bet · GM01TU5 · 1999-03-02 00:00:00 — Upprustningen syftar till atteliminera tågviktsbegränsningar samt att fåtillräcklig kapacitet och rimlig hastighetsstandard.Åtgärderna skall enligt planeringsamordnas i tiden med utbyggnad ochberäknas vara slutförda år 2005.8.2 Regeringens beslutAv den nu behandlade skrivelsen framgår attregeringen i sitt fastställelsebeslut reserverat ettlägre belopp än vad föreslagit förÅdalsbanans upprustning, istället för . Regeringen hardessutom uppdragit åt att göra enjärnvägsutredning innefattande enmiljökonsekvensbedömning och en samhällsekonomiskbedömning av alternativa investeringar.8.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad som i skrivelsenredovisas rörande Ådalsbanan.9 Mälarbanan9.1 BakgrundMälarbanans utbyggnad och standard på sträckanKungsängen-Örebro regleras i ett avtal mellanBanverket, () ochDelegationen för infrastrukturinvesteringar.Överenskommelsen innebär att MIAB delfinansierar dentotala anläggningskostnaden för med 530miljoner kronor och bygger tre delsträckor. ansvar ingår att finansiera och byggaövriga delsträckor samt sträckanKallhäll-Kungsängen. Sistnämnda sträcka ingår inte iMälarbanan men utgör en trafikeringsmässigförutsättning för denna. Utbyggnaden till dubbelspårav sträckan skulle enligtplanerna vara klar men har blivitförsenad . Med anledning avförseningen påkallade MIAB omförhandlingar av deekonomiska villkoren i överenskommelsen. Efteröverläggningar mellan dåvarandeKommunikationsdepartementet och bo-laget nåddes enöverenskommelse som innebär bl.a. att staten åtarsig att genomföra vissa investeringsobjekt på Mälar-och Svealandsbanorna inom ramen för stomnätsplanensamt att staten ersätter MIAB med 34,5 miljonerkronor. har godkänt att anslaget A 4Investeringar samt drift och underhåll av statligajärnvägar får användas för att ersätta MIAB mednämnda belopp (prop. 1997/98:150, bet.1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317).9.2 Regeringens beslutI den nu behandlade skrivelsen redovisar regeringenatt regeringens fastställelsebeslut avser åtgärderpå och i enlighet mednämnda överenskommelse med MIAB.9.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet har ingen erinran mot vad regeringenanför om Mälarbanan.10 och Hallandsåstunneln10.1 Bakgrund10.1.1 VästkustbananVästkustbanan går från till . TillVästkustbanan räknas också sträckanHalmstad-Hässleholm. Den totala banlängden är 370km. Därav utgörs av dubbelspår. Istomnätsplanen finns medel anslagna för fortsattdubbelspårsutbyggnad. beräknas endasttvå enkelspårssträckor kvarstå,och Halmstad-Hässleholm.I förslag till stomnätsplan redovisasnio större objekt som avser . Densammanlagda investeringskostnaden uppgår till ca 6,7miljarder kronor. Ett av objekten avser en tunnelgenom , i planen upptaget till 1,8miljarder kronor.10.1.2 HallandsåstunnelnÅr 1991 fick regeringens uppdrag attgenomföra . Projektet omfattar ensträcka av varav i tunnel. I oktober1992 startade byggnationen. Avsikten var att byggetskulle vara klart . stoppadesbygget sedan man konstaterat läckage av giftigtvatten och kraftigt sänkta grundvattennivåer. Dåhade tunnel hunnit sprängas och ca 1 miljardkronor förbrukats. tillkalladeregeringen en kommission med uppgift att redovisamiljö- och arbetsmiljöfrågor samt att utvärderaorsaker och föreslå åtgärder för att liknandehändelser skulle undvikas . Kommissionenavgav ett delbetänkande (SOU 1998:60) ochen slutrapport (SOU 1998:137). Idecember 1998 avgav ett yttrande tillregeringen rörande Hallandsåsprojektet.Sammanfattningsvis fann verket att ett fullföljandeav projektet ej var samhällsekonomiskt lönsamt.Verket bedömde att det skulle kosta ca 4,8 miljarderkronor att färdigställa projektet. Dittills hadeprojektet kostat ca . Ärendetbereds inom Regeringskansliet.10.2 Regeringens fastställelsebeslutRegeringens fastställelsebeslut innebär att planeninte skall omfatta fortsatta åtgärder som berörHallandsåsprojektet eller åtgärder på andra sträckormed anledning av projektet.10.3 Motionsförslag10.3.1 