bet · GN01KrU5 · 1999-10-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas prop. 1998/99:131 Ny svenskfilmpolitik samt motioner som väckts med anledningav propositionen.Ett förslag att begreppet kvalitetsfilm skalldefinieras avstyrks med hänvisning bl.a. till denkonstnärliga friheten. Likaledes avstyrks förslag omatt skall initiera en etiskdiskussion, som skall bli vägledande förfilmsatsningar i alla led. Utskottet anser attFilminstitutet inte bör styra eller censurera detkonstnärliga innehållet i filmerna, vilket intehindrar att diskussion medfilmkonstnärer m.fl. i etiska och andra ämnen. Ävenett yrkande om att filmpolitiken gentemot barn skallförnyas i takt med den snabba tekniska utvecklingenavstyrks. Utskottet anser att det är självklart attde framtida insatserna för filmen vid behov kommeratt anpassas till den verklighet vi lever i.Utskottet avstyrker också ett yrkande om bredbands-teknikens påverkan på filmdistributionen ochförutsätter att regeringen och nogaföljer utvecklingen inom IT-området och vilkaeffekterna kan bli för landets biografer.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om ettsamlat filmavtal, vilket innebär att allafilmpolitiska stöd som hanteras av Filminstitutetskall regleras i ett avtal, filmavtal, somträffades mellan företrädare för staten,filmbranschen, och AB.Ett förslag från som syftar tillatt - inför ett eventuellt kommande avtal- först skall besluta om de yttre ramarna avstyrks.Utskottet framhåller bl.a. att filmavtalet är ettfrivilligt avtal och att regeringensförhandlingsposition gentemot övriga avtalsparterskulle kunna försämras, om i förväg drarupp detaljerade riktlinjer för avtalet.Några yrkanden avstyrks med hänvisning till att defrågor som motionärerna tar upp är avtalsbundna. Detgäller förslag om ett ökat stöd till produktion avlångfilm för barn och ungdom samt förslag att stödettill regionala resurscentrum för film och videoskall anges i fast krontal samt att det sistnämndastödet skall få användas till långfilmsproduktion.Även förslag om att skall uttala sig ominrättande av en fast barnfilmskonsulenttjänstavstryks. Utskottet anser att det är naturligt attformuleringar i propositionen om barnfilmensställning m.m. skall vara vägledande förFilminstitutet. Krav på forskning kring barns ochungdomars filmkonsumtion avstyrks med hänvisningtill forskningens frihet. Utskottet avstyrker ävenförslag, som syftar till att hela landet skalltäckas av regionala organisationer på filmområdet,och uttalar att det ankommer på regionala och lokalahuvudmän att ta initiativ till inrättande av nyaresurscentrum. Vidare avstyrks ett yrkande om attdet skall vara möjligt för regionala resurscentrumatt vara producenter, en fråga som -enligt utskottets uppfattning - inte bör uttala sigom.Ett motionsförslag som syftar till att regeringenborde haft större precision och konkretion då detgäller funktionshindrades tillgång till filmavstyrks med hänvisning dels till att medel genom2000 års filmavtal avsätts för att göra film merlättillgänglig för funktionshindrade, dels till attbetydande insatser görs från statens sida då detgäller tillgängligheten till offentliga lokaler. Medhänvisning till att beredningen av ett pågåendeutredningsförslag inte bör föregripas avstyrkerutskottet ett motionsyrkande om ökat samarbetemellan bl.a. och Filminstitutetdå det gäller bevarande och vård av detfilmkulturella arvet.Utskottet förutsätter att så långtdet är möjligt tillämpar öppenhet i sin verksamhetoch avstyrker därmed ett förslag att institutetskall omfattas av handlingsoffentlighet. Utskottethar i princip inte något att invända mot förslag somsyftar till att en oberoende översyn skall göras avFilminstitutet, men anser att det inte är motiveratatt ta ett sådant initiativ , varför sådanamotionsförslag avstyrks.Förslag som innebär att staten skall ha möjlighetatt satsa extra medel på filmområdet utanförfilmavtalet