ett led i enhär bedriven verksamhet.Speciella försäkringssituationerI dagens socialförsäkring finns på flera hållbestämmelser om att olika slags aktiviteter ochbidrag skall jämställas med arbete eller inkomst avarbete. Det gäller främst inom t.ex.tilläggspensioneringen och den inkomstgrundadeålderspensionen. Det innebär bl.a. attsocialförsäkringsersättningar och utbildningsbidragav olika slag anses som inkomst av anställning vidberäkning av pensionsgrundande inkomst (PGI). Någonändring härvidlag föreslås inte i propositionen.Vidare skall den som uppbär vissa förmåner varaförsäkrad för inkomstgrundad ålderspension ochtilläggspension i form av förtidspension enligt AFL.Mot bakgrund härav föreslås att det i SofL skallinföras särskilda bestämmelser som reglerarförsäkringstillhörighet i speciella situationer dären person såväl som skall kunna varaförsäkrad trots att personen inte har någotreguljärt arbete. Den som uppbär förtidspension somberäknats enligt 13 kap. 2 § AFL(antagandepoängberäkning) skall vara försäkrad förinkomstgrundad ålderspension beräknad på dennaförtidspension.Vidare skall gälla att den som är bosatt i vara försäkrad för pensionsgrundande beloppför barnår enligt lagen om inkomstgrundad ål-derspension. Den som genomgått grundutbildning förtotalförsvarspliktiga är försäkrad förpensionsgrundande belopp för plikttjänstgöringenligt lagen om inkomstgrundad ålderspension. Densom genomgår utbildning som medför särskild risk förarbetsskada skall omfattas avarbetsskadeförsäkringen.De arbetsbaserade förmånerna m.m.Som tidigare nämnts skall till den arbetsbaseradedelen av socialförsäkringen hänföras endast sådanaförmånssystem som kan sägas utgöra renainkomstbortfallsförsäkringar. Det skall således varafråga om förmåner som kan utges på grund av och irelation till förlorad arbetsinkomst. På samma sättsom när det gäller bosättningsbaserade förmåneranges i den nya lagens 3 kap. 4 och 5 §§ vilkaförmåner som skall anses vara arbetsbaserade genomhänvisning till vissa bestämmelser i samt enuppräkning av ett antal olika författningar.Vid anställning skall den arbetsbaseradeförsäkringen gälla fr.o.m. avanställningstiden. Det innebär att för enarbetstagare gäller att om denne har en särskiltavtalad anställningsdag skall arbetet anses påbörjatnämnda dag och försäkringen börjar då att gälla. Förövriga, icke anställda, gäller att ett arbete skallha påbörjats för att försäkringen skall börja gälla.Försäkringen föreslås fortsätta att gälla tremånader (efterskyddstid) efter det att arbetet harupphört av annan anledning än ledighet för semester,ferier eller motsvarande uppehåll. Den skall dockupphöra tidigare om den enskilde till följd avarbete i annat land kommit att omfattas avförsäkring i detta land. Dock skall försäkringenfortsätta att gälla så länge den försäkrade uppbären arbetsbaserad förmån eller under tid när haneller hon enligt de grunder som regeringenfastställer genomgår utbildning eller står tillarbetsmarknadens förfogande. Vid förvärvsavbrott pågrund av graviditet, vård av barn ochtotalförsvarstjänstgöring skall försäkringenfortsätta att gälla som i dag.Försäkringen för pensionsförmåner ocharbetsskadeförmåner skall fortsätta att gälla i denmån ersättningsrätten kan härledas från ett tidigarearbete här i landet eller i vissa fall från sådanaersättningar som berörts ovan under avsnittetSpeciella försäkringssituationer.Särskilda villkor för den arbetsbaseradeförsäkringenEnligt regeringens förslag skall den som behöverarbetstillstånd eller uppehållstillstånd medmotsvarande verkan inte ha rätt till förmåner frånden arbetsbaserade försäkringen förrän sådanttillstånd meddelats. Ersättning skall därvid kunnabetalas