bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Eftersomde inte kan hantera relation till Nato, kande heller inte hantera andras.Sverige bör understödja de baltiska staternassträvan efter Nato-medlemskap.EMUAtt införa begränsningar för kapitalets rörlighetvore inte bara en åtgärd i strid med EU:sgrundtankar om fri rörlighet för människor, varor,tjänster och kapital utan framstår som än mer apartnär de flesta av EU:s medlemsländer dessutom har engemensam valuta. Det innebär att stora möjligheteröppnar sig också för småsparare och småföretagareatt spara, investera, handla och konsumera på heladen europeiska marknaden. Valutaregleringar hör deninåtvända isolationistiska politiken till.SysselsättningenModerata samlingspartiet menar vidare att regeringenunderlåter att följa desysselsättningsrekommendationer som EU lagt fast ochsom regeringen själv medverkat till att besluta.Regeringen har underlåtit att sänka skatten påarbete och heller inte avreglerat arbetsmarknaden.Regeringen klarar inte att fullt ut tillgodogöraSverige delar av Europasamarbetet som verkligen kanha en positiv effekt på den ekonomiska tillväxtenoch sysselsättningen, som den gemensamma valutan.EU-organSverige bör verka för att ett EU-organ inom IT-området lokaliseras till . Det är ett områdedär svensk forskning, företagande och tillämpningligger långt framme. En framsynt lagstiftning på IT-området är av största betydelse för både Sverigesoch möjligheter att utnyttja den nyatekniken och den nya ekonomins möjligheter.2. Vissa handelsfrågor (mom. 31), , ochSten Tolgfors (alla m) anför:Vägen till välstånd för utvecklingsländerna går viainternationell handel, precis som den en gång gjordeför Sverige.Det är vanligt att handelsklausuler om miljö- ocharbetsförhållanden lyfts fram som ett sätt atthjälpa människor i utvecklingsländerna. Det får dockinte vara så att synbart idealistiska argumentanvänds för att dölja protektionistiska ambitioner.De som argumenterar för att miljö- och olikaarbetsmarknadskrav skall drivas gentemotutvecklingsländerna riskerar att förvärra densituation de vill förbättra. I takt med stigandevälstånd kan däremot brister avhjälpas.Det råder brist på konkretion i resonemangen omklausuler om miljö och arbetsvillkor. Vilka åtgärdersom underlåtenhet att följa klausuler om miljö ocharbetsvillkor skulle leda till, samt om dessaklausuler skulle gälla generellt eller endastundertecknande länder är oklart, liksom hurmiljökostnader skulle integreras i prissättning vidinternationell handel.Sverige bör aktivt motverka alla protektionistiskatendenser.Konstitutionsutskottets yttrande1998/99:KU3yVerksamheten i Europeiska unionen under1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutatbereda bl.a. tillfälle attsenast yttra sig över regeringensskrivelse /99:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen i de delar som harsamband med beredningsområdesamt över en motion som väckts med anledning avskrivelsen och vissa motioner från den allmännamotionstiden.Konstitutionsutskottet begränsar sitt yttrande tillföljande frågor.- Skrivelsens inriktning och omfattning,- EU:s institutionella struktur,- folkomröstning om medlemskap och nya fördrag,- öppenhet och insyn,- gemenskapslagstiftningens kvalitet ochsubsidiaritetsprincipen,- svenska språkets ställning i EU-arbetet,- registrering av lobbyister,- förberedelser för det svenska ordförandeskapet,- EG:s anslutning till samt- utträde ur unionen.Konstitutionsutskottet yttrar sig därvid överföljdmotionen 1998/99:U9 (mp) yrkandena 1, 4, 8-12samt motionerna 1998/99:U501 (mp) yrkandena 1-3,1998/99:U505 (c) yrkandena 1-3, 5 och 6,1998/99:U506 (v) yrkande 1, 1998/99:U508 (mp)yrkandena 1 och 2 från den allmänna motionstiden1998.Med eget yttrande överlämnar konstitutionsutskottetmotionerna /99: K210 yrkande 4 (mp),1998/99:K319 (m), 1998/99:U506 (v) yrkandena 2, 3,6, 7 och 18, 1998/99:U507 (fp) yrkandena 4 och 6,1998/99:U508 (mp) yrkandena 3-7 samt 1998/99:U509(kd) yrkandena 1, 18 och 19.UtskottetSkrivelsens