bet · GM01UU3 · 1999-02-11 00:00:00 — Motionärerna begär i yrkande 1 attregeringen i och i andra forumaktivt verkar för att skall vararepresenterat i de pågående trepartssamtalen omÖsttimor.José , utrikesminister i exil,har lagt fram en detaljerad fredsplan som på siktskall leda till fria politiska val och enfolkomröstning i om självständighet.Motionärerna anför i yrkande 2 att aktivtbör stödja fredsplan. I yrkande 3 krävsvidare att stödjer rätt tillsjälvbestämmande genom en folkomröstning, och iyrkande 5 begärs att agerar för att dettimorianska folkets säkerhet garanteras genom enpermanent närvaro av FN. I yrkande 6 anförs attSverige bör verka för att det etableras eninternationell civil närvaro i samt för attinternationella enskilda organisationer ges fritttillträde till Östtimor.Utskottets övervägandenUtskottet har under en lång rad av år behandlat denbristande respekten för de mänskliga rättigheterna iIndonesien, särskilt vad gäller situationen iÖsttimor.Sverige har - liksom övriga EU-stater - aldrigaccepterat införlivande med ochhar alltid betonat att befolkningen själv bör fåavgöra sin framtid. Enligt samstämmiga rapporterfrån och ärsituationen beträffande respekten för de mänskligarättigheterna i fortsatt djuptotillfredsställande. har, liksom övriga EU-länder, sedan konfliktens början 1975 hävdatösttimorianernas rätt att själva bestämma över sinframtid. Detta kom senast till uttryck vid EU:stoppmöte i , där EU:sstats- och regeringschefer framhöll att EU anser atten slutlig lösning av konflikten i inte ärmöjlig utan att det östtimorianska folket gesmöjlighet att fritt ge uttryck för sin egen vilja.Läget i präglas av det senaste halvåretsändrade förutsättningar för en lösning av den tvådecennier långa konflikten. Vid de FN-leddaautonomiförhandlingarna har parterna varit tillsynes låsta i sina respektive grundläggandehållningar till konfliktens slutliga lösning.Portugal har eftersträvat rätt till självbestämmandeför östtimoreserna medan Indonesiensförhandlingsposition har varit en fortsattintegration av i . Denindonesiska regeringen har emellertid godtagittanken på en vittgående autonomi för Östtimor.Indonesien har undertecknat ochäven träffat en överenskommelse med FN:s MR-kommissarie om möjligheter för FN att övervaka MR-läget i . och haråterupptagit de diplomatiska förbindelserna genomupprättandet av intressekontor i respektivehuvudstäder. En rad politiska fångar har frisläppts.Samtidigt har läget i området förblivit spänt, ochutbrott av våld och motvåld har med jämna mellanrumrapporterats från Östtimor.Utskottet konstaterar att , tillsammans medövriga EU-länder, stödjer de ansträngningar som görsav FN:s generalsekreterare att nå en lösning påkonflikten. Detta sker genom de s.k.trepartssamtalen mellan och Portugalunder FN:s överinseende. har under sina år isäkerhetsrådet givit stöd till den väg mot enlösning av konflikten som förordas av FN:sgeneralsekreterare. Utskottet utgår från attregeringen även fortsättningsvis följer situationenpå och utvecklingen av konflikten.Som ett led i förhandlingsarbetet har FN:sgeneralsekreterare påtagit sig att ha nära kontaktmed företrädare för östtimoreserna, vilka därigenomlöpande informeras om förhandlingarna och indirektfår möjlighet att göra sina röster hörda. I dettasyfte har FN:s generalsekreterares särskilderepresentant, , med jämna mellanrumbesökt . Senast skedde detta i december1998. De FN-ledda förhandlingarna är inteokontroversiella i . Det går en skiljelinjemellan dem som är beredda att godta det självstyreför som de nuvarande förhandlingarnagäller, och den av allt att döma större andel avbefolkningen som förespråkar rätten till fullsjälvständighet.Vid i framhölls också enpermanent FN-närvaro som en av de åtgärder somIndonesien borde godta för att bidra till depågående ansträngningarna att nå en lösning avkonflikten. Härutöver pekade de på vikten av enminskad indonesisk truppnärvaro i området, liksomfrigivandet av alla politiska fångar.Utskottet uttrycker sitt starka stöd för FN:s ochEU:s ansträngningar att lösa konflikten ochvälkomnar de positiva förhandlingsresultat somnyligen uppnåtts samt det faktum att frågan omsjälvständighet kommer att tas upp i Indonesienshögsta lagstiftande instans.Därmed anses motion U618 (mp, v, c, fp) yrkandena1-3 och 5 besvarad.I motion U618 (mp, v, c, fp) yrkande 6 begärs attall vapenexport till stoppas.Utskottet konstaterar att de svenska riktlinjernaför krigsmaterielexport innebär att man förnärvarande inte beviljar utförseltillstånd för nyaleveranser av krigsmateriel till Indonesien.Samtidigt innehåller riktlinjerna en anvisning omatt tillstånd bör ges till utförsel av s.k.följdleveranser med anknytning till tidigarelevererade system.Regeringen tillkallade en särskildutredare för att analysera de principer som harutvecklats i praxis när det gäller s.k.följdleveranser vid krigsmaterielexport och föreslåde preciseringar som kan behövas på detta område.Utredningen väntas lägga fram sina slutsatser islutet av . Utskottet utgår från att någraföljdleveranser inte genomförs till Indonesienförrän utredningen presenterats.Med detta anses motion U618 (mp, v, c, fp) yrkande 6besvarad.22. ColombiaSammanfattning av motionenTvå flerpartimotioner, U612 (v, kd, c, fp, mp) ochU624 (v, s, m, kd, c, fp, mp), beskriver denfortsatt allvarliga situationen i . Under desenaste tio åren har över 30 000 människor mördatsav politiska skäl och minst 3 000 "försvunnit".Motionärerna menar att det är otvetydigt att deflesta MR-brott med politisk anknytning begås avsäkerhetsstyrkorna med hjälp av de s.k. paramilitäragrupperna. Straffriheten för medlemmar ursäkerhetsstyrkorna och de paramilitära grupperna sombegår MR-brott är närmast total. Den utdragnainterna väpnade konflikten i är komplex ochdess orsaker är många. Ett skäl bakom våldet är destora sociala och ekonomiska orättvisor som råder.Den utbredda narkotikahanteringen för också med sigkorruption och våld. De omkring 140 paramilitäragrupperna begår ett stort antal övergrepp, ofta isamarbete med landets militära styrkor.Gerillagrupper behärskar en stor del avColombias yta.Under den förre presidenten (1994-98) förbättrades inte situationen, utansystematiska och grova övergrepp mot fundamentalamänskliga rättigheter fortsatte i oförminskad skala.Paramilitära grupper och även gerillan har under desenaste åren skaffat sig allt större utrymme.President , som tillträdde i augusti1998, har dock visat vilja att inledafredsförhandlingar med gerillan. Inledande möten harhållits med företrädare för de två störstagerillagrupperna . Ännu har dock ingaåtgärder mot de svåra MR-övergreppen eller mot denrådande straffriheten vidtagits.I motion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 4 krävermotionärerna att i FN, EU och andrainternationella forum verkar för att de paramilitäragrupperna upplöses. I yrkande 5 anförs att Sverigebör agera för att vidtarkraftfulla och effektiva åtgärder mot den rådandestraffriheten för MR-brott. Givet den fortsattallvarliga situationen anser motionärerna attregeringen bör verka för att FN:s MR-kommissiontillsätter en särskild rapportör för (yrkande 6).Motionärerna bakom U624 (v, s, m, kd, c, fp, mp)menar att mer kan göras för . I yrkande 1anförs att regeringen bör erbjuda sig att ingå i envängrupp för och ställa sig till förfogandesom medlare mellan regeringen och gerillan. Vidareframförs i yrkande 2 att ökat stöd för svenska ochcolombianska MR-organisationer bör övervägas. Iyrkande 3 föreslås att ambassaden i Santafé deBogotá får förstärkta resurser i syfte att kunnautöka sina kontakter på MR-området. skulleockså kunna bidra genom att sända en parlamentariskdelegation till (yrkande 4). I yrkande 5framhålls att regeringen bör arbeta för att fråganom en handlingsplan för fredsförhandlingar iColombia förs upp på dagordningen i FN:ssäkerhetsråd.