bet · GM01JuU7 · 1999-02-02 00:00:00 — I detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag som i huvudsak avser att ökamöjligheterna att ingripa mot kriminella s.k. mc-gäng. Utskottet behandlar också ett par motioner somväckts med anledning av förslaget.Regeringens förslag innebär att den s.k.tillhållsparagrafen ersätts med en bestämmelseenligt vilken det blir möjligt att genomförahusrannsakan i fråga om lokaler som intehuvudsakligen utgör bostad och som mer äntillfälligt används gemensamt av personer som kanantas ägna sig åt brottslig verksamhet. Bestämmelsenkan endast användas om det för det brott som utredsär föreskrivet fängelse . Enförutsättning för en husrannsakan enligt den nyabestämmelsen är att det finns särskild anledning attanta att ändamålet med den kommer att uppfyllas.Vidare innebär regeringens förslag att i principall inkassoverksamhet kommer att kräva tillstånd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker motionerna. Ändringarna föreslås träda ikraft den 1 april 1999.Till betänkandet har fogats två reservationer. I proposition 1997/98:181 har regeringen() föreslagit att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i ,2. lag om ändring i lagen (1960:418) om straff förvarusmuggling,3. lag om ändring i inkassolagen (1974:182).Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har fogatstill betänkandet, se bilaga. Motion väckt med anledning av propositionen1998/99:Ju1 av () vari yrkas1. att avslår regeringens förslag tilländring i 28 kap. 3 § ,2. att hos regeringen begär förslag tilländring i 28 kap. 3 § enligt vadsom anförts i motionen.Motion väckt under allmänna motionstiden19981998/99:Ju913 av m.fl. (m) vari yrkas7. att avslår proposition 1997/98:181Ökade möjligheter att ingripa mot vissa mc-klubbar,i den del som avser en ny bestämmelse omhusrannsakan i enlighet med vad som anförts imotionen. ÄrendetI detta ärende behandlar utskottet en propositionmed förslag som syftar till att öka möjligheternaatt ingripa mot bl.a. kriminella mc-gäng. Förslagengrundar sig dels på förslag ibetänkandet Tvångsmedel enligt 27 och 28 kap. RBsamt polislagen (SOU 1995:47) om att upphävabestämmelsen om husrannsakan i s.k. tillhåll, delspå två promemorior som utarbetats inomJustitiedepartementet. Den ena promemorian -Husrann-sakan hos vissa mc-klubbar m.m. - tarhuvudsakligen upp reglerna om husrannsakan ibrottmål. Den andra - Skärpt krav på tillstånd tillinkasso-verksamhet (Ds 1997:63) - innehåller förslagtill ändringar i inkassolagen.Promemoriorna har remissbehandlats.Lagrådet har i yttrande lämnat förslagen utanerinran.BakgrundI propositionen beskriver regeringen den senastetidens utveckling när det gäller den organiseradeoch gränsöverskridande brottsligheten. Även såvälgenomförda som pågående lagstiftningsprojekt medanknytning till området redovisas ingående.Regeringen tar också upp det internationellasamarbetet på området.Under 1990-talet har de internationellt förgrenadesammanslutningarna Hells och sig i . Konflikten mellan dem har ide nordiska länderna tagit sig våldsammare uttryckän vad som varit vanligt i andra delar av världen påsenare tid. har i ettflertal våldsdåd med dödlig utgång förövats. Typisktför dessa klubbar är att organisationsstrukturernaär hierarkiska och att rekryte-ring och internadisciplinsystem tjänar till att skapa absolutlojalitet och försvåra insyn. De mera uppenbarabrottsliga yttringarna av klubbarnas verksamhet ärgrovt våld. Detta våld, som primärt riktar sig motrivaliserande organisationer, är ibland av närmastmilitär karaktär, bl.a. har pansarskott kommit tillanvändning. Brotten har ibland begåtts på platsersom medfört faror för utomstående. Mycket talarenligt regeringen för att det i samband med dessaklubbar också förekommer mer eller mindre omfattandenarkotikabrottslighet och ekonomisk brottslighet.Regeringen ser allvarligt på den organiserade ochgränsöverskridande brottsligheten, och kampen motden utgör ett prioriterat mål. I sin mest avanceradeform kan den organiserade brottsligheten utgöra etthot mot den demokratiska ordningen.När det gäller genomförda lagändringar pekarregeringen bl.a. på att straffet för övergrepp irättssak skärpts fr.o.m. . Bakgrundentill lagändringen var att klimatet i och omkringrättegångar har hårdnat. Vidare nämner regeringenden nya polisdatalagen som kommer