bet · GN01UbU4 · 1999-10-14 00:00:00 — Bestämmelser omåtgärdsprogram finns nu för elever i ,specialskolan och sameskolan i respektiveskolformsförordning. Av dessa framgår att rektorskall se till att ett åtgärdsprogram utarbetas om enelev behöver särskilda stödåtgärder. Regeringenanser att elever och vårdnadshavare bör gesmöjlighet att ta initiativ till utarbetandet avåtgärdsprogram för att stärka elevernas ochvårdnadshavarnas ställning.MotionernaFrågor kring kompetensen inom skolan, när det gälleratt tillgodose elevers behov av särskilt stöd, hartagits upp i ett flertal motioner. Så gott somsamtliga av dessa motioner har väckts under denallmänna motionstiden vid föregående ochsåledes innan den nu aktuella propositionen ladesfram.Enligt i motion 1998/99:Ub268 yrkande16 visar rapporter att just elever med behov avsärskilt stöd har drabbats hårt av de senaste årensbesparingar i kommunerna. Skolan räcker inte tillför dessa elever. Motionärerna betonar att det äroerhört viktigt att samtliga pedagoger inomgrundskolan och förskolan jämte personal inomskolhälsovården har kunskaper och utbildning för attuppmärksamma och ge tidig hjälp till elever med läs-och skrivsvårigheter samt barn med hyperaktivitet(ADHD och DAMP). Även stamning hos barn är ettproblem som kan fordra kvalificerad behandling.Också i motion 1998/99:Ub801 yrkande1 hävdas att stora nedskärningar inom skolan harmedfört att lärartätheten minskat och att det finnsför få psykologer, speciallärare och skolkuratorer iskolorna. De som i första hand drabbas är elever medbehov av särskilt stöd, framhåller motionärerna.Dessa elevers rätt till utbildning av god kvalitetmåste ges högsta prioritet.I motion 1998/99:Ub231 (s) om alla barns rätt tilllikvärdig utbildning understryker motionärernavikten av tillgång till specialpedagoger inomförskolan och skolan. Skolan skall ge lika chansertill alla. En kunskapsrätt borde kompletterabegreppet skolplikt i skollag och läroplan.Enligt motion 1998/99:Ub17 (m) är det av störstavikt att den kommunala kompetensen vad gällerundervisning av barn med funktionshinder dramatisktförbättras, eftersom de flesta funktionshindradebarn går i kommunala skolor (yrk. 7).Inom skolan måste det finnas kompetens att ge stödtill stammande elever. Detta framförs i motion1998/99:Ub257 (m) yrkande 1. Motionärerna anmärkeratt lärarna saknar utbildning om stamning, trots attläraren är nyckelperson när det gäller att skapa envänlig talmiljö i skolan.Insatser för hörselskadade barn i den vanligaskolan efterfrågas i motion 1998/99:So212 (fp)yrkande 1. Motionären menar att man måste ta reda påvilket stöd dessa barn behöver, innan de sätts ivanlig skola. Det behövs således etthandlingsprogram och ett konkret genomförande avprogrammet.I motion 1998/99:So455 yrkande 7 påpekarCenterpartiet att det är viktigt att det ikommunernas skolplaner anges tydliga mål för hurelever med funktionshinder kan ges en, jämfört medövriga elever, likvärdig skolgång. En budget börutarbetas för de särskilda åtgärderna. Om inte dettasker, blir det nödvändigt att "öronmärka" resurserför barn med särskilda behov och skärpa skollagen,anser motionärerna.Flera motionsyrkanden fokuserar på behovet av stödtill elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi.Åtgärder för att hjälpa elever med dyslexiefterfrågas av i motion1998/99:Ub246 yrkande 5. De betonar att all personali skolan, men främst lärarna, måste vinnlägga sig omatt förhindra den kunskapssegregering som beror påatt alltför många elever brister i sin läsförmågaoch språkliga utveckling.Liknande synpunkter uttrycks i motion 1998/99:Ub212(m), nämligen att elever med läs- ochskrivsvårigheter måste tillerkännas rätten att fåall den hjälp som krävs. Att lära elever läsa ochskriva tillhör skolans primära uppgifter - om dettafår det aldrig råda något tvivel.Centerpartiet anser i motion 1998/99:Ub227 yrkande8 att diagnostiska prov bör genomföras redan underde första skolåren för att tidigt upptäcka läs- ochskrivsvårigheter.I motion 1998/99:Ub801 lyfter frambehovet av utbildning om dyslexi. Enligt motionenbör det ingå i förskollärarutbildningen att hakunskaper om förberedande språkträning, i syfte attminska problemet med specifika läs- ochskrivsvårigheter i (yrk. Ettminimikrav är att det finns tillgång tillspeciallärare för elever med behov av särskilt stödi , såsom speciallärare med särskildkompetens inom området dyslexi (yrk. Alla lärarei bör få kvalificerad undervisning omdyslexi och dess behandling, så att det inom en snarframtid finns nödvändig kompetens för att ta hand omelever med läs- och skrivsvårigheter (yrk. 9).Det är enligt motion 1998/99:So464 (fp) viktigt atthjälpen mot läs- och skrivsvårigheter sätts intidigt, helst redan på förskolenivå. Dettaförutsätter att