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar med djup oro att situationenbeträffande de mänskliga rättigheterna i Colombiafortsätter att vara mycket allvarlig. Under detsenaste året har den väpnade konflikten fortsatt ioförminskad skala. har ävendrabbats av den värsta jordbävningen i landetshistoria, med ett stort humanitärt lidande somföljd.Trots att förhållandena i alltmeruppmärksammats internationellt, begås ett stortantal grova kränkningar av de mänskligarättigheterna av militärer, paramilitära gruppersamt gerillan. har den nya regeringenunder ledning av president och denstörsta gerillagruppen inlett fredssamtal den 7januari.Av allt att döma samarbetar vissa paramilitäragrupper med militären eller agerar med dennas godaminne. har paramilitärergjort sig skyldiga till osedvanliga grymheter motcivila, uppenbarligen i syfte att sabotera denyligen inledda fredssamtalen. Ett stort problem isammanhanget är den rådande straffriheten för brottmot de mänskliga rättigheterna. Mycket få av dem sombegår MR-kränkningar lagförs och döms för sinabrott.Sverige har varit pådrivande inom EUoch FN för ett ökat internationellt engagemang försituationen i . 1996 öppnade FN ett särskiltkontor för mänskliga rättigheter i landet i syfteatt stödja de colombianska myndigheterna i arbetetmed att upprätta utvecklingsprogram och nyariktlinjer på MR-området. Därutöver skall kontoretfrämja och övervaka efterlevnaden av de mänskligarättigheterna i landet. Vidare har UNHCR , påinbjudan av den colombianska regeringen, inrättatett kontor för att bistå myndigheterna att hjälpa dehundratusentals internflyktingar som har tvingatsfrån sina hem på grund av den väpnade konflikten.I motion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkandena 4 och 5begärs att noga skall följa utvecklingen påMR-området i och bl.a. agera iinternationella sammanhang för att den colombianskaregeringen skall vidta kraftfulla åtgärder motstraffriheten och för att upplösa de paramilitäragrupperna. En särskild FN-rapportör för Colombiaefterlyses också (yrkande 6). Motionärerna bakomU624 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 1-5 anseratt bör ställa sig till förfogande sommedlare mellan parterna i den interna konflikten ochäven erbjuda sig att ingå i en internationellvängrupp om en sådan skulle inrättas. Stödet till defrivilliga organisationerna som arbetar i Colombiabör ökas, och den svenska ambassaden i Santafé deBogotá bör ges förstärkta personella resurser på MR-området. Regeringen bör även agera för att FN:ssäkerhetsråd skall verka för att en handlingsplanför fredsförhandlingar i utarbetas av detinternationella samfundet. Vidare yrkas attriksdagen skall besluta att sända en särskildparlamentarisk delegation till Colombia.Utskottet konstaterar att regeringen noga följerutvecklingen i . har givit sitt stödtill inrättandet av FN:s MR-kontor och UNHCR:skontor i och även givit särskilda bidragdärtill. FN planerar att fördubblasin personalstyrka vid . FN har därmed enstark och ökande närvaro i . Situationen ilandet behandlas i FN:s kommission för demänskliga rättigheterna. Utskottet ser positivt påregeringens stöd till FN:s verksamhet i ochkonstaterar också att den tillträdande chefen förFN:s MR-kontor är en svensk. Givet den fortsattallvarliga situationen i landet anser utskottet attregeringen bör överväga att ta upp frågan om ensärskild landrapportör för om ingenljusning kan skönjas vad gäller respekten för demänskliga rättigheterna.Sverige har även på andra sätt visat engagemang försituationen i . Flera svenska enskildaorganisationer verkar i landet med stöd från Sida.Genom det svenska utvecklingssamarbetet ges stödtill reformer inom det juridiska systemet syftandetill att bekämpa straffriheten. Regeringen har ävenvid flera tillfällen, bl.a. i samband med presidentAndrés Pastranas installation ,förklarat sig villig att främja en fredsprocess.Inom EU är ett av de länder som starkastengagerat sig för situationen i Colombia.Vissa förhoppningar kan knytas till de fredssamtalsom inletts mellan den colombianskaregeringen och . I inledningsskedet sesdessa samtal i första hand som en colombianskangelägenhet, men skulle de utfalla positivt kommerdet internationella stödet sannolikt attkonkretiseras