att möjliggöra för polisen att, när det finns misstankar omallvarlig brottslig verksamhet, föra datoriseradekriminalunderrättelseregister.Såvitt gäller pågående lagstiftningsprojekt nämnerregeringen bl.a. att den organiserade brottslighetenutgjorde ett viktigt skäl för regeringen när dentillsatte en utredning med uppgift att bl.a.analysera behovet av s.k. hemlig teknisk avlyssning,s.k. Utredningens betänkande Om buggningoch andra hemliga tvångsmedel (SOU 1998:46) beredsför närvarande i . Här kan ävennämnas att regeringen beslutattillsätta en utredning med uppdrag bl.a. att utredafrågor om straffansvar för deltagande iorganisationer som sysslar med brottslig verksamhet(dir. 1998:66).När det gäller det internationella samarbetet anförregeringen att förLagstiftningsfrågor gav i uppdragåt en arbetsgrupp att överväga behovet av nordisktsamarbete när det gäller bekämpningen av kriminellamc-klubbar och annan grov brottslighet. Gruppen harkartlagt de nordiska ländernas lagstiftning ocholika projekt som bedömts ha central betydelse föratt bekämpa dessa företeelser. Inrikt-ningen ärrelativt lika i de olika länderna, och en betydandevärdegemenskap föreligger såväl i stort sombeträffande enskildheter mellan de nordiskaländerna.Även på det operativa planet förekommer ettsamarbete mellan de nordiska länderna. Vid störremc-evenemang finns polismän från övriga nordiskaländer på plats som observatörer. I detta sammanhangkan också nämnas att de nordiska justitieministrarnaantagit en handlingsplan för bekämpande av mc-kriminaliteten. I planen framhålls bl.a. vikten avatt polisen har tillgång till effektivautredningsmetoder och modern teknik.Regeringen nämner även Europolkonventionen, somträtt i kraft . Europol är ettorgan för utbyte av information och under-rättelserför polisen och motsvarande myndigheter i EU:smedlemsstater när det gäller grov, internationellorganiserad brottslighet.Propositionens huvudsakliga innehållMot bakgrund av den oroande utvecklingen avbrottslighet som kan relateras till vissainternationellt förgrenade mc-klubbar föreslås ipropositionen åtgärder som syftar till att ökamyndigheternas möjligheter att ingripa mot bl.a.dessa klubbar.Det föreslås att regeln om husrannsakan i s.k.tillhåll enligt 28 kap. 3 § skallupphävas och att en ny regel om husrannsakan hosannan än den som är skäligen misstänkt för ett brottskall införas. Den nya regeln skall enligt förslagetgälla i fråga om lokaler som inte huvudsakligenutgör bostad och som mer än tillfälligt användsgemensamt av personer som kan antas ägna sig åtbrottslig verksamhet. Den skall endast varatillämplig om det för det brott som utreds ärföreskrivet fängelse . Enförutsättning för en husrannsakan enligt den nyabestämmelsen är att det finns särskild anledning attanta att ändamålet med den kommer att uppfyllas.Personer med anknytning till de aktuella mc-klubbarna och till andra grupper som sysslar medavancerad brottslighet utnyttjar ibland ettundantag, som avser tillfällig och begränsadinkassoverksamhet, från det allmännatillståndskravet för inkassoverksamhet iinkassolagen (1974:182). I propositionen föreslåsatt undantaget tas bort. För att balansera detskärpta tillståndskravet föreslås en lättnad i denoffentliga kontrollen när det gäller indrivning somenskilda personer bedriver för närståendes räkning.Sådan indrivningsverksamhet föreslås omfattas avlagen endast om fordringen har uppkommit inäringsverksamhet eller har övertagits förindrivning.Vidare föreslås en ändring i rättegångsbalkensregler om granskning av uppteckningar avförhörsutsagor. Ändringen syftar till att förenklahante-ringen av uppteckningar av komplicerade förhörunder förundersökningen.Lagändringarna föreslogs träda i kraft den 1januari 1999.HusrannsakanGrundläggande bestämmelser om tvångsmedel finns iregeringsformen (RF) och i . Iövrigt regleras frågan om husrannsakan i rätte-gångsbalken (RB).Enligt 2 kap. 6 § RF är varje medborgare gentemotdet allmänna skyddad mot bl.a. husrannsakan ochliknande intrång. Skyddet får begränsas genom lag.Begränsningen får endast göras för att tillgodoseändamål som är godtagbara i ett demokratisktsamhälle, den får inte sträcka sig längre än vad somär nödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett den och inte heller så långt att den utgörett hot mot den fria åsiktsbildningen (2 kap. 