bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Utskottet kan därför inte ställasig bakom den föreslagna samordningen.Vad gäller kravet på ett återinförande avvårdnadsbidraget anser utskottet liksom tidigare attvårdnadsbidrag ur jämställdhetssynpunkt är ett stegi fel riktning i den meningen att det kan motverkaatt kvinnor och män tar samma ansvar för hem ochfamilj. Utskottet anser att slopandet avvårdnadsbidraget och återinförandet avgarantidagarna fr.o.m. befrämjadeföräldrarnas möjlighet att kombinera föräldraskapoch förvärvsarbete. En familjepolitik byggd på enflexibel föräldraförsäkring, en väl utbyggdbarnomsorg av god kvalitet, barnbidrag och en braskola för alla främjar jämställdheten och ökarvalfriheten för både kvinnor och män. En sådanfamiljepolitik ser både till barnens ochföräldrarnas bästa. Utskottet avstyrker med detanförda såväl att vårdnadsbidrag införs som attavdrag för styrkta barnomsorgskostnader medges.När det gäller garantidagarna iföräldraförsäkringen framställs krav både om attslopa dagarna och att höjagarantibeloppet/garantinivån. Utskottet anser ilikhet med tidigare att garantidagarna förförvärvsarbetande föräldrar fungerar som enförlängning av den tid som de kan vara hemma isamband med barnets födelse. Det är inte hellerovanligt att garantidagarna sparas för att användasunder barnets uppväxt, inte minst i samband medinskolning i barnomsorgen eller i skolan. Utskottetfinner med hänsyn härtill inte skäl att föreslå attgarantidagarna skall slopas. Inte heller finnerutskottet det möjligt att föreslå enhöjning av garantibeloppet/garantinivån. Utskottetkonstaterar att det nuvarande beloppet visserligenhar varit oförändrat men anseratt höjningarna av barnbidraget bör genomföras innanandra förbättringar av det ekonomiska familjestödetkan komma i fråga.Beträffande frågan om att återinförakontaktdagarna, som slopades fr.o.m. den 1 juli 1995som ett led i saneringen av statens finanser, anserutskottet att det, utöver höjningarna avbarnbidraget, saknas ekonomiskt utrymme förytterligare förbättringar inom utgiftsområdet.Utskottet kan därför inte ställa sig bakom ett kravom att återinföra kontaktdagarna.Vad gäller frågan om att följa utvecklingen avtillfällig föräldrapenning när ytterligare enkarensdag införs har utskottet ovan avstyrktmotionsyrkanden om ytterligare en karensdag isjukersättningssystemen. Som en konsekvens häravavstyrker utskottet följdförslaget rörandetillfällig föräldrapenning.Med det anförda tillstyrker utskottet såvällagförslaget som förslaget till medelsanvisning ochavstyrker motionerna Sf296 yrkandena 2, 3, 4, 6, 7,9 och 10, Sf302 yrkandena 18 och 23, Ub245 yrkande2, Sf294, So325 yrkande 10, Sf305 yrkandena 3, 6 och11, Fi212 yrkande 14 i denna del samt A807yrkandena 5 och 6.Övriga motioner om föräldraförsäkringenUtskottet har ovan redovisat att en särskildutredare skall få till uppgift bl.a. att se över deekonomiska familjestöden med avseende påmarginaleffekter och fördelningseffekter. Resultatetav denna översyn bör enligt utskottets mening kunnafå betydelse även med avseende på en utbyggnad avföräldraförsäkringen respektive en höjning avgarantibeloppet/garantinivån. Som utskottet redanförklarat bör dock höjningarna av barnbidragetgenomföras innan andra förbättringar av detekonomiska familjestödet kan komma i fråga. Medhänsyn härtill avstyrker utskottet motionerna Sf273i denna del, Sf305 yrkande 4, Sf270 och Sf234.Vad gäller utökning av antalet mamma- ochpappamånader noterar utskottet att det ipropositionen anges att effekterna av mamma- ochpappamånaderna, som infördes , inte kanredovisas fullt ut förrän tidigast , eftersomföräldrapenningdagar kan tas ut fram till dessbarnet fyllt eller avslutat första skolåret.Uppgifter från visar dock attför barn födda fr.o.m. kan entydlig ökning av andelen män som tagit utföräldrapenning noteras. av papporna tillbarn födda har under barnets tagit ut föräldrapenning. Motsvarande siffraför pappor till barn födda var ca60 %. Papporna till