förskole- och specialpedagoger harfått en gedigen utbildning om dyslexi,habiliteringsmetoder och åtgärdsprogram (yrk. 5).Motionärerna anser vidare att det bör upprättas flerdyslexicentrum så att alla de barn som har läs- ochskrivsvårigheter kan få hjälp med sina problem (yrk.4).Utskottets bedömningUtskottet instämmer med motionärerna i att det är avstörsta vikt att kommunerna ser till att det inomskolan finns kompetens och resurser för elever ibehov av särskilt stöd. Detta har utskottet ocksåtidigare gett tydligt uttryck för vid behandlingenav motsvarande motionsyrkanden.Enligt läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94), som alla skolor skall följa, har skolan ettsärskilt ansvar för de elever som av olikaanledningar har svårigheter att nå målen förutbildningen. Det föreskrivs i läroplanen att allasom arbetar i skolan skall uppmärksamma och hjälpaelever i behov av särskilt stöd.I en nationell kvalitetsgranskning avundervisningen av elever i behov av särskilt stödsom genomförde under hösten 1998konstaterade verket bl.a. att även om många läraregör helhjärtade insatser i arbetet med elever sombehöver särskilda stödinsatser, finns det bristernär det gäller genomtänkta pedagogiska strategiersamt medveten styrning, ledning, uppföljning ochutvärdering av de pedagogiska strategierna ochaktiviteterna.Ett annat område där genomfördekvalitetsgranskning var läs- ochskrivprocessen som ett led i undervisningen. Ocksåhär påvisades behov av åtgärder för att förbättraskolans läs- och skrivmiljö. Utskottet ställer sigbakom regeringens kommentar till denna granskning iutvecklingsplanen för förskola, skola ochvuxenutbildning (skr. 1998/99:121), nämligen att elevernas språkutveckling är ettav skolans viktigaste uppdrag. Elever som fårsvårigheter i läs- och skrivprocessen måste fåspeciell uppmärksamhet och en individuellstudieplanering. Kommunernas ansvar för skolansresultat innebär bl.a. att elevernas språkutvecklingnoga måste följas upp och utvärderas.Det är enligt utskottet betydelsefullt att lärarnahar insikter i specialpedagogik och att skolan hartillgång till lärare med fördjupad sådan kompetens.Regeringen hänvisar i propositionen till attLärarutbildningskommittén (dir. 1997:54) har iuppdrag att bl.a. analysera behovet avspecialpedagogisk kompetens hos lärarna.Lärarutbildningskommittén har sedermera, den 15juni 1999, avlämnat sitt slutbetänkande Att lära ochleda - en lärarutbildning för samverkan ochutveckling (SOU 1999:63). Kommittén vill förstärkaskolans samlade specialpedagogiska kompetens genomatt föreslå att lärarutbildningen får i uppdrag attutveckla specialpedagogisk kompetens på fyra nivåer.En första nivå ligger i det allmännautbildningsområdet med generella och för allalärare, oavsett skolform, grundläggandespecialpedagogiska kunskaper. Den fjärde och högstanivån leder till specialpedagogexamen. Kommitténmenar att en av specialpedagogikens mest angelägnauppgifter är att bidra till att all personal i skolaoch förskola kan möta den naturliga variationen avelevers olikheter. - Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Remisstiden går ut den 1 november 1999.Kommunerna har enligt 2 kap. 7 § skollagen ansvarför att fortbildning anordnas för den personal somhar hand om utbildningen. Staten kan dock på olikasätt stödja kompetensutveckling, dels genom attpåverka utbudet av kompetensutveckling, dels genomatt ge bidrag till särskilda satsningar. Utskottetvill i detta sammanhang erinra om det uppdrag somdelegationen för IT i skolan har att stödja ochpåskynda utvecklingen av läromedier samt pedagogiskametoder för elever med funktionshinder.Utskottet anser att det finns betydande behov avkompetensutveckling för lärare och annan personal ifrågor som rör elever i behov av särskilt stöd,däribland elever med funktionshinder. Bemötandet,förståelsen och attityderna hos skolans personal harstort värde för dessa elevers möjligheter att lyckasi skolan.Det är därför enligt utskottet tillfredsställandeatt regeringen avser att ta ett samlat initiativkring kompetensutveckling av lärare i allaskolformer. Regeringen har återkommit ibudgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1,utg.omr. 16) med förslag om att 500 miljoner kronorskall avsättas förutvecklingsinsatser inom skolväsendet, varav en delavser kompetensutveckling. Medlen fördelar sig med30 , år2001 och . Under år 2000avses omfattande kompetensutveckling inom detspecialpedagogiska området riktas mot lärare inomförskoleklassen och det obligatoriska skolväsendet.Det kan, enligt budgetpropositionen, handla om attskapa en generell förståelse för vad ettfunktionshinder kan innebära, eller om att ökakunskaperna om mer vanligt förekommande problem somläs- och skrivsvårigheter/dyslexi ellerkoncentrationssvårigheter. - planeras