12 §RF).Enligt artikel 8 moment 1 i harenvar rätt till skydd för sitt privat- ochfamiljeliv, sitt hem och sin korrespondens.Inskränkningar i dessa rättigheter får enligt moment2 endast göras genom lag och är begränsade till vadi ett demokratiskt samhälle är nödvändigt med hänsyntill landets yttre säkerhet, den allmännasäkerheten, landets ekonomiska välstånd,förebyggande av oordning och brott, hälsovården,skyddande av sedligheten eller av andra personersfri- och rättigheter.Rättegångsbalkens regler om husrannsakan innebär ihuvudsak följande. Hos den som är skäligen misstänktför brott som kan leda till fängelse fårhusrannsakan ske i syfte att söka efter föremål somär underkastat beslag eller i övrigt utrönaomständigheter som kan ha betydelse för utredning ombrottet (s.k. reell husrannsakan). För att en sådanhusrannsakan skall få ske hos annan än den som ärskäligen misstänkt för brottet krävs att brottet harförövats hos honom, att den misstänkte gripits däreller att det finns synnerlig anledning att anta attsyftet med åtgärden uppnås.Vidare får husrannsakan göras hos den som skallfrihetsberövas, t.ex. anhållas, eller underkastaskroppsvisitation eller kroppsbesiktning (s.k.personell husrannsakan). För att husrannsakan på nuangivna skäl skall få ske hos annan än den som sökskrävs att det finns synnerlig anledning att densökte uppehåller sig där.Förutsättningarna för att göra husrannsakan enligthuvudreglerna är således betydligt mer snäva när detgäller husrannsakan hos den som inte är misstänkt.Enligt en särskild bestämmelse - den s.k.tillhållsparagrafen - får husrannsakan dock ske ividare utsträckning i vissa fall än som följer avhuvudreglerna. Husrannsakan får enligt bestämmelsenske dels i en lokal som är tillgänglig förallmänheten, dels i utrymme som "plägar utgöratillhåll för lösdrivare eller förbrytare eller därsådant gods, som eftersökes, plägar uppköpas ellermottagas som pant". Ändamålet skall vara detsammasom för husrannsakan enligt huvudreglerna. Någonsärskild begränsning motsvarande den som enligthuvudreglerna gäller för husrannsakan hos den sominte skäligen misstänks eller söks finns inte. Inteheller krävs att det brott som man antar har begåttsär av viss svårhetsgrad - däremot krävs liksom vidövriga fall av husrannsakan att den sker inom ramenför utredningen av ett konkret brott. De lokaler somi dag, såvitt känt, genomsöks med stöd av dennabestämmelse är s.k. knarkarkvartar.Kravet på synnerlig anledning att anta att åtgärdenskall medföra det avsedda resultatet har av JOtolkats så att det skall föreligga någon faktiskomständighet som påtagligt visar att man med fog kanförvänta sig att man påträffar föremål som ärunderkastat beslag eller vinner annan utredning ombrottet (JO 1988/89 s. 68).Regeringen anför att man i den praktiskatillämpningen inte ansett det vara möjligt attklassa mc-klubbarnas klubbhus som tillhåll ochdärmed kunna göra husrannsakan i dem med stöd avtillhållsparagrafen. Sammantaget med kravet på attdet enligt huvudreglerna skall finnas synnerligaskäl för att åtgärden skall medföra det avseddaresultatet innebär detta att utrymmet för att meddet nuvarande regelsystemet genomföra enhusrannsakan i ett klubbhus eller liknande är mycketbegränsat.Regeringen föreslår, förutom en redaktionelländring, att tillhållsparagrafen upphävs och ersättsmed en helt ny bestämmelse. Förslaget innebär atthusrannsakan får ske i en lokal som brukar användasgemensamt av personer som kan antas ägna sig åtbrottslig verksamhet. Ett antal förutsättningar ärkopplade till den nya bestämmelsen. Ändamålet medhusrannsakan skall vara detsamma som förhusrannsakan enligt huvudreglerna. Dessutom krävsatt brottsmisstanken avser ett brott för vilket detär föreskrivet fängelse . Vidarekrävs att det finns särskild anledning att anta attändamålet med husrannsakningen kommer att uppfyllas.Slutligen görs i förslaget undantag för sådanalokaler som huvudsakligen används som bostad.Motsvarande reglering föreslås för utrymmen ochfordon i omedelbar anslutning till lokalen.I motionerna Ju1 (mp) och Ju913 (m) begärs attförslaget i denna del skall avslås. Motionärernaanser att förslaget är alltför allmänt hållet, ochde hänvisar till den kritik som kom fram vidremissbehandlingen. I motion Ju1 begärs dessutom attreglerna om husrannsakan i tillhåll övervägs på nytti