barnen födda ellersenare har dock tagit ut färre föräldrapenningdagarän pappor till barn födda före införandet av mamma-och pappamånaderna. Männens totala andel av deutbetalade nettodagarna med föräldrapenning var 9,, , underår 1997 och under år 1998.Utskottet anser liksom tidigare (se bet.1998/99:SfU1) att en utökad kvotering, dvs.införande av ytterligare en eller flera mamma- ochpappamånader, inom ramen för den nuvarandeföräldraförsäkringen skulle kunna innebära en ökadbelastning på mammor och barn i de fall där pappornaav olika skäl inte kan/vill utnyttja rätten tillföräldraledighet eller föräldrapenning. En utökadkvotering är en av flera tänkbara metoder för attförmå fler pappor att ta ut föräldrapenning. Även ompapporna till barnen födda eller senare hartagit ut färre antal föräldrapenningdagarkonstaterar utskottet att andelen pappor som tagitut föräldrapenning har ökat sedan mamma- ochpappamånaderna infördes. Därtill kommer som redannämnts att socialförsäkringens administration hartill uppgift att bidra till att en större andel mäntar ut fler föräldrapenningdagar. Mot bakgrund häravanser utskottet att det inte finns skäl att föreslåinförandet av ytterligare mamma- och pappamånader iföräldraförsäkringen eller att skärpa reglerna föruttaget. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf273 i denna del och Sf265.När det gäller frågan om ökade möjligheter attöverlåta föräldrapenning och tillfälligföräldrapenning noterar utskottet attTjänstebeskattningsutredningen i kommittébetänkandetSkatter, tjänster och sysselsättning (SOU 1997:17)bl.a. föreslagit att den tillfälligaföräldrapenningen vid vård av sjukt barn skall kunnaöverlåtas till ett företag eller till den kommun sompersonen är bosatt i. Utskottet noterar vidare attregeringen har aviserat sin avsikt att återkomma medförslag om ändring av reglerna avseendemöjligheterna att överlåta tillfälligföräldrapenning. Utskottet anser att regeringensförslag bör avvaktas. I fråga om överlåtelse avföräldrapenning med anledning av ett barns födelseanser utskottet liksom tidigare (1998/99:SfU1) attföräldrapenningen skall vara knuten tillföräldraskapet. Någon överlåtelse av föräldrapenningtill t.ex. släkt och vänner kan utskottet därförinte förorda. Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna Sf208, Sf305 yrkande 5, Sf233 och Sf266.I fråga om åldersgränsen för rätt tillföräldrapenning vid adoption konstaterar utskottetatt bestämmelserna om föräldrapenning enligt 4 kap.5 § AFL också gäller vid adoption av barn underförutsättning att barnet inte fyllt tio år.Utskottet finner inte skäl att föreslå attåldersgränsen för rätt till föräldrapenning isamband med adoption skall höjas. Utskottetavstyrker därför motion Sf259 yrkande 4 i denna del.Beträffande förslaget att tillfälligföräldrapenning skall utges oavsett om behandlingsker vid öppenvårdsavdelning i regi eller ilandstingets regi gäller enligt 4 kap. 10 a § AFLatt en förälder till ett sjukt ellerfunktionshindrat barn som inte fyllt harrätt till tillfällig föräldrapenning när föräldernbehöver avstå från förvärvsarbete i samband medbesök på en i behandlingav barnet eller för att lära sig att vårda barnet,deltagande i en kurs som anordnas avsjukvårdshuvudmannen i samma syfte, läkarbesök pågrund av att barnet lider av allvarlig sjukdom ellerläkarbesök som är en del i behandlingen av barnetliksom deltagande i någon behandling som ärordinerad av läkare i sistnämnda syfte.Av RFV:s allmänna råd (1997:10)Föräldrapenningförmåner framgår att en institutionkan vara t.ex. en habiliteringsklinik, specialskolam.m. En förutsättning för rätt till ersättning äratt besöket är direkt föranlett av barnets sjukdomeller funktionshinder eller ingår som en del ibehandlingen av barnet. Syftet skall enligt detallmänna rådet vara att medverka i behandlingen avbarnet eller att lära sig vårda barnet.I övrigt gäller som ovan nämnts att tillfälligföräldrapenning utges i samband med sjukdom ellersmitta hos barnet eller barnets ordinarie