bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Energipolitiken är inte ett självändamål utan en avgö-rande ochstrategisk faktor för möjligheter att skapa fler arbeten och ökadvälfärd, sägs det. En framtida avveckling av kärnkraften är ett stort hot motvälfärden, anför motionärerna. De konstaterar att en stängning av en reaktor iBarsebäck förutsätter bl.a. att hushållens elförbrukning kan minska genomövergång från eluppvärmning till annan uppvärmning. Trots skattefi-nansieradeinvesteringsbidrag på kommer kostnaderna dock att bli mycket stora för dehushåll som tvingas att byta värmesystem, sägs det. Svensk basindustri ärelintensiv och känslig för en energipolitik som höjer priserna, konstaterarmotionärerna. En förtida kärnkraftsavveckling riskerar därför att fåallvarliga regionala konsekvenser. För de mest utsatta länen kan hela bygdergå under om kärnkraftsavvecklingen leder till elpriser som gör att företagensinvesteringar flyttas utomlands. Regeringen driver en energi-politik somriskerar att åstadkomma "bengtsforseffekter" i stora delar av landet, hävdarmotionärerna. De anser att en stängning i , tillsam-mans medfrånvaron av besked om vad som sedan skall hända, skapar en beståendeosäkerhet om vilka de långsiktiga förutsättningarna är för att be-drivaindustriell verksamhet i , vilket kommer att medföra att ett stortantal arbetstillfällen bortfaller. Kärnkraftsavvecklingens miljöskadligakon-sekvenser inskränker sig inte till ökade utsläpp av koldioxid, sägermotionä-rerna vidare. Också utsläppen av försurande ämnen som svavel ochkväve-oxider kommer att öka. Lagen om kärnkraftens avveckling utsattes förhård kritik under riksdagsbehandlingen, bl.a. ifrågasattes lagens förenlighetmed grundlagens skydd för äganderätten, säger motionärerna. De anser attav-vecklingslagen är bristfällig också av det skälet att reaktorägarna saknartid för att vidta åtgärder i syfte att minimera skadan av en framtvingadstäng-ning. Lagen bör därför avvecklas, anför motionärerna.Kristdemokraterna anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med attförnybara energislag kan fasas in, sägs det i motion 1998/99:Fi15 (kd).Forskning och utveckling av alternativa energislag är således ett viktigtin-slag i energipolitiken, bl.a. för att undvika uppbyggnad avfossilgasanvänd-ning, anför motionärerna. De hänvisar till att detenergipolitiska programmet inte har visat sig vara framgångsrikt i varje del,utan att regeringen löpande har tvingats korrigera delprogram som inte visatsig ge förväntad effekt. Mot den angivna bakgrunden föreslås att ramarna förutgiftsområdet minskas med 200 miljoner under vart och ett av de kommande treåren, vilket innebär följande utgiftsramar : 996, 1 714 och1 529 miljoner kronor.Centerpartiet, Socialdemokraterna och slöt enöverenskommelse om framtida energiomställning till ett hållbart energisy-stem,konstateras det i motion 1998/99:Fi16 (c). Denna omställning till ett framtidahållbart energisystem är påbörjad. De omfördelningar som rege-ringen nuföreslår ligger inom ramen för överenskommelsen, sägs det i mo-tionen.Det är skandal att regeringen inte redovisar de ekonomiska konsekvenser-na avsin eventuella politik vad gäller avstängningen av kärnkraftverket iBarsebäck, sägs det i motion 1998/99:Fi17 (fp). Utan en forcerad avstäng-ningav detta kärnkraftverk skulle energiomställningsprogrammet kunna krympasväsentligt, anför motionärerna. De vill behålla satsningen på ökadkärnsäkerhet i öst. Följande utgiftsramar föreslås : 496, 1064 och , vilket innebär respektive 700, 850 och 700miljoner kronor mindre än regeringens förslag.Vissa kompletterande uppgifterI det energipolitiska betänkandet 1998/99:NU8 behandlades olikaenergipo-litiska frågor. När det gäller riktlinjerna för energipolitikenhänvisade nä-ringsutskottet till energipolitiska beslut (prop.1996/97:84, bet. 1996/97:NU12). I reservationer (m, fp; kd; mp) redovisadesrespektive parti-ers syn på frågan, bl.a. beträffande