Regeringskansliet.I den promemoria som ligger till grund förregeringens förslag föreslogs atttillhållsparagrafen skulle ersättas med enbestämmelse enligt vilken husrannsakan för sammaändamål som enligt huvudreglerna skulle få ske i ensamlingslokal som används av kriminellt belastadepersoner. Förutsättningarna föreslogs vara att detför brottet skulle vara föreskrivet fängelse i ettår eller däröver och att det fanns särskildanledning att anta att åtgärden skulle medföra detavsedda resultatet.Ett par remissinstanser påpekade att det integjorts någon närmare analys av vilka problem somfinns när det gäller att tillämpa nuvarande reglerpå mc-kriminaliteten, och JO ansåg sig inte enbartpå grund av vad som sades i promemorian kunna bildasig en uppfattning om det befogade i promemoriansbedömning att huvudreglerna om husrannsakan varotillräckliga i sammanhanget.Även de förutsättningar för husrannsakan somförslaget innehöll fick kritik. Fleraremissinstanser ansåg att uttrycket "samlingslokal"är alltför vittomfattande. Från några myndigheterpåpekades att klubbmedlemmar kunde antas komma attbosätta sig i klubblokalerna och därigenom undgå entillämpning av bestämmelsen - förslaget avsåg jubara samlingslokaler. Även uttrycket "kriminelltbelastade personer" kritiserades; begreppet ansågsvagt, och JO påpekade att det väsentliga rimligenmåste vara att de personer som använder lokalernakan antas ägna sig åt brottslig verksamhet.När det gällde den särskilda frågan om husrannsakani bostäder framhöll JO att det främsta skälet tillatt upphäva den nuvarande tillhållsparagrafen är attdet inte i fråga om vissa slag av bostäder ansesvara godtagbart att ställa upp ett lägre krav förgenomförande av husrannsakan än vad som normaltgäller. Syftet att bereda generellt skydd förbostäder kunde enligt JO uppnås genom att man i enny bestämmelse gör undantag för lokaler där någonhar sin bostad.I sammanhanget bör även nämnas att Hovrätten förVästra ansåg att promemorians antaganden ifråga om förslagens förenlighet med grundlagen varalltför summariska.Frågan om åtgärder för att komma till rätta med denbrottslighet som begås av vissa mc-gäng har tidigarebehandlats av utskottet. Senast skedde det i sambandmed att utskottet tog ställning till regeringensskrivelse om åtgärder mot organiserad ochgränsöverskridande brottslighet (bet. 1997/98:JuU12s. 5 f). När det gällde motionskrav som avsåglagstiftningsåtgärder redovisade utskottet tidigareuttalanden enligt vilket utskottet utgick från attsåväl de lagstiftningsåtgärder som de andra åtgärdersom kunde bedömas vara lämpliga och effektiva skullevidtas för att komma till rätta med mc-brottsligheten.Under budgetbehandlingen ställde sigutskottet också bakom regeringens bedömning attsärskild uppmärksamhet måste ägnas bl.a. den mc-relaterade brottsligheten.Utskottet vill inledningsvis markera att utskottetdelar regeringens bedömning att vad som framkommitom problemen med att tillämpa husrann-sakansbestämmelserna i förhållande till de aktuellamc-klubbarna och den allvarliga upptrappning somskett av det våld som kan relateras till demmotiverar en särskild regel som medger atthusrannsakan hos annan än den som är misstänkt förbrottet kan göras i sådana mc-klubbars lokaler undermindre stränga förutsättningar än . Regeringensförslag ligger också väl i linje med utskottetstidigare deklarerade uppfattning i fråga om mc-brottsligheten. Utskottet vill dock understryka attlagförslaget har generell karaktär och träffar allalokaler av angivet slag.Vad härefter gäller de invändningar sommotionärerna för fram kan utskottet konstatera attregeringen vid utformningen av förslaget tagitintryck av den kritik som kom fram vidremissbehandlingen. Här tänker utskottet särskilt påatt det hårt kritiserade uttrycket "samlingslokal"inte används som beskrivning av den plats därhusrannsakan föreslås få ske enligt den nyabestämmelsen. Intresset att skydda lokaler somhuvudsakligen används som bostäder har i ställettillgodosetts genom ett uttryckligt undantag. Ävenformuleringen "kriminellt belastade personer" harbytts ut mot det mer adekvata "personer som kanantas ägna sig åt brottslig verksamhet".Utskottet vill också framhålla att man medförslaget kommer till rätta med den sociala slagsidasom tillhållsparagrafen lider av; även missbrukarehar rätt till skydd för den personliga integriteten.Sammantaget innebär det anförda att bestämmelsenenligt utskottets mening fått en utformning somtillgodoser de krav som kan ställas på en regel omett straffprocessuellt tvångsmedel. Utskottet delarregeringens bedömning att den nya bestämmelsen ärförenlig med de krav som uppställs i regeringsformenoch . Utskottet tillstyrkerregeringens förslag i denna del, och utskottetavstyrker motionerna Ju1 och Ju913 i här aktuelldel.