bet · GN01SkU5 · 1999-11-16 00:00:00 — Utskottet tillstyrker regeringens förslag om slopadestoppregler för fåmansägda företag och föreslår enföljdändring i underprislagen. Motionerna avstyrks.Vid betänkandet fogas sex reservationer (m, v, kd,c, fp). Regeringen () föreslår iproposition 1999/2000:15 att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,3. lag om ändring i lagen (1951:763) om statliginkomstskatt på ackumulerad inkomst,4. lag om ändring i lagen (1998:1601) om uppskovmed beskattningen vid andelsbyten,5. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:000).I propositionen föreslås att de allra flesta av desärskilda regler som tar sikte på transaktionermellan fåmansägda företag och deras ägare (de s.k.stoppreglerna) skall upphävas. Vidare föreslåsändringar och förtydliganden av de definitioner avfåmansföretag, fåmansägda handelsbolag,företagsledare och ägare som finns i punkt 14 avanvisningarna till 32 § kommunalskattelagen(1928:370), KL. Dessutom föreslås en kompletterandebestämmelse om att förbjudna lån skall tas upp somintäkt av näringsverksamhet hos juridiska personer.Definitionen av fåmansföretag och fåmansägdahandelsbolag ändras så att det av lagtexten framgårhur många delägare/personer som konstituerar ettsådant företag/handelsbolag samt att en person ochhans närstående anses utgöra en person vidbedömningen av antalet ägare. Vidare föreslås attutländska juridiska personer som är jämförliga medsvenska aktiebolag och ekonomiska föreningarrespektive handelsbolag skall kunna utgöra fåmans-företag respektive fåmansägda handelsbolag, omövriga förutsättningar för detta är uppfyllda.Definitionen av företagsledare ändras så att det avlagtexten framgår att det väsentliga inflytandet iföretaget eller handelsbolaget inte enbart kanutövas genom aktie- och andelsinnehav utan ävenmåste utövas genom ställningen i företaget.Definitionen av ägare ändras till att avse delägareoch justeras så att inskränkningen av den till attavse vissa särskilt angivna stycken i punkt 14 avanvisningarna till 32 § KL tas bort. Definitionenskall i stället gälla generellt.Stoppregeln avseende anskaffning av egendom förföretagsledarens eller dennes närstående privatabruk i punkt 14 första stycket av anvisningarna till32 § KL upphävs liksom avdragsförbudet i 2 § 13 mom.lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL.Beskattning skall ske enligt de allmänna reglerna omförmånsbeskattning.Stoppreglerna avseende försäljning av egendom tillöverpris till ett fåmansföretag respektive utköptill underpris från ett fåmansföretag (de s.k.felprisreglerna) i punkt 14 andra respektive fjärdestyckena av anvisningarna till 32 § KL avskaffas.Det innebär att avdragsförbudet respektive uttagsbe-skattningen i 2 § 13 mom. SIL, upphävs. Beskattningskall ske enligt de allmänna reglerna. Förmånen avöverpriset beskattas som inkomst av tjänst ellerinkomst av kapital. Förvärv till underpris beskattassom inkomst av tjänst eller utdelning.Även stoppregeln avseende handelsbolagsdelägaresutköp av fastigheter i punkt 14 fjärde stycket avanvisningarna till 32 § KL upphävs liksom av-dragsförbudet i 2 § 13 mom. Om handelsbolagöverlåter privatbostad till underpris till endelägare skall beskattning ske som om överlåtelsenskett till marknadsvärde. Förslaget tas in som ettnytt 10 a mom. i 25 § SIL (privatbostadsfastighet)respektive ett nytt 9 a mom. i 26 § SIL(bostadsrätt).Stoppregeln avseende införsäljning av onyttigegendom till ett fåmansföretag i punkt 14 tredjestycket av anvisningarna till 32 § KL upphävs liksomavdragsförbudet i 2 § 13 mom. En sådaninförsäljning kommer att behandlas enligt deallmänna bestämmelserna om reavinstberäkning. Omöverlåtelsen skett till överpris utlöses löne- ellerutdelningsbeskattning. Om den onyttiga egendomenfortfarande nyttjas privat av säljaren gäller deallmänna reglerna om förmånsbeskattning.Stoppregeln avseende företagsledares uthyrning avprivatbostad till