Takten i utbyggnaden av VästkustbananI motion T515 förordar () attVästkustbanan byggs ut snabbare än enligt nugällande planer. Som motiv för en snabbare utbyggnadanger motionären bl.a. att en utbyggd järnvägmöjliggör arbetspendling på större avstånd.Krav på en snabb utbyggnad förs fram också avGunnel (c) i motion T528 (yrkande 2) och avAlf m.fl. (s) i motion T539 (yrkande 1). Isistnämnda motion pekas bl.a. på attÖresundsförbindelsen kan utnyttjas bättre närVästkustbanan är färdigutbyggd.10.3.2 fortsättningFrågan om fortsättning tas uppi ett antal motioner. m.fl. (v)framhåller i motion T516 att grundvattennivån måstesäkras och återställas till acceptabel nivå (yrkande1). I samma motion påpekas vikten av att det förHallandsåsprojektet, liksom för i desshelhet, byggs upp en stabil organisation medfördelning av ansvar och befogenheter samt med godaforum för kommunikation (yrkande 2). Motionärernavill också att projektet skall betraktas som ettnytt projekt och underkastas ny tillståndsprövningenligt den nya (yrkande 3). Slutligenredovisas motionärernas syn på vilka övervägandensom måste göras innan beslut fattas omHallandsåsprojektets framtid. Sålunda måsteklarläggas vilka de samhällsekonomiska kostnadernablir, vad det kostar att inte bygga färdigt och istället återställa åsen, vilka skador som ärirreparabla samt vad en alternativ sträckning kommeratt kosta (yrkande 4). I motion T528 framhållerGunnel (c) att kommuns önskan om enmiljösäker fortsättning måste tillgodosesoch pekar på betydelsen av ett miljösäkertbeslutsunderlag för (yrkande 1).Också m.fl. (s) betonar i motion T539att tunnelbygget genom måstefärdigställas på ett miljömässigt säkert sätt(yrkande 2).10.3.3 Tunnel i kommunI två motioner aktualiseras ett annat tunnelprojektsom ingår i den nya , nämligen iKungsbacka kommun. Enligt vad ochLennart Kollmats (båda fp) påpekar i motion T506saknar den planerade tunneln utrymningsmöjligheter.Motionärerna kräver att regeringen ser till attBanverket planerar för fullgoda utrymningsvägar.Samma motionärer (fp) hävdar i motion T507 att detplanerade tunnelbygget i medförrisk för vatteninträngning och sänkt grundvatten.Regeringen bör föranstalta om enmiljökonsekvensbeskrivning av projektet.10.4 Utskottets ställningstagande10.4.1 Takten i utbyggnaden av VästkustbananUtskottet har i tidigare sammanhang uttalat sigpositivt om planerna på en utbyggnad till dubbelspårav . Beträffande den i motionerna T515(fp), T528 (v) och T539 (s) aktualiserade frågan omtakten i utbyggnaden kan utskottet konstatera attstörre delen av banan enligt planeringkommer att vara dubbelspårig . Efter år 2007beräknar att endast två enkelspårssträckorkvarstår, samtHalmstad-Hässleholm. Vidare vill utskottet peka påatt det enligt den rollfördelning som har etableratsinom ramen för nu tillämpade mål- ochresultatstyrningsprinciper inte torde ankomma påriksdagen att i detalj uttrycka uppfattningar om närunder en planeringsperiod olika projekt skallgenomföras. Utskottet förutsätter att Banverketfullföljer utbyggnaden av i den taktsom beviljade anslag och andra resurser medger. Medhänvisning härtill avstyrks motionerna T515 (fp),T528 (v) yrkande 2 och T539 (s) yrkande 1.10.4.2 fortsättningSom framgått av bakgrundsbeskrivningen ovan (avsnitt9.1) bereds frågan om framtidför närvarande inom . harett enigt utskott tillstyrkt Hallandsåsprojektet.Mot bakgrund av vad som senare inträffat krävsemellertid, innan ställning kan tas till projektetsfortsättning, en noggrann analys som bl.a.innefattar en bedömning av de samhällsekonomiska ochmiljömässiga konsekvenserna av ett fullföljanderespektive alternativa lösningar. Ett sådantanalysarbete bedrivs inomRegeringskansliet. Resultatet av dettaberedningsarbete, som utskottet förutsätter kommeratt bedrivas med den skyndsamhet som är möjlig medhänsyn till frågans betydelse och komplexitet, böravvaktas. Med hänvisning härtill avstyrks motionernaT516 (v), T528 (c) yrkande 1 och T539 (s) yrkande 2.Syftet med motionsyrkandena