bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Vidare pågår ett omfattandeutvecklingsarbete i flertalet landsting för attmöjliggöra flexibla åldersgränser mellan barn- ochungdomspsykiatrin och vuxenpsykiatrin när det gällerungdomar i åldern . Många av de ovanredovisade åtgärderna ligger i linje medBarnpsykiatrikommitténs förslag i slutbetänkandetDet gäller livet (SOU 1998:31). Socialutskottetförutsätter att regeringen återkommer till riksdageni frågan och att det självmordspreventiva arbetetvid bl.a. och Centrum försuicidforskning och prevention fortsätter samt attdet nationella programmet för självmordspreventionsprids till alla berörda instanser.Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår medsyfte att förbättra stödet till barn och ungdomarmed psykiska problem anser socialutskottet attmotion Kr33 (fp) yrkande 8 i huvudsak ärtillgodosedd och bör avstyrkas.Kulturutskottet ställningstagandeUtskottet instämmer med motionären ochsocialutskottet i att det är av yttersta vikt attden självmordspreventiva verksamheten för barn ochungdom fungerar väl. Samordningsproblem får intelägga hinder i vägen. Som socialutskottet redovisarpågår verksamhet för att utveckla och förbättrapreventionen. Vidare har samordningsfrågor m.m.nyligen tagits upp i utredningssammanhang.Socialutskottet bedömer att ett omfattande arbetepågår med syfte att förbättra stödet till barn ochungdomar med psykiska problem. Med hänvisning tillsocialutskottets utförliga redovisning i frågananser kulturutskottet att något särskilt uttalandefrån inte är nödvändigt för att frågor sompå olika sätt har betydelse för självmordspreventionoch för stöd och vård skall uppmärksammas. MotionKr33 (fp) yrkande 8 avstyrks därför.Kompetens och entreprenörskap (5.3)Lära för livet - modern kunskapssyn i skolan (5.3.1)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att skolans arbetssätt måstebidra till att utveckla elevernas förmåga att lära.Regeringen hänvisar i propositionen till denutvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning som regeringen avsåg lägga fram förriksdagen . Planen har senare lagtsfram i skrivelse 1998/99:121, vilken behandlats (bet. 1999/2000:UbU4,rskr. 1999/2000:14).MotionsförslagMotion Kr33 (fp) tar upp en rad frågor som rörskolan och ungdomars utbildning.Den första frågan rör behovet av en bättrearbetsmiljö för elever i skolan (yrkande 1).Motionärerna anser att arbetsmiljön, både denfysiska och den psykosociala arbetsmiljön, harägnats alltför liten uppmärksamhet under senare år.Det kan gälla dålig ventilation, olämpligabyggnadsmaterial, mobbning, våld, grovt ochkränkande tilltal m.m.I motionen hemställs också om ett uttalande frånriksdagen om ungdomars utbildning. I motionen tasupp allt ifrån antalet utbildningsplatser ochattitydskillnader mellan flickor och pojkar vidutbildningsval till brister i undervisningen igrundskolan och gymnasieskolan (yrkande 3).Motionärerna hänvisar till att dessa frågorutvecklats i andra motioner från , , gymnasieskolan ochhögskolan.Motionärerna tar även upp frågan om förbättradeinsatser i skolan för hörselskadade barn (yrkande6). Det är enligt motionärernas mening viktigt tar reda på vilket stöd dessa barn behöver innande placeras i en vanlig skola. Det behövs bådeakustikanpassning av lokaler och fortbildning avlärare om hörselskador. Vidare bör föräldrar få stödoch hjälp.Slutligen tar motionärerna upp frågan om insatserför elever med läs- och skrivsvårigheter (yrkande10). De understryker vikten av tidiga insatser,redan från förskolenivå, och av en gedigenutbildning för lärare om dyslexi,habiliteringsmetoder och åtgärdsprogram.Motionärerna anser också att det behövs flerdyslexicentrum i landet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet hänvisar till att utskottetnyligen har behandlat och avstyrkt motionsyrkandenmed anknytning till skolans arbetsmiljö (bet.1998/99:UbU11). har avslagit samtligayrkanden. Utskottet har i betänkandet behandlat bådeden fysiska arbetsmiljön i skolan (s. 53) ochåtgärder mot mobbning i skolan (s. 23-26).I fråga om den fysiska arbetsmiljön i skolan harutskottet redovisat att ,Stiftelsen , m.fl. bedriververksamheter inom området.