inriktning och omfattningSkrivelsenSkrivelsen inleds med ett övergripande avsnitt omsamarbetet i Europeiska unionen som ett svenskt ocheuropeiskt intresse. präglades EU enligtskrivelsen av arbetet med att fördjupa samarbetetmellan länderna och den historiska uppgiften attutvidga unionen. Det framhålls att det är engrundbult i EU att genom integration och samarbeteknyta länder och folk så nära att krig inteskall kunna uppkomma. Stater som harbekämpat varandra kan inte föra krig när de är närasammanflätade ekonomiskt, socialt och politiskt. Enutvidgning av EU bidrar till ökad säkerhet,fördjupad demokrati samt social och ekonomiskutveckling i närområde, men också i helaEuropa.EU strävar att inrikta sig på områden som upplevssom relevanta för medborgarna. Detta kommer enligtregeringen att bli tydligt när Amsterdamfördragetträder i kraft. Det gäller bl.a. områden som starktprioriteras av , som sysselsättning, miljö,jämställdhet och konsumentskydd.Ett avsnitt i skrivelsen tar uppAmsterdamfördraget. Genom Amsterdamfördraget, somundertecknades , görssubstansändringar i de grundläggande fördragen.Fördraget innehåller även en förenkling av degrundläggande fördragen genom att ett stort antalbestämmelser som inte längre anses aktuella upphävsoch artiklarna i EG-fördraget och Unionsfördragetnumreras om. ratifikationsinstrumentdeponerades hos regering.De åtgärder som behöver genomföras för attfördraget skall fungera till fullo från det datumdet träder i kraft gäller bl.a. ,GUSP, säkerhetsfrågor vid rådssekretariatet,institutionella frågor, nya bestämmelser om öppenhetsamt dataskydd. Praktiska bestämmelser behövs fördet nya medbeslutandeförfarandet för parlamentet.I skrivelsen redovisas också kommissionensfortsatta informationssatsning kallad Dialogen medmedborgarna. I det nya initiativet ges informationvia Internet med samma utgångspunkt som det tidigareinformationsinitiativet Medborgarnas Europa.Kommissionen arbetar med en motsvarande satsning förnäringslivet - Dialogen med företagen, en hemsidamed länkar till viktiga områden på den inremarknaden.I bilaga till skrivelsen redovisas ett åttiotalviktigare förordningar, direktiv och beslut somantagits av rådet , utan uppgift om var iskrivelsen rättsakterna omnämns. I några fallredogörs i skrivelsen för hur ställt sig.Endast i en mindre del av de fall då rättsakteromnämns i skrivelsen finns direktivnummer ellerdokumentnummer angivna i texten.Andra bilagor är bl.a. förteckningar över viktigarerekommendationer, yttranden och meddelanden (34st. ), svenska mål i ochförstainstansrätten , viktigare domar meddeladeav , viktigareinternationella avtal ingångna 1998, den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP): gemensammaståndpunkter och åtgärder samt uttalanden, samarbetei rättsliga och inrikes frågor: konventioner,gemensamma åtgärder m.m. samt EU-budgeten 1998.MotionenI följdmotionen U9 av m.fl. (mp)framförs på flera punkter krav på utförligareinformation i kommande regeringsskrivelser omverksamheten i Europeiska unionen. Bland annatbegärs utförligare redogörelser av kommissionenshandlingsprogram och dessinformationssatsningar (yrkandena 1 och 4). När detgäller kommissionens handlingsprogram framhålls attde av prioriterade frågorna bör kunnajämföras med kommissionens målsättningar för att detskall framstå tydligare varför ibland måstestå tillbaka. För att få en ökad förståelse för EU:sutveckling är det nödvändigt att vara tydlig kringvilka politiska diskussioner som förs inom EU.Skrivelsens redogörelse för kommissionensinformationssatsningar bör kompletteras med uppgiftom hur mycket pengar som avsatts för informationinom och vilka grupper och organisationersom fått del av EU-medel för informationskampanjer.Motionärerna begär också att överträdelseärendenaredovisas på sådant sätt att utfallet avkommissionens klagomål och ståndpunkttydligt framgår (yrkande 9). Vidare begärs attsamtliga direktiv, som det fattats beslut om,redovisas i kommande årsberättelser tillsammans meduppgift om vilka länder som röstat emot respektivelagt ned sin röst (yrkande 11). Motionärernaframhåller att det nu inte ens framgår när Sverigeröstat emot.