avstyrks. Utskottet uttalar bl.a. attregeringen självklart har möjlighet att i sittbudgetarbete föreslå särskilda satsningarpå detta område. Utskottet avstyrker även förslagsom syftar till att medbibehållen medelstilldelning skall sälja ut en avsina kanaler, vilket enligt förslaget skulle kunnastärka svensk filmkultur. Utskottet anser bl.a. attett förverkligande av förslaget skulle innebära enväsentlig minskning av mångfalden i TV-utbudet.Slutligen avstyrks ett förslag om att en friståendefilm- och TV-fond skall inrättas. Utskottet anseratt regeringens överväganden med anledning av ettutredningsförslag om inrättande av en sådan fondinte skall föregripas.Till betänkandet har fogats nio reservationer ochfyra särskilda yttranden. I proposition 1998/99:131 Ny svensk filmpolitikföreslår regeringen () attriksdagen godkänner vad regeringen föreslår om ettsamlat filmavtal (prop. avsnitt 5). 1999/2000:Kr1 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avsamordning av vården av det svenska filmkulturarvet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten attförstärka svensk kvalitetsfilmproduktion genom attfrigöra resurser vid en omstrukturering av denallmänägda TV-verksamheten.1999/2000:Kr2 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samlat filmavtal,2. att hos regeringen begär förslag kvalitetsdefinition som ligger till grund förbegreppet kvalitetsfilm och som föreläggs riksdagenför diskussion och beslut,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det etiska ansvaretoch roll beträffande detta,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om medelsavsättningfrån fonderna för förhandsstöd till långfilm förbarn och ungdom,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ensärskild barnfilmskonsulent,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avmera forskning kring barns och ungdomars konsumtionav film,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om regionalt stöd,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad tillgänglighettill film för funktionshindrade,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en oberoende översynav ,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omhandlingsoffentlighet för delar av Filminstitutetsverksamhet.1999/2000:Kr3 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Filminstitutetsinflytande och särställning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en fristående film-och TV-fond,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om filmpolitikengentemot barn och ungdom,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvecklingen avregionala satsningar och formerna för stöden tillregionernas filmverksamhet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bredbandsteknikenspåverkan på distributionen av film och biografernaseventuellt förändrade villkor.1999/2000:Kr4 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att staten bör ha enberedskap för att stärka insatserna till barn- ochungdomsvisningar, visningsorganisationer ochregional verksamhet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att staten ävenfortsättningsvis utanför avtalets ram skall kunnagenomföra särskilda satsningar,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att helalandet kan täckas av regionala organisationer ochatt Svenska Filminstitutets stödverksamhet på siktbör överföras till dessa regionala organisationer,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de regionalaresurscentrumens möjlighet att använda det statligastödet till långfilmsproduktion,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett regionaltresurscentrum även kan stå som producent för ettfilmprojekt, oavsett om detta avser lång-, kort-eller dokumentärfilm.Ärendets beredningSkrivelser med anledning avpropositionen har ingivits av Filmpå , ochOberoende ().Under ärendets beredning harföreträdare för uppvaktat utskottet samtöverlämnat ytterligare en skrivelseom vissa frågor i filmavtalet. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen ges en beskrivning av denavtalsmodell inom svensk film som sedan år 1963finns i och som innebär att staten träffatavtal med olika parter om filmproduktion m.m.Avtalskretsen har både utökats ochminskats. Likaså har förändringar gjorts då detgäller stödändamålen. Förutsättningarna för enfortsatt avtalsmodell för finansiering av stödettill svensk filmproduktion liksom förutsättningarnaför en finansiering utan avtal har på regeringensuppdrag utretts av en särskild utredare som lämnatförslag i betänkandet Ny svensk filmpolitik (SOU1998:142). En komplettering till betänkandet harvåren 1999 utarbetats inom ochpresenterats i en promemoria, benämndPublikrelaterat filmstöd.Inriktningen på insatserna för filmen som depresenterades av regeringen i propositionen omkulturpolitik (prop. 1996/97:3) ligger fast. Etttillägg har gjorts som innebär att kvinnligafilmskapares villkor bör förbättras.Regeringen anser att avtalsmodellen bör gälla ävenfortsättningsvis och hemställer att skallgodkänna vad regeringen föreslår om ett samlatfilmavtal, innebärande att alla filmpolitiska stödsom hanteras av skall regleras i 2000års filmavtal. Därmed upphör den nuvarandeuppdelningen mellan å ena sidan stöd till svenskfilmproduktion m.m. som finansieras och regleras i1993 års finansieringsvtal och å andra sidan denfilmkulturella och regionala verksamhet somfinansieras av staten och som regleras utanföravtalets ramar. Avtalet, som träffades under våren1999 mellan företrädare för staten, filmbranschenoch TV-företagen () och (), skall träda i kraft den 1 januari 2000och gälla t.o.m. . Avtalet harfrån statens sida ingåtts med förbehåll förregeringens godkännande. En förutsättning föravtalets giltighet är att Europeiska gemenskapenskommission godkänner de stödformer som anges iavtalet. Det av parterna ingångna avtalet bifogassom bilaga till betänkandet.2000 års filmavtal innehåller såväl förändringarsom förstärkningar av nuvarande filmpolitiska stöd.Staten skall - under förutsättning att riksdagenfattar erforderliga beslut - lämna ett årligt bidragtill Stiftelsen () på , en ökningmed i jämförelse med de medelsom anvisats för . Biografavgiften skall ävenfortsättningsvis vara avbruttobiljettintäkterna vid föreställningar. SVT ochTV 4 skall vardera bidra med minst 38miljoner kronor respektive 7,2 miljoner kronor.Regeringen beräknar att intäkterna tillFilminstitutet kommer att uppgå till 385miljoner kronor, dvs. en ökning med drygt 100miljoner kronor jämfört med innevarande år.Intäkterna beräknas bli fördelade med 207 miljonerkronor till produktionsstöd till svensk film, 91miljoner kronor för distribution och visning av filmi hela landet och till denfilmkulturella verksamheten i avtalet.Regeringen bedömer att filmpolitikens huvuduppgiftatt främja produktion och distribution av svenskkvalitetsfilm bör ha större förutsättningar attförverkligas genom filmavtal mellan statenoch berörda branscher.Regeringen anser att det inte finns formellaförutsättningar att låta verksamhetomfattas av handlingsoffentlighet men förutsätteratt institutet ändå tillämpar största möjligaöppenhet i sin verksamhet.Inriktningen på insatserna för filmen (avsnitt 4)Då det gäller inriktningen på insatserna för filmengör regeringen bedömningen att de samlade insatsernaför filmen bör förstärkas och att huvuduppgiften börvara att främja produktion och distribution avsvensk kvalitetsfilm. Inriktningen på de framtidainsatserna för filmen bör, menar regeringen, varaatt- upprätthålla och utveckla värdefullsvensk filmproduktion i samverkan med berördabranscher,-- säkerställa tillgången till ett brettutbud av värdefull film i olika visningsformer ihela landet,-- upprätthålla och utveckla biografens rollsom kulturell mötesplats i hela landet och medverkatill att biopubliken långsiktigt ökar,-- ge fler, främst barn och ungdomar,möjlighet till eget skapande med film och andramedier för rörliga bilder,-- regionalt och lokalt stärka filmens rolli kulturlivet, särskilt med tanke på barn ochungdom,-- förbättra kvinnliga filmskapares villkor,-- bevara filmer och material av film- ochkulturhistoriskt intresse och i ökad utsträckningtillgängliggöra dem för forskning och allmänhetsamt att-- upprätthålla och utveckla detinternationella utbytet och samarbetet påfilmområdet (prop. s. 11).