från och med den dag då tillståndet börjaratt gälla men inte än tre månaderinnan tillståndet beviljades.Särskilda personkategorierPropositionenInledningI propositionen framhålls att socialförsäkringen liksom i dagbör ha en utsträckt giltighet vid utlandsvistelsebeträffande några särskilda persongrupper. Dettagäller bl.a. statsanställda som sänds ut förtjänstgöring utomlands. De omfattas normalt avsocialförsäkringen i den utsändande staten utanbegränsning av den generella ettårsregeln. En annangrupp utgörs av ambassadanställda m.fl. Dendiplomatiska kåren är normalt undantagen denmottagande statens lagstiftning och omfattas hellerinte av den statens system för social trygghet. lokalanställda gäller däremot det omvändaförhållandet. Ytterligare speciella persongrupper idetta sammanhang är utlandsstuderande ochbiståndsarbetare.Utlandsstuderande och statsanställda m.fl.I propositionen föreslås att socialförsäkringen ilikhet med vad som gäller skall vara utsträcktför utsända statsanställda och deras medföljandefamiljemedlemmar. Således föreslås att den som av ensvensk statlig arbetsgivare sänds till ett annatland för arbete för dennes räkning skall utan tidsbegränsning omfattas avsåväl den bosättningsbaserade som den arbetsbaseradeförsäkringen. En förutsättning för att den utsändeskall omfattas av den bosättningsbaseradeförsäkringen skall vara att denne vid något tidigaretillfälle har varit bosatt här i landet. Medföljandefamiljemedlemmar skall omfattas avden bosättningsbaserade försäkringen. Denomständigheten att medföljande familjemedlem underutsändningstiden anses bosatt i medför attvederbörande är försäkrad för inkomstgrundadålderspension såvitt gäller tillgodoräknande avpensionsrätt för barnår. För statligt utsända ochderas familjemedlemmar föreligger inga begränsningarvad gäller utbetalning av bosättningsbaseradeförmåner vid utlandsvistelsen under förutsättningatt de anses bosatta här i landet.Vad gäller den som av annan stat sänds till Sverigeför arbete här för arbetsgivarens räkning skall haneller hon inte omfattas av svensk socialförsäkring.Beträffande ambassadanställda föreslås att den somtjänstgör i vid en utländsk statsbeskickning eller karriärkonsulat i skallvid tillämpningen av bestämmelserna omsocialförsäkringen anses bosatt i , om det ärförenligt med konventionerna om diplomatiskarespektive konsulära förbindelser. Detta gäller ävenmedföljande familjemedlemmar. Vidare föreslås attett arbete vid en utländsk stats beskickning ellerkarriärkonsulat skall medföra att arbetstagarenomfattas av den arbetsbaserade försäkringen, omdetta är förenligt med nämnda konventioner. Den sommed tillämpning av det anförda skall vara försäkradenligt den arbetsbaserade försäkringen skall ocksåomfattas av arbetsskadeförsäkringen ochinkomstgrundad ål-derspension.Beträffande vissa utlandsstuderande föreslås att denbosättningsbaserade försäkringen skall ha vissutsträckt tillämpning. En i bosatt personsom lämnar landet för att studera utomlands skallenligt förslaget anses vara fortsatt bosatt här, ochdärmed omfattas av den bosättningsbaseradeförsäkringen, för vilken han eller hongenomgår studiestödsberättigad utbildning elleruppbär utbildningsbidrag för doktorander. Reglernaför studerande skall även gälla medföljandefamiljemedlemmar. Den som kommer till föratt studera skall inte omfattas av denbosättningsbaserade försäkringen utom i de fall haneller hon är berättigad till utbildningsbidrag fördoktorander.BiståndsarbetareFör biståndsarbetare som sänds ut av Sida ellerannan statlig arbetsgivare gäller samma regler somför andra statligt utsända som redogjorts för ovan.Med biståndsarbetare avses en svensk medborgare somav , ett