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet beslutade i februari 1999betänkande 1998/99:KU11 EU-frågornas behandling iriksdag och regering. Utskottet välkomnade där attregeringen redovisar sin syn på utvecklingen i EU iskrivelser och propositioner, vilka blir föremål förriksdagsbehandling. Utskottet fann det ocksåpositivt att regeringen i den årliga skrivelsen omutvecklingen i EU redovisar sitt agerande och sinaställningstaganden beträffande olika EU-frågor. Dennu aktuella berättelsen om verksamheten i Europeiskaunionen ger, som också framhålls i motion U9, en godoch översiktlig bild över utvecklingen inom EU.Enligt mening har skrivelsendock ännu inte till fullo funnit sina former. Iskrivelsen redovisas i en bilaga i enlighet medförarbetena (prop. 1994/95:19, s. 537) viktigareförordningar, direktiv och beslut antagna av rådetunder det gångna året. Däremot redovisas inteSveriges ställningstagande vid varjebeslutstillfälle. Utskottet är medvetet om att dettainte alltid låter sig göra på ett meningsfullt sätt.Det förtjänar också att påpekas attställningstaganden växer fram successivt. Medbeaktande av detta vore det likväl en fördel omskrivelsens redovisning kunde göras mer informativ idetta hänseende. Utskottet anser vidare att detskulle vara en fördel om det i bilagan angavs var iskrivelsen rättsakterna redovisas och attdirektiven, liksom kommissionsdokumenten, angavs medsina nummer i texten. Överträdelseärendena bör ocksåkunna redovisas utförligare i kommande skrivelser omverksamheten i EU. Enligt konstitutionsutskottetsmening bör detta med anledning av motion U9yrkandena 9 och 11 ges regeringen till känna.Utskottet är inte berett att nu förorda etttillkännagivande om att samtliga direktiv,kommissionens arbetsprogram eller kommissionensinformationssatsningar måste redovisas i skrivelsen.Enligt utskottets mening måste regeringen ha etteget utrymme att göra de avvägningar som behövs föratt skrivelsen skall ge en överskådlig ochövergripande bild av verksamheten i Europeiskaunionen under det föregående året. Motion U9yrkandena 1 och 4 avstyrks.Den institutionella strukturenSkrivelsenInstitutionernas funktion, liksom huvuddragen ideras verksamhet , redovisas i regeringensskrivelse.De politiska riktlinjerna för unionens utvecklingfastställs av , som består avmedlemsstaternas stats- och regeringschefer samtEuropeiska kommissionens ordförande, biträdda avmedlemsländernas utrikesministrar samt en medlem avkommissionen.Ministerrådet, EU:s beslutande och lagstiftandeorgan, är det forum där medlemsstaterna för fram,diskuterar och sammanjämkar sina synpunkter. Rådetfattar beslut om lagstiftning på grundval avkommissionens förslag. Sådana beslut tas i ökadomfattning i medbeslutande tillsammans medEuropaparlamentet. Majoritetsröstning tillämpasnumera för mer än tre fjärdedelar av alla beslut.Röstreglerna i rådet vid beslut med kvalificeradmajoritet bygger på att varje stat har ett visströstetal som varierar mellan två och tio. Sverigehar fyra av de totalt 87 rösterna. Rådet har under1998 haft drygt 200 aktiva arbetsgrupper. Rådet harsammanträtt 94 gånger i sina olika sammansättningar,förutom ett antal informella möten. Budgeten för1998 avsåg 2 534 anställda och driftskostnaden varbudgeterad till 320 miljoner ecu.Europeiska kommissionen består av 20 ledamöter, somi sitt arbete skall agera i unionens allmännaintresse under full oavhängighet. Kommissionen ärett opartiskt organ och skall övervaka tillämpningenav fördragens bestämmelser och de beslut som fattaspå grundval av fördragen. Den kan väcka talan införEG-domstolen mot andra institutioner ellermedlemsstaterna för att de åsidosatt fördraget.Sverige har mottagit 57 formellaunderrättelser från kommissionen, huvudsakligen omutebliven anmälan om fullständigt genomförande avEG-direktiv. I några fall rör det sig om felaktigtillämpning av EG-rätten. Kommissionen