-Utskottet konstaterar att den huvudsakligainriktningen då det gäller insatserna för filmenpresenterades för i denkulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3). Nuliksom då anser utskottet att det är glädjande attinriktningen på de framtida insatserna för filmenses som en del av kulturpolitiken i stort. Det utgörett klart erkännande av filmens ställning ikulturlivet. Än en gång vill utskottet understrykabetydelsen av att med sin förhållandevisringa folkmängd förmår bibehålla och hävda sinfilmkulturella identitet genom en livaktig inhemskfilmproduktion. Utskottet vill även upprepa att detär av lika stor betydelse att den inhemskaproduktionen får goda möjligheter att nå ut tillpubliken i hela landet. (Jfr bet. 1996/97:KrU1 s.96.) Vidare anser utskottet - med hänvisning tillden manliga dominans som råder bland filmskapare somerhållit produktionsstöd - att det tillägg somgjorts beträffande kvinnliga filmskapares villkor ärvälkommet.Motionärerna bakom motion Kr2 (kd) framhåller att enutgångspunkt för inriktningen på insatserna förfilmen är att svensk kvalitetsfilm skall erhållastöd. Det räcker emellertid inte att markera attkvalitet har en avgörande betydelse. Begreppet"kvalitet" måste tydliggöras. Regeringen bör därförsnarast återkomma till med förslag till endefinition som skall ligga till grund för begreppet"kvalitetsfilm" (yrkande 2).Utskottet konstaterar att kvalitetsbegreppetingalunda är entydigt. Det kan t.ex. i lika hög gradhandla om konstnärlig kvalitet som om tekniskkvalitet och upplevd kvalitet. Uppfattningen om vadsom är kvalitet förändras ständigt. Nyskapandeverksamhet bryter ofta mot gammal uppfattning om vadsom är kvalitet. Tankar kring kvalitetsbegreppet harutvecklats bl.a. i betänkandeKulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) s. 88.Utskottet erinrar om att ett av de kulturpolitiskamålen, som fastställts av , syftar tillbl.a. konstnärlig förnyelse och kvalitet. Någotpolitiskt ställningstagande till innehållet ikvalitetsbegreppet har inte gjorts. uppfattning är det - med hänvisning bl.a.till den konstnärliga friheten - inte lämpligt attriksdagen fastställer en definition avkvalitetsbegreppet. Självklart får ett sådantställningstagande inte hindra att politiker - liksomalla andra medborgare - diskuterarkvalitetsbegreppet. Det är också lika självklart attfilmkonsulenterna och övriga ansvariga vidFilminstitutet i sin yrkesutövning följer denkonstnärliga och tekniska utvecklingen på film-området och att de därmed har goda möjligheter attständigt hålla diskussionen levande omkvalitetsbegreppets innehåll.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandet.I samma motion, Kr2 (kd), sägs att det i mötetmellan film och publik uppstår en etisk dimensionoch ett etiskt ansvar. Med yttrandefriheten, som ären viktig förutsättning för demokratin, följer ettansvar för andra människor. Öppenhet och toleransmen också respekt för andra människors integritetoch livsåskådning måste vara grundläggande vid allkonstutövning. I kulturella ansvarbör ingå att institutet initierar en diskussion idetta hänseende (yrkande 3).Filmen är ett medium som har möjlighet att nå enmycket stor publik och därmed få ett genomslag sominte gäller för alla konstarter. Det nu aktuellamotionsyrkandet synes syfta till att Filminstitutetskall starta en etisk diskussion, som kan blivägledande för filmsatsningen i alla led. synsätt ankommer det främst påupphovsmännen att själva ansvara för det etiskainnehållet i sina verk. Vidare ankommer det påupphovsmännen och andra bidragsmottagare att hållaen etisk diskussion levande. Även kritiker,filmvetare, samhällsdebattörer m.fl. kan medverkasom samtalsparter i offentliga och slutna samtal idessa frågor. bör inte styra ellercensurera det konstnärliga innehållet i filmerna.Detta innebär dock inte något hinder för institutetatt t.ex. i seminarieform samla filmkonstnärer m.fl.för en diskussion i etiska och andra ämnen.Motionsyrkandet avstyrks därmed.Motionärerna bakom motion Kr3 (fp) anför attsatsningar på barn och ungdom är viktiga, särskiltpå filmområdet. Barn och ungdom är storkonsumenterav film och bör få tillgång till kvalitetsfilm samtges verktyg att kritiskt bedöma det som visas.Motionärerna föreslår att filmpolitiken gentemotbarn och ungdom skall förnyas i takt med den snabbautvecklingen (yrkande 3).I likhet med motionärerna anser utskottet attsatsningar som riktar sig till barn och ungdomarinom filmområdet - liksom inom andra kulturområden -är viktiga. Av den nu framlagda propositionenframgår också att barn och ungdomar uppmärksammats ifilmavtalet och att betydande ekonomiska resurseravser verksamhet som riktar sig till denna grupp.Liksom motionärerna anser utskottet attskolbioverksamheten har en stor betydelse. kan i bästa fall ge upphov tillett livslångt intresse för film hos publiken ochutgöra en utgångspunkt för värdefulla samtal ochdiskussioner. Även satsningarna på regionalaresurscentrum riktar sig i hög grad till barn ochungdom och syftar bl.a. till att främja ungasskapande med rörliga bilder. Sammantaget torde defilmpolitiska insatserna kunna bidra bl.a. till ettkritiskt tänkande hos de unga. Även skolan, AV-centraler och bibliotek har viktiga rollerhärvidlag.Givetvis är den inriktning på insatserna för filmensom presenteras i propositionen inte avsedd att varaett statiskt instrument. Den snabbautveckling som omnämns i motionen äger främst ruminom det tekniska området och kan få konsekvensersom vi inte kan överblicka. Exempelvis kanbredbandsteknik och storbildsvideo komma attinnebära förbättrade möjligheter för distribution avfilm i hela landet. Det är för utskottet självklartatt inriktningen på de framtida insatserna förfilmen efter hand kommer att ses över och vid behovanpassas till den verklighet som vi lever i. Hänsynbör då tas till hela publikgruppen, dvs. även barnoch unga.Förslaget påkallar inte någon åtgärd.Yrkandet avstyrks.I motion Kr3 (fp) sägs att teknikutvecklingen kommeratt innebära en ny tillvaro för biograferna.Motionärerna efterlyser ett resonemang ipropositionen om hur t.ex. bredbandstekniken kanpåverka distributionen av film. Yrkandet synes syftatill att ett sådant resonemang skall ligga tillgrund för den statliga filmpolitikens inriktning.Snart torde film kunna sändas digitalt tillstorstäderna och till stora biografer med mångasalonger, anför motionärerna, som också frågar sighur mindre biografer - med kanske endast en salong -skall kunna leva upp till de goda intentionerna ifilmpolitiken (yrkande 5).Frågan om utbyggnaden av bredbandstekniken har högaktualitet. En särskild utredare överlämnadetidigare sitt betänkande Bredband för tillväxti hela landet (SOU 1999:85) till regeringen. Ibetänkandet finns en beskrivning av IT-infrastrukturen i . Bl.a. sägs att dagensledningsnät, särskilt på stomnätsnivå, anses varamycket omfattande. Men behovet av bredbandstjänsteroch andra nya och utökade tjänster kräver nät medstörre kapacitet än vad dagens infrastruktur kanerbjuda. Särskilt är bristen kännbar i accessnätet,dvs. den del av nätet som ligger närmast slutkunden.Marknadskrafterna prioriterar genomgåendetätbebyggda delar av landet där uppskattningsvis av landets befolkning bor. Ett nytt stomnät somnår alla kommuners respektive centralorttycks inte kunna