bet · GM01UU12 · 1999-05-04 00:00:00 — För en väl fungerande frihandelär det vidare angeläget att miljökostnaderinternaliseras i prissättningen.På jordbruksområdet är en liberaliseradvärldsmarknad önskvärd också av miljöskäl. Enavreglering måste slå vakt om ett ekologiskthållbart jordbruk och livsmedelssäkerhet. Det måstesamtidigt vara intressen som sätts iförgrunden och inte svenska eller europeiskaproducenters.Utskottet konstaterar att jordbruket i EU ävenefter införandet av Agenda 2000 kommer att åtnjutabetydande subventioner och tullskydd. Vid denkommande WTO-rundan måste dock EU ställa in sig påatt i högre grad än tidigare tillmötesgå u-ländernaskrav på ökat marknadstillträde. Hänsyn bör då tastill jordbrukets multifunktionella roll. Resultatetav de kommande förhandlingarna måste vidare främjalivsmedelssäkerhet, särskilt i u-länd-erna.Med vad ovan anförts anses motion MJ224 (kd) yrkande26 vara besvarad.Utskottet vill härvidlag understryka att intepåverkar nationers möjligheter att ställa miljökravförutsatt att de grundas på vetenskapliga belägg ochinte syftar till att diskriminera. De utslag somWTO:s paneler gör tenderar dock att bli omstridda.Sambandet mellan handel och miljö är enkontroversiell fråga i WTO. har motsattsig att regler på miljöområdet införs i det globalaregelverket med motiveringen att dylika lätt kanmissbrukas i protektionistiska syften. Även om farhågor kan vara motiverade instämmerutskottet i regeringens slutsats att miljö- ochhandelspolitik måste vara ömsesidigt förstärkande.Allmänt sett skapar ytterligare liberaliseringar påhandelsområdet förutsättningar för en effektivareresursanvändning. är det väsentligt attmiljöfrågornas betydelse tydligt markeras i WTO. Deåtaganden som världens länder har gjort påmiljöområdet, bl.a. , får inte undergrävasav ett . I den s.k. Århusdeklarationen slogFN:s ekonomiska kommission för (ECE) fast attWTO-regler helt och fullt måste ta hänsyn tillbehovet av en hög nivå på skyddet av miljön. Sverigeoch EU intar positionen att en ny WTO-runda skallomfattas också av kopplingen mellan handel ochmiljö. Det är viktigt att regler påområdet tar hänsyn till oro för doldprotektionism.På förslag av EG ordnade WTO ett särskilthögnivåmöte om handel och miljö . Syftetvar att öka förståelsen mellan i- och samtge enskilda och intresseorganisationer möjlighet attdelta i debatten. Mötet kan ses som ett steg påvägen mot en öppnare dialog både mellan i- och och mellan regeringar och det civilasamhället i handelsfrågor.U-ländernas farhågor för att miljön - och ävenfrågan om arbetsförhållanden - skall missbrukas avprotektionistiska i-länder är förståeliga. Samtidigtkan ökad internationell handel som inte åtföljs aven ansvarsfull miljöpolitik ha negativa konsekvenserför miljön. Den största delen av den återståendebiologiska mångfalden finns - än så länge - i . Att jordens miljö är en gemensamangelägenhet har bekräftats bl.a. av FN:s konferensi . Resultaten av en ny WTO-rundafår inte stå i strid med vad världens länder åtagitsig i andra sammanhang. bör driva på för attlyfta fram miljöfrågorna i internationellasammanhang. Miljöfrågan bör därför ges en skarpareprofil i WTO.5 Internationella kapitalflödenSammanfattning av motionernaMotionärerna bakom U205 (m) yrkande 3 (delvis)framhåller att direktinvesteringar i ökatsnabbt och är viktigare för änbiståndet. Direktinvesteringar är privatainvesteringar som görs efter noggrannariskbedömningar, och de söker sig främst till med god utveckling. I de fattigaste är kapitalmarknaderna ofta föga utvecklade,vilket försvårar portföljinvesteringar. I dessaländer är det viktigt att utveckla marknadsekonominsinstitutioner.I motion U211 (v) yrkande 3 framförs att nyaförhandlingar om ett multilateraltinvesteringsskyddsavtal i första hand bör bedrivasinom FN:s ram, snarare än i WTO. Ett internationelltavtal om investeringar måste stadfästa bådeskyldigheter och rättigheter för såväl företag ochstater som för medborgare och arbetstagare. Detmåste stå