bet · GN01MJU5 · 1999-10-21 00:00:00 — I betänkandet behandlas 35 motionsyrkanden frånallmänna motionstiden och 21 motionsyrkandenfrån allmänna motionstiden omlivsmedelskontroll. Samtliga motionsyrkandenavstyrks, bl.a. med hänvisning till EG:s rättsakterpå livsmedelsområdet och pågående arbete medfrågorna. Beredningen har skett i enlighet medutskottets planering av motionsbetänkanden underinnevarande valperiod, vilket bl.a. innebär attvissa ärendegrupper inte behandlas rutinmässigt vidvarje utan med något längre intervaller.Till betänkandet har fogats 11 reservationer och 4särskilda yttranden. Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:MJ218 av m.fl. (v) variyrkas1. att begär att regeringen låterutarbeta ett program för en förändrad köttkonsumtionenligt vad i motionen anförts,2. att begär att regeringen driver fråganom en förändring av EU:s jordbrukspolitik för attuppnå en förändrad köttkonsumtion i EU enligt vad imotionen anförts,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skolor skallerbjuda elever ett fullvärdigt vegetarisktalternativ till kött i skolan.1998/99:MJ219 av m.fl. (c) vari yrkas12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en kommissionför säkra livsmedel.1998/99:MJ228 av och () vari yrkas att av regeringenbegär utvärdering av kampen mot salmonellan och hurkontrollen av importerade produkter fungerar.1998/99:MJ254 av m.fl. (m) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gränsdragningenmellan läkemedel och livsmedel,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gemensamma reglerför functional food-produkter inom EU.1998/99:MJ508 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag om enstrategi för att öka andelen vegetabilier i kosten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om märkning avlivsmedel.1998/99:MJ509 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om klarare regler förs.k. functional foods och för svensklivsmedelsindustris möjligheter att hävda sig pådenna växande marknad,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att intensifieraarbetet inom EU i syfte att ta fram gemensammaregler för marknadsföring och utveckling av s.k.functional foods.1998/99:MJ513 av m.fl. (mp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skall gåföre och förbjuda försäljning av mat innehållandehela eller processade GMO,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om märkning av såvälhela som processade livsmedel av genmanipuleratursprung om förbud inte kan skapas.1998/99:MJ518 av Per m.fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en sänkning avbidragsgränserna för dricksvattenradon i privatabrunnar, så att fler kan söka bidrag och anslagetutnyttjas fullt ut.1998/99:MJ520 av m.fl. (kd)vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ommyndighetsföreskrifter för utbildning av personalsom arbetar med dricksvattenfrågor,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attSverige arbetar för en global vattenkonvention.1998/99:MJ522 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attkrav på kunskaper om livsmedelshantering införs ilivsmedelslagstiftningen.1998/99:MJ523 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om entydlig märkning av genförändrade livsmedel.1998/99:MJ524 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om märkning av burägg.1998/99:MJ526 av de ()vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om obligatoriskmärkning av ägg.1998/99:MJ749 av m.fl. (c) vari yrkas15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om märkning ochsärhållning av gentekniskt modifierade produkter.1998/99:MJ774 av m.fl. (fp) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börverka för att konsumentskyddet skall grundas på ettregelverk som finns och tillämpas enhetligt i helaEU,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att konsumentskyddetskall bygga på försiktighetsprincipen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen föratt åstadkomma en effektivare konkurrens ochsnabbare kvalitetsutveckling inom EU bör verka föratt livsmedelssektorn successivt marknadsanpassas,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen inomEU skall verka för att kommissionen tar framprogram för bekämpning av salmonella med syfte attskapa salmonellafria livsmedel,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeutan prestige bör kunna överge svenska symboler ochsystem till förmån för ett gemensamtlivsmedelssäkerhetsprogram12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeinom EU skall verka för en avreglering avlivsmedelsmarknaden.1998/99:MJ781 av m.fl. (c) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa enursprungsmärkning av livsmedel,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skallvara pådrivande i EU för ett tydligt märkningssystempå genmodifierade produkter,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förbjuda importfrån de länder som inte följer kraven påsalmonellafria livsmedel,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om resurser tillkommunerna för kontroll av import,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om resurser förforskning och hantering av livsmedel för attförhindra sjukdom på grund av bakteriegruppen EHEC.1998/99:MJ804 av m.fl. (v) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ursprungsmärkning.1998/99:So374 av m.fl. (kd) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ominnehållsdeklaration och ursprungsmärkning.1998/99:So375 av m.fl. (mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbättradinnehållsdeklaration på livsmedel och kemikalier.Motioner från allmänna motionstiden 19991999/2000:MJ252 av och LennartKollmats (fp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen inomEU skall verka för att kommissionen tar framprogram för bekämpning av salmonella med syfte attskapa salmonellafria livsmedel,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börverka för att konsumentskyddet skall grundas på ettregelverk som finns och tillämpas enhetligt i helaEU,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom EUskall verka för en avreglering avlivsmedelsmarknaden och en successivmarknadsanpassning av livsmedelssektorn,1999/2000:MJ254 av m.fl. (kd) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om återinförande avbidrag för radonsanering av vatten,1999/2000:MJ505 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förbudet motazo-färgämnen måste behållas i ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börutnyttja skyddsklausulen samt överklaga beslutet omazo-färgämnen till EG-domstolen.1999/2000:MJ508 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attegenåtgärdsprogrammet utvidgas,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av EU-gemensamma regler för utveckling och marknadsföringav functional foods.1999/2000:MJ513 av m.fl. (kd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om märkning avlivsmedel,1999/2000:MJ519 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det skall ställas grundläggande kravpå utbildning och kunskap i bl.a. hygienfrågor förpersoner som skall hantera oförpackade livsmedel.1999/2000:MJ534 av () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avbidrag till privata vattentäkter för radonsanering,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en kampanj förradonsanering,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts ombidragskonstruktionen beträffande radonsanering avvatten.1999/2000:MJ536 av och (v, s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en officiell definition avfunctional foods.1999/2000:MJ605 av m.fl. (m) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gränsdragningenmellan läkemedel och livsmedel,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gemensamma reglerför functional food-produkter inom EU,1999/2000:MJ727 av m.fl. (kd)vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om radonsanering avvatten,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Sverigeinom FN skall arbeta för en global vattenkonvention.1999/2000:L713 av m.fl. (fp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avregleringen inomjordbrukssektorn.1999/2000:U505 av m.fl. (fp) variyrkas20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om etttillförlitligt märkningssystem som en förutsättningför en fungerande livsmedelsmarknad.1999/2000:U512 av m.fl. (c) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsalmonellabekämpning. StudiebesökUtskottet företog den 18 oktober 1999studiebesök vid och Statens veterinärmedicinskaanstalt.Märkning av livsmedelMotionernaNär det gäller märkning av livsmedel bör enligtmotion MJ508 (kd) intensifiera arbetet förändring av så att konsumenternakan ges fullgod information (yrkande 2). I motionMJ774 (fp) betonas att utan prestige börkunna överge svenska symboler till förmån för ettgemensamt program för livsmedelssäkerhet (yrkande11). Enligt motion MJ781 (c) bör ursprungsmärkningav livsmedel införas (yrkande 3). Motionärerna imotion MJ804 (v) anser att ett märkningssystem förtransporterna mellan produktions- och inköpsställebör införas (yrkande 7). I motion So374 (kd) betonasangelägenheten av att driver kravet pågemensamma obligatoriska regler för deklaration avalla allergener i livsmedel. En heltäckandekartläggning av förekomsten av allergiframkallandeämnen bör genomföras (yrkande 10). Behovet avförbättrad innehållsdeklaration på livsmedel ochkemikalier betonas i motion So375 (mp) yrkande 2.Krav på märkning av burägg förs fram i motionernaMJ524 (mp) yrkande 1 och MJ526 (m) yrkande 2.Utskottets övervägandenSom utskottet tidigare framhållit (se bl.a.1997/98:JoU14) är EG:s rättsakter pålivsmedelsområdet till övervägande deltotalharmoniserade, vilket innebär att det inte ärtillåtet för ett medlemsland att ha vare sigsträngare eller liberalare bestämmelser. EG:s reglerbygger i stora delar på internationellarekommendationer från , vilket ärsamlingsnamnet för FAO:s () och WHO:s gemensammaprogram för bl.a. standarder, riktlinjer och råd.EG:s direktiv nr 79/112/11 om märkning av livsmedelhar inte tillåtit obligatoriska krav påursprungsmärkning. Denna fråga har vid fleratillfällen tagits upp av . Sedan den 1 juli1997 gäller emellertid rådets förordning (EG) nr820/97 om upprättande av ett system föridentifiering och registrering av nötkreatur och ommärkning av nötkött och nötköttsprodukter. Enligtförordningen blev det möjligt att tillämpa ettsystem för frivillig, detaljerad märkning av nötköttoch nötköttsprodukter, såsom ursprung, vissakännetecken eller produktionsförhållanden. Dessaregler gäller till då ett systemför obligatorisk märkning av nötkött inrättas. Rådetarbetar med den närmare utformningenav systemet. Det kan nämnas att enligt kommissionensförordning (EG) nr 1468/1999 disponerar fören informationskampanj om märkning ,varav för utvärdering av kampanjen. Närdet gäller krav på märkning av allergiframkallandeingredienser har en lista fastställts över deingredienser som skall anges på förpackningen.Enligt direktiven /10/EEG (om undantag frånbestämmelserna i artikel 7 i rådets direktiv79/112/EEG om märkning av livsmedel) och 1997/4/EEGskall mängddeklaration anges för vissa ingrediensereller grupper av ingredienser, bl.a. socker ochsötningsmedel och t.ex. champinjoner ichampinjonsoppa respektive svamp i svampsoppa.Inom fattades beslutatt, om en sammansatt ingrediens utgör mindre än 5 %av det färdiga livsmedlet, t.ex. majonnäs ipotatissallad, endast den sammansatta ingrediensenbehöver anges. gällde en regel om minst25 %.I betänkandet Märk väl! (SOU 1999:7) framläggs ettantal förslag som syftar till att förbättramärkningen av bl.a. livsmedel. Bland förslagen kannämnas att inom EG-samarbetet - och annatinternationellt samarbete på området - skall verkaför att informationen i ingrediensförteckningarna pålivsmedelsförpackningarna blir så fullständig sommöjligt så att konsumenterna kan undvika ämnen somriskerar deras hälsa eller går emot deras etiskaövertygelse. Vidare skall i detinternationella standardiseringsarbetet verka förökad tillgänglighet när det gäller märkning.Livsmedelsverket och andra berörda myndigheter börges i uppdrag bl.a. att utreda förutsättningarna förkompletterande information i form av frivilligmärkning. Betänkandet bereds i Regeringskansliet.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionernaMJ508 (kd) yrkande 2, MJ774 (fp) yrkande 11, MJ781(c) yrkande 3, MJ804 (v) yrkande 7, So374 (kd)yrkande 10 och So375 (mp) yrkande 2 i den månmotionsyrkandena inte kan anses tillgodosedda.Med anledning av ett antal motioner om märkning avägg framhöll utskottet att en korrektmärkning är av avgörande betydelse förkonsumenternas möjligheter att välja mellan olikaprodukter (1996/97:JoU9). Sedan den 1 januari 1998följer för ägg (EG:sförordning nr 1274/91). Sedan endast några årtillbaka är det tillåtet inom EU att märka burägg,och arbete pågår med att utforma regler för märkningav sådana ägg. Rådet har antagit direktivet99/74/EG av om att fastställaminiminormer för skyddet av värphöns. Direktivetinnebär bl.a. att burhållning av värphöns förbjudsfr.o.m. I avvaktan härpå införsfr.o.m. förbud mot byggande avburar och användning av nya burar. Utskottet harerfarit att, som en följd av det nya direktivet, ettförslag från kommissionen om ändring av förordningenEEG/1907/90 om vissa handelsnormer för ägg kanväntas under hösten 1999.För att hjälpa konsumenterna till ett medvetet vali butiken har den anslagit drygt2,till en informationskampanj.Syftet med kampanjen är att dels informerakonsumenterna om äggproduktion och olika system förhönshållning, dels klarlägga konsumenternasinställning till alternativt producerade ägg och attmotivera konsumenterna att göra val som främjar goddjuromsorg. Inom den svenska äggnäringen finnsdessutom långtgående planer på frivillig märkning avburägg.I till regeringenVärphöns, Lägesrapport , daterad den 21 maj1999, anförs att det är tydligt att konsumenternahar svårt att tolka märkningen på äggkartongerna påett riktigt sätt. En tydligare märkning av äggenskulle underlätta för konsumenten att välja denproduktionsform han eller hon anser bäst främja engod djuromsorg. Korrekt och fullständig märkning ienlighet med EU:s handelsnormer är av avgörandebetydelse då konsumenten väljer mellan olikaprodukter. De ägg som produceras i anläggningar somfått dispens från kraven på rede, sittpinne ochsandbad bör enligt rapporten märkas som burägg.Rapporten bereds i . Utskottetdelar motionärernas uppfattning att en tydligmärkning även av burägg skulle underlättakonsumenternas valmöjligheter. Regeringen bör därförpåskynda beredningsarbetet.Med det ovan anförda anser utskottet syftet medmotionerna MJ524 (mp) yrkande 1 och MJ526 (m)yrkande 2 i väsentliga delar tillgodosett.Motionerna bör i dessa delar inte föranleda någonriksdagens ytterligare åtgärd.S.k. functional foodsMotionernaI två motioner behandlas frågan om s.k. functionalfoods, dvs. livsmedel som påstås ha hälsobefrämjandeeffekter. För att underlätta svensklivsmedelsindustris möjligheter att hävda sig pådenna växande marknad måste, enligt motionerna MJ254yrkande 6 och MJ509 yrkande 1 (båda m),gränsdragningen mellan läkemedel och livsmedelklargöras. Regeringen bör intensifiera arbetet medgemensamma regler för functional food-produkter inomEU i syfte att åstadkomma gemensamma regler förmarknadsföring och utveckling av dessa livsmedel(yrkandena 7 respektive 2).Utskottets övervägandenVid ett flertal tillfällen och (1997/98:JoU14) har utskottet behandlat frågan oms.k. functional foods och gränsdragningen mellanlivsmedel och läkemedel. I samband härmed anordnadeutskottet en utfrågning i ämnet. I utfrågningendeltog företrädare för berörda myndigheter,livsmedelsbranschen, forskarsamhället ochkonsumenterna. Sammanfattningsvis gav utfrågningenvid handen att det finns önskemål om att utvecklalivsmedel som kan förebygga och behandlakostrelaterade sjukdomar. Det finns också en stormarknadspotential för livsmedelsindustrin när detgäller denna typ av produkter. Vidare finnserfarenheter från medicinsk forskning som kanöverföras till området. Det framkom också att mångakonsumenter har en kritisk inställning tillhälsopåståenden när det gäller livsmedel och attkunskap och vederhäftig information är av storbetydelse när det gäller sambandet mellan kost ochhälsa och för konsumenternas möjligheter att kunnavälja en allsidig och näringsriktig kost. Behovet avett regelverk för området påtalades. I betänkandethänvisade utskottet bl.a. till ett regeringsuppdragtill att utreda och analyserahälsopåståenden vid märkning av livsmedel.Livsmedelsverket redovisade sitt uppdrag hösten1998. Rapporten bereds i och utgörett underlag för arbete meden handlingsplan för den fortsatta hanteringen avfrågan. I sitt yttrande över kommissionens Grönbokom livsmedelslagstiftningen har regeringen påtalatatt frågan om hälsopåståenden erbjuder svårigheterbl.a. med hänsyn till gränsdragningen mellanlivsmedel och läkemedel. Enligt regeringen får dockstandarder och regler inte försvåra utvecklingen avhälsomässigt gynnsamma produkter och regeringenanser därför att det finns anledning att åter ta upparbetet inom EU med regler för väl underbyggdahälsopåståenden. I ett frågesvar vidhölljordbruksministern denna ståndpunkt och anfördebl.a. att ett regelverk på området behövs. Honuttalade sin positiva syn på utvecklandet av nyalivsmedel med sammansättningar som kan bidra till ennäringsriktig kost och sin ambition att ävenfortsättningsvis vara pådrivande i frågan inom EUoch (prot. 1998/99:78, svar påfråga 1998/99:459). I sammanhanget bör också nämnasdet arbete som pågår inom (dir.1997:120) vad avser bl.a. svensk industriellutveckling inom bioteknikområdet. Det börtilläggas att regeringen ()har inbjudit miljö- och jordbruksutskottet, berördadepartement, myndigheter och ett flertalorganisationer till en hearing om functional foodsden . I inbjudan uttalar regeringensin avsikt att utarbeta en strategi för detfortsatta arbetet med produktspecifikahälsopåståenden på livsmedel. För att kunna drivafrågan vidare anser regeringen att det krävs merkunskap och ytterligare utredningar i frågan.Av det ovan anförda framgår att de frågor som tasupp i motionerna MJ254 yrkandena 6 och 7 och MJ509(båda m) är föremål för såväl regeringens somberörda myndigheters och livsmedelsbranschensuppmärksamhet. Som utskottet tidigare uttalat(1997/98:JoU14) finns det anledning för riksdagenatt även i fortsättningen noga följa utvecklingen påområdet. I avvaktan på resultatet av den verksamhetsom pågår är utskottet inte nu berett att föreslånågra slutgiltiga eller preciseradeställningstaganden från sida.SalmonellaMotionernaI motion MJ228 (m) begärs en utvärdering av kampenmot salmonella och hur kontrollen av importeradeprodukter fungerar. Enligt motion MJ774 (fp) börregeringen inom EU verka för att kommissionensnarast tar fram ett program för bekämpning avsalmonella med syfte att skapa salmonellafrialivsmedel (yrkande 9). Förbud mot import från deländer som inte följer kraven på salmonellafrialivsmedel begärs i motion MJ781 (c) yrkande 9.Behovet av resurser till kommunerna förimportkontroll påtalas i yrkande 10.Utskottets övervägandenVåren 1998 redogjorde utskottet utförligt försituationen i vad gäller förekomsten avsalmonella i importerade livsmedel (1997/98:JoU14).Sedan regeringen överlämnat Livsmedelsverketsslutrapport om salmonellakontrollen från annat EU-land, det s.k. garantiprojektet, till kommissionenoch samtliga länder i EU, har kommissionen kontaktatberörda länder. Dessa länder har visat ökadförståelse för syn på salmonella och fördet faktum att det är möjligt att kontrollerasmittan. Enligt har problemenmed salmonella i importerat kött på ett konstruktivtsätt lösts mellan berörda parter. När det gällerhanteringen av livsmedel inom landet är utbildningoch information viktiga faktorer för att komma tillrätta med salmonellasmittan. Utskottet har inhämtatatt i samarbete med restaurang- ochstorhushållens , i vilket ingårKommunförbundet, , och Hotell- ochrestaurangföretagare, har utarbetat en kursplan,Grundkurs i livsmedelshygien. har ca 13 000restauranganställda genomgått utbildningen, ochverket planerar utbildning även för samtligabutiksanställda inom livsmedelsbranschen. För dettaändamål har sammanställt ensärskild kursplan, Säkra livsmedel i butik. Med detanförda tillgodoses enligt utskottets mening i alltväsentligt syftet med motionerna MJ228 (m) och MJ774(fp) yrkande 9. Motionerna bör i dessa delar inteföranleda någon ytterligare åtgärd.Våren 1998 redovisades betänkandetLivsmedelstillsyn i (SOU 1998:61).Betänkandet bereds i . Utskottethar inhämtat att regeringen uppdrogåt att, efter samråd medEkonomistyrningsverket, göra en konsekvensanalys avvissa förslag i betänkandet. Det av utredningensförslag som enligt remissinstanserna är mestkontroversiellt är förslaget om finansiering avtillsynen. Enligt regeringen har dock vissa övrigaförslag också långtgående ekonomiska konsekvenser.Förslaget om finansiering av tillsynen går ut på attuppgiften att bestämma avgiften för anläggningarunder tillsyn decentraliseras tillkommunerna och att motsvarande befogenheter bör gestill avseende verkets direktatillsyn. Regeringen anser att dessa förslag inte börses som fristående enheter utan som en del i denhelhet som berörs av samtliga förslag i utredningen.Mot denna bakgrund har regeringen funnit behov avytterligare underlag beträffande de ekonomiskakonsekvenserna av utredningens förslag. Dessutomanser regeringen att finansieringen av tillsynenbehöver belysas ytterligare och kompletteras.Utgångspunkten är att avgifterna för tillsynen skalluppfattas som rättvisa och inte konkurrens-snedvridande och att tillsynen inte skall försämrasi något avseende. Om bedömer attkonsekvensanalysen leder fram till att andraåtgärder behöver vidtas än de som utredningenpresenterar, bör verket föreslå sådana åtgärder,liksom hur de lämpligen kan finansieras. Uppdragetskall redovisas senast den 1 juni 2000.Kansliet har vidare inhämtat attJordbruksdepartementet arbetar med en förordning omtillsynen. Förordningen innebär att huvudmannaskapetför gränskontrollen gentemot tredje land överförsfrån kommunerna till staten/. Ikonsekvens härmed skall även avgifterna uppbäras avverket. Regeringens förhoppning är att förordningenskall kunna träda i kraft .