torde dock i alltväsentligt komma att tillgodoses, varför någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandenainte torde vara erforderlig.Med hänsyn till den osäkerhet som för närvarandevidlåder Hallands- åsprojektet finner utskottet, ilikhet med regeringen, det rimligt att fortsattaåtgärder som berör projektet inte skall ingå istomnätsplanen för perioden 1998-2007.10.4.3 Tunnel i kommunI motionerna T506 (fp) och T507 (fp) uttrycksfarhågor för att den tunnel som planeras inomKungsbacka kommun inte skall fylla de säkerhets- ochmiljökrav som måste ställas på ett sådant projekt.Utskottet utgår från att detta projekt kommer attunderkastas prövning enligt gällande regler, vadgäller såväl tillgången på säkra utrymningsvägar sommiljösäkerhet. Utskottet förutsätter vidare att deerfarenheter som vunnits från t.ex. kommer att tas till vara så att negativamiljökonsekvenser i form av grundvattensänkningeller vattenläckage kan undvikas. Med hänvisninghärtill avstyrks motionerna T506 (fp) och T507 (fp).11 Anslutningar till Öresundsförbindelsen11.1 Bakgrund11.1.1 i en s.k. avsiktsförklaring den 7 oktober 1996tillkännagav regeringen sin uppfattning attCitytunnelprojektet i borde komma tillutförande. utsåg regeringen enförhandlingsman med uppgift att arbeta fram ettförslag till avtal om byggande och finansiering avCitytunneln. ingicks etthuvudavtal om genomförande ochfinansiering. godkände riksdagenregeringens förslag rörande statens organisatoriskaoch finansiella engagemang i projektet (prop.1996/97:161, bet. 1997/98:TU6, rskr. 1997/98:32).Beslutet innebär att med 1,85 miljarderkronor svarar för en dryg tredjedel av den beräknadetotalkostnaden, 4,95 miljarder kronor.11.1.2 och ett yttre godsspårMed tillkomsten av kommerKontinentalbanan att avlastas i princip allpersontrafik. Det innebär att antalet tåg påKontinentalbanan kommer att minska från ca 200-220till ca 75 per dygn.Frågan om lämplighet förgodstrafik och behovet av ett yttre godsspår österom behandlades senast av i sambandmed riksdagsbeslutet om (bet.1997/98:TU6). Med anledning av motionsyrkanden iämnet hänvisade trafikutskottet till sitt uttalandei samband med behandlingen av regeringensproposition om trafikpolitikens inriktning (prop.1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174).Utskottet anförde där att ett yttre godsspår -liksom en riksbangård öster om - kunde varaintressanta lösningar för att komma till rätta medde kapacitets- och miljöproblem som den tungagodstrafiken skapar. konstateradeutskottet att det inte var möjligt att inrymmakostnaderna för dessa projekt i planeringsramen . Utskottet förutsatte dock attfrågor om trafikförsörjningen i skulleövervägas vid en kommande revidering avplaneringsramarna.11.2 Regeringens beslutFastställelsebeslutet innebär attCitytunnelprojektet i stomnätsplan upptastill , vilket innebär enminskning med jämfört medBanverkets förslag. Regeringen motiverar sitt beslutmed att det inte finns underlag somvisar att statens åtagande i Citytunnelprojektetbehöver utökas i förhållande till den i avtaletangivna kostnaden, justerad med hänsyn tillprisnivån. Om finner attkostnaderna för projektet avviker från beloppen iavtalet skall anmäla detta till regeringenoch redovisa ett beslutsunderlag som beskriverkostnadsnivåer för alternativa handlingsvägar samtalternativens konsekvenser.11.3 MotionsförslagI motion T501 uttalar () attCitytunneln brådskar.I motion T518 hävdar m.fl. (s) attKontinentalbanan genom har otillräckligkapacitet. är ett yttre godsspåroundvikligt. Planeringen för ett sådant spår börinledas omgående, anser motionärerna (yrkande 2). Isamma motion framhålls vikten av en långsiktig ochsammanhållen planering för infrastrukturensutbyggnad i sydvästra (yrkande 1).Lars-Erik m.fl. (s) konstaterar i motion T908att skall betraktas som ett första stegi utvecklingen av Öresundsbronsjärnvägsanslutningar. Nästa steg måste bli ett yttregodsspår, anser motionärerna. Men denna fråga måstelösas i ett nationellt helhetsperspektiv.11.4 