företaget i punkt 14 femte stycketav anvisningarna till 32 § KL avskaffas. Detkorresponderande avdragsförbudet i 2 § 13 mom. SILslopas också. Beskattning skall ske enligt deallmänna reglerna om upplåtelse av privatbostad i 3§ 3 mom. tredje och fjärde styckena SIL.Avdragsbegränsningen i fjärde stycket som gäller vidupplåtelse till den skattskyldiges eller honom när-stående arbetsgivare (skäligt avdrag) utvidgas tillatt gälla vid upplåtelse till ett företag som ingåri samma intressegemenskap som sådan arbetsgivare.Detsamma skall gälla vid upplåtelse tillhandelsbolag av delägare i bolaget. Vid uthyrningtill överpris utgör skillnaden mellan erlagt beloppoch marknadsmässig ersättning lön ellerkontantuttag.En ny bestämmelse om att lån som lämnats i stridmed 12 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) eller11 § lagen (1967:531) om tryggande av pen-sionsutfästelse m.m. till en annan juridisk personän dödsbo skall tas upp som intäkt avnäringsverksamhet förs in som ett nytt moment i 2 §SIL. Beträffande lån som lämnats till handelsbolagtar delägare som är juridisk person upp lånet somintäkt av näringsverksamhet och delägare som ärfysisk person som intäkt av tjänst.Den särskilda regeln i punkt 14 sjätte stycket avanvisningarna till 32 § KL om beskattning avräntefria eller ränteförmånliga lån som lämnats tillföretagsledare eller företagsledare närståendeperson avskaffas liksom den korresponderandeuttagsbeskattningsregeln i 2 § 13 mom. Förekom-mande ränteförmåner beskattas enligt de allmännareglerna i punkt 10 av anvisningarna till 32 § KL.Den särskilda regeln i punkt 14 sjunde stycket avanvisningarna till 32 § KL om beskattning avnedskrivning av lån som lämnats till företagsledareeller företagsledare närstående person avskaffasliksom avdragsförbudet i 2 § 13 mom. Liksomhittills föranleder nedskrivning av ett lån, somdelägaren beskattats för vid lånets beviljande, intenågon ytterligare beskattning. Nedskrivning av ettsådant lån från ett fåmansföretag till en delägaresom inte föranlett beskattning skall behandlasenligt allmänna regler.Den särskilda regeln i 2 § 13 mom. tredje stycketSIL om tidpunkten för fåmansföretags avdrag förtantiem avskaffas. Allmänna regler skall gälla,vilket innebär att avdrag medges det år då utgiftenenligt god redovisningssed tas upp i räkenskaperna.Den särskilda regeln i punkt 2 av anvisningarnatill 21 § KL om beskattning i inkomstslagetnäringsverksamhet när en delägare i ettfåmansföretag avyttrar hyresrätt, patenträtt ellerliknande rättighet avskaffas. De allmänna reglernaskall tillämpas. I de fall då avyttringen inteenligt de allmänna reglerna skall beskattas iinkomstslaget näringsverksamhet innebär det atteventuell vinst beskattas som inkomst av tjänst(hobbyverksamhet) eller inkomst av kapital(reavinst).Den särskilda begränsningen för fåmansföretagsrespektive fåmansägt handelsbolags rätt till avdragför medel som avsatts till personalstiftelse i punkt20 a andra stycket av anvisningarna till 23 § KLslopas. Det kommer således inte längre att krävasatt sådana företag sysselsätter minst 30 års-arbetskrafter för att rätt till avdrag skallföreligga.Lagförslagen finns i bilaga till betänkandet.Motioner väckta med anledning avpropositionen1999/2000:Sk12 av Per m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beredskap attåterinföra stoppregler för att förhindrasammanblandning av privatekonomi ochnäringsverksamhet.1999/2000:Sk13 av m.fl. (m) variyrkas1. att beslutar att de särskilda reglernai punkt 13 av anvisningarna till 32 § KL om lön tillmake och barn i fåmansföretag och fåmansägthandelsbolag slopas i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att de särskilda reglernai punkt 15 av anvisningarna till 32 § KL omförbjudna lån i fåmansföretag slopas i enlighet medvad som anförts i motionen,3. att begär att regeringen återkommermed förslag om ändrade regler i SIL 12 och 12 a-e §i enlighet med vad som anförts i