vårdareeller i samband med besök i samhällets förebyggandebarnhälsovård. Tillfällig föräldrapenning utges ävennär någon av föräldrarna behöver avstå frånförvärvsarbete för vård av ett barn när den andraföräldern besöker läkare med ett annat barn.Utskottet förutsätter att RFV uppmärksammar ochpåtalar om den fråga som tas upp i motion Sf289medför problem av större omfattning. Med det anfördaavstyrker utskottet motionen i fråga.Vad slutligen gäller frågan om effekterna avföräldraförsäkringens konstruktion respektive av attkontaktdagarna i den tillfälliga föräldrapenningenhar slopats kan dessa frågor bli belysta i sambandmed den ovan redovisade översynen av de ekonomiskafamiljestöden. Någon åtgärd från sida ärdock inte påkallad. Utskottet avstyrker därmedmotionerna Sf257 och Sf274.A 3 UnderhållsstödAllmänt om underhållsstödSyftet med det nya systemet med underhållsstöd, somgäller , var dels att genomförabesparingar för det allmänna, dels att frånprincipiell synpunkt tydliggöra föräldrarnasekonomiska ansvar och garantera barnet en rimligförsörjning. Det nya systemet ersatte systemet medbidragsförskott (inkl. det förlängdabidragsförskottet) och det särskilda bidraget tillvissa adoptivbarn.Ett barn har rätt till underhållsstöd omföräldrarna inte bor tillsammans. Underhållsstödlämnas också om den ena föräldern är avliden såvidainte barnet har rätt till barnpension enligt AFLefter en bidragsskyldig förälder. Underhållsstödlämnas med högst och barn.För det underhållsstöd som lämnas till barnet skallden förälder som inte bor tillsammans med barnetvara återbetalningsskyldig gentemot staten.Återbetalningsskyldigheten är begränsad till 1 173kr per barn och månad och är utformad som en vissprocent av den återbetalningsskyldiges årligabruttoinkomst efter ett avdrag med 24000 kr.Återbetalningsskyldigheten omprövas ochfastställs utifrån senast tillgängliga taxering.En bidragsskyldig som inte anser sig kunna betalafastställt återbetalningsbelopp kan ansöka omanstånd med betalningen. För obetaldaåterbetalningsbelopp skall den bidragsskyldigebetala ränta (4,för ).Riksdagen har efter förslag i proposition1998/99:78 Beräkning av återbetalningsskyldighet förunderhållsstöd till barn med särlevande föräldrarm.m. beslutat om höjning av grundavdraget från till som de procentsatsersom bestämmer återbetalningsskyldighetens storlekhöjts. De nya reglerna skall tillämpas pååterbetalningsskyldighet som avser tid efter den 31januari 2000 (bet. 1998/99:SfU9, rskr. 1998/99:235).PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget A 3 Underhållsstödanvisar ett ramanslag på 2 737,5 miljoner kronor.Målet för underhållsstödet är enligt propositionenatt systemet skall bidra till att föräldrar skall tasitt ekonomiska ansvar gentemot de barn som de intesammanlever med, som samhället garanterardessa barn en rimlig ekonomisk standard.Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet ärberoende dels av omvärldsfaktorer som staten har småmöjligheter att påverka, dels av regelsystemet. Tillden första kategorin hör bl.a. deåterbetalningsskyldigas inkomstutveckling,födelsetalen och antalet separationer. Styrandefaktorer som staten kan påverka är bl.a.underhållsstödets nivå, storleken på deprocentsatser som bestämmeråterbetalningsskyldigheten samt storleken pågrundavdraget.Utgifterna för utbetalda underhållsstöd uppgick år1998 till ca . Deåterbetalningsskyldiga föräldrarna debiteradesåterbetalningsbelopp på ,vilket motsvarar av det utbetalade beloppet. Ca80 % eller av det debiteradebeloppet återbetalades. Det inbetalade beloppetuppgick till av utbetalat belopp. En jämförelsekan göras med förhållandena , det sista åretsom bidragsförskottssystemet var i kraft, dååterbetalningsandelen var 27 %.Enligt vad som anges i propositionen avserregeringen att förelägga ett förslag omändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvisboende . De nya reglerna beräknaskunna träda i kraft och tillämpasförsta gången i fråga om underhållsstöd som avsertid efter . Förslaget kommerenligt regeringen att innebära en besparing påanslaget A 3 med ochmed därefter.