helt klart att mänskliga rättigheter gårföre företagens rättigheter. Om nya förhandlingarändå skulle äga rum i WTO, menar motionärerna iyrkande 4 att ett avtal bör förses med engeneralklausul som stadgar att samtliga - nu gällande eller framtida - skallvara överordnade det internationellainvesteringsavtalet. Vidare bör åtskillnad görasmellan investeringar i rika respektive fattigaländer. Inget avtal får påtvingas tredje världen(yrkande 5). anför också i yrkande 6att det är viktigt att ge möjligheter till ett ökatfolkligt deltagande i framtagandet av ettinternationellt investeringsavtal och att regeringenbedriver förhandlingsarbetet på ett öppet sätt.Förhandlingarna i omgärdades av ett stort måttav hemlighetsmakeri. I yrkande 7 framförs slutligenatt vad som ovan sagts om ett internationelltinvesteringsavtal också bör gälla de förhandlingarsom förs mellan och om en ny transatlantiskmarknad (NTM - New Transatlantic Marketplace).I motion U704 (v), som ägnas åt det nordiskasamarbetet, menar att de nordiskaländerna bör verka för att det införs system sombegränsar kortsiktiga spekulationsvinster påkapitalöverföringar mellan länder. Vidare anförs attMAI-förhandlingarna inte bedrevs på ett öppet sätt.I yrkande 8 framförs krav på att resterandeförhandlingar rörande ett skall ske underfullt demokratisk kontroll och att opartiskautredningar skall genomföras om ett avtalskonsekvenser för kultur, miljö, välfärd och fackligarättigheter i de nordiska länderna.Utskottets övervägandenUnder har internationellainvesteringar vuxit betydligt snabbare än handeln.Utländska direktinvesteringar uppgick till 350miljarder dollar 1996, och internationellaportföljinvesteringar omfattade långt större belopp.Denna form av globalisering har möjliggjorts av nyteknik samt genom att de flesta länder sänkt tullar,underlättat för utländska investerare, avskaffatvalutaregleringar och liberaliserat regler förkapitalrörelser.Det är viktigt att skilja mellan utländskadirektinvesteringar och portföljinvesteringar. Deförra innebär en etablering eller köp av verksamheti ett annat land och åtminstone delaktighet iverksamhetens skötsel. Portföljinvesteringar ärförvärv (och passivt ägande) av olika former avvärdepapper - aktier samt stats- ochföretagsobligationer. Sådana investeringar sker viavärldens kapitalmarknader, vilka i takt medavregleringar och införandet av ny teknik vuxitexplosionsartat i betydelse . beräknas världens kapitalmarknaderomsätta per dag (att jämföra medvärldens samlande årliga produktion som uppgår tillca ).I de tidigare importsubstitutionsländerna var endasättet att komma runt de höga tullmurarna att byggafabriker i landet. Utländska direktinvesteringargjordes då i stället för handel. Med dagensgenerellt friare handel är detta sällan skäl fördirektinvesteringar i ett annat land. Handel ochutländska direktinvesteringar har i stället blivitkomplementära.En stor del av de internationelladirektinvesteringarna sker inom storatransnationella företag. Genom låga tullar och alltbilligare transporter kan dessa företag dra nytta avolika länders komparativa fördelar för tillverkningav olika produkter. I många fall tillverkas ocksåolika komponenter till en produkt i flera olikaländer. Direktinvesteringar i servicenäringen harockså ökat. I servicenäringen är i många falldirektinvesteringar enda sättet att etablera sig påen utländsk marknad.Utländska direktinvesteringar spelar en allt störreroll för den svenska ekonomin. Investeringarna går ibåda riktningar - svenska företag investerade för170 miljarder kronor i utlandet ,som utländska investerare satsade 150miljarder i investeringar i . Företagsförvärvutgör en stor del av dessa tal. harsvenska företag förvärvat 750 utländska företagmedan 500 svenska företag övergått i utländsk ägo.På liknande sätt som internationell handel bidrarinvesteringar över nationsgränserna till etteffektivare globalt resursutnyttjande och ekonomisktillväxt. Direktinvesteringar bidrar tillkunskapsöverföring. För många - i synnerhetländer i - samt för länder i Central- ochÖsteuropa har utländska direktinvesteringar varit avstor betydelse för utveckling och ekonomisktillväxt. På liknande sätt drog nytta avutländska investerare vid den förstaindustrialiseringen under den andra . Särskilt brittiskt kapital möjliggjorde densnabba expansionen av skogs- och gruvindustriernasamt byggandet av de första svenska järnvägarna.I motion U205 (m) yrkande 3 (delvis) framhållsdirektinvesteringarnas betydelse för u-länderna.Den största andelen av utländskadirektinvesteringar sker inom (ca 225miljarder dollar 1997). Direktinvesteringar i har dock ökat snabbt ochuppgick till ca . För mångau-länder har den ökade strömmen avdirektinvesteringar bidragit till en snabbareekonomisk utveckling.Samtidigt är de utländska direktinvesteringarnakoncentrerade till ett antal snabbt växandeekonomier. De minst utvecklade ländernas andel avvärldens direktinvesteringar var enligt 0,4 %.Låg utbildningsnivå och svaga inhemska institutionerutgör utvecklingshinder för de flesta av de minstutvecklade länderna. För dessa länder spelarbiståndet fortfarande en avgörande roll. Målet förbiståndet måste vara att genom bl.a.institutionsstöd och riktade utbildningsinsatserskapa förutsättningar för ett ökat deltagande i denalltmer globaliserade världsekonomin.Med vad ovan anförts anser utskottet motion U205 (m) yrkande 3(i berörd del) besvarad.Motion U211 (v) yrkandena 3-7 tar sin utgångspunkt ide avbrutna MAI-förhandlingarna. Motionärerna menaratt nya förhandlingar i första hand bör ske inom FNoch att ett avtal bör stadfästa skyldigheter ochrättigheter för såväl företag och stater sommedborgare och arbetstagare. En generalklausul omatt samtliga skall vara överställdadet internationella avtalet bör i alla händelserföras in. Inga avtal får påtvingas den tredjevärlden. Det är vidare viktigt att möjligheter gesför ett ökat folkligt deltagande i samband medframtida förhandlingar. Vad som ovan sagts beröräven de förhandlingar som förs mellan och omen ny transatlantisk marknad (NTM), ansermotionärerna.I takt med att utländska direktinvesteringar ökathar länder börjat sluta avtal för att skyddainvesterare i andra länder. finns ca 1 600sådana bilaterala investeringsskyddsavtal. Inför detallt tydligare behovet av ett övergripandeinternationellt avtal gjordes försök att introducerafrågan under Uruguayrundan. motsatte sigdock bestämt förhandlingar om skydd förgränsöverskridande investeringar i . I ställetinleddes förhandlingar om ett s.k. MultilateralAgreement on Investment () i . Deförhandlingarna utsattes emellertid för kritik frånbl.a. och har upphört. Inom WTOstuderar en arbetsgrupp sambandet mellan handel ochinvesteringar. verkar för att investeringarskall ingå som en del i nästa WTO-runda. Där skulleen bred länderkrets delta, i vilken utgörmajoriteten. Ett avtal om investeringsskydd skullebli en viktig del i en ny förhandlingsrunda, somäven skulle kunna innehålla liberaliseringar på deför så viktiga jordbruks- ochtekoområdena. Det har tidigare visat sig att detendast är genom att ta upp olika områden i en ochsamma förhandlingsomgång som man har kunnat nåframsteg på områden där motsättningar finns.Att framtida förhandlingar skall drivas i FN:s regioch inte WTO:s ter sig dock varken realistiskt ellerönskvärt. Syftena med inrättandet av WTO var bl.a.att stärka det internationella regelsystemet och attskapa ett permanent forum för handelsförhandlingar.Det är därför naturligt att förhandlingar om ettinternationellt avtal om investeringar också ägerrum i WTO. WTO:s medlemskrets är till stor deldensamma som FN:s. Eftersom utgörmajoriteten i WTO finns det goda möjligheter attderas intressen skall kunna tillgodoses i högre gradän i OECD-förhandlingarna.Med vad ovan anförts avstyrks motion U211 (v)yrkande 3.U-länderna utgör en heterogen grupp när det gällerett internationellt investeringsskyddsavtal. En alltstörre andel av gränsöverskridandedirektinvesteringar görs nu i och även mellan . Att ingått sammanlagt 200bilaterala investeringsskyddsavtal bör vara etttecken på att även dessa länder kan dra fördel avett övergripande avtal.Kritikerna mot ett avtal menar attgränsöverskridande investeringar bl.a. riskerar attundergräva nationers suveränitet, orsaka ökadmiljöförstöring och utnyttja arbetstagare i ländermed svag arbetslagstiftning. Ett internationelltinvesteringsskyddsavtal bör behandla dessakontroversiella frågor. Ett kan inte sesisolerat från andra politikområden, utan det måstevara förenligt med bl.a. en hållbar utveckling ochgrundläggande mänskliga rättigheter. FN:skonventioner är åtaganden som världens länderfrivilligt ingått och spelar en fundamental roll pådessa områden.Under MAI-debatten riktades kritik mot att avtaletskulle inkräkta på de avtalsslutande staternassuveränitet. Detta problem är dock inte unikt förfrågan om ett multilateralt investeringsavtal - detligger i alla internationella avtals natur att de inågon mån begränsar den nationella suveräniteten.När världens ekonomi globaliseras är det nödvändigtatt upprätta strukturer för internationelltsamarbete som reglerar gränsöverskridande ekonomiskverksamhet. Detta är bara möjligt genom samarbetemellan stater. En angelägen och framåtblickandefrågeställning rör därför vilka mål och instrumentsom skall ingå i ett internationelltinvesteringsavtal. Vidare är det värt att framhållaatt ett internationellt investeringsskyddsavtalsyftar till att motverka diskriminering av utländskainvesterare. Stater behåller sin rätt att lagstiftaom nationella normer på t.ex. miljöområdet.Det har också framförts farhågor för att vissaländer medvetet skulle sänka sina miljökrav för attlocka till sig utländska investerare. Erfarenhetenger dock vid handen att detta endast förekommerundantagsvis. Vidare hänger problemet inte sammanmed ett internationellt avtal om investeringsskydd -länder kan skapa sådana skadligaincitament. Tvärtom är det en fördel om frågan tasupp i de förestående förhandlingarna. I den s.k.Århusdeklarationen har ochNordamerikas regeringar slagit fast att ett avtal påinvesteringssidan effektivt skall integreramiljöhänsyn så att en hållbar utveckling stöds ochså att internationell och nationell politik påmiljöområdet inte begränsas.Frågeställningen om internationella investeringaroch arbetsvillkor liknar diskussionen om frihandelnspåverkan på arbetsvillkor i fattigare länder. Detbör även här framföras att undermåliga arbetsvillkorfrämst är ett fattigdomsrelaterat problem. Utländskainvesteringar bidrar därför generellt sett till attförbättra situationen i tredje världen. Vidareverkar på området, och dess konventioner harratificerats av ett stort antal länder. Liksom närdet gäller miljöfrågor vore det också av värde attföra in regler som begränsar möjligheterna tillotillbörliga incitament såsom "social dumpning" iinvesteringssammanhang.Utskottet välkomnar engagemang från folkrörelseroch enskilda organisationer i frågorna ominternationell handel och ett eventuelltinvesteringsavtal. Internationella enskildaorganisationer gör numera sina röster hörda vidGATT- och WTO-förhandlingarna. Utskottet serpositivt på att t.ex. gettfolkrörelser och enskilda organisationer möjligheteratt yttra sig i frågan om framtida WTO-förhandlingarom investeringar.Om initiativet New Transatlantic Marketplace blirverklighet kommer världens största frihandelsområdemed EU, och att skapas.Liberaliseringarna skulle fungera som en betydandeekonomisk stimulans för ekonomierna på bägge sidornaAtlanten. Initiativet berör bl.a. avskaffande avicke-tariffära handelshinder samt liberaliseringarvad gäller tjänstehandel och investeringar. Ettavtal, som bör bygga på WTO:s principer, skullekunna bli ett exempel på att olika handelsblock kannärma sig varandra och bilda gemensamma marknader.Det skulle förhoppningsvis också bidra till att EUoch i högre grad än tidigare kan undvika tvisterpå handelsområdet.Med vad ovan anförts anses motion U211 (v) yrkandena4-7 besvarad.I motion U704 (v) yrkande 8, som ägnas åt detnordiska samarbetet, menar att denordiska länderna bör verka för att det införssystem som begränsar kortsiktiga spekulationsvinsterpå kapitalöverföringar mellan länder. Motionärernamenar vidare att MAI-förhandlingarna inte bedrevs påett öppet sätt. Resterande förhandlingar rörande ettMAI-avtal bör ske under fullt demokratisk kontrolloch opartiska utredningar om ett avtals konsekvenserför kultur, miljö, välfärd och fackliga rättigheteri de nordiska länderna.Internationella portföljinvesteringar har växtlavinartat i volym under det senaste decenniet.Orsakerna är den allmänna liberaliseringen avkapitalrörelser och marknader som skett i de flestaländer i världen. Ett ökat privat sparande, främst ipensionsfonder, har bidragit till attkapitalförvaltare hanterar allt större resurser. Nyteknik har också gett minskadetransaktionskostnader.För många länder utgör utländskaportföljinvesteringar en viktig injektion av kapitaloch utländsk valuta. Inte minst har detta gällt deu-länder som kommit att kallas "emerging markets".Samtidigt kan länder som , ochIndonesien vittna om att en alltför stor exponeringför kortsiktigt kapital medför stora risker. "Tequilakrisen" i och krisen i Östasienunder och 1998 hade viktiga inhemska orsaker,bl.a. institutionella svagheter och felaktigekonomisk politik. Dessa kriser har snarastunderstrukit behovet av solida, transparentaoffentliga och privata institutioner samt enansvarsfull långsiktig ekonomisk politik. Denekonomiska utvecklingen hade i dessa länder gåttsnabbare än den institutionella.Det lättflyktiga internationella kapitalet slår medstor snabbhet och kraft. Inte heller betydligtstarkare i-länder, såsom t.ex. ochSverige, har besparats från framgångsrika attackermot fasta växelkurser.Samtliga världens länder har blivit mer beroende avoch sårbara för det internationella kortsiktigainvesteringskapitalet. I ett övergripande perspektivbidrar de fria kapitalrörelserna till en effektivareglobal resursanvändning. ställer den högrekrav än tidigare på såväl fungerande institutioneroch bankväsende som makroekonomisk balans. Det börframhållas att det finns länder - t.ex. - somframgångsrikt infört begränsningar av inflöde avkortsiktigt internationellt kapital.Frågan om att införa internationella regleringar avportföljinvesteringar har aktualiserats när kriserhar uppstått. Den internationella valutafonden (IMF)spelar härvidlag en viktig roll, både för attförebygga kriser och för att agera när dessainträffar. IMF:s roll i dessa sammanhang är föremålför diskussion.Det har också framförts förslag, bl.a. FN:sCommission for Global Governance 1995 (den s.k.Carlsson-Ramphal-kommissionen), om regleringar av deinternationella kapitalmarknaderna. Ett av förslagenvar att införa en internationell skatt påkapitalrörelser över nationsgränserna. Syftet medförslaget var delvis att ge FN större och tryggareinkomster, men också att motverka alltför snabbainternationella kapitalrörelser. Utskottet har ibetänkande 1995/96:UU1 uttryckt uppfattningen attförslag om kompletterande finansieringskällor förFN, däribland internationell transaktionsskatt ochskatt på internationellt flyg, är väl värda attstudera.Det är emellertid inte säkert att enomsättningsskatt på kapitaltransaktioner skulleresultera i stabilare marknader. Vidare har ettflertal länder - däribland - aviserat att dekraftfullt skulle motsätta sig ett förslag ominternationell kapitalbeskattning, varför detförefaller osannolikt att det kan bli verklighet.Finansutskottet (bet. 1997/98:FiU1) har vid fleratillfällen konstaterat att svårigheterna med att nåeffektiva internationella överenskommelser gör atttransaktionsskatter inte verkar vara en framkomligväg.I takt med globaliseringen av världsekonomin och att alltbredare multinationella avtal sluts påhandelsområden berörs fler och fler av samhälletssektorer av dessa frågor. ambition är attarbetet i WTO skall bedrivas med en ökad öppenhetgentemot det civila samhället. Framsteg har