motionen,4. att beslutar att undantaget avseendefåmansföretagare och dennes närstående i 32 § 3 hmom. första stycket KL slopas i enlighet med vad somanförts i motionen,5. att beslutar att ikraftträdandet avförändringarna i lagstiftningen rörandestoppreglerna skall vara ienlighet med vad som anförts i motionen.1999/2000:Sk14 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffande avstoppreglerna vad gäller inkomstfördelning mellanmakar i fåmansbolag,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskildskattebehandling av förbjudna lån enligtaktiebolagslagen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffande avsärbehandlingen av dem som är verksamma ifåmansbolag såvitt avser skattefrihet för utbildningm.m. vid personalavveckling.1999/2000:Sk15 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att beslutar avskaffa stoppregelngällande inkomstfördelning inom familjen i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att beslutar avskaffa stoppregelngällande förbjudna lån i enlighet med vad somanförts i motionen,3. att beslutar avskaffa stoppregelngällande beskattning av förmåner i samband medpersonalavveckling i enlighet med vad som anförts imotionen,4. att hos regeringen begär förslag tilllagändringar av fåmansbolagens skattesituation ienlighet med vad som anförts i motionen,5. att hos regeringen begär förslag tillförenklingar av fåmansbolagsreglerna i enlighet medvad som anförts i motionen.1999/2000:Sk16 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar att slopa den särskildaregeln om lön till make i fåmansföretag,2. att beslutar slopa de särskildareglerna om lön till barn i fåmansföretag,3. att beslutar om bättre skattevillkorför fåmansbolag i enlighet med vad som anförts imotionen.Motioner väckta 19991999/2000:Sk326 av m.fl. (m) variyrkas12. att hos regeringen begär förslag tillregler för beskattning av utdelning ochrealisationsvinst i fåmansbolag i enlighet med vadsom anförts i motionen,13. att beslutar avskaffasärbestämmelserna för fåmansbolag avseendefamiljemedlemmars inkomster i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:N384 av m.fl. (kd) vari yrkas18. att hos regeringen begär förslag omändringar i reglerna för fåmansföretag.1999/2000:N386 av och () vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utdelningfrån företag bör beskattas som inkomst av kapital. Slopade stoppreglerBakgrundÅr infördes s.k. stoppregler som skullemotverka att ägaren till ett fåmansägt företagutnyttjade företaget för att mildra sin egen ellernärståendes beskattning på ett sätt som inte varförenligt med principerna i skattesystemet (prop.1975/76:79, SkU 1975/76:28). En utredning hadekonstaterat ett utbrett missbruk av skattereglerna isamband med olika typer av transaktioner mellanfåmansföretag och deras ägare.När de hårdare stoppreglerna tillämpas leder detill att fåmansföretagen och deras ägare får högreskatt än med vanliga skatteregler. En vanlig effektav stoppreglerna är att delägaren beskattas förinkomst av tjänst för en transaktion somföretaget vägras avdrag för kostnaden. Socialaavgifter tas dock inte ut på de belopp som beskattassom tjänsteinkomster med stöd av stoppreglerna.Våren 1997 uppdrog regeringen åt en utredare att seöver stoppreglerna. fann attde motiv som fanns för att införa stoppreglerna baravar delvis giltiga än . I betänkandetStoppreglerna (SOU 1998:116) föreslog utredningenatt de flesta stoppreglerna borde slopas och attdefinitionerna av fåmansföretag, fåmansägthandelsbolag och företagsledare borde förtydligas.PropositionenI propositionen föreslås att stoppreglerna slopas sålångt som detta är möjligt för både fåmansägdaaktiebolag (fåmansföretag) och fåmansägda handels-bolag. Det är stoppreglerna om anskaffning avegendom för företagsledarens privata bruk,överprisförsäljningar till företaget, införsäljningtill företaget av lös egendom som är onyttig förföretaget, utköp till underpris från företaget,uthyrning