har under1998 till lämnat över 15 motiveradeyttranden, vilka lämnas i sådana fall därkommissionen vidhåller sin uppfattning efter det attformell underrättelse avgetts och besvarats. Åtta avdessa avser utebliven anmälan om fullständigtgenomförande av EG-direktiv och sju ärenden gällerfelaktig tillämpning av EG-rätten. Under hösten 1998beslutade kommissionen föra ett ärende som gällerSveriges bilaterala luftfartsavtal med till EG-domstolen.Kommissionen är också den institution som har rättatt ta initiativ till lagstiftning. Vad gäller detmellanstatliga samarbetet har kommissionen med någraundantag samma rätt som medlemsstaterna att läggafram förslag. Kommissionen har även en verkställanderoll, framför allt rörande den inre marknadensfunktion och utveckling, samt på de områden i övrigtdär befogenheter att genomföra delegerats. Internthar kommissionen fortsatt sitt arbete med 2000och MAP 2000 som utgör ett brett program för internareformer inom kommissionen. Målet är att steg försteg för omvandla hela förvaltningen för att skapaen modern administration. Ett förslag har ocksåförberetts om tillskapandet av en oberoende strukturför både externa och interna bedrägeriutredningar,samt ett förslag till reform av systemetverkställighetskommittéer, den s.k. kommittologin.Kommissionens driftsbudget uppgick tilltotalt 2 843 miljoner ecu och omfattade 21 495anställda.Europaparlamentet har lagstiftande befogenheter ochbudgetmakt. Parlamentet utövar demokratisk kontrollöver verksamheten inom unionen, dels genom attställa frågor till rådet och kommissionen, delsgenom att granska EU:s räkenskaper och beviljaansvarsfrihet för kommissionen. Parlamentet har ävenmöjlighet att avsätta kommissionen genommisstroendevotum. Denna möjlighet att påverka besluthar successivt förstärkts och kommer att förstärkasytterligare när Amsterdamfördraget träder i kraft.Av parlamentets 626 ledamöter är 22 från Sverige.Det finns 8 olika partigrupper samt ett litet antalgrupplösa ledamöter. Närmare 100 politiska partierfinns representerade. Arbetet bedrivs i 20 fastautskott och vid behov kan även tillfälliga utskottinrättas. har parlamentet varit aktivtbl.a. när det gällt mänskliga rättigheter, miljö ochsociala frågor. Andra viktiga frågor har varitAgenda 2000 och utvidgningen. Från parlamentets sidahar man föreslagit och fått gehör för att ettsärskilt fristående organ inrättas för att bekämpakorruption och bedrägerier med EU-medel. I dettasammanhang kan nämnas att kommissionen nyligenbeslutat avgå sedan en oberoende expertgrupp somtillsatts av parlamentet riktat allvarlig kritik ombl.a. oegentligheter mot delar av verksamheten.Under året har även lagt framförslag om gemensamma principer för medlemsstaternasvalsystem för val till samtförslag till ny ledamotsstadga.Sedan den europeiska ombudsmannafunktioneninrättades 1995 har det förekommit 3 520 klagomål.30 % av dessa klagomål har fallit inom ombudsmannenskompetensområde. Utredningar har gjort i 552 fall.De flesta klagomålen har gällt brist på information,försumlighet och diskriminering. Parlamentets budgetför 1998 avsåg 4 110 anställda och driftskostnadenvar budgeterad till 908 miljoner ecu.EG-domstolens huvudsakliga uppgifter är att tolkaoch döma i tvister om tillämpningen av EG-rätten.Den vanligaste måltypen är mål om förhandsavgörandeenligt artikel 177 i EG-fördraget. En annan måltypär mål om fördragsbrott enligt artikel 169, därkommissionen eller en medlemsstat kan väcka talanmot en annan medlemsstat som har underlåtit attuppfylla sina förpliktelser enligt fördraget. Under1998 begärde nationella domstolar förhandsavgörandei 264 fall. Av dessa kom 6 från svenska domstolar.Den yttrade sig under åretskriftligen i 8 mål om förhandsavgörande. Sverigeväckte i ett fall talan mot rådet och regeringenansökte dessutom om intervention i 2 målvid förstainstansrätten.MotionernaFlera motioner från den allmänna motionstiden 1998tar upp frågor kring formerna för samarbetet inomEU. I motion U506 av m.fl. (v) begärstillkännagivanden