Utskottets ställningstagande11.4.1 i bl.a. framgår av stomnätsplan ingår iBanverkets ansvar för projektet delansvar för självatunnelbygget samt eget ansvar för ombyggnad av Malmöcentrals bangårdsområde och banan ovan mark.Järnvägsutredningar för bangårdsområdet har visatatt kostnaderna för bangårdsområdet kan varakraftigt underskattade. Arbete har inletts för attverifiera beräkningarna och för att minimerakostnadsökningarna. Med anledning av risken förkostnadsökningar har reserverat 3miljarder kronor i förslaget till stomnätsplan.Enligt vad utskottet inhämtat har Banverketupprättat en s.k. idéstudie med förslag tillåtgärder som kan minska merkostnaderna till 600-700miljoner kronor. Åtgärderna avser bl.a. en minskningav antalet spår m.m. Idéstudien har remitterats tillSJ och andra berörda för yttrande. Arbetet med attreducera kostnadsökningarna skall fortsätta.Utskottet finner i likhet med regeringen att detför närvarande saknas underlag som visar om och ivilken mån statens åtagande i projektet behöverutökas. Innan ett sådant underlag föreligger bör,som regeringen beslutat, kostnaderna för projektettas upp i stomnätsplanen med ursprungligt belopp,justerat med hänsyn till prisutvecklingen.Enligt vad utskottet har inhämtat pågår förnärvarande ett intensivt förberedelsearbete införden egentliga byggstarten. Häri ingår bl.a.planarbete, tillståndsansökningar, lagprövning,detaljprojektering och upphandling.Citytunnelkonsortiet beräknar att skallvara klar . Utskottet anser att riksdageninte bör göra något uttalande rörande takten iCitytunnelprojektet. Följaktligen avstyrks motionT501 (m).11.4.2 och ett yttre godsspårUtskottet har i avsnitt 10.1.2 ovan redovisatutskottets och tidigare uttalandenrörande behovet av ett yttre godsspår. Därav framgåratt utskottet tidigare bedömt att ett yttre godsspårliksom en riksbangård öster om kunde varaintressanta lösningar för att komma till rätta medde kapacitets- och miljöproblem som den tungagodstrafiken skapar. har utskottetkonstaterat att det inte har varit möjligt attinrymma kostnaderna för dessa projekt iplaneringsramen för . Utskottetstår fast vid denna bedömning men förutsätter - nuliksom tidigare - att frågor om trafikförsörjningeni kommer att övervägas vid en kommanderevidering av planeringsramarna. Med hänvisninghärtill avstyrks motionerna T518 (s) och T908 (s).12 Europabanan12.1 BakgrundEuropabanan utgör en del av projektetEuropakorridoren som är en kombination av och enny järnväg. skall enligt planerna sträckasig från till och utgöra den svenskadelen av det europeiska nätverk som är underutbyggnad. Europabanan är tänkt att byggas förhöghastighetståg. I projektet ingår en tunnel mellanHelsingborg och . Sammanlagt åtta kommunerär engagerade i projektet: , ,, , , , Ljungbyoch . Projektet stöds också av bl.a.länsstyrelser, landsting och SJ.Europabanan - och Götalandsbanan (jfr avsnitt 12) -behandlades av senast i samband medbeslutet om trafikpolitikens inriktning (prop.1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr. 1996/97:174). Avpropositionen framgick att Europabanan, liksomGötalandsbanan, borde ses som alternativ bland fleraför att avlasta befintliga järnvägar. Dockkonstaterade regeringen att det under den kommandeplaneringsperioden inte fanns finansiellt utrymmeatt realisera dessa projekt. Utskottet sade sig delaregeringens bedömning men förutsatte att de bådaprojekten skulle prövas vidare inom ramen för detfortsatta planeringsarbetet. Därvid bordemöjligheterna att finna alternativ finansieringundersökas. Med hänvisning härtill avstyrktesmotioner i ärendet.12.2 MotionsförslagI sammanlagt sju motioner föreslås regeringenföranstalta om en utredning av Europabaneprojektet.Dessa är T502 av och (båda m), T512 av och (båda m), T513 av (), T514 av CarinaHägg m.fl. (s), T525 av och (båda s), T533 av m.fl.(c) och T548 av och (båda s).12.