avvecklingen avkärnkraften. följde näringsutskottet.Frågan om effekterna av avvecklingen av behandlades särskilti betänkandet (s. 17-21). anförde att enligt detener-gipolitiska beslutet skall åtgärder vidtas för att under de närmaste årenkom-pensera bortfallet av el genom effektivare energianvändning, konverteringsamt hushållning med och tillförsel av el från andra energikällor.Näringsut-skottet erinrade om att innan en stängning av den andra reaktorn kangenom-föras skall ges möjlighet att pröva om förutsättningarna fören stängning av reaktorn är uppfyllda. Utskottet erinrade vidare om att i detenergipolitiska beslutet behandlades också energipolitikens inverkan påSveriges internationella åtaganden inom klimatpolitiken. Därvid ställde sigutskottet bakom regeringens bedömning att stängningen av den första reak-torni inte innebär någon avgörande förändring av möj-ligheteratt bidra till att uppnå sådana långsiktiga mål som kan komma att beslutasinom ramen för om klimatförändringar, den s.k.klimatkonventionen. I beslutet konstaterades också att avstängningen avreaktorer inte innebär någon förändring av den nationella strategin - uttaladi beslut (prop. 1992/93:179, bet. 1992/93:JoU19) - attutsläppen av koldioxid från fossila bränslen skall stabiliseras till 1990 årsnivå , för att därefter minska. En omställning av energisystemetinne-bär också en övergång från ett samhälle som är beroende av ändligaenergi-resurser till ett ekologiskt uthålligt samhälle, anförde utskottet. Ireservatio-ner (m, kd, fp; mp) redovisades respektive partiers syn på frågan.Riksdagen följde näringsutskottet.Näringsutskottets ställningstagandeInledningNäringsutskottet behandlar först frågan om konsekvenserna av avvecklingen avBarsebäcksverket och därefter ramarna för utgiftsområdet.Konsekvenser av avvecklingen av ser ingen anledning för att nu göra någon annanbedömning i frågan än vad som gjordes i det energipolitiskabetän-kandet 1998/99:NU8 och som redogjorts för. Med detta avstyrksmotio-nerna i de delar som här är aktuella.Ramar för utgiftsområde 21 EnergiFörslagen om ramar för utgiftsområde 21 är en del av den överenskommelse somingåtts mellan den socialdemokratiska regeringen, ochMiljöpartiet om den ekonomiska vårpropositionen. Förslagen för dettaut-giftsområde baserar sig på den överenskommelse som träffadesmellan Socialdemokraterna, . Med hänvis-ningtill det anförda tillstyrker näringsutskottet de i propositionen framlagdaförslagen till ramar för utgiftsområde 21. Samtliga här aktuella motioneravstyrks i berörda delar.Utgiftsområde 24 NäringslivPropositionenUtgiftsområdet omfattar näringspolitik, teknologisk infrastruktur,konkur-rensfrågor, teknisk forskning och utveckling, utrikeshandel, export-och investeringsfrämjande samt konsumentfrågor. uppgår anslagen påstatsbudgeten till totalt , varav ca 0,8 miljarder kronoranvisats till näringspolitik, till teknologiskinfrastruktur, bl.a. patentfrågor, teknisk provning och kontroll, 0,1miljarder kronor till konkurrensfrågor, till tekniskforskning och utveckling, till rymdverksamhet, 0,4miljarder kronor till utrikes-handel, exportfrämjande ochinvesteringsfrämjande samt 0,1 miljarder kro-nor till konsumentfrågor.Inom utgiftsområdet avsätts resurser för att säkerställa och utvecklatill-gången på teknik- och kunskapsöverföring från bl.a. högskolorna till småoch medelstora företag, sägs det i propositionen. Vidare skall det tidigareinrätta-de programmet för småföretagsutveckling (prop. 1995/96:222) fortsättagenom att skall överföras till år 2000.Regeringen avser att påbörja ett omfattande utrednings- och analysarbete somskall ligga till grund för utformningen av statliga åtgärder för att främjanyföretagande och företagsutveckling, bl.a. vad gäller samordning ochef-fektivitet i det statliga stödet till riskkapitalförsörjning. I dettasammanhang kommer möjligheterna att ställa krav på miljöcertifiering vidföretagsstöd och olika former av regionala stöd att prövas. Regeringen kommerockså att undersöka hur småföretagens möjlighet att hävda sin rätt kan stärkasgenom ett införande av en patentintrångsförsäkring. Arbetet med att undanröjahin-der för konkurrens i gränsområdet mellan offentlig och privat verksamhetskall intensifieras. Den kooperativa företagsformen kommer särskilt attupp-märksammas, sägs det. Ytterligare beräknas årligenunder perioden 2000-2002.I oktober 1996 tillkallades Småföretagsdelegationen för att identifierapro-blem och föreslå åtgärder för att undanröja hinder för företagsetableringoch tillväxt i småföretag. En arbetsgrupp har tillsatts inom Regeringskanslietmed uppgift att bereda delegationens förslag, och gruppen har nyligenredovisat sitt arbete. Sammantaget har regeringen enligt arbetsgruppensbedömning fattat beslut eller tagit avgörande initiativ som berör cirka entredjedel av Småföretagsdelegationens förslag, sägs det i propositionen. Fleraav de övri-ga förslagen anses i stor utsträckning täckas in av befintligatjänster och åtgärder.Regeringen fattade ett antal beslut som syftar till attun-derlätta för små företag och till att förbättra myndigheternas service,sägs det vidare i propositionen. Bland annat introducerades ett system föreffektivare konsekvensanalyser av reglers effekter på små företags villkor.Vidare fatta-des beslut om förenkling av företagens uppgiftslämnande tillmyndigheter, bättre service och information från myndigheter, kortarehandläggningstider, förstärkt rådgivning till invandrare som vill startaföretag och klarare spel-regler mellan kommuner, landsting och småföretag. Enföretagarpanel, Ny-byggarna, har inrättats med uppgift att vara rådgivare åtregeringen.Riksdagen har tidigare fattat beslut om att ge regeringen iuppdrag att lämna en årlig redogörelse till omregelförenklings-arbetet (bet. 1998/99:NU6). Regeringen avser att lämna enförsta redovisning i budgetpropositionen för . Då skall ett mål förregelförenklingsarbe-tet formuleras och en avstämning motSmåföretagsdelegationens samtliga förslag göras. Regeringen ämnar vidareåterkomma med förslag som ger ökad konkurrens och stärker konsumentensställning.Regeringen anser att det är viktigt att en ekonomisk tillväxt kan förenas meden god miljö, sägs det vidare i propositionen. Tillväxtpotentialen som kanfinnas i omställningen till hållbar utveckling skall också tas till vara.Miljöteknikdelegationen skall tilldelas för attfortsätta sitt arbete. Regeringen har också avsatt medel för exportfrämjandeinsatser för miljöexport, en satsning som kommer att fortsätta.Ramen för utgiftsområdet beräknas till 3 011, 2 945 och . I bilaga redovisas en sammanställning av rege-ringens ochoppositionspartiernas förslag till utgiftsramar.MotionernaRegeringens bristande förståelse för näringslivets villkor har resulterat idålig tillväxt, arbetslöshet, företagsflykt, kompetensflykt och minskatnyföreta-gande, anförs det i motion 1998/99:Fi14 (m). behöver ett braklimat för företag och anställda, som gör landet attraktivt för företag ochinveste-ringar, säger motionärerna. De anser att avregleringsarbetet måsteprioriteras och att Småföretagsdelegationens förslag bör genomföras.Konkurrensforsk-ningen bör tillföras ytterligare medel, liksom den tekniskaforskningen. Det sistnämnda området har regeringen i stället utsatt fördrastiska minskningar, säger motionärerna. Följande ramar föreslås förutgiftsområdet : 2 915, 2 749 och ,vilket innebär respekti-ve 96, 196 och mindre änregeringens förslag.Tillväxt, företagande och nya jobb motverkas inte bara av skatter, utan ocksåav dåliga villkor i övrigt för företagande, säger motionärerna. Hit hör såvälkrångel som orimliga konkurrensvillkor, inte minst gentemot verksam-heter sombedrivs av kommunerna. Det senare problemet kan lösas genom skärpningar avkommunallagen (1991:900) i syfte att begränsa kommunernas möjlighet attbedriva öppen eller förtäckt näringsverksamhet, anser motionä-rerna. De menaratt möjligheter att ingripa