av lokal i privatbostad till företaget,räntefria och räntebilliga lån, nedskrivning av lån,avdrag för tantiem, avyttring av immateriellarättigheter och avdrag vid avsättning tillpersonalstiftelse. Allmänna regler skall i ställettillämpas på transaktionerna, dvs. vanligen att denförmån som transaktionen innebär för företagarenleder till löne- eller utdelningsbeskattning. Desärskilda avdragsbegränsningar och regler omuttagsbeskattning som gäller för sådanatransaktioner tas bort. Detta innebär också attsocialavgifter kommer att tas ut i många fall därdetta inte varit möjligt med gällande regler.Ett viktigt motiv för förslaget om slopadestoppregler är att åtgärderna förväntas förbättraföretagsklimatet och tillväxten i små och medelstoraföretag. Ett annat skäl är att skattesystemet skallvara neutralt och skattereglerna enkla och så långtsom möjligt generella.I propositionen föreslås vidare några justeringar ibegrepp som gett upphov till tillämpningsproblem.Det gäller främst hur många personer som krävs innankaraktären av fåmansföretag upphör, hur utländskabolag skall behandlas och vad som avgör om endelägare är företagsledare eller ej. Enligtförslaget föreligger fåmansföretag om fyra ellerfärre fysiska personer har av rösterna(bestämmande inflytande i handelsbolag). En när-ståendekrets av fysiska personer räknas i dettasammanhang som en fysisk person.Slopandet av stoppregeln vid uthyrning av lokal iprivatbostad föranleder en uttrycklig bestämmelse omatt fåmansföretagare skall beskattas på samma sättsom löntagare som hyr ut till sin arbetsgivare. Denallmänna regeln kompletteras också så att den inteskall kunna kringgås genom att upplåtelseavtaletformellt sett ingås mellan t.ex. den skattskyldigeoch ett dotterbolag till dennes arbetsgivare.För att motverka skattefördelar med att låta etthandelsbolag äga privatbostaden föreslås en regel omatt handelsbolagets överlåtelse av privatbostad tillunderpris till en delägare skall beskattas som omöverlåtelsen skett till marknadsvärde.Uppgiftsskyldigheten för företagen och delägarnaändras inte.MotionenI motion Sk12 av Per m.fl. (v) yrkas attriksdagen i ett tillkännagivande till regeringenskall uttala att det är viktigt att det finns enberedskap att återinföra stoppregler om det skullebehövas för att förhindra sammanblandning avprivatekonomi och näringsverksamhet.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning attstoppreglerna så långt möjligt nu bör slopas och attde allmänna reglerna skall tillämpas i stället.Utskottet tillstyrker följaktligen de förslag somhar lagts fram i propositionen i denna del. Utöverde kompletterande regler som regeringen föreslåraktualiserar slopandet av stoppreglerna en ändring ilagen (1998:1600) om beskattningen vid överlåtelsertill underpris. Utskottet återkommer till dennafråga nedan under rubriken frågor.Enligt propositionen förutsätter slopandet avstoppreglerna bl.a. att en korrekt beskattning kanske inom det vanliga systemets ram. Det framgår avpropositionen att regeringen kommer att följarättsutvecklingen noga och återkomma om de allmännareglerna inte är tillräckliga för att motverkamissbruk. Utskottet utgår ifrån att uppföljningenskall leda till att uppkommande problem snabbt kanåtgärdas. Mot denna bakgrund anser utskottet att detinte behövs något tillkännagivande till regeringen ifrågan. Utskottet avstyrker motion Sk12, men anseratt motionärernas syfte får anses vara tillgodosettgenom den uppföljning som skall ske.Inkomstfördelning i familjenBakgrundEnligt gällande rätt beskattas lön frånfåmansföretag till företagsledarens make och barnsom fyllt hos maken resp. barnet om lönen ärmarknadsmässig för arbetsinsatsen. Är lönen högrebeskattas överskjutande del hos företagsledaren. Löntill barn beskattas enligt huvudregelnhos den av makarna som har den högsta inkomsten frånföretaget. Liknande regler finns för fåmansägthandelsbolag.Stoppregelutredningen ville slopa reglerna om