ytterligare, t.ex. genom bildande aven vängrupp. De berörda parternas uttalade viljormåste vara utgångspunkten för det svenskaengagemanget och ett eventuellt deltagande i enfredsprocess. Ingendera parten har på detta stadiumefterfrågat internationell medling. Ej heller har destridande parterna ansett att konflikten är en frågaför säkerhetsrådet.Utskottet ställer sig bakom regeringens aktivapolitik för att främja en lösning av den internakonflikten i , förbättra respekten för demänskliga rättigheterna samt bistå de civila somdrabbats av våldet.Riksdagen har under ett flertal år tagit upp ochdebatterat situationen i och har vidupprepade tillfällen fördömt de fortsatta MR-kränkningarna. planeras eninternationell parlamentarisk delegationsresa tillColombia av biståndsorganisationen . Tvåriksdagsledamöter har inbjudits att delta idelegationen. Utskottet inväntar vad ledamöternarapporterar från sitt besök i (v, kd, c, fp, mp) yrkandena 4-6 ochU624 (v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 1-5 ansesbesvarade med vad utskottet anfört.23. CubaSammanfattning av motionenI motion U604 (v) anförs att Förenta staternaslångvariga blockad mot beräknas kosta landetnästan . Import avlivsmedel, läkemedel och industriprodukter fördyrasgenom den folkrättsstridiga blockaden.Motionärerna menar att situationen beträffande demänskliga rättigheterna i är bättre än i deflesta andra länder i tredje världen, om man tarhänsyn till FN:s MR-deklaration, konventionerna ombarns och kvinnors rättigheter samt rätten tillsocial utveckling. är yttrandefrihetenstarkt begränsad och regimkritiker riskerarförföljelse och arrestering. skulle kunnauppmuntra till politisk dialog och demokratiseringgenom att utveckla breda förbindelser med detkubanska samhället och genom att motsätta sig denamerikanska blockaden. I yrkande 6 föreslås attsvenska enskilda organisationer bör ges utökademöjligheter att verka i . Stöd till sådanaorganisationers tidningsutgivning lyfts fram somsärskilt angeläget.Utskottets övervägandenSamstämmiga uppgifter från internationella MR-organisationer, FN:s särskilde rapportör m.fl. handen att situationen beträffande de mänskligarättigheterna i fortsätter att vara allvarlig.Hundratals politiska fångar sitter fängslade, ochmånga andra oliktänkande förföljs på andra sätt. Denpolitiska makten är koncentrerad till presidentFidel , vars regim inte respekterargrundläggande demokratiska fri- och rättighetersåsom yttrande- och föreningsfrihet. De småoberoende MR-grupper som finns i landet arbetarillegalt och under kontroll av den kubanskasäkerhetstjänsten.I motion U604 (v) yrkande 6 föreslås att Sverigeskall agera för att öka respekten för de mänskligarättigheterna i genom att ge svenska enskildaorganisationer ökade möjligheter att verka där.Utskottet konstaterar att regeringen visar ettstort engagemang för MR-situationen i . Sverigehar såväl bilateralt som inom EU och i FN tagit uppde övergrepp som förekommer i landet. ,liksom övriga EU, har bl.a. i FN:s generalförsamlingfördömt embargo mot . EU harockså agerat mot den s.k. lagen. 1998slöts en överenskommelse med den amerikanskaadministrationen att de extraterritoriella delarnaav lagen inte skulle tillämpas mot företag från EU.Inom EU har en särskild gemensam ståndpunktintagits, där MR-frågorna ges stor vikt, och i EU:sdialog med har respekten för de mänskligarättigheterna särskilt lyfts fram. Tyvärr har denkubanska regeringen inte påverkats i någonväsentlig mening vad gäller respekten för demänskliga rättigheterna. Inom det svenska biståndetges visst stöd för att öka utbytet med olika delarav det kubanska samhället.Utskottet stöder de initiativ som regeringen tagitbilateralt, i EU och via enskilda organisationer föratt öka utbytet med . Utskottet lägger samtidigtvikt vid att i olika sammanhang har påtalatden kubanska regimens kränkningar av de mänskligarättigheterna.Därmed anses motion U604 (v) yrkande 6 besvarad.24. GuatemalaSammanfattning av motionenI kommittémotion U609 (v) tecknas en bild av detmångfasetterade . Landet har en vacker ochomväxlande natur och även en stor kulturell rikedom.Guatemalas historia är dock mörk. Folket har levtunder kolonialstyre och diktatur i stort sett sedanden spanska erövringen . Ettosedvanligt blodigt inbördeskrig har rasat under desenaste årtiondena. Med stort engagemang från FN ochdet övriga internationella samfundet kunde dock ettövergripande fredsavtal ingås 1996 - ett avdelavtalen undertecknades för övrigt i Stockholmden 7 december 1996.Efter att fredsavtalet genomförts på etttillfredsställande sätt , framstår detemellertid enligt motionärerna som tydligt attfredsprocessen har bromsats upp . På grundav motstånd från den extrema högern har regeringeninte kunnat genomföra viktiga delar av fredsavtalet,såsom de utlovade reformerna vad gäller skatter, enny konstitution samt rättsväsende.Motionärerna hemställer därför i yrkande 1 attregeringen i tar upp frågan omuppfyllandet av fredsavtalet på områdena skatter,konstitution samt rättsväsende. I yrkande 2 framförskrav på att regeringen skall agera för att FN:skontor i ges förstärkta resurser.Utskottets övervägandenEfter decennier av intern väpnad konflikt ochutbredda kränkningar av de mänskliga rättigheternagav fredsavtalet som regeringen och nytt hopp till . Föratt bistå vid genomförandet av fredsavtaletinrättade övervakningsstyrkanMinugua. FN:s generalsekreterare har under detsenaste året rapporterat att genomförandet avfredsavtalet har försenats. Generalförsamlingen harantagit resolutioner med uppmaningar till de berördaparterna i att uppfylla sina gemensammaåtaganden. har ett mångårigt engagemang fördemokrati och mänskliga rättigheter i ochger stöd till fredsprocessen både via FN ochbilateralt.I motion U609 (v) yrkande 1 framförs krav på attregeringen skall verka för att frågan omfredsprocessen i tas upp i FN:ssäkerhetsråd. I yrkande 2 begärs att FN:s kontor iGuatemala skall ges ökade resurser.Utskottet konstaterar att frågan om uppfyllande avfredsavtalet i behandlas av FN:sgeneralförsamling, såsom brukligt är för FN:sfredsmissioner. Det är tydligt att takten igenomförandet av fredsavtalet avtagit under detsenaste året. Det internationella samfundetsengagemang är i denna situation av särskildbetydelse. Utskottet noterar att FN:sgeneralsekreterare i sina rapporter har pekat på deproblem som föreligger och att generalförsamlingenantagit särskilda resolutioner i frågan. Detförefaller mot den bakgrunden inte ändamålsenligtatt begära att skall behandlafrågan.Vidare konstaterar utskottet att detinternationella givarsamfundet även i fortsättningenverkar erbjuda frivilligt bistånd som motsvarar debehov som fastställts av FN. är en av destörre biståndsgivarna såväl till FN-missionenMinugua som till övriga FN-systemets närvaro iGuatemala. bedriver även ett bilateraltbistånd som främst syftar till att stärkafredsprocessen, demokrati, mänskliga rättighetersamt reformering av staten.Därmed avstyrks motion U609 (v) yrkande 1. MotionU609 (v) yrkande 2 anses besvarad med vad utskottetanfört.25. MexicoSammanfattning av motionenFlerpartimotionen U611 (v, kd, c, fp, mp) tar uppsituationen i Chiapas i södra . I januari 1994revolterade indianbefolkningen mot politisktförtryck och usla levnadsvillkor. Revolten bemöttesmed militärt våld, och grova övergrepp mot denindianska befolkningen har begåtts av polis ochmilitär. har det också vuxitfram paramilitära grupper, över vilka regeringeninte har någon kontroll.Motionärerna anför att en fredlig och konstruktivlösning endast kan uppnås genom dialog ochförhandlingar mellan parterna. Enförhandlingslösning förutsätter dock att deparamilitära grupperna avväpnas, att områdetdemilitariseras samt att myndigheternas inblandningi MR-brott utreds grundligt.Sverige har , före de flestamedlemsländerna, undertecknat EU:s handelsavtal medMexico. Motionärerna menar att regeringen bör kopplasamman handelsavtalet mellan och med kravpå den mexikanska regeringen om konkreta åtgärderför att övervaka respekten för de mänskligarättigheterna i Chiapasprovinsen.Utskottets övervägandenDen konflikt som 1994 utbröt i den mexikanskadelstaten har fått stor internationelluppmärksamhet. Förhandlingar mellan regeringoch företrädare för gerillarörelsen har dockinte ännu lett till någon överenskommelse. Från tidtill annan har våldsamheter brutit ut, och under desenaste åren är det tydligt att s.k. paramilitäragrupper vuxit fram. Dessa har gjort sig skyldigatill omfattande grymheter mot civilbefolkningen,till största delen ursprungsbefolkning. Massakern iActeal på 45 människor är ettexempel härpå.I motion U611 (v, kd, c, fp, mp) begärs attregeringen inom EU skall verka för att EU:shandelsavtal med skall villkoras till att denmexikanska regeringen vidtar åtgärder för att skyddade mänskliga rättigheterna i Chiapas provinsen.Utskottet konstaterar att regeringen aktivt följerutvecklingen i och särskilt MR-situationen iChiapas. I dialog med den mexikanska regeringen harSverige framfört vikten av attursprungsbefolkningars rättigheter respekteras.Vidare är situationen i Chiapas en viktig fråga iEU:s dialog med . Utskottet välkomnar dettaengagemang för situationen beträffande de mänskligarättigheterna i Mexico.Utskottet konstaterar vidare att avtalet omekonomiskt partnerskap, politisk samordning ochsamarbete mellan och innehåller ensärskild MR-klausul. Enligt det avtal som kommer attträda i kraft när ratificeringsprocessen är slutfördskall handelsliberaliseringar mellan EU och Mexicoförhandlas i särskild ordning. Förutom denbilaterala dialogen som för har även EU enetablerad, mångsidig och pågående dialog med Mexicoi vilken mänskliga rättigheter är en viktigkomponent.Motion U611 (v, kd, c, fp, mp) anses besvarad medvad utskottet ovan anfört. beträffande efterlevnaden av demänskliga rättigheternaatt förklarar motion 1998/99:U612 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,2. beträffande nationell handlingsplan förförverkligande av de mänskliga rättigheternaatt förklarar motion 1998/99:U629 yrkandena 1 och2 besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande internationellt samarbetepå MR-områdetatt förklarar motion 1998/99:U632 yrkandena 1 och3 besvarad med vad utskottet anfört,4. beträffande dödsstraffetatt förklarar motion 1998/99:U612 yrkandena 11 och12 besvarad med vad utskottet anfört,5. beträffande förhandlingarna om etttilläggsprotokoll till konventionen omavskaffande av allt slags diskriminering avkvinnoratt med avslag på motion 1998/99:U631 yrkandena 3och 5 förklarar motion 1998/99:U631 yrkandena 1,2 och 4 besvarad med vad utskottet anfört,6. beträffande rätten till fri abortatt förklarar motion 1998/99:So462 yrkande 17besvarad med vad utskottet anfört,res. 1 (kd) - motiv.7. beträffande FN:s barn- ochkvinnokonventioneratt förklarar motion 1998/99:So466 yrkande 15besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande kvinnans roll inombiståndetatt förklarar motion 1998/99:A810 yrkande 27besvarad med vad utskottet anfört,9. beträffande samarbete med Central- ochÖsteuropa inom jämställdhetsområdetatt förklarar motion 1998/99:U808 besvarad med vadutskottet anfört,10. beträffande prenatalkönsdiskrimineringatt förklarar motion 1998/99:U620 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,11. beträffande homosexuellasrättigheteratt förklarar motionerna 1998/99:U617 och1998/99:Ju709 yrkandena 17 och 18 besvarade medvad utskottet anfört,12. beträffande barns rättssäkerhet iNorden och Baltikumatt förklarar motion 1998/99:U704 yrkande 11besvarad med vad utskottet anfört,13. beträffande samernas ställningatt avslår motion 1998/99:MJ257 yrkandena 6 och 7,res. 2 (v, kd, c, fp, mp)14. beträffande anklagelser om utnyttjandeav minderåriga flickor i Bosnien-Hercegovinaatt förklarar motion 1998/99:U601 besvarad med vadutskottet anfört,15. beträffande fallet Nikitinatt förklarar motion 1998/99:U605 besvarad med vadutskottet anfört,16. beträffande mänskliga rättigheter iTurkietatt förklarar motionerna 1998/99:U612 yrkandena 9och 10, 1998/99:U621 samt 1998/99:U623 yrkandena1-6 besvarade med vad utskottet anfört,17.