motiveras på rent kommersiellagrunder, något som än mindre gäller ett nyttaccessnät som når alla hushåll och företag (s.14-15). Utredaren anser att IT-infrastrukturen förhöghastighetskommunikation skall vara väl utbyggdoch att tillgången till bredband skall vara lika godi glesare bebodda delar av landet som i mertätbefolkade delar (s. 18). Ett av förslagen iutredningen innebär att staten skall ta initiativtill att samordna kommunerna inför byggandet av ettstomnät med öppen bredbandsledning i syfte attförverkliga att alla kommuners huvudorter förbindsmed varandra och med omvärlden (s. 20). Betänkandetremissbehandlas för närvarande.Motionärernas tankar om en ny distributionsform förfilmen kan mycket väl komma att bli verklighet inomen inte alltför avlägsen framtid. Dock bör sägas attbredbandstekniken i sig inte utgör en risk förojämlikhet mellan små och stora biografer underförutsättning att den är utbyggd i landet ochsåledes finns att tillgå. Vidare är det svårt att haen uppfattning om utbyggnadstakten och behovet avtekniken.Utbyggnaden av bredbandskommunikationen kan kommaatt innebära att biografer belägna i mindre orteroch biografer i storstäder får samma tekniskamöjligheter att ta emot ett stort utbud filmer.Dessutom kan tekniken i bästa fall komma att medförabättre möjligheter än vad som är fallet för desmå biograferna att ta emot och visa ett varieratutbud av kvalitetsfilm.Här bör nämnas att det av ägdaFilmhusförlaget ger ut Tidskriften som bevakat, analyserat ochinformerat om den tekniska och mediepolitiskautvecklingen inom film, , video och senare ävenmultimedier. TM har ambitionen att fungera somkunskapsmäklare och kompetensutvecklare och på ettlättförståeligt sätt förklara kompliceradeutvecklingstrender.Utskottet förutsätter att regeringen liksomFilminstitutet noga följer utvecklingen inom IT-området liksom inom andra filmtekniska områden ochuppmärksammar vilka effekterna kan bli för landetsbiografer. Med hänvisning till det anförda avstryksmotionsyrkandet.Ett samlat filmavtal (avsnitt 5)Regeringen, som kommit fram till att avtalsmodellenbör gälla även fortsättningsvis, hemställer attriksdagen skall godkänna vad regeringen föreslår omett samlat filmavtal, som innebär att allafilmpolitiska stöd som hanteras av Filminstitutetskall regleras filmavtal.Inom ramen för avtalet skall således även dehittillsvarande helt statsfinansierade stöden tillfilmkulturell verksamhet och regionala resurscentrumför film och video regleras. Därmed samlas allafilmpolitiska stöd som hanteras av i2000 års filmavtal. Som skäl för sitt förslag anförregeringen bl.a. att det är rimligt att en återgångsker till det förhållande som gällt i tidigarefilmavtal . Inför varje nyavtalsperiod bör, menar regeringen, villkoren för enfortsatt avtalslösning jämfört med en helstatligmodell prövas.Utskottet, som anser att den avtalsmodell som råderi på filmens område har ett stortprincipiellt värde, konstaterar att regeringensförslag innebär en ändring av nu rådande principerför medelsanvändningen för filmkulturella ochregionala stödändamål. Bidragsbestämmelser förstöden har tagits med i det nya filmavtalet ochkommer därmed att ersätta de hittillsvaranderegleringsbrevsbestämmelserna. Till frågan ommedelsanvisning för återkommer regeringen ibudgetpropositionen för år 2000.Skälen för regeringens förslag att i fortsättningenlåta stöden till filmkulturell verksamhet ochregionala resurscentrum för film och video reglerasgenom det nya filmavtalet är - anser utskottet -övertygande. Som anförs i propositionen tar statenoch berörda branscher genom det samlade avtalet ettgemensamt ansvar för såväl filmpolitikensfinansiering som medlens användning för olikaändamål. Utskottet tillstyrker således regeringensförslag.Motionsyrkanden som rör enskilda detaljer iinnehållet i det redan beslutade filmavtalet kommeratt behandlas i ett följande avsnitt i dettabetänkande.