löntill make men behålla reglerna om lön till barnoförändrade. Regeringen har inte lagt fram någotförslag om ändring i reglerna i detta sammanhang.MotionernaI motionerna Sk13 yrkande 1 och Sk326 yrkande 13 avCarl m.fl. (m), Sk15 yrkande 1 av MatsOdell m.fl. (kd) och Sk16 yrkandena 1 och 2 av RolfKenneryd m.fl. (c) yrkas att särreglerna förfåmansföretagen om lön till make och barn skallslopas. I motion Sk14 yrkande 1 av ochKarin () yrkas att Stoppregelutredningensförslag genomförs, dvs. att särreglerna om lön tillmake slopas.I motionerna anförs bl.a. att nuvarande reglerdiskriminerar fåmansföretagen och att barn ochungdomar i företagarfamiljer kan få en negativ synpå som företagarland.Utskottets ställningstagandeAv propositionen framgår att beredning pågår av ettförslag från där motsvaranderegler för enskild näringsverksamhet tagits upp, ochatt reglerna om inkomstfördelning i fåmansföretagoch fåmansägda handelsbolag lämpligen kan ses över isamband med reglerna för enskilda näringsidkare.Utskottet anser att resultatet av det arbete sompågår bör avvaktas. Utskottet avstyrker motionernaSk13 yrkande 1, Sk14 yrkande 1, Sk15 yrkande 1, Sk16yrkandena 1 och 2 och Sk326 yrkande 13.Förbjudna lånBakgrundLån som tagits i strid mot låneförbudet iaktiebolagslagen skall beskattas som inkomst avtjänst hos mottagaren. Detta gäller alla aktiebolagoch inte bara fåmansbolag. Den särskildaskatteregeln har sitt huvudsakliga tillämpnings-område inom fåmansföretagssfären.Gällande rätt är inte helt klar när det gäller hurlån till juridiska personer skall behandlas vidbeskattningen.PropositionenDen särskilda skatteregeln om förbjudna lån börenligt propositionen behållas. I propositionenföreslås en ny kompletterande bestämmelse somklarlägger att förbjudna lån skall tas upp somintäkt av näringsverksamhet hos juridiska personer.För delägare i handelsbolag som är fysiska personeroch dödsbon tas handelsbolagets penninglån upp somintäkt av tjänst och för övriga delägare som intäktav näringsverksamhet. Vidare föreslås att ettförbjudet lån som ett aktiebolag lämnar till etthandelsbolag skall beskattas hos delägare ihandelsbolaget, som intäkt av näringsverksamhet omdelägaren är juridisk person och som intäkt avtjänst om delägaren är en fysisk person. Detta föratt skattereglerna om lån från fåmansföretag inteskall kunna kringgås av den som äger såväl ettfåmansföretag som ett handelsbolag.MotionernaI motionerna Sk13 yrkande 2 av . (m), Sk14 yrkande 2 av och () och Sk15yrkande 2 av m.fl. (kd) yrkas att desärskilda skattereglerna om förbjudna lån skallslopas. Motionärerna anser att det civilrättsligalåneförbudet är tillräckligt.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att ett motiv förinförandet av det aktiebolagsrättsliga låneförbudetvar att motverka skatteflykt. Enligt förarbetenayttrade sig denna form av skatteflykt främst i attaktieägare eller personer i ledande ställning i ettbolag tog lån från detta för privat konsumtion.Låneförbudet kompletterades därför med bestämmelserom hur förbjudna lån skall beskattas.Låneförbudet infördes för omkring sedan.Under dessa år har gjorts förändringar iskattesystemet som medför att betydelsen av deskatteregler som kompletterar låneförbudet sannolikthar minskat. Regeringens bedömning är likväl attläget inte förändrats i så hög grad att låneförbudeti fortsättningen kan upprätthållas enbart medanlitande av aktiebolagslagens sanktionssystem.Utskottet delar denna bedömning och tillstyrkerregeringens förslag om att komplettera den nuvaranderegeln. Följaktligen avstyrker utskottet motionernaSk13 yrkande 2, Sk14 yrkande 2 och Sk15 yrkande 2.PersonalavvecklingBakgrundFr.o.m. taxering är viss utbildning m.m.för den som är eller riskerar att bli arbetslös pågrund av omstrukturering, personalavveckling ellerliknande i arbetsgivarens verksamhet befriad frånförmånsbeskattning (prop. 1995/96:152, bet.1995/96:SkU25). Skattefriheten gäller inte förförmån