ocksågjorts, bl.a. i och med det hållna högnivåmötetom handel och miljö. Även i den svenskaberedningsprocessen har regeringen försökt att ökadet folkliga deltagandet. Inför möjligheten av nyaWTO-förhandlingar har det bildats en särskildberedningsgrupp inom meddeltagande från samtliga delar av det svenska civilasamhället.Med vad ovan anförts anses motion U704 (v) yrkande 8besvarad.6 En ny WTO-rundaAv allt att döma kommer en ny, omfattandeförhandlingsrunda att inledas vid WTO:s ministermötei , , . Ytterligareavreglering av världshandeln är önskvärd av de skälsom ovan anförts. Att ett övergripande avtal förinternationella investeringar också behövsillustreras av att det finns ca 1 600bilaterala avtal på området.Vidare är en av det globala handelssystemetsviktigaste funktioner att det fungerar som enförsäkring mot nationella protektionistiskatendenser. WTO utgör, bl.a. tack vare sintvistlösningsmekanism, en stabilare grund att stå påän . Protektionistiska röster finns i de flestaländer och växer sig emellanåt starka - inte minst iekonomiska kristider. fanns ingetglobalt handelssystem, utan protektionistiskaåtgärder kunde genomföras utan sanktion, varviddrabbade länder snart retalierade. Under början av1990-talet genomlevde stora delar av världen enekonomisk recession, och protektionistiska rösterhördes. och den pågående Uruguayrundangav dock endast litet utrymme för ensidigprotektionism.En ny WTO-runda kommer att skapa förväntningar omytterligare liberaliserad världshandel. Detgemensamma regelverket kommer att förstärkas ochutsträckas till nya områden. På detta vis kommer enny runda också att utgöra ett förstärkt skydd motprotektionistiska strömningar.Utskottet vill slutligen, med anledning avregeringens skrivelse 1998/99:59 Öppen handel -rättvisa spelregler, citera ur utskottets yttrande1998/99:UU2y till näringsutskottet.Internationell handel och investeringar tillhör deviktigaste faktorerna bakom ekonomisk tillväxt.Sverige är en liten, öppen ekonomi som är starktberoende av omvärlden. Utrikeshandeln är en livsnervi hela den svenska ekonomin. Internationell handeloch investeringar spelar likaså en nyckelroll förutvecklingen i hela vår omvärld.Att den internationella handeln har ökat starktunder efterkrigstiden har bidragit till den snabbaökning av välståndet som stora delar av världenåtnjutit. Världshandelns tillväxt är till stor delett resultat av att tullar och andra handelshindersuccessivt har avvecklats, i första hand genom GATToch WTO. Den senaste förhandlingsomgången i ,Uruguayrundan, var den mest omfattande. Endast ettfåtal deltog i de första GATT-rundorna, menalltfler har efter hand anslutit sig tillde gemensamma regelverken. utgör enmajoritet av WTO:s medlemmar.Tillvaratagandet av intressen är ettviktigt inslag i utrikespolitik. Ianslutning till en ny WTO-runda vore det värdefulltatt utvärdera vad anslutning tillvärldshandelssystemet och särskilt Uruguayrundansresultat har betytt för den ekonomiska och socialautvecklingen i den tredje världen. Enmultisektoriell utvärdering av Uruguayrundan med defattiga ländernas intressen i fokus skulle ocksåbidra till att öka förtroende för WTO.Utskottet noterar att regeringen fäster en ökadvikt vid öppenhet i de allt bredare internationellahandelspolitiska förhandlingarna. För att handelssy-stemet skall uppfattas som legitimt måste detåtnjuta allmänhetens förtroende och varademokratiskt förankrat. Det är värdefullt attfrivilligorganisationer och folkrörelser i ökadutsträckning deltar i processen, både i ochi WTO. Det är likaså viktigt att ges insyni och bereds tillfälle att delta i utformandet avden svenska utrikeshandelspolitiken.Parlamentarikernas deltagande i en ny WTO-runda ärett led i en folklig förankring av WTO-arbetet.I takt med den ökade globaliseringen avvärldsekonomin har den handelspolitiska dagordningenbreddats. Internationell handel och investeringarspelar en viktig roll för bl.a. utvecklingen iden tredje världen, främjande av gemensam säkerhetsamt miljön.