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller den uppfattning som redovisadesi samband med beslutet om trafikpolitikensinriktning (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7,rskr. 1996/97:174). Som därav framgår bör enligtutskottets mening Europabanan ses som ett alternativbland flera för att avlasta befintligajärnvägar. Dock måste konstateras att det under denkommande planeringsperioden inte finns finansielltutrymme att realisera detta projekt. Liksom tidigareförutsätter utskottet dock att projektet prövasvidare inom ramen för det fortsattaplaneringsarbetet. Detta innebär bl.a. att Banverketi sin egenskap av sektorsansvarig myndighet börsammanställa och presentera underlag för denfortsatta planeringsprocessen. Med det anfördaavstyrks motionerna T502 (m), T512 (m), T513 (kd),T514 (s), T525 (s), T533 (c) och T548 (s).13 Götalandsbanan13.1 BakgrundGötalandsbanan tänks sträcka sig från tillGöteborg via , , ,/Gripenberg, och . Avsikten äratt banan skall trafikeras av höghastighetståg för ihuvudsak personbefordran. I projektet är en radintressenter, bl.a. berörda kommuner ochlänsstyrelser, engagerade.Banverket presenterade ett regeringsuppdragrörande Götalandsbanan. Verket kom till slutsatsenatt projektet låg långt fram i tiden och att detfanns många investeringar som var mer angelägna.Enligt regeringens uppfattning, redovisad iproposition 1996/97:53, visade utredningatt en komplettering av den nuvarande järnvägengenom de folkrika tätortsregionerna i södra skapa möjligheter att ytterligare utvecklajärnvägen som persontransportmedel. Med ökadetrafikvolymer kunde det finnas behov av att avlastaVästra och . Men regeringenkonstaterade att det inte fanns finansiellt utrymmeatt realisera inom denkommande planeringsperioden. Liksom i fråga omEuropabanan framhöll trafikutskottet vidbehandlingen av propositionen (bet. 1996/97:TU7, s.84) att Götalandsbanan mot bakgrund av detpresenterade underlaget framstod som ett intressantframtidsprojekt. Projektet skulle möjliggörauppbyggandet av en stor sammanhängande region medgoda miljövänliga kommunikationer. Men denekonomiska planeringsramen var begränsad. Dettabetydde enligt utskottet att även samhällsekonomisktlönsamma projekt inte skulle kunna realiseras underplaneringsperioden. Utskottet förutsatte dock attprojektet - liksomEuropabaneprojektet - skulle prövas vidare inomramen för det fortsatta planeringsarbetet.Enligt vad utskottet har inhämtat har Banverketefter inte gjort några ytterligareutredningar kring projektet konstaterar att Götalandsbanan tidsmässigtborde ligga före Europabanan. Men Götalandsbananförutsätter omfattande investeringar i detbefintliga järnvägsnätet, kanske främst iÖstergötland.13.2 MotionsförslagI motion T503 vill () ha etttillkännagivande rörande behovet av att byggaGötalandsbanan.Göran m.fl. (kd) redovisar i motion T509uppfattningen att Götalandsbanan bör kommamed i stomnätsplan. Enligt motionärernabehövs det en snabb tvärförbindelse mellanNorrköping och . Banan skulle ge etttillskott av minst 1,5 miljoner nya tågresenärer.Den samhällsekonomiska lönsamheten ligger högre änför flertalet andra järnvägsprojekt. Trots detta harprojektet "lagts i malpåse".Arne Kjörnsberg m.fl. (s) föreslår i motion T529 atten utredare tillsätts för att samordna insatsernamellan , , regionala och kommunalaintressenter samt näringslivet så attGötalandsbaneprojektet kan realiseras.13.3 Utskottets ställningstagandeSom framgått av bakgrundsredovisningen ovan harutskottet tidigare konstaterat att Götalandsbananframstår som ett intressant framtidsprojekt.Samtidigt har utskottet i likhet med regeringenfunnit att det saknas finansielltutrymme att genomföra projektet under den löpandeplaneringsperioden. Utskottet vidhåller dennabedömning men utgår från att projektet kommer attprövas vidare inom ramen för det fortsattaplaneringsarbetet. Med det anförda avstyrksmotionerna T503 (m), T509 (kd) och T529 (s).14 Särskilda infrastrukturåtgärderUnder detta avsnitt behandlar utskottet ett stortantal motionsyrkanden som aktualiserar behovet avfrämst investerings- eller underhållsåtgärder isärskilda projekt eller särskilt