med stöd av konkurrenslagen(1993:20) också måste förbättras. Vidare måste det bli betydligt enklare bådeatt starta och att driva företag i , anför motio-närerna. harför närvarande totalt ca 10 000 lagar, förordningar och myndighetsregler,varav hälften gäller företagandet, och "regelinflationen" uppgår till fyraprocent , sägs det. Det är mot den här bakgrunden som Moderatasamlingspartiet förordar införande av en s.k. solnedgångsparagraf. Den innebäratt gamla regler som inte tillämpas skall utmönstras med auto-matik efter visstid, förslagsvis . Under innevarande mandatperiod bör också alla reglersom berör företagare granskas i syfte att förenkla och mins-ka regelmassan,föreslås det. Trots att det har gått sedanSmåföre-tagsdelegationen presenterade sitt första delbetänkande med förslagtill 26 konkreta förenklingsåtgärder har nästan ingenting gjorts frånregeringens sida, hävdar motionärerna. Moderata samlingspartiet är berett attomgående fatta beslut om genomförande av den helt övervägande delen av de 71för-slagen i Småföretagsdelegationens slutbetänkande, säger motionärerna. Devill att alla förslag från regeringen som påverkar företagens villkor skallföregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger utföreskrifter måste omfattas av ett sådant krav på konsekvensanalyser. Detmåste vidare bli lättare att inregistrera nya företag, och uppgiftslämningentill olika myndigheter måste skäras ned, anför motionärerna.Inriktningen av näringspolitik vilar på kunskapen om attarbete och välfärd åt alla bara kan uppnås genom att individer, familjer ochföretag tillsammans tillåts att utvecklas och växa med trygga och stabilaregler, anförs det i motion 1998/99:Fi15 (kd). Det sammantagnanäringskli-matet skapas genom skattepolitiken, energipolitiken,arbetsmarknadspoliti-ken och näringspolitiken, tillsammans med denövergripande ekonomiska politiken, och måste inriktas på att identifiera ochundanröja existerande hinder för startande och utvecklande av företag, sägermotionärerna. De erinrar om att den av regeringen tillsattaSmåföretagsdelegationen har pre-senterat 71 förslag för att förbättraförutsättningarna för företagsamheten. Dessa förslag har emellertid blivitliggande på . Få förslag har förverkligats,och regeringen skjuter återigen upp pre-sentationen av konkreta förslag tillnästa budgetproposition, säger motionä-rerna. De anser att de hinder somkvarstår för företagarna är bl.a. den stela arbetsrättslagstiftningen, detkrångel som omgärdar företagandet, dubbelbe-skattningen av riskkapital,brister i utbildningssystemet och skattereglerna för den privatatjänstesektorn. Beträffande regeringens förslag om insatser i Östersjöregionenanser motionärerna att utökade företagsstöd bör avvisas av . Deförespråkar generella åtgärder för att förbättra företagsklimatet i landet istället för riktade stödåtgärder till vissa företag och till vissa regio-ner.Ramen för utgiftsområdet kan minskas med , 292miljoner kronor och , sägs det i motionen,vilket innebär följande utgiftsramar : 2 819, 2 653 och 2631 miljoner kronor.Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsnäring tvingas arbeta med betyd-ligthögre kostnader i form av skatter och avgifter än vad som är fallet förmotsvarande näringar i konkurrentländerna, anförs det i motion 1998/99:Fi16(c). Inom utgiftsområde 24 anser att per årunder bör avsättas för en satsning på forskning och utveckling inomlivsmedelssektorn i enlighet med förslag i betänkandet En livsmedelsstrategiför (SOU 1997:167). bör vidare anslåstill ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling. Medlen bör tillförasutgiftsområdet genom ett nytt anslag för jordbruks- och livsmedels-näringenskonkurrenskraft. saknar också förslag från regering-en somstärker konkurrenskraften i svensk trädgårdsnäring. Vid en utfråg-ning sommiljö- och jordbruksutskottet haft med jordbruksminister att regeringen avsåg att fatta beslut om inrättande av kollektivafonder för