svenskt trossamfund, ettorgan som är knutet till ett sådant samfund eller ensvensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet och sänds ut till annat land förarbete för arbetsgivarens räkning. Biståndsarbetarnaomfattas vid tjänstgöring utomlands av dens.k. ettårsregeln, om inte annat föreskrivs. Förbiståndsarbetare finns för närvarandesärbestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst(SGI), föräldrapenning, bosättningstid förfolkpension, garantipension och allmänt barnbidrag.Beträffande SGI gäller att den försäkrades SGI vidåterkomsten till skall fastställas tilllägst det belopp som gällde vid utresan (vilandeSGI). Detta gäller om utlandsvistelsen varat . Bestämmelsen gäller även biståndsarbetarensmedföljande make eller därmed likställd. Vidprövning av om en biståndsarbetare uppfyller vissavillkor för föräldrapenning bortses enligt 4 kap. 9§ AFL (den s.k. 180-dagarsregeln om inskrivning iförsäkringskassa närmast före den dag för vilkenföräldrapenning skall betalas ut) frånutlandsvistelse som varat högst . Vidberäkning av bosättningstid för rätt tillfolkpension tillgodoräknas enligt gällandebestämmelser den tid under vilken den enskilde varitutsänd för arbete för arbetsgivarens räkning, omutlandsvistelsen varat längst i följd.Beträffande försäkringstid för garantipension finnsen motsvarande bestämmelse. Enligt lagen om allmännabarnbidrag anses medföljande barn till den somtillhör ifrågavarande personkrets bosatt här ilandet, om utlandsvistelsen är avsedd att varalängst tre år.I propositionen anförs att de skäl som ligger bakomatt ge biståndsarbetare ett förstärktförsäkringsskydd fortfarande har bärkraft.Persongruppen bör också avgränsas på samma sätt somi dag och liksom bör medföljandefamiljemedlemmar ingå i personkretsen.Vad avser de bosättningsbaserade förmånernaföreslår regeringen att om en biståndsarbetare undertjänstgöring utomlands skall anses bosatt i han eller hon vara försäkrad för samtliga deförmåner som i socialförsäkringslagen anges sombosättningsbaserade. Vidare skall biståndsarbetarnavid tjänstgöring utomlands vara försäkrade i Sverigesåvitt avser den bosättningsbaserade försäkringen,om utlandsvistelsen kan antas vara längst . Enförutsättning för tillämpning av denna särskildabosättningsregel skall, liksom , vara att denenskilde är bosatt här före den aktuellautlandstjänstgöringen. Vilka förmånerna är framgårav den nya socialförsäkringslagens 3 kap. 1 och 2§§. De angivna begränsningarna gäller dock endastvid vistelse utanför EES. Vid vistelse i ett landinom EES gäller således i huvudsak samma regler somvid vistelse i , dvs. förordning 1408/71.Vad gäller de arbetsbaserade förmånerna uppgerregeringen i propositionen följande. Hittillsvarandeordning med s.k. överhoppningsbar tid vidbestämmande av SGI respektive prövning av vissavillkor för föräldrapenning över garantinivån skallenligt regeringen i princip behållas. Denöverhoppningsbara tiden skall förlängas till fem år.Beträffande föräldrapenning över garantinivån skallman vid prövning av om en biståndsarbetare uppfyllervillkoret om minst 240 dagars försäkring för ensjukpenning över garantinivån i följd före barnetsfödelse eller beräknad tidpunkt härför bortse fråntiden för utlandsvistelsen, om biståndsarbetarenunder anses bosatt här enligt denföreslagna bosättningsregeln. Däremot kan det enligtpropositionen inte komma i fråga attbiståndsarbetare hos enskilda organisationer ävenskall vara försäkrade för tilläggspension ochinkomstgrundad ålders-pension om tjänstgöringen kanantas komma att överstiga ett år.En sak är att vara försäkrad försocialförsäkringsförmåner och en annan sak är ivilken omfattning sådana förmåner skall betalas