Åtgärder mot mobbning i skolan berörs i arbetetinom en projektgrupp inom Utbildningsdepartementetsom har till uppgift att utveckla värdegrundsarbeteti skolorna. Även bedriver ett omfattandearbete med värdegrundsfrågorna. har fåttregeringens uppdrag att utarbeta kommentar- ochreferensmaterial om hur man lokalt kan arbeta medvärdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserierpå grund av kön eller sexuell identitet.Kommentarmaterialet presenterades , medanreferensmaterialet blir färdigt under hösten.Skolverket har också fått i uppdrag att i början avår 2000 redovisa en fördjupad studie avseendevärdegrunden.Vidare har regeringens uppdrag attgenomföra en nationell kvalitetsgranskning avskolans arbete mot mobbning.Med hänvisning till vad som redovisats i dettidigare betänkandet avstyrker utbildningsutskottetmotion Kr33 (fp) yrkande 1.Med anledning av motionsyrkandet om ungdomarsutbildning redovisar utbildningsutskottet att enutbyggnad av grundutbildningen vid universitet ochhögskolor har beslutats avseende perioden 1997-2000.Enligt vårproposition (prop. 1998/99:100,s.150) beräknas medel för 10 000 nya högskoleplatserfr.o.m. samt för ytterligare 10 000platser fr.o.m. . Högskolan hartillförts sammantaget 68 000 nya permanenta platserunder perioden 1997-2000.Utbildningsutskottet anför att det råder en bredpolitisk enighet om det övergripande målet när detgäller jämställdhetspolitiken på utbildningsområdet,nämligen att flickor och pojkar skall ha lika rättoch möjligheter. Det finns också en samsyn ombehovet av aktiva insatser för att målet skall nås.Åtgärder bör vidtas för attbryta det könssegregerade mönstret i fråga omutbildningsval. Senast i betänkande 1998/99:UbU6framhålls att förskolan har en betydelsefull uppgifti arbetet med att främja jämställdhet mellan könen(jfr läroplanen för förskolan, Lpfö 98).Skolverket har ålagts att öka sinuppföljning och utvärdering av hurjämställdhetsperspektivet införs i undervisningen.Utskottet hänvisar också till projektgruppen förarbete med värdegrunden i skolan. Synen påjämställdhet som både en värdegrundsfråga och enpedagogisk fråga i skolan har accentuerats undersenare år. Arbetet med att främja jämställdhetmellan könen har lyfts fram i skollag ochläroplaner. Utskottet understryker att detta måstefå genomslag i skolans undervisning och verksamhet iövrigt.Utbildningsutskottet tar upp frågan om att vissaelever i skolan inte lyckas nå de uppsatta målen.Skolhuvudmännen har ett tydligt ansvar för att allaelever ges möjlighet att nå mål. Varjekommun och skola skall noga analysera resultaten,värdera dem och ange konkreta åtgärder förförbättringar. Rektor har enligtgrundskoleförordningen (5 kap. 1 §) ett ansvar föratt ett åtgärdsprogram upprättas för alla elever sombehöver särskilda stödinsatser. Ett flertal åtgärderhar vidtagits för att stärka arbetetmed att bedöma, värdera och utveckla kvaliteten iskolan, bl.a. har en förordning utfärdats omkvalitetsredovisning inom skolväsendet (SFS1997:702). har tagit fram flera skrifter,bl.a. Allmänna råd (1999:1) och Verktyg förutvärdering (1999), i syfte att stödja kommuners ochskolors arbete med utvärdering och kvalitetssäkring.Utbildningsutskottet anser att resultaten igymnasieskolan behöver förbättras och att andelenelever med slutbetyg bör öka. En utveckling avgymnasieskolan pågår i flera viktigaavseenden, bl.a. undersöks möjligheten attetappindela kärnämnena. En ny lärlingsutbildninginförs fr.o.m. den 1 juli 2000.Utbildningsutskottet avstyrker motion Kr33 (fp)yrkande 3.Utbildningsutskottet påminner om att - med undantagför det fåtal elever som får sin utbildning i denstatliga specialskolan - det stora flertalet elevermed svåra funktionshinder finns i den kommunalaskolan. Kommunerna har det grundläggande ansvaretför stöd till skolan i specialpedagogiska frågor.Hjälp till kommunerna ges av förhandikappfrågor i skolan (), landstingenspedagogiska hörselvård, resurscenter, kunskapscenterm.fl. I proposition 1998/99:105 har bl.a.föreslagits att specialskolorna för döva ochhörselskadade barn skall upphöra att vara egnamyndigheter och att de skall föras samman till en nymyndighet som skall ledas av en styrelse.Specialskolan som skolform behålls för döva ochhörselskadade elever. En förändrad stödorganisationskall bidra till ökad samverkan mellan stat, kommunoch landsting, bl.a. genom att samordna resurser somfinns spridda på olika organ (bet. 1999/2000:UbU4,rskr. 1999/2000:14).Utbildningsutskottet avstyrker motion Kr33 (fp)yrkande 6.Utbildningsutskottet hänvisar till sin utförligabehandling av frågor om läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi i betänkandet Läroplan fördet obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen ochfritidshemmet, m.m. (bet. 1997/98:UbU18 s. 15-19).Utskottet anförde där att tillräckliga resursermåste avsättas i kommunerna för elever i behov avsärskilt stöd. Ett åtgärdsprogram för en sådan elevskall föregås av en utredning som innehåller enanalys av elevens problem. För vissa elever kan detvara befogat med en bredare utredning, t.ex. enbedömning av psykolog, logoped eller annanerforderlig specialist. Skolan måste ta ansvar föratt kartlägga och analysera elevens specifikaspråksituation. Därefter bör eleven få den hjälp denbehöver, inklusive olika kompensatoriska åtgärder.Det är angeläget att skolorna har tillgång tillspecialistkompetens såsom psykologer, logopeder ochspeciallärare. Det är dock en angelägenhetatt anställa erforderlig personal och att organiseraverksamheten i skolan, heter det i betänkandet.Regeringen har i propositionen om elever medfunktionshinder (prop. 1998/99:105) informerat omatt den avser att införa åtgärdsprogram för elever ibehov av särskilt stöd i de skolformer i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom som inte omfattas av ett sådant krav, samt imotsvarande fristående skolor. ekonomiskavårproposition 1998/99:100 beräknades medel för entreårig satsning på kompetensutveckling bl.a. isyfte att stärka förutsättningarna för elever ibehov av särskilt stöd att nå målen. En utredninghar tillsatts för att göra en översyn av skollagen(dir. 1999:15) för att bl.a. överväga hur detkommunala ansvaret för utbildningens kvalitet ochlikvärdighet skall tydliggöras i skollagen.Utbildningsutskottet avstyrker motion Kr33 (fp)yrkande 10.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet anför att det i uppdragetför den parlamentariskt sammansatta kommittén föröversyn av skollagen, m.m. (dir. 1999:15) ingår attgöra en översyn och vid behov föreslå förändringarav regler för att stärka barns, ungdomars och vuxnassäkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs- ochskolverksamheten, särskilt avseende bl.a.arbetsmiljölagstiftningen. Även frågor kringkränkande behandling skall ingå i utredningsarbetet.Arbetsmarknadsutskottet betonar vikten av attövergången mellan skola och arbetsliv underlättas påolika sätt. Självfallet måste utbildningssystemetoch utbildningens innehåll fortlöpande anpassas tillnya förutsättningar i arbetslivet. Utskottet serdärför positivt på att ett nytt tekniskt program igymnasieskolan och en ny form av lärlingsutbildningkommer att införas . Försöksverksamhetmed kvalificerad yrkesutbildning (KY) bedrivs . En tredjedel av utbildningensker i arbetslivet och finansieras av arbetsgivaren.Från och med 1999 omfattar försöksverksamheten12 000 platser . Regeringens utgångspunkt äratt verksamheten skall bli reguljär från år 2002.Arbetsmarknadsutskottet avstyrker motion Kr33 (fp)yrkandena 1 och 3.Kulturutskottets ställningstagandeUtbildningsutskottet har i sitt yttrande gjort eningående redovisning av tidigare och aktuellriksdagsbehandling, av pågående utredningsarbete ochav givna uppdrag till myndigheter beträffande defrågor om skolans arbetsmiljö, ungdomars utbildningsamt insatser för hörselskadade och dyslektiskaelever som - med hänvisning till andra motioner frånFolkpartiet i dessa frågor - tas upp i motion Kr33(fp).Utbildningsutskottet, liksomarbetsmarknadsutskottet, avstyrker motionens yrkande1 om skolans arbetsmiljö med hänvisning till detansvar och den utvecklingsverksamhet som åvilarberörda myndigheter och det arbete som görs bl.a.inom skollagsutredningen och projektgruppen förarbete med skolans värdegrund. Kulturutskottethänvisar till vad som anförts i de båda yttrandenaoch föreslår att avslår motion Kr33 (fp)yrkande 1.Både utbildningsutskottet ocharbetsmarknadsutskottet gör utifrån sinautgångspunkter och tidigare behandling av frågor omungdomars utbildning en grundlig genomgång avutvecklingen under de senaste och de kommande åren.Mot bakgrund av vad där redovisats och anförts anserkulturutskottet att motion Kr33 (fp) yrkande 3 intebör föranleda ytterligare något uttalande frånriksdagen om ungdomars utbildning. Motionens yrkande3 avstyrks.Utskottet avstyrker även motion Kr33 (fp) yrkande 6om ett uttalande från sida om insatserför hörselskadade barn och ungdomar. Utskottethänvisar därvid till vad utbildningsutskottetutförligt redovisat i sitt yttrande om åtgärder förbarn med särskilda behov, vilka aviserats iproposition 1998/99:105. Utbildningsutskottetsbetänkande i frågan (bet. 1999/2000:UbU4) behandlades av (rskr.1999/2000:14).Slutligen föreslår utskottet - med hänvisning tillutbildningsutskottets yttrande - att riksdagenavslår motion Kr33 (fp) yrkande 10 om barn ochungdom med läs- och skrivsvårigheter.Nätverk till stöd för nya verksamheter över helalandet (5.3.2) och Informell utbildning - en nyckeltill framtida kompetenser (5.3.3)Utskottet har inte funnit anledning att kommenteravad regeringen anfört om uppbyggnaden av nätverk föratt stärka erfarenhetsutbyte mellan olikaungdomscentrum m.m. och stimulera till fler sådanaverksamheter (avsnitt 5.3.2) och om ett uppdrag tillUngdomsstyrelsen beträffande informell utbildning iungdomsorganisationer m.fl. (avsnitt 5.3.3).Ungdomar som entreprenörer - att skapa sina egnajobb (5.3.4)Regeringens bedömningRegeringen anför att skall få iuppdrag att i samråd med och Sverigesexportråd analysera utvecklingen av den s.k.upplevelseindustrin, särskilt musik men ävenlitteratur och drama. skall lämnaförslag till insatser som särskilt kan uppmuntraungdomars initiativ på detta område. Regeringenlägger inte fram några förslag till ifrågan.MotionsförslagEnligt motion Kr30 (kd) yrkande 10 behövs det enhelhetssyn och en samlad arbetsmarknads- ochnäringspolitik samt utbildningsinsatser för attuppmuntra och stimulera ungdomars entreprenörskap.Det räcker inte med insatser endast inom de avregeringen nämnda områdena. Även skolan kan habetydelse för att ge eleverna förståelse förföretagandets roll och betydelse i samhället. Ettnytt nationellt program med inriktning motföretagande och entreprenörskap, kurser påfolkhögskolor och insatser inomarbetsmarknadspolitiken bör kunna uppmuntra tilleget företagande.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet påpekar att utskottet vid ettflertal tillfällen har behandlat och avstyrktmotionsyrkanden om att ett nationellt program medinriktning på företagande och entreprenörskap skallinrättas (senast i bet. 1998/99:UbU3 s. 16) och omkurser inriktade mot entreprenörskap inom högskolan(senast i bet. 1998/99:UbU7 s. 29). haravslagit dessa yrkanden.Ansvaret för kursutbudet vid högskolan ligger -inom vissa mycket vida ramar satta av statsmakterna- sedan åtskilliga år på varje universitets ochhögskolas styrelse. I databasen ,och lärosäternas automatiskautbildningskatalog, finns kurser under sökordetentreprenör vid flera lärosäten. När det gällerinrättande av ett särskilt nationellt program inomgymnasieskolan med inriktning på företagande ochentreprenörskap pekar utskottet bl.a. på attarbetslivs- och företagarfrågor berörs iprogrammålen för flera program och i flerakursplaner. Det finns ett betydande utrymme förflexibla lösningar på lokal nivå, vilket mångakommuner har utnyttjat, inte minst för att anordnaolika former av företagarutbildning. Regeringen haraviserat en översyn av de nuvarande nationellaprogrammen.Utbildningsutskottet betonar skolans betydelse föratt lägga grunden för ett positivt förhållningssättnär det gäller entreprenörskap och företagsamhet.Det finns ett särskilt nätverk för (NESK).Utbildningsutskottet avstyrker motion Kr30 (kd)yrkande 10.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet påminner om att regeringenunder har intensifierat arbetet medatt identifiera och lösa sådana problem som särskiltde små företagen upplever, bl.a. för att främjainvandrares och unga människors företagande.Även ungdomar kan få starta-eget-bidrag om debedöms ha förutsättningar för detta. Med EU-stöd harnya metoder utvecklats för att förbereda start aveget företag och för nätverksbyggande för att stöttablivande och nya företagare. Likaså har utbildning ikooperativt företagande ägt rum. Goda exempel hartagits fram av en utvärderingsgrupp tillsatt avÖvervakningskommittén för Europeiska socialfondensmål 3 inom "Projekt att lära av". entreprenörskap, nya nischer,växthus/företagsvagga och tillvaratagande avinvandrares kunskaper för export.Kulturutskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med motionärerna att detsjälvfallet behövs en helhetssyn på unga människorsmöjligheter till eget företagande. I propositionenuppmärksammas sådana delar av marknaden som kanförmodas vara av särskilt intresse för ungdomar somvill pröva ett eget företagande. Som påvisas iutbildningsutskottets och arbetsmarknadsutskottetsyttranden finns den av motionärerna efterlystahelhetssynen i de samlade insatser som görs bl.a.inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdena.Utskottet anser att det kan vara av värde att detsom redan görs inom många områden kompletteras ävenmed ett sådant uppdrag till somregeringen aviserar. Något uttalande från riksdagenssida torde inte vara nödvändigt, varför motion Kr30(kd) yrkande 10 avstyrks.ArbetsmarknadsfrågorMotionsförslagI fyra motioner tas upp frågor som på olika sätt rörungdomarna och arbetsmarknaden. yttrande 1999/2000:AU1ylämnas en utförlig redovisning av motionernasinnehåll vad gäller arbetsmarknadsfrågor.I motion Kr30 (kd) hemställs om åtgärder motungdomsarbetslösheten (yrkande 3). Motionärernaframhåller att det är många ungdomar somär långtidsarbetslösa. De efterlyser en bredare ochmera offensiv politik för att skapa arbeten åtungdomar. Satsningar på lärlingsutbildning,skattelättnader inom tjänstesektorn, mera flexibellönesättning och en modernare och mera flexibelarbetsrättslagstiftning nämns. Den lokala samverkanför att minska arbetslösheten bör öka. Informationom goda exempel, såsom företagsförlagdarbetsmarknadsutbildning, bör spridas.En förändrad arbetsrätt som bl.a. medgerindividualisering, en mera flexibel lönesättningsamt ersättning av arbetslöshetsförsäkringen med enomställningsförsäkring föreslås i motion Kr31 (m)yrkandena 3 och 4. I motionen hemställs också omkoncentration av arbetsmarknadspolitiken pålärlingsutbildning och på arbetsmarknadsutbildningför specifika yrkesområden (yrkande 5).Även i motion Kr32 (c) föreslås ändringar avarbetsrätten och arbetslöshetsförsäkringen (yrkande5). Motionärerna anför att det finns skäl attmisstänka att ungdomars svårigheter påarbetsmarknaden hänger samman med regelverken påarbetsmarknaden.Ungdomars svårigheter att komma in påarbetsmarknaden skulle minska om arbetsrättenändras, anförs det också i motion Kr33 (fp).Bakgrundsbeskrivningen i propositionen pekar enligtmotionärernas mening på att traditionellaarbetsformer hindrar ungdomars arbetstillfällen. Nyaarbetsformer kräver en ändrad arbetsrätt (yrkande2).Arbetsmarknadsutskottets yttrandeSom kulturutskottet tidigare nämnt hararbetsmarknadsutskottet inledningsvis i sittyttrande gjort en värdefull redovisning avsituationen på arbetsmarknaden för ungdomar och avolika slag av insatser som görs för dem samt avvissa utvärderingar och rapporter som gjorts.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar i likhet medregeringen att förutsättningarna för att leva ettsjälvständigt liv underlättas av att man har ettarbete, en egen bostad och en egen ekonomi. Det kanfinnas anledning att anta att ungdomar som stårutanför arbetsmarknaden i större utsträckning änandra upplever att de saknar möjligheter tillinflytande och delaktighet liksom att derasengagemang, skapande förmåga och kritiska tänkandeinte tas till vara som en resurs. Mot denna bakgrundanser arbetsmarknadsutskottet att det måste ses somangeläget att underlätta ungdomars förankring iarbetslivet.Unga människor måste ha rimliga förutsättningar attsjälvständigt försörja sig. Likaså är det väsentligtatt väl fungerande insatser riktas till de ungdomarsom är i behov av särskilt stöd för att etablera sigpå arbetsmarknaden. betonarstarkt vikten av att en situation som innebär passivväntan på en åtgärd i största möjliga utsträckningmåste undvikas.Det är viktigt att fortsatta insatser görs för attuppnå verksamhetsmålet för närdet gäller ungdomsgarantin. AvArbetsmarknadsstyrelsens (AMS) kvartalsrapport1999:2 framgår att samtliga län utom tre bedömer kommer att klara målet. Av de treresterande länen beräknar två att de kommer attuppnå måluppfyllelse medan det tredje räknarmed att uppnå . Genom löpande uppföljning ochbättre bevakning av dem som riskerar att blilångtidsarbetslösa, intensiv platsförmedling ochbättre kartläggningsmetodik samt väl fungerandesamarbete mellan arbetsförmedlingar och kommuner börmålet kunna nås.Ungdomsinsatserna bygger på att det finns ensamverkan mellan den unga individen, kommunen ocharbetsförmedlingen. utvärderingpekar på att brister förekommer i denna samverkan påvissa håll. betonar viktenav att arbetsformerna utvecklas så att de blir såsmidiga och effektiva som möjligt. Ungdomsstyrelsenbör, som regeringen påpekar, stödja kommunerna ideras strävan att utveckla framgångsrika former förden kommunala utvecklingsgarantin och liknandeåtgärder för ungdomar.Ansträngningarna att bereda plats påarbetsmarknaden för unga funktionshindrade måsteenligt arbetsmarknadsutskottets uppfattningfortsätta.Många ungdomar får sin första erfarenhet avförvärvsarbete genom arbete på ferier. Det är därförpositivt att regeringen medgivit att AMS får användamedel från anslaget för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder för att skapa feriearbete förgymnasieungdomar.Det finns enligt arbetsmarknadsutskottetsuppfattning anledning att noga följa utvecklingennär det gäller unga kvinnors anknytning tillarbetsmarknaden. Utskottet betonar starkt betydelsenav fortsatta åtgärder för att motverkakönsuppdelning på arbetsmarknaden. Enligtförordningen om den arbetsmarknadspolitiskaverksamheten (1987:405) hararbetsmarknadsmyndigheterna i uppdrag att verka förkvinnors och mäns rätt till arbete på lika villkoroch att motverka en könsuppdelad arbetsmarknad.Vidare anges det i Arbetsmarknadsverketsregleringsbrev för att dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna skall användas såatt de tillsammans med anvisningen av lämpligasökande till de lediga platserna medverkar till attbryta könsuppdelningen på arbetsmarknaden.Arbetsmarknadsutskottet konstaterar att regeringeni vårpropositionen (prop. 1998/99:100) redovisadeatt den avser att lägga fram enproposition om regelverket för lönebildningen. Ocksånär det gäller arbetslöshetsförsäkringen beredsfrågan om eventuella förändringar iRegeringskansliet efter det att två olikautredningar har lagt fram förslag om förändringar(DELTA Utredningen om deltidsarbete, tillfälligajobb och arbetslöshetsersättning, SOU 1999:27,respektive Indexering av högsta och lägstadagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen, Ds1999:10). En arbetsgrupp har tillsatts inomNäringsdepartementet med uppgift att se överregeltillämpningen m.m. inom försäkringen. Översynenskall ta sikte på att förbättra försäkringenssamverkan med arbetsmarknadspolitiken i övrigt.Uppdraget skall redovisas under september 1999.Arbetsmarknadsutskottet har vid ett flertaltillfällen behandlat frågan om regelförenklingar påarbetsmarknadspolitikens område, t.ex. i betänkande1998/99:AU1.