utvecklingsinsatser, finansierade av näringen, säger motionärerna.Något sådant beslut har dock ännu inte fattats. välkomnar detinitiativ på området som tagit. I den månkollektiva fonder, finansierade av näringen, inte visar sig vara en framkomligväg, bör regeringen senast i budgetpropositionen för återkomma medförslag till ett stödprogram för strukturomvandling av växthusodlingen samtföreslå medel att användas för att stärka trädgårds-branschens långsiktigautveckling, anför motionärerna. Följande utgiftsramar föreslås för åren2000-2002: 3 103, 3 035 och , vilket innebär respektive92, 90 och mer än regeringens förslag.I motion 1998/99:Fi17 (fp) föreslås vissa ytterligare satsningar påkonkur-renspolitiken. Medel från utgiftsområde 24 föreslås också användas försats-ning på kärnsäkerhet i öst. Följande utgiftsramar föreslås för åren2000-2002: 2 832, 2 766 och , vilket innebär 179 miljonerkronor mindre respektive år än regeringens förslag.Det behövs åtgärder mot offentlig konkurrens med privat näringsverksam-het,anförs det i motion 1998/99:Fi27 (fp, m, kd, c). Det har blivit alltvanli-gare att offentliga och privata aktörer konkurrerar på samma marknader,säger motionärerna och understryker att det är viktigt att all konkurrens skerpå lika villkor. De offentliga aktörerna har dock konkurrensfördelar framförde privata, främst tillgången till skattemedel, vilket snedvriderkonkurrensen, anser motionärerna. De hänvisar till att problemen medsnedvriden konkur-rens har blivit väl belagda , t.ex. avKonkurrensverket, Små-företagsdelegationen och Underprissättningsutredningen.Inga effektiva lag-stiftningsåtgärder anses dock ha kommit till stånd.Motionärerna föreslår att följande förändringar i kommunallagen skallgenomföras: området för offentlig näringsverksamhet bör förtydligas och snävasin, offentliga aktörer bör redovisa aktuell verksamhet avskild från annanverksamhet, priser bör baseras på en kostnadskalkyl, möjligheter att överklagabeslut bör förenklas och effektiva sanktionsmöjligheter bör införas.Vissa kompletterande uppgifterI det näringspolitiska betänkandet 1998/99:NU6 behandlades olikanärings-politiska frågor. redovisade sin syn pånäringspolitikens inriktning, och i reservationer (m, kd, fp; c) redovisadesrespektive partiers syn på frågan. följde utskottet.Frågan om regelförenkling, som berörs i några av de här aktuella motio-nerna,behandlades särskilt av näringsutskottet i det nyssnämnda betänkandet (s.23-35), mot bakgrund av ett stort antal motioner. beslöt, på förslagav näringsutskottet, om ett uttalande till regeringen om att det behövsytterligare åtgärder för att intensifiera det arbete som regeringen bedriverpå området. För att kontinuerligt följa utvecklingen i fråga omregelförenklingar bör regeringen lämna en årlig redogörelse till omregelförenklings-arbetet, varvid en första sådan redovisning bör göras ibudgetpropositionen för , sades det. Därvid bör ett mål förregelförenklingsarbetet formu-leras och en avstämning motSmåföretagsdelegationens samtliga förslag göras. framhöllvidare vikten av att den befintliga regelmas-san - och inte bara nya regler -uppmärksammas, så att onödiga regler kan slopas och förenklingar ochanpassningar göras i de regler som bedöms som nödvändiga. I en reservation(m, kd, c, fp) föreslogs ett riksdagsuttalande med krav på ett flertalomedelbara åtgärder på regelförenklingsområdet. I den föreliggandepropositionen aviserar regeringen, som nämnts, att den skall återkomma med denav begärda redovisningen under hösten 1999.I näringsutskottets avlämnade konkurrenspolitiska betänkande,1998/99:NU11, behandlades bl.a. frågan om konkurrens mellan privat ochoffentlig sektor, som berörs i vissa av de här aktuella motionerna.Näringsut-skottet redovisade de åtgärder som regeringen vidtagit på områdetoch anför-de att regeringens arbete styrs av en vilja att uppnå ochupprätthålla konkur-rensneutralitet mellan offentlig och privat verksamhet. reservation (m, kd, c, fp) efterlystes kraftfulla åtgärder från regeringenssida för att driva på avregleringsarbetet i syfte att skapa utrymme förprivata initiativ i kommuner och landsting. följde näringsutskottet.Näringsutskottets ställningstagandeInledningNäringsutskottet har i betänkande 1998/99:NU6 redovisat sin syn påhur näringspolitiken bör inriktas och utformas. I reservationer (m, kd, fp; c)presenterades respektive partiers uppfattning om hur näringspolitken börutformas. går här inte vidare in på denna fråga utan hänvisartill detta betänkande. Utskottet behandlar i det följande först frågan omkon-kurrens mellan offentlig och privat sektor och därefter ramarna förutgifts-området.Konkurrens mellan offentlig och privat sektorFrågan om konkurrens mellan offentlig och privat sektor, som berörs imo-tionerna 1998/99:Fi14 (m) och 1998/99:Fi27 (fp, m, kd, c), har nyligenbe-handlats av näringsutskottet i betänkande 1998/99:NU11. Utskottet hänvisartill den omfattande redovisning som där lämnas av de åtgärder som regering-envidtagit på området. anser att regeringens arbete styrs av envilja att uppnå och upprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentlig ochprivat verksamhet. Med detta avstyrker näringsutskottet de båda nämndamotionerna i berörda delar.Ramar för utgiftsområde 24 NäringslivDen ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och , vilka stårbakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftsta-ken, tilläggsbudgeten för och de nu föreslagnaskatteförändringarna för . Förslagen om ramar för utgiftsområde 24 ären del av denna överenskommelse och tillstyrks av näringsutskottet. Samtligamotioner som förordar andra ramar avstyrks av utskottet.När det gäller frågan om åtgärder på regelförenklingsområdet, som tas upp inågra motioner, vill näringsutskottet erinra om att , på utskottetsförslag, beslutat att regeringen skall lämna en årlig redogörelse förregering-ens arbete på detta område. En första sådan redovisning skall lämnasi bud-getpropositionen för , varvid ett mål för regelförenklingsarbetetskall formuleras och en avstämning mot Småföretagsdelegationens samtligaför-slag göras.På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), (), GöranHägglund (kd), (), (), (), (), (), (), IngegerdSaarinen (mp), (), (), (),(), (), () ochLennart ().Avvikande meningar1. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingPer , , och (alla m) anseratt näringsutskottets ställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse:Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligtnäringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi14 (m), minskas med för , med 500 miljoner kronorför och med för . Grunden förregionalpolitiken måste vara att skapa förutsättningar för att de aktuellaregionerna skall kunna växa av egen kraft. För att åstadkomma detta krävs enpolitik som främjar företagens utveckling, varvid goda möjligheter tillut-bildning är en viktig del. Regionernas utveckling bör stimuleras genomom-fattande investeringar i informationsteknisk infrastruktur, medanföretagsstöd och liknande bör trappas ner, anser näringsutskottet.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del,medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i mot-svarandedelar. När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16(c) om en plan för omlokalisering av statlig verksamhet vill näringsutskottethänvisa till vad som anfördes i en reservation (m, kd, c, fp) till detregionalpolitiska betänkandet 1998/99:NU7 och som redogjorts för.2. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingGöran och (båda kd) anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om utgiftsområde 19 Regional utjämning ochutveckling bort ha följande lydelse:Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligtnäringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi15 (kd), ökas med . Trots en nyflyttvåg från landsbygden har regeringen varit passiv på det regionalpolitiskaområdet.