ÖvrigtUtskottet tillstyrker övriga lagförslag. Med ändringav regeringens förslag bör lagändringarna träda ikraft den 1 april 1999.I övrigt har utskottet ingenting att anföra medanledning av propositionen eller motionerna. beträffande husrannsakanatt med avslag på motionerna 1998/99:Ju1 yrkande 1och 1998/99:Ju913 yrkande 7 antar regeringensförslag tilldels lag om ändring i såvittavser 28 kap. 3 §,dels lag om ändring i lagen (1960:418) om straffför varusmuggling,med den ändringen att dagen för ikraftträdandetför lagarna bestäms till ,res. 1 (m, mp)2. beträffande fortsatt utredning omhusrannsakanatt avslår motion 1998/99:Ju1 yrkande 2,res. 2 (mp)3. beträffande övriga lagförslagatt antar regeringens förslag tilldels lag om ändring i i den måndet inte omfattas av utskottets hemställan undermoment 1,dels lag om ändring i inkassolagen (1974:182),med den ändringen att dagen för ikraftträdandetför lagarna bestäms till den 1 april 1999.Stockholm den 2 februari 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), IngvarJohnsson (s), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (m), (), (), (), MorganJohansson (s), (), (), (), (c), SiwPersson (fp) och (). Husrannsakan (mom. 1)(), (m), MaudEkendahl (m), () och () anför:Vi anser i och för sig att det krävs effektivlagstiftning för att komma till rätta med denorganiserade brottsligheten. Det förslag om ändraderegler när det gäller husrannsakan som regeringen nulagt fram brister emellertid i flera avseenden.Enligt vår mening fick den promemoria som liggertill grund för regeringens förslag en så omfattanderemisskritik att förslagen i fråga aldrig borde halagts fram för . De ändringar regeringengjort i förslaget är enligt vår mening så omfattandeatt ytterligare beredning är nödvändig.Konsekvenserna av det nu framlagda förslaget ärsvåra att överblicka. Här ser vi en uppenbar riskatt grundläggande rättssäkerhetskrav sätts åt sidan.Det synes också vara tveksamt om förslaget uppfyllerkraven i regeringsformen och i Europakonventionen.Det framstår härtill alltjämt som osäkert om denföreslagna bestämmelsen kan komma att leda till attfler husrannsakningar sker hos mc-klubbarna. Tilldenna osäkerhet bidrar det faktum att detfortfarande saknas en tillräckligt djupgående analysav vilken slags brottslighet som de nu aktuellaklubbarna ägnar sig åt och på vilket sätt denuvarande reglerna är otillräckliga.Vi kan mot bakgrund av det anförda inte ställa ossbakom regeringens förslag i den del som gällerhusrannsakan. Vi tillstyrker alltså motionerna Ju913och Ju1 i denna del.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande husrannsakanatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju913yrkande 7 och 1998/99:Ju1 yrkande 1 avslårregeringens förslag till1) lag om ändring i såvittavser 28 kap. 3 §,2) lag om ändring i lagen (1960:418) om straffför varusmuggling,2. Fortsatt utredning om husrannsakan (mom.2)() anför:Enligt min mening är förutsättningarna förhusrannsakan enligt den nya bestämmelsen intetillräckligt klart utformade och jag har därföryrkat avslag på regeringens förslag i denna del.Bestämmelsen måste förtydligas. Vid utformningen aven ny bestämmelse bör i stort sett de avvägningarsom regeringsförslaget innehåller kunna komma tillanvändning. För att fånga in den speciellaproblematik som är förknippad med mc-gängen behövsemellertid en klarare koppling till användning avvapen. Detta bör beaktas vid utformningen avförutsättningarna för husrannsakan i de fallåtgärden sker hos annan än den som inte är misstänktför brott.Regeringen bör återkomma till med ettnytt lagförslag som beaktar vad jag nu anfört. Detanförda innebär att jag ställer mig bakom motion Ju1i denna del.Jag anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande fortsatt utredning omhusrannsakanatt med anledning av motion 1998/99:Ju1 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 2.Regeringens lagförslag