fåi uppdrag att fördela medlen efter ansökan av kommuneller skola.Behovet av forskning och utveckling när det gällerelever med funktionshinder understryks ibudgetpropositionen. föreslås fådisponera sammanlagt under tre årför att stödja och stimulera pedagogisk forskninginom detta område.Utskottet kommer att behandla budgetpropositionen isitt betänkande 1999/2000:UbU1.I likhet med regeringen anser utskottet attkommunerna bör stå för specialpedagogisk kompetensvad gäller mer vanligt förekommande svårigheter,t.ex. till följd av läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi, koncentrationssvårigheter(ADHD, DAMP) m.m. Det är även rimligt att det finnssärskild specialpedagogisk kompetens i kommunen förexempelvis elever med hörselskada, stamning och gravspråkstörning. De kommunala specialpedagogernabehöver emellertid i sin tur stöd och fortbildningför att kunna fullgöra sina uppgifter. Detta börenligt regeringen erbjudas av en regionalt förankradstatlig organisation för stöd i specialpedagogiskafrågor. Utskottet återkommer i det följande till denav regeringen aviserade stödorganisationen och dessuppgifter.Utskottet ser det som ett viktigt steg att eleveroch deras vårdnadshavare ges möjlighet att tainitiativ till utarbetande av åtgärdsprogram föreleven. Detta innebär inte minst ett ökat inflytandeför elever med funktionshinder och derasvårdnadshavare. Det är också positivt att personalmed specialkompetens från andra verksamheter skallkunna engageras i arbetet med programmet.Slutligen kan nämnas att såväl (dir. 1998:59) som kommittén för översyn avskollagen m.m. (dir. 1999:15) har uppdrag som berörelever i behov av särskilt stöd. I uppdraget tillskollagskommittén ingår att utreda och föreslå huren ökad rättssäkerhet för eleverna kan åstadkommas,bl.a. mot bakgrund av att Handikappombudsmannenpåpekat att rättssäkerheten för elever i behov avsärskilt stöd i skolan är för svag. analysera hur termerna "elevs rätt" respektive"kommuns skyldighet" används i skollagen samt vidbehov föreslå de förändringar som krävs för en ökadtydlighet vad gäller termernas innebörd.Mot bakgrund av vad utskottet anfört och redovisat,föreslår utskottet att avslår samtliga häraktuella motionsyrkanden.5 ispecialpedagogiska frågor, m.m.PropositionenSom nämnts i det föregående bedömer regeringen atten organisationskommitté bör ges i uppdrag attskyndsamt utveckla och lägga fram förslag om denkonkreta utformningen av en förändradspecialpedagogisk stödorganisation som kan bidratill ökad samverkan mellan stat, kommun ochlandsting.Kommunerna har ansvaret för att alla elever skallerbjudas en skolsituation som är anpassad till derasförutsättningar, framhåller regeringen. Samtidigtfinns det behov av spetskompetens ispecialpedagogiska frågor, en kompetens som intevarje kommun kan bygga upp och hålla aktuell på egenhand.Regeringen anför att det inom myndigheter, kommuneroch landsting finns omfattande resurser somsammantaget innefattar en både bred ochspecialiserad kompetens. För att bättre nyttja dennasamlade resurs bör statens insatser för stöd tillskolhuvudmännen i specialpedagogiska frågor förelever med funktionshinder samordnas i en myndighet,där kommunerna bör göras mer delaktiga.Avsikten är att i den nya stödorganisationen bl.a.samordna resurserna för konsulentorganisationen för handikappfrågor i skolan ()samt de statliga bidragen till landstingenshörselvårdskonsulenter, kunskapscentren för döva ochhörselskadade, rörelsehindrade m.fl., resurs-centrenvid dagens riksrekryterande specialskolor ochTomtebodaskolans resurscenter samt de regionaladataresurscentren, de s.k. REDAH-centren.Verksamheten bör enligt regeringen ledas av enstyrelse bestående av företrädare för staten,kommunerna och landstingen. Den bör indelas i femgeografiska regioner med ansvar för övergripanderådgivning, regional samordning,kompetensutveckling, utvecklingsverksamhet,information och samverkan med andra aktörer somkommunerna, specialskolorna, landstingetshabilitering, den specialpedagogiska utbildningen,handikapporganisationerna m.fl. Verksamheten bör fåvissa nationella uppdrag, t.ex. att svara förresurscentren samt för internationell samverkan ochutvecklingsfrågor inom området specialpedagogik.Regeringen aviserar också en särskild utredning omstatens engagemang för produktion av läromedel ochstudiematerial för barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder i förskola, skola ochvuxenutbildning.MotionernaModerata samlingspartiet pläderar i motion1998/99:Ub18 för en sammanslagning av ochSIH i stället för en ändrad stödorganisation (yrk.7). anser att den dubblamyndighetsstrukturen inom skolväsendet skapar riskerför att viktiga frågor som rör eleverna hamnarmellan stolarna, som den ytterligarekomplