bet · GN01BoU3 · 1999-12-14 00:00:00 — Enhyresgäst kan på ett oskäligt sätt mista sin bostadpå grund av en försummelse som i det stora helaframstår som rätt obetydlig och där hans fortsattarätt till förhyrning är lätt försvarbar.Hyresnämnden bör därför ges möjligheter att väga inalla de omständigheter som talar för atthyresförhållandet skall bestå.Motionen väcker också frågor kringförverkandereglerna i övrigt. Det är anmärkningsvärtatt ett förfarande som gäller förverkande ochavhysning kan inledas utan att det ställs krav påatt en betalningspåminnelse har skickats ut. Dettaskall ses mot bakgrund av att det inte föreliggernågon skyldighet för hyresvärden att ens avisera atthyran skall betalas. Också andra åtaganden attbetala hyresgästens skuld än som kommer frånsocialnämnden bör kunna förhindra en vräkning.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1999/2000:Bo411 (v) yrkande 2 om dröjsmålmed hyresbetalningen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande dröjsmål med hyresbetalningenatt med anledning av motion 1999/2000:Bo411 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Hyresvärdens avisering (mom. 4)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "Hyreslagens bestämmelser" och på s. 7slutar med "hyresvärdens avisering" bort ha följandelydelse:Fastighetsägare tar ibland upp betalningar förandra huvudmäns räkning och det sker ofta efter engemensam avisering av hyran och andra fordringar. fastighetsägare har tagit uppmedlemsavgifter till hyresgästföreningen. Sedanlänge har i det kollektiva förhandlingssystemetingått att hyresvärden - med stöd av bestämmelser ilagen - tagit ut och till Hyresgästföreningenbetalat ersättning för föreningensförhandlingsarbete. Även andra debiteringar isamband med hyresaviseringen förekommer.Hyresgästen riskerar att genom missförstånd ochförbiseende undgå att förstå vad han betalar för.Han kan då inte rätt bedöma värdet av de nyttigheterhan köper eller det pris som dessa betingar.Grundläggande konsumentkrav blir inte tillgodosedda.Mot bakgrund av det sagda bör det hyresrättsligaregelsystemet kompletteras så att det vidhyresavisering klart skall anges om aviseringenavser något utöver hyra, vad aviseringen i så fallavser, det belopp den avser och till vem betalningenegentligen sker. Regeringen bör till riksdagenåterkomma med erforderligt lagförslag.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1999/2000:Bo407 (m) om hyresvärdensavisering som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande hyresvärdens aviseringatt med anledning av motion 1999/2000:Bo407 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Hyresgästinflytande vid ombyggnad(mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Eftersom syftet" och slutar med"utskottet motionen" bort ha följande lydelse:Från hyresgäströrelsen och enskilda hyresgästerliksom från fastighetsägarna har framförts kritiskasynpunkter mot utformningen av de gällande reglerna.Utskottet kan för sin del liksom tidigare konstateraatt reglerna inte uppfyller de krav som bör kunnaställas. I motivtexten till det av utskottet nubehandlade motionsyrkandet framhålls atthyresgästernas möjlighet att påverka en ombyggnadbör förstärkas. Det poängteras atthyresgästerna inte bör ges en möjlighet attförhindra önskvärda förändringar avseende t.ex.stambyte eller energibesparing. Enligt utskottetsmening framstår det som självklart attfastighetsekonomiska och miljömässiga hänsyn såvälsom boendedemokratiska hänsynstaganden bör prägladen avvägning som skall ske av hyresgästernas ochhyresvärdens intressen när dessa inte sammanfaller.De överväganden som görs i anledning avriksdagens tidigare ställningstaganden omhyresgästernas inflytande vid ombyggnad bör därförske med inriktning på att en sådan balans kommertill klart uttryck i det förslag övervägandena geranledning till.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkande 13 imotsvarande del om hyresgästinflytande vid ombyggnadsom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande hyresgästinflytande vidombyggnadatt med anledning av motion 1999/2000:Bo204 yrkande13 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Lägenhetsutformningen (mom. 6)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "omlägenhetsutformningen" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det saknas skäl att genom lagge hyresgästen en utökad rätt att utan hyresvärdensmedgivande förändra sin lägenhet. Det bör ytterstankomma på hyresvärden att avgöra om det i hansfastighet skall genomföras större förändringar. Enhelt annan sak är om hyresgästen och hyresvärdensluter avtal om att lägenheten skall förändras iolika avseenden.Enligt motionärerna är ett viktigt instrument föratt utöka möjligheterna till en individuellutformning av hyreslägenheterna att hyresgästenskall kunna bindas till hyresavtalet än vad hyreslagen tillåter. Hyreslagensregler medger en hyresgäst att med relativtkort varsel avflytta från en lägenhet utan vidareförpliktelser liksom att få sina hyresvillkorändrade. Det är emellertid inte rimligt att enhyresvärd som gjort avsevärda investeringar för atttillgodose hyresgästens önskemål skall behövariskera att inte få avkastning på sitt kapital.Hyresvärden bör därför kunna upprätta ett avtal medhyresgästen om en betydligt längre bindningstid tidän vad som är fallet. En lagändring sommöjliggör detta bör leda till en ökadvariationsrikedom när det gäller lägenheternasutformning. Enligt utskottets mening bör enutredning få till uppdrag att utforma de förslagtill lagändringar som behövs. Utredningen bör idetta sammanhang också uppmärksamma att det finnsandra skäl för att tillåta längre bindningstider.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkandena 16 och 17 omlägenhetsutformningen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande lägenhetsutformningenatt med anledning av motion 1999/2000:Bo204yrkandena 16 och 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Lägenhetsutformningen (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "omlägenhetsutformningen" bort ha följande lydelse:När det gäller lägenheternas utformning talar manibland om att vi behöver ett varierat utbud medhänsyn till de krav barnfamiljer, ensamboende, gamlarespektive unga ställer på sitt boende. Ett sådantsynsätt är inte tillräckligt utan bostäderna måstedessutom passa olika barnfamiljer, olikaensamboende, olika gamla och olika unga. Det ärdärför dags att på olika sätt stimulera ett ökatantal variationer av hyreslägenheter. Mycket kanåstadkommas avtalsvägen och den vägen utnyttjasockså. Men det behövs dessutom en förändradlagstiftning som ger hyresgästen rätt att i högreutsträckning själv bestämma hur bostaden skall seut. Hyreslagen bör därför ändras så att detta blirmöjligt. En hyresgäst som utnyttjar sina rättighetermåste självfallet ta ett ekonomiskt ansvar i de falldet blir fråga om en långt gående anpassning av hanseller hennes lägenhet.I de fall en hyresvärd är beredd att påavtalsmässig grund göra speciella åtaganden för enhyresgästs räkning när det gäller att tillgodosedennes önskemål om lägenheten hindras parterna avhyreslagens utformning. Behovet av en lagändringvisas av att det på marknaden förekommerkonstruktioner som på olika sätt försökersäkerställa den extra investering som en hyresvärdgör för att tillmötesgå hyresgästen. Hur hållbara endel av dessa juridiska konstruktioner är återståratt se.Hyreslagen bör därför också ändras så att det blirmöjligt för hyresvärden och hyresgästen att träffaavtal med lång bindningstid när detta sker i syfteatt en individuell anpassning av lägenheten skallkunna komma till stånd. Lagens regler får dock inteutformas så att hyresgästen binds under längre tidän vad som är skäligt. Hyreslagens karaktär avskyddslagstiftning bör alltså behållas. Ettalternativ för att uppnå detta kan vara attkostnaderna för i vart fall omfattandeanpassningsåtgärder läggs på en särskildavskrivningsplan och att hyresnämnden i förväg måstepröva om åtgärden är av den art att den kanföranleda den speciella kontraktsskrivning som dethär blir fråga om.En utredning bör ges i uppdrag att utforma förslagtill de lagändringar som utskottet förordat för attvi skall få ett mer variationsrikt bestånd avhyreslägenheter.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1999/2000:Bo204 (c) yrkandena 16 och 17 omlägenhetsutformningen som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande lägenhetsutformningenatt med anledning av motion 1999/2000:Bo204yrkandena 16 och 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Vissa andrahandshyresgästersbesittningsskydd (mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet har" och slutar med "avstyrksdärför" bort ha följande lydelse:Samtidigt med att hemlösheten har ökat har ocksåden sekundära bostadsmarknaden blivit större. En delav denna består av hyresgäster med s.k.sociala/kommunala kontrakt. För den sekundäramarknaden gäller att de boende har en svagareställning än de hyresgäster som har kontrakt direktmed fastighetsägaren.Det ställs ibland krav på hyresgäster medsociala/kommunala kontrakt som inte skulle kunnaställas vid uthyrning till vanliga hyresgäster.Kraven kan variera från urinprovstagning till atthyresvärden (kommunen) skall ha möjligheter att görainspektioner som den själv bestämmer.Hyres- och uppsägningstiderna är korta, vilketinnebär att hyresvärden snabbt kan avslutahyresförhållandet. Hyresgästen har i praktiken intenågon möjlighet att få skäligheten av sinahyresvillkor prövade eftersom han riskerar att bliuppsagd. Han har avhyresförhållandet heller ingen möjlighet att fåhyresvärdens skäl för en uppsägning prövad eftersomhan enligt lagen då saknar besittningsskydd.Det är naturligtvis nödvändigt att samhälletunderlättar för olika utsatta grupper att komma in iett boende och att då vissa villkor för etthyreskontrakt utgör en del av vård och tillsyn.Utskottet vänder sig naturligtvis inte mot detta. Åandra sidan får det inte leda till rättslöshet förden hyresgäst som är föremål för samhällets bistånd.Reglerna om besittningsskyddet, eller snararereglerna om när sådant skydd saknas, måste ändras såatt de redan från början utsatta kategorierna avhyresgäster erhåller en god trygghet i sin bostad.Det framstår som utomordentligt lämpligt att denboendesociala beredningen uttryckligen får tilluppdrag att överväga vilka lagändringar som behövsför att uppnå detta mål.Vad utskottet nu anfört bör med anledningav motion 1999/2000:Bo411 (v) yrkande 3 om vissaandrahandshyresgästers besittningsskydd som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande vissa andrahandshyresgästersbesittningsskyddatt med anledning av motion 1999/2000:Bo411 yrkande3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Porrklubbsverksamhet som grund föruppsägning (mom. 9)(), () ochHelena () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 11börjar med "Utskottet anser" och slutar med "föruppsägning" bort ha följande lydelse:Porrklubbsverksamhet orsakar många olägenheter församhället. Särskilt drabbade är de boende i de husdär sådan verksamhet bedrivs. Trafiken till och frånklubbarna är störande. De attentat som ibland riktasmot klubbarna riskerar att skada de kringboende.Särskilt olämpligt är att barn och ungdomar harverksamheten in på knutarna. Klubbarna har ingetskyddsvärde. Deras verksamhet utgör många gångerinkörsporten till brott och missbruk för dem somarbetar där. Ofta förknippas klubbarna också medandra brott, t.ex. skattebrott.Det förekommer att klubbägarna genom vilseledandeuppgifter om den verksamhet de skall bedriva skaffarsig hyreskontrakt. En hyresvärd kan sedan ha svårtatt bli av med hyresgästen och dennes verksamhet.Utskottet inser att en förändring av hyreslagen ienlighet med vad som föreslagits i mp-motionen intelöser alla problem med dessa klubbar. Men det ärändå viktigt att ge en hyresvärd ett mer effektivtinstrument för att bli av med enporrklubbsverksamhet som bedrivs i hans hus.Utskottet förordar alltså att en hyresgäst skallkunna sägas upp och avhysas, om han bedriverporrklubbs-verksamhet i en lokal eller annanlägenhet.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motion1999/2000:A819 (mp) yrkande 27 omporrklubbsverksamhet som grund för uppsägning börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande porrklubbsverksamhet som grundför uppsägningatt med anledning av motion 1999/2000:A819 yrkande27 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. (mom. 10)(), (), RigmorStenmark (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Utskottet ser" och slutar med"självförvaltning m.m." bort ha följande lydelse:Hyresgästernas möjligheter till självförvaltningbör stimuleras från statsmakternas sida.Självförvaltningen väcker intresse för bostaden ochdet hus och område den är belägen i, vilket kan fåsärskilt stor betydelse i s.k. utsatta områden. Demöjligheter till hyressänkning självförvaltning gerkan vara av avgörande betydelse för mångahyresgäster. ger därutövermöjligheter till grannkontakter, gemenskap och ökadtrivsel.Mot bakgrund av de positiva resultat som kan uppnåsbör enligt utskottets mening en utvärdering göras isyfte att kartlägga på vilka konkreta sättsjälvförvaltningen kan uppmuntras. Särskilt böruppmärksammas förutsättningarna försjälvförvaltningen i de större bostadsområdena.Många goda exempel finns på att ett långt gåendeinflytande och ansvar har varit till gagn förboendet och närmiljön. En sådan utvecklingmöjliggörs om de lokala förutsättningarna får avgöraoch där inflytandet och ansvaret delas av det storaflertalet boende. Genom genomfördeförändringar av hyresförhandlings-lagen ochskattelagstiftningen har ett steg tagits på vägen.Enligt utskottets mening bör man fortsätta.Hyresförhandlingslagen måste ge mindre grupper - iett enstaka hus eller kanske t.o.m. hyresgästerna inågon enstaka trappuppgång - möjlighet atttillsammans utforma ett system för självförvaltningsom passar dem och deras förutsättningar.Regeringen bör ansvara för att en utvärderingkommer till stånd och för lägga fram deförslag till åtgärder som utvärderingen geranledning till. Övervägandena bör också omfattaandra åtgärder som uppmuntrar de boende till att tadel i och medverka i utformningen av sin närmiljö.Inte minst viktigt är det att ungdomar aktivtmedverkar i skötseln och utformningen av dennamiljö. Goda exempel bör lyftas fram och stimuleras.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet med anledning av motionerna1999/2000:Bo204 (c) yrkande 13 i motsvarande del och1999/2000:A230 (fp) yrkande 24 anfört omsjälvförvaltning.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande självförvaltningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204yrkande 13 i motsvarande del och 1999/2000:A230yrkande 24 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,11. Majoritetskravet vid ombildning tillbostadsrätt (mom. 12)(), (), (), (), (), (), () ochEwa () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Majoritetsfrågorna avseende" och slutarmed "till bostadsrätt" bort ha följande lydelse:Utskottet anser inte att de nya majoritetsreglernafyller något behov. Det gjorde inte heller enförkrossande majoritet av de remissinstanser somhördes över förslaget till de nya reglerna.Regeringen angav i proposition till lagändringen ihuvudsak fyra skäl för sitt förslag. De omfattadeatt säkerställa att en omvandling till bostadsrättblir framgångsrik, att skapa demokrati bland deboende, att förhindra motsättningar mellanbostadsrättshavare och hyresgäster samt att motverkaatt bostadsrättsföreningar blir hyresvärdar eftersomde inte är bra hyresvärdar. Utskottet vill för sindel anföra följande om de skäl som grundlägger denya reglerna.För det första. Varje ombildning som vilar på sundaekonomiska grundvalar kan bedömas bli framgångsrik.Bostadsrättslagens regler om bl.a. ekonomiska planeravser att garantera att endast sunda ekonomiskaföretag kommer till stånd. De enskilda hyresgästernahar med den ekonomiska planen som grund (eller ivissa fall en kalkyl) att ta ställning till om haneller hon vill bli bostadsrättshavare. En viktigfaktor för detta beslut är storleken på deekonomiska åtaganden den enskilde hyresgästen måstegöra. Åtagandena är bl.a. beroende av hur många avhyresgästerna som önskar förvärva sin lägenhet medbostadsrätt. Är det för få kommer ombildningen inteatt bli genomförbar. Ett krav på att en kvalificeradmajoritet skall gå med på föreningens beslut attförvärva fastigheten har inte någon funktion för attsäkerställa att omvandlingen blir framgångsrik. Änmindre gör sig denna typ av skäl gällande för ettkrav på kvalificerad majoritet som förutsättning föratt föreningen skall kunna göra en intresseanmälanför ett förvärv. Som ordet i sig anger är det juendast fråga om att föreningen visar sitt intresse.Flera remissinstanser har framhållit att någraekonomiska problem inte uppstått i föreningar somefter sänkningen av majoritetskraven harbildats genom ombildning.För det andra. Utskottet har svårt att förstå atten regel som i sin grund tar ställning mot enombildning - vilket en regel om kvalificeradmajoritet gör - kan vara motiverad från demokratiskasynpunkter. Den fördel som den föreslagna regeln gerde hyresgäster som är emot en ombildning och somvill förbli hyresgäster är svårförståelig också motbakgrund av att deras rättsliga ställning inteförändras genom bostadsrättsföreningens förvärv.Efter förvärvet fortsätter de att vara hyresgästermed ett oförändrat besittningsskydd och med sammarätt som tidigare att använda sin lägenhet för bytetill annan bostad. De har också kvar alla sinaövriga rättigheter gentemot bostadsrättsföreningen,deras nya hyresvärd.För det tredje. Det kan naturligtvis uppståmotsättningar i ett hus efter en ombildning. Dekvarvarande hyresgästernas intresse kan komma ikonflikt med bostadsrättsföreningens intresse. Detär inte heller ovanligt att intressekonflikteruppstår mellan hyresgäster och hyresvärdar ihyreshus. Lagstiftaren har i syfte att lösa tvisterinom det hyresrättsliga området ställt upp ganskadetaljerade och omfattande lagregler med syfte attskydda hyresgästerna. Dessa regler utgör självfalletett lika gott skydd för hyresgästerna ibostadsrättshus som för andra hyresgäster.För det fjärde. Enligt vad regeringen angav ipropositionen om de nya reglerna torde de flestabostadsrättsföreningar uppfylla sina skyldighetermot kvarvarande hyresgäster på etttillfredsställande sätt. finns enligtregeringen en risk för att föreningarna sättermedlemmarnas intresse framför hyresgästernas och attde därför skulle vara en sämre typ av hyresvärdar.Lagstiftaren har i olika sammanhang tagithyresgästernas parti mot dåliga hyresvärdar. Visarhyresvärden dåliga egenskaper finns möjligheter förhyresgästerna att tillgripa olika former avsanktioner. Enligt utskottets mening förefaller detorimligt att på det sätt regeringen faktiskt gjortunderkänna gällande regelsystem när man sökte motivför att införa ett krav på en kvalificeradmajoritet. Det är inte godtagbart att dra allabostadsrättsföreningar över en kam.Som utskottet konstaterat var regeringenslagförslag dåligt motiverat. Det kan ha att göra medatt det verkliga motivet står att finna på annathåll än i propositionen, även om det möjligen antydsdär. Två av remissinstanserna har underlagstiftningsärendets beredning uppfattat attförslaget skulle utgöra en inskränkning i denkommunala självbestämmanderätten. I detilläggsdirektiv regeringen lämnat 1997 årshyreslagstiftningsutredning återkallades dessuppdrag att utvärdera effekterna av de då gällandemajoritetskraven. Regeringen konstaterade idirektiven att intresset för att ombilda hyresrätttill bostadsrätt ökat kraftigt ochatt inte minst för lägenhetsbeståndet hos vissaallmännyttiga bostadsföretag förbereds omfattandeombildningar. Regeringen ansåg med hänvisning tilldetta att översynen av majoritetskraven skulle skeinom Regeringskansliet.Det är enligt utskottet uppenbart att regeringenogillar det mandat väljarna i en del kommuner givitsina förtroendemän att till de boende säljakommunens bostadsfastigheter. Anledningen till attregeringen inte velat föra fram det verkliga skäletbakom sitt förslag kan stå att finna i attlagstiftningen då inte skulle kunnat motiveras fulltut, dvs. i den del den kommer att reglerabostadsrättsföreningars förvärv från privatafastighetsägare. Utskottet anser att också detverkliga motivet för regeringens förslag börunderkännas eftersom det bör vara kommunerna självasom fullt ut skall bestämma över sin egendom.Kommunen är dessutom den som i särklass bäst avgörfrågan om vilket bestånd av bostäder den själv böräga och vilken blandning av upplåtelseformer som äreftersträvansvärd mot bakgrund av de förhållandensom gäller lokalt.Utskottet vill ytterligare beröra några av demärkliga konsekvenser de nya reglerna fört med sig.Kravet på kvalificerad majoritet innebär att enfastighet som inte kan överlåtas till enbostadsrättsförening i stället kan komma attöverlåtas till andra spekulanter, även om mer änhälften av hyresgästerna skulle föredrabostadsrättsföreningen som förvärvare. Tankenstrider enligt utskottets mening mot den innebörd avbegreppet boendedemokrati som regeringen åberopat isin proposition.En annan konsekvens av regelförändringen som vi kankonstatera är att ombildningen fortsatt i de mestattraktiva delarna av våra städer medan deneffektivt stoppats, eller i vart fall avsevärtförsvårats, i förortsområdena där ombildning skulleha kunnat utgöra ett verksamt medel för att göraområdena mindre utsatta, bl.a. genom att motverkasegregation.Av de av utskottet redovisade invändningarna mot denya gällande kraven på kvalificeradmajoritet följer att det i bostadsrättslagen ochombildningslagen bör föras in det majoritetskrav somgällt . Regeringen bör omedelbartutarbeta nödvändiga förslag till de förordadelagändringarna och skyndsamt underställa dessariksdagen.Utskottet anser att med anledning avmotionerna 1999/2000:Bo206 (m) yrkande 14,1999/2000:Bo201 (m) yrkande 3, 1999/2000:Bo233 (kd)yrkande 12 i motsvarande del och 1999/2000:Bo231 (c)yrkande 13 beträffande majoritetskravet vidombildning till bostadsrätt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande majoritetskravet vidombildning till bostadsrättatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo201yrkande 3, 1999/2000:Bo206 yrkande 14,1999/2000:Bo231 yrkande 13 och 1999/2000:Bo233yrkande 12 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Ett partiellt upphävande av förbudetmot dubbelupplåtelse (mom. 13)(), (), (), (), (), () och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "Utskottet finner" och slutar med "motdubbelupplåtelse" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs flera åtgärder somunderlättar ombildning av hyresfastigheter tillbostadsrätt. Sådan ombildning är av särskildbetydelse i områden med en ensidig socialsammansättning, vilka områden ofta är dominerade avkommunalt ägda hyreshus.