utvid utlandsvistelse. Enligt propositionen är det iförsta hand familjestödsförmåner som gruppenbiståndsarbetare bör kunna få uppbära underutlandsvistelsen. Detta skall gälla under helautlandsvistelsen om de under denna anses bosatta häri landet. Förmåner som kan utbetalas är såledesföräldrapenning på garantinivå, barnbidrag, förlängtbarnbidrag, bidrag vid adoption av utländskt barnoch underhållsstöd. I övrigt gäller den föreslagnahuvudregeln att förmåner får utges endast omvistelsen utomlands kan antas vara längst sexmånader.MotionerI motion 1998/99:Sf18 av tredje vice talman m.fl. (kd) begärs i yrkande 3 etttillkännagivande om att biståndsarbetare skallomfattas av den bosättningsbaserade försäkringenunder hela utlandsvistelsen utan tidsbegränsning.Motionärerna finner det anmärkningsvärt attregeringen i propositionen i så stor utsträckningvill tillämpa skilda regler för biståndsarbetare hosenskilda organisationer och statsanställdabiståndsarbetare. Enligt utredningen omsocialförsäkringens personkrets är en stor del av deenskilda organisationernas biståndsverksamhetfinansierad av staten genom bidrag från Sida, varfördet enligt motionärerna endast är fråga om tvåalternativa verksamhetsformer. Att behandla de tvåkategorierna olika är möjligen administrativtenklare men däremot inte rättvist.Majléne () begär i motion1998/99:Sf235 ett tillkännagivande om nödvändighetenav att se över den sociala tryggheten för svenskaforskare utomlands. Motionären framhåller att mångasvenska forskare uppbär statliga forskarstipendierför forskningsprogram utomlands. Vanligen stannar deborta , vilket skapar problem vad gällerde svenska försäkringssystemen. Enligt motionären ärdet viktigt att den sociala tryggheten under ochefter utlandsvistelsen förbättras för att intepraktiska problem skall förhindra enskilda forskaresdeltagande i olika internationellaforskningsprogram.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening utgör de enskildaorganisationernas biståndsarbete en viktig del avden svenska biståndspolitiken. Utskottet ser därförpositivt på att biståndsarbetarna nu kommer att fåett utökat skydd genom den föreslagna femårsregeln.Under denna tid kommer de således att varaförsäkrade för samtliga de bosättningsbaseradeförmåner som anges i den nya lagens 3 kap. 1-2 §§.Bland dessa kan nämnas tid för intjänande avgarantipension. Vad gäller de arbetsbaseradeförmånerna föreslås däremot inte några nyasärbestämmelser för biståndsarbetarna bortsett frånatt den överhoppningsbara tiden förlängs från tretill fem år.Utskottet har vid uppvaktning av Forum Syd, som ärett samverkansorgan inom det svenska biståndet med 126 medlemsorganisationer, fått veta att två årär en vanlig kontraktstid för en utsändbiståndsarbetare men också att det är oftaförekommande att denna förlängs i ett par omgångar.Enligt utskottets mening blir anknytningen tillSverige och svenska förhållanden svagare ju längreutlandsvistelsen varar. Vilket antal år som därvidkan utgöra den lämpligaste gränsdragningen kannaturligtvis diskuteras. Utskottet anser det dockrimligt att gränsen dras på sätt regeringenföreslår. Genom att tillämpa en fast tidsgräns vinnsden fördelen att det blir lättare för den enskildeatt på förhand bedöma om han eller hon kommer attvara försäkrad. En fast tidsgräns minskar ocksåbehovet av förhandsbesked. Utskottet tillstyrkerregeringens förslag om en femårsgräns samt avstyrkermotion 1998/99:Sf18 yrkande 3.Vad gäller den sociala tryggheten för svenskaforskare som arbetar utomlands är den av stor vikt.Denna trygghet måste dock, i de fall där dengenerella ettårsregeln inte är tillämpbar,tillgodoses på annat sätt än genom den svenskasocialförsäkringen.