utpekade delar avlandet. Yrkandena har sammanställts under rubrikerna14.1 Vägar, 14.2 Järnvägar och 14.3 Sjö- ochluftfart samt flera trafikslag.Att utskottet valt att behandla dessa yrkanden iett sammanhållet avsnitt och med en gemensammotivtext skall främst ses mot bakgrunden av denrollfördelning som efter införandet av mål- ochresultatstyrning i statsförvaltningen har utvecklatsockså på transportområdet. Sålunda är numerariksdagens främsta uppgift inte att ta ställningtill enskilda infrastrukturprojekt eller andraenskilda åtgärder, utan att ange övergripande måloch riktlinjer för planering, fastställa finansiellaramar, skapa förutsättningar för att det skapas eneffektiv organisation för att förvalta avsattaresurser samt tillse att regeringen återrapporterari vilken grad insatta resurser har bidragit tilluppfyllelsen av fastlagda mål. Utskottet har i detföregående redovisat huvuddragen i denplaneringsprocess som utformats med utgångspunkt idenna rollfördelning (avsnitt 2).Detta i princip övergripande funktionssätt hindrarinte att kan finna anledning att göra merpreciserade ställningstaganden i enskilda frågor.Det kan gälla delar av infrastrukturen som t.ex. detenskilda vägnätet, vilket behandlas i ett särskiltavsnitt i detta betänkande. Ett annat exempel är dettioåriga programmet för bärighetshöjande åtgärdersom inleddes . beslut om förlängningoch utökning av detta program innebärsatsningar på att återta eftersatt underhåll påvägnätet, rekonstruktion av vägar samttjälsäkringsåtgärder. Det kan vidare gälla särskildainfrastrukturprojekt som är av väsentlig betydelseför trafiksystemets effektivitet eller som kräversärskilda finansieringslösningar. Exempel på sådanaprojekt som behandlat ärCitytunneln i , och E 6 norr omUddevalla.Ett antal motionsyrkanden rör projekt som återfinnsi de av regeringen fastställda nationella planerna,väghållningsplanen och stomnätsplanen. Syftet meddessa yrkanden torde därmed komma att tillgodoses,även om i vissa fall projekten inte kommer tillutförande så tidigt i planeringsperioden sommotionärerna önskar.Andra yrkanden avser nationellainfrastrukturprojekt som i och för sig måste ansesangelägna men som vid avvägningen mot andraangelägna behov såväl inom som utanförutgiftsområdet har fått skjutas på framtiden.En tredje form av yrkanden gäller lokala ochregionala trafikfrågor som enligt gällandeplaneringssystem avgörs på regional nivå.Beträffande dessa yrkanden vill utskottet erinra omatt de regionala ramarna tillförtsökade resurser. Som utskottet redovisat i detföregående har regeringen i enlighet med 1997 årsinriktningsbeslut till trafikslagsövergripandelänsplaner för fördelatnärmare till dessa planer.I vissa motionsyrkanden aktualiseras behovet avunderhålls- och förbättringsåtgärder, bl.a. pålandets grusvägar. Utskottet vill med anledning avdessa yrkanden erinra om att år 1993beslutade att den tioåriga s.k. bärighetssatsningensom påbörjades skulle utökas, bl.a. genomåtgärder för att medge ökad bärighet på vägar avbetydelse för näringslivet. Riksdagensinfrastrukturbeslut innebar i nu behandlatavseende att den utökade satsningen skullefullföljas . Beslutet innefattade bl.a.utökade satsningar på att återta eftersatt underhållpå vägnätet, rekonstruktion av vägar samttjälsäkringsåtgärder. Som regeringen redovisat iproposition 1997/98:62 Regional tillväxt - förarbete och välfärd kommer sådana åtgärder att upptaen stor del av utrymmet ilänsplanerna. Av regeringens nu behandlade skrivelseframgår att åtgärder för ökad bärighet,rekonstruktion och tjälsäkring i länsplanerna tasupp till ett sammanlagt belopp av 8,8 miljarderkronor, vilket motsvarar av hela det beloppsom regeringen anvisat till länsplanerna förregional transportinfrastruktur för perioden1998-2007.Några motionsyrkanden tar upp frågor som harsamband med de politiska förändringarna i Östeuropaoch de nya möjligheter till ett utvidgatÖstersjösamarbete som därmed öppnats. Innebörden avyrkandena är i korthet att ett utvidgat samarbetebl.a.