till regeringen om att riksdagensställning i EU:s beslutsprocess bör stärkas och attEU-kommissionens initiativmakt bör minskas tillförmån för de nationella parlamentens (yrkandena 3och 6). bör enligt motionärerna arbeta föratt EU skall demokratiseras och att EU:sbeslutanderätt skall avgränsas och inskränkas. Dendemokratiska legitimiteten kan förstärkas genom reell beslutsmakt återförs till nationell nivåså att de nationella parlamenten stärks. Därmed kanden mellanstatliga karaktären av samarbetet stärkas.I de fall det krävs bindande EU-regler skall de varaminimiregler, som tillåter en mer progressivnationell lagstiftning. Målet är att skallha initiativ- och förslagsrätt till nya lagar inomEU.Birger m.fl. (mp) anser i motion U508 atten prioriterad fråga för som ordförandelandbör vara att driva att EU för över kompetens tillmedlemsländerna och helt skalar bort sådanapolitiska områden som löses bäst på nationell nivå(yrkande 4). EU:s omfattande centralisering är ettstrukturfel i sig. När beslut flyttas allt längrefrån de som berörs tappar människor lusten attengagera sig vilket i sin tur urholkar demokratin.Sverige bör driva frågan om hur EU kan omvandlastill att i högre grad vara ett mellanstatligtsamarbete (yrkande 5). Det bör vara en prioriteraduppgift för i samband med nästaregeringskonferens att driva frågan hur EU kanomvandlas i detta syfte. Helt klart är att roll i en sådan struktur måste minskaoch att dess ensamrätt att lägga förslag måsteförsvinna. Naturligt vore att i stället ge denationella parlamenten beslutsrätt (yrkande 7). Ävenom kommissionen har makten över vilka nya förslag EUskall lägga fram är det ministerrådet som fattar deslutgiltiga besluten - inom vissa politiska områdenefter yttrande från . Denna uppdelninggör det mycket svårt att utkräva politiskt ansvarfrån ansvariga politiker. Att inte kunna utkrävapolitiskt ansvar är en oerhörd tillbakagång fördemokratin, vilket till viss del kommit till uttrycki det låga valdeltagandet till . EU:spolitiska organisation måste enligt motionenförändras på ett sätt som möjliggör för väljarna attutkräva politiskt ansvar (yrkande 6).I motion U509 av m.fl. (kd)framhålls att det är en angelägen uppgift förSverige att föra fram krav på att nuvarandeproportion när det gäller viktningen av röster irådet bevaras (yrkande 18). Ett väl fungerande EUförutsätter att även de mindre länderna finner detvärt att bidra med kreativa lösningar på gemensammaproblem och att dessa länders medborgare uppleverdelaktighet i europeisk politik. I den lagstiftandeprocessen måste roll stärkas föratt göra parlamentet mer jämställt med rådet. Även iframtiden måste ha en sådanutformning att även de mindre ländernas landskap fårfullgod representation (yrkande 19).Konstitutionsutskottets bedömningFrågan om en högre grad av mellanstatlighet isamarbetet i Europeiska unionen var föremål förkonstitutionsutskottets bedömningar i yttrandet tillutrikesutskottet över Amsterdamfördraget (yttr.1997/98:KU9y). ett motionsyrkande (v) liknande motion 506yrkandena 3 och 6. deladeregeringens uppfattning att legitimitet ocheffektivitet i EU-samarbetet likaväl sommedbestämmande och demokratisk kontroll borde varaledstjärnor för agerande även i detframtida EU-samarbetet. sågingen anledning för att, som begärts imotioner, på förhand ta avstånd från ytterligaresteg mot överstatlighet eller begära att regeringenverkar för att fördragen ändras i mer mellanstatligriktning. En fördjupning av samarbetet kunde enligtutskottet inom vissa områden bidra till att EU:s målförverkligas snabbare och effektivare. Det voredärför enligt oklokt att låsasig för att inte inom vissa områden kunna ökainslagen av överstatligt samarbete. fannsdet, enligt utskottet, frågor som bäst hanteras pånationell nivå. Olika delar av samarbetet måstealltid kunna förändras i riktning mot mer ellermindre överstatlighet, inte minst beroende på hurutvidgningsprocessen utvecklar sig. Det sagdainnebar dock inte att konstitutionsutskottetförespråkade en utveckling i federalistisk riktning.Konstitutionsutskottet gör inte nu någon annanbedömning utan anser att motionerna 506 yrkandena 3och 6 samt 508 yrkandena 4, 5 och 7 bör avstyrkas.Utskottet är därmed inte heller berett atttillstyrka motion U508 yrkande 6 om förändring avEU:s politiska organisation för att väljarna skallkunna utkräva ett politiskt ansvar. Utskottet villframhålla att Amsterdamfördraget innebär enförstärkning av parlamentets ställning genom attmedbeslutandeproceduren skall vara den normalabeslutsproceduren för frågor som kan betecknas somegentliga lagstiftningsfrågor. Det kan inte hellerbortses från att kommissionen är beroende av att denbeviljas ansvarsfrihet av parlamentet. Politisktansvar kan således delvis utkrävas av väljarna ivalet till . Vidare kan politisktansvar för det svenska agerandet i ministerrådetutkrävas i val till den svenska riksdagen.Frågorna om representation i parlamentet och omröstviktning behandlades i regeringens proposition1997/98:58 om Amsterdamfördraget. Där redovisadesatt när fördelningen av nya platser i parlamentetskall ändras skall enligt artikel 138 i EG-fördragetantalet ledamöter från varje land garantera enadekvat representation. Vidare angavs att frågan omändring av nuvarande regler för viktning av rösternavid beslut med kvalificerad majoritet i rådetdiskuterades in i det sista utan att medlemsstaternakunde enas om en reform. 1997/98:KU9y) beklagade vidare att frågornaom viktningen av medlemsstaternas röster skjutits påframtiden. En lösning hade underlättat den fortsattautvidgningsprocessen. deladeregeringens uppfattning att en reform när det gällerröstviktningen i rådet måste ske med beaktande av demindre medlemsstaternas intressen. Eftersom EU ärett samarbete mellan självständiga stater var detnaturligt att fördelningen av rösterna i rådet intemotsvarar den befolkningsmässiga fördelningen.Konstitutionsutskottet vidhåller dessa bedömningaroch avstyrker motion U509 yrkandena 18 och 19 (kd).FolkomröstningMotionernaBirger m.fl. (mp) begär i motion U501 attriksdagen beslutar att varje genomgripandeförändring av skall underställas enfolkomröstning innan ratificerarförändringarna. Motionärerna anser vidare attsvenskarna bör höras i en folkomröstning om vad mananser om fortsatt deltagande i det nya EU som vuxitfram. Den fråga som väljarna skall svara på börformuleras kristallklart så att inga missförståndkan uppstå (yrkandena 2 och 3).Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet behandlade fråganom folkomröstning med anledning avAmsterdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y). I likhetmed regeringen kunde intefinna att samarbetet inom EU genom fördraget ändratkaraktär på något avgörande sätt. Utskottet deladeregeringens bedömning att någon folkomröstning omfördraget inte var påkallad.Konstitutionsutskottet anser inte att det finnsanledning att nu förorda en folkomröstning omfortsatt medlemskap i och avstyrker därför motionU501 yrkande 3 (mp). är inteheller berett att nu ta ställning till frågan omfolkomröstningar inför framtida förändringar avfördragen. Enligt meningskulle det vara svårt att tillämpa den föreslagnaordningen mot bakgrund av att det kan förutsättasråda delade meningar om vad som skall anses varagenomgripande förändringar. En lämpligare ordningsynes vara att från fall till fall ta ställning tillbehovet av folkomröstning. Motion U501 yrkande 2(mp) avstyrks följaktligen.Öppenhet och insyn i EU:s institutionerSkrivelsen (avsnitt 39.13)Enligt den nya artikeln i omhandlingsoffentlighet skall allmänheten ha rätt tilltillgång till , rådets ochkommissionens handlingar. Allmänna principer ochnödvändiga sekretessregler skall beslutas av rådet ien rättsakt som skall gälla alla treinstitutionerna. Rätts-akten skall antas inom två årfrån det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. Föratt tidsfristen skall kunna hållas är det enligtregeringen nödvändigt att kommissionen lämnar ettförslag till rättsakt till rådet efterfördragets ikraftträdande.