från fåmansföretag eller fåmansägthandelsbolag om den anställde är företagsledareeller delägare i företaget eller närstående tillsådan person. Motsvarande begränsningar gäller förenskild näringsverksamhet.MotionernaI motionerna Sk13 yrkande 4 av . (m), Sk14 yrkande 3 av och () och Sk15yrkande 3 av m.fl. (kd) yrkas att sammaregel om personalavveckling skall gälla för få-mansföretagen som för andra företag.Utskottets ställningstagandeSom skäl för att inte utvidga skattelättnaden isamband med personalavveckling till nyapersonalkategorier har regeringen anfört bl.a. attskattelättnaden är ett avsteg från skattereformensprinciper om likformig och neutral beskattning.Vidare kan lagstiftningen medföratillämpningsproblem och - oavsett företagets storlek- obehöriga skatteförmåner. Enligt regeringensbedömning bör en ändring i systemet gå imotsatt riktning.Utskottet anser att de skäl som regeringen haranfört starkt talar emot en utvidgning av detifrågavarande regelsystemet. Utskottet avstyrkermotionsyrkandena.Ikraftträdandet av slopade stoppreglerPropositionenSlopandet av flertalet stoppregler för fåmansägdaföretag och deras ägarkrets innebär att såväl demateriella som de formella skattereglerna blirenklare att förstå och tillämpa. Det kommer även iviss mån att innebära en minskad skattebelastningför små och medelstora företag. Avsikten är att detnya regelsystemet skall träda i kraft så snart sommöjligt. Slopandet av stoppreglerna föreslås därförträda i kraft och tillämpasförsta gången vid taxeringen år 2001.Propositionen kan i vissa begränsade hänseendeninnebära skärpningar i skattereglerna. Även dessaregler skall enligt förslaget börja tillämpasfr.o.m. Företag med bruteträkenskapsår som börjar skall enligtförslaget tillämpa de nya reglerna på förhållandensom hänför sig till tiden fr.o.m. den 1 januari2000. En tidigare tillämpning skulle enligtpropositionen - åtminstone teoretiskt - kunna kommai konflikt med förbudet i 2 kap. 10 §regeringsformen mot retroaktiv lagstiftning.MotionenEnligt motion Sk13 yrkande 5 av . (m) bör stoppreglerna slopas med retroaktivverkan fr.o.m. 1 januari 1999.Utskottets ställningstagandeEtt ändrat ikraftträdande med verkan bakåt i tidenskulle - med hänsyn till att de nya reglernaundantagsvis kan leda till högre beskattning -innebära att alla taxeringar av fåmansföretag ochderas ägare skulle få prövas enligt två regelsystemför att det lindrigaste beskattningsresultatet medsäkerhet skulle uppnås. Med hänsyn till detmerarbete som detta medför för skattemyndigheternaoch då endast återstår innan arbetet meddeklarationerna för börjar anser utskottetatt en sådan utvidgning av lagstiftningen inte ärförsvarbar. Utskottet tillstyrker propositionen idenna del och avstyrker motionsyrkandet.Fördelning av inkomst mellan tjänst ochkapital i fåmansföretagBakgrundGenom lagstiftning (prop.1996/97:45, bet. 1996/97:SkU13), som har kompletterats (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20), harriksdagen genomfört omfattande lättnader i beskatt-ningen av utdelning och reavinst på aktier ionoterade företag års taxering.Lagstiftningen skall främja investeringar i små ochmedelstora företag och skapa nya arbetstillfällen idessa företag. Vid införandet av dessalättnadsregler beslutades även en utökning av detkapitalinkomstbeskattade utrymmet enligt desärskilda regler (3:12-reglerna) som tillämpas vidfördelning av fåmansföretagarens inkomst mellantjänst och kapital.De nämnda reglerna innebär bl.a. att både vidberäkning av det skattefria utrymmet enligtlättnadsreglerna och vid beräkning av storleken pådet kapitalinkomstbeskattade utrymmet enligt 3:12-reglerna får ett löneunderlag tas med.Löneunderlaget avser löner till anställda och fårbeaktas endast till den del det överstiger tiobasbelopp.I den förevarande propositionen har inte lagts framnågot förslag i fråga om 3:12-reglerna. Det framgåremellertid av finansplanen i budgetpropositionen(prop.