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf305yrkande 11 att beslutar att för budgetåret2000 till anslaget A 3 anvisa 230 miljoner kronormindre än vad regeringen föreslagit. Motionärernaanser att utgifterna kan hållas tillbaka genom enmarkering av det gemensamma föräldraansvaret. Iövrigt kan enligt motionärerna åtgärder mot fusk ochöverutnyttjande av underhållsstödet minskautgifterna med . Ett liknandeyrkande återfinns i motion Fi212 yrkande 14 (delvis)av m.fl. (fp).Övriga motioner om underhållsstödMargit m.fl. (m) begär i motion Sf296yrkande 5 förslag om underhållsstöd.Riksförsäkringsverkets uppdrag att under åren1998-2001 utvärdera underhållsstödet bör enligtmotionärerna kunna leda till att kostnaderna förunderhållsstöd minskar med frånår 2001.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf273 idenna del ett tillkännagivande om underhållsstödet.Motionärerna anser att underhållsstödet bör ändrassåväl vad gäller inkomstberäkningen som i fråga omumgängesresor och umgängesavdrag. Motionärerna anseratt det är orimligt att en arbetslös förälder fårsin återbetalningsskyldighet baserad på en inkomstsom han eller hon inte längre har. Vidare anser deatt frågan om umgängesresor för den förälder sominte själv har ekonomisk möjlighet att resa ochträffa sina barn måste lösas och att reglerna omumgängesavdrag måste anpassas till hurumgängesrätten fungerar i praktiken.Alf m.fl. (kd) begär i motion Sf302yrkande 21 förslag till ändring av grundavdraget iunderhållsstödet. Motionärerna anser attgrundavdraget bör vara och attprocentsatserna bör vara lägre. Vidare anser de atten prövning bör ske av boförälderns inkomst innanstatligt stöd utbetalas.Frågan om inkomstberäkning vid fastställande avåterbetalningsskyldighetens storlek berörs även iföljande motioner.Margit m.fl. (m) begär i motion Sf281yrkande 1 ett tillkännagivande om beräkningar avunderhållsstödet på inaktuella inkomstuppgifter.Motionärerna anser att bostadsbidragens regler förinkomstberäkning om möjligt bör tillämpas.I yrkandena 2 och 3 begärs tillkännagivanden om attanvända samma regler för egenföretagare ochanställda vid beräkningen av inkomstunderlaget förunderhållsstöd och om bilförmån. Motionärerna anseratt reglerna för egenföretagare är orättvisa, t.ex.vad gäller avdrag för pensionspremier och attinkomsten skall höjas med vissa resultatreglerandeposter. Vidare bör enligt motionärerna bilförmånundantas vid inkomstprövningen.I motion Sf287 av m.fl. (s) begärsett tillkännagivande om att inkomstprövningen börske utifrån aktuell inkomst.Motionerna i övrigt innehåller krav om ändring avreglerna för underhållsstöd i olika avseenden.Ulla m.fl. (v) begär i motion Sf237 etttillkännagivande om brister i det ekonomiskatrygghetssystemet för barn vars föräldrar avtjänarfängelsestraff. Motionärerna framhåller att detkrävs separation för att underhållsstödskall kunna utges, vilket är detsamma som att detföreligger en dom fängelse.Eftersom det vid fängelsevistelse är uppenbart attföräldrar som tidigare levde tillsammans harseparerat anser motionärerna att underhållsstöd börutges från separationens första dag.I motion Sf240 av () begärsett tillkännagivande om en justering avunderhållsstöd. Motionären anser att den ekonomiskaförmågan hos boföräldern inte beaktas i tillräckliggrad, att hänsyn inte tas till merkostnader vidumgänge med barnen samt att procentsatserna av alltatt döma är för högt tilltagna.I motion Sf298 av och Per-OlofSvensson (s) begärs ett tillkännagivande omåterbetalning av underhållsstöd. De framhåller attom den f.d. maken uppger oriktiga inkomster kanboföräldern drabbas av återkrav av utgivetunderhållsstöd. Detta förhållande måste enligtmotionärerna ändras.I motion Sf299 av och () begärs en analys av hur nuvarande regler förunderhållsstöd påverkat levnadsförhållandena försärlevande föräldrar som har betalningsansvar förflera barn. Enligt motionärerna har reglernainneburit allvarliga problem för föräldrar med treeller fyra barn.Utskottets bedömningAnslaget A 3 UnderhållsstödVad först gäller regeringens förslag tillmedelsanvisning avseende villutskottet erinra om sitt yttrande 1999/2000:SfU3ytill finansutskottet med anledning av regeringensförslag till tilläggsbudget avseende budgetåret1999. Regeringen föreslog bl.a. att anslaget A 3Underhållsstöd skulle ökas med 461 miljoner kronorför . I yttrandet anförde utskottetatt vissa omvärldsfaktorer visserligen innebär attdet är svårt att göra säkra bedömningar avutgiftsutvecklingen, men att utskottet inte kundeunderlåta att känna en viss oro över storleken påkostnaderna för underhållsstödet. Utskottetkonstaterade dels att kostnadsutvecklingen underåren 1997-1999 visar att utgifterna (anslag jämtetilläggsbudget) för underhållsstödet uppgår tillnärmare i stället för de2,som regeringen utgåttfrån, dels att genomförda regeländringar (höjtgrundavdrag och ändrade procentsatser) inte kommeratt få effekt förrän . Med ytterligare461 skulle enligt utskottets meninganvisade medel till underhållsstödet för budgetåret1999 komma att stämma bättre överens med detprognostiserade utfallet. Utskottet tillstyrktedärmed regeringens förslag. hardärefter i betänkande 1999/2000:FiU11 föreslagit attriksdagen skall godkänna regeringens förslag tilltilläggsbudget.Utskottet konstaterar att regeringen nu harföreslagit att till anslaget A 3 skall anvisas drygt2,för . Det skulledärför kunna ifrågasättas om inte regeringenåterigen varit för optimistisk. Utskottet haremellertid tagit del av RFV:s kvartalsredovisningden avseende belastningen på bl.a.anslaget A 3 för budgetåren 1999 och 2000.Redovisningen avser preliminärt utfall för periodenjanuari-september 1999 och det prognostiseradeutfallet för samt beräkningar för år2000. Av redovisningen framgår attanslagsbelastningen för underhållsstödprognostiserats till år 2000.Besparingarna till följd av de nämndaregeländringarna har därvid beaktats. Därtill kommeratt det aviserade förslaget om ändrade regler förutfyllnadsbidrag vid växelvis boende beräknas ge enmindre besparing . Med hänsyn härtill anserutskottet att det inte finns skäl att frångåregeringens förslag till medelsanvisning 2 737,5miljoner kronor.Som redan nämnts avser regeringen att tillsätta ensärskild utredare bl.a. för att utredautgiftsutvecklingen inom underhållsstödet. Såvittframgår av ekonomiska vårproposition skallförslag till konkreta utgiftsminskande åtgärderlämnas senast i den ekonomiska vårpropositionen år2000. Utskottet utgår från att regeringen senast isamband därmed återkommer till med både enanalys av kostnadsutvecklingen under åren 1997-1999och av de faktorer som styr denna utveckling samt -om kostnadsutvecklingen inte blir den förväntade -med konkreta förslag till åtgärder.Vad därefter gäller förslag om enlägre utgiftsnivå genom åtgärder för att motverkafusk och överutnyttjande av försäkringen och genomatt markera det gemensamma föräldraansvaret villutskottet hänvisa till vad utskottet anfört ovanunder utgiftsområde 10. Några ytterligarebesparingar genom åtgärder mot fusk ochöverutnyttjande utöver vad som redan beaktats kanenligt utskottets mening intepåräknas. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla att de nya regler som skall gälla fr.o.m.februari 2000 innebär en markering avföräldraansvaret i så måtto att den hittillsvarandestörre subvention, som nuvarande regler innebär förbidragsskyldiga föräldrar med två eller flera barnjämfört med föräldrar med bara ett barn, kommer attminska. De nya reglerna beräknas därtill att ge enbesparing på ca per år.Mot bakgrund av vad ovan anförts godtar utskottetregeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker motionerna Sf305 yrkande 11 och F1212yrkande 14 i denna del.Övriga motioner om underhållsstödMed hänvisning främst till vad anförts omregeringens avsikt att återkomma till riksdagensenast i samband med nästa års ekonomiskavårproposition och till den besparing på 160miljoner kronor som redan beslutade regeländringarberäknas innebära avstyrker utskottet motion Sf296yrkande 5 med krav om minskning av kostnadernafr.o.m. år 2001.Vad gäller frågan om grundavdragets ochprocentsatsernas storlek konstaterar utskottet attriksdagen så sent som fattadebeslut bl.a. om att höja grundavdraget till 72 000kr avseende återbetalningsskyldighet som skallfastställas fr.o.m. . höjdesde procentsatser som bestämmeråterbetalningsskyldighetens storlek. Grundavdragetsstorlek är vald så att så få föräldrar som möjligtskall behöva hamna under socialbidragsnormen genomatt fullgöra sin bidragsskyldighet. Utskottet kanmot bakgrund härav inte ställa sig bakom ett krav omatt sänka grundavdraget till och avstyrkerdärför motion Sf302 yrkande 21 i denna del. Ävenmotion Sf240 i denna del avstyrks med det anförda.I några motioner berörs frågan om vilken inkomstsom skall ligga till grund föråterbetalningsskyldigheten. Den gällande metodeninnebär att återbetalningsbeloppet anpassas tilländrade inkomstnivåer. När återbetalningsbeloppetfastställs hänför sig dock inkomsterna tillförhållanden som gällde , dvs.enligt den senaste taxeringen. Metoden innebär attden som fått väsentligt minskade inkomster på grundav exempelvis arbetslöshet kan få svårigheter attbetala fastställt återbetalningsbelopp. I en sådansituation kan visserligen anstånd beviljas menskulden ackumuleras och dessutom tas ränta ut påbeloppet. Inkomstunderlaget bestäms såvitt avserinkomstslaget tjänst utifrån bruttolön med avdragför vid beskattningen medgivna avdrag såsom resortill och från arbetet och resor i tjänsten samt medtillägg av ränteintäkter och andra kapitalinkomster.Avdrag på grund av ränteutgifter etc. beaktas inte.Utskottet anser i likhet med tidigare (bet.1998/99:SfU1) att reglerna för att fastställaåterbetalningsskyldighet är problematiska eftersomde kan leda till ekonomiska svårigheter för personersom får sina inkomster påtagligt minskade t.ex. isamband med arbetslöshet. Emellertid har enligtutskottets mening situationen i viss mån förändratsgenom beslut att höjagrundavdraget från till 72 000 kr.Utskottet kan inte utesluta att det i vissa lägenändå bör finnas en möjlighet att fååterbetalningsskyldigheten fastställd till ettbelopp som i större utsträckning motsvarar denfaktiska betalningsförmågan. Om regeringen i detfortsatta analys- och utvärderingsarbetet finner attdet är möjligt att hitta en lösning på problemetförutsätter utskottet att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna Sf273 i denna del, Sf281yrkande 1 och Sf287.Vad gäller kravet att samma regler förinkomstprövning skall gälla för egenföretagare ochanställda konstaterar utskottet att regeringen iproposition 1995/96:208 med förslag om införande avlagen om underhållsstöd bl.a. uttalade (s. 49) attskattelagstiftningen när det gäller inkomst avnäringsverksamhet ger möjlighet till olikaresultatreglerande åtgärder, som i detta sammanhangkan gynna hushåll med näringsinkomster framförhushåll med andra inkomster. Regeringen ansåg inteatt det var rimligt att sådana möjligheter skullepåverka bedömningen av återbetalningsskyldighet avunderhållsstöd. Enligt regeringen borde dock sammaprinciper gälla för beräkning av inkomst avnäringsverksamhet som för beräkning av inkomst avtjänst och kapital, och löntagare och egenföretagarei största möjliga utsträckning behandlas på ettlikvärdigt sätt. Regeringen uttalade vidare attinkomstbegreppet skulle ses över inom flera delar avbidrags- och socialförsäkringssystemen. I avvaktandärpå borde den återbetalningsgrundande inkomstenför egenföretagare beräknas utifrån näringsinkomstenjusterad för vissa bokföringsåtgärder, som i merpåtaglig grad kan anses ge fördelar förnäringsidkare jämfört med löntagare.Utredningen för översyn av inkomstbegreppet inombidrags- och socialförsäkringssystemen (IBIS) hardärefter i betänkandet Förmån efter inkomst (SOU1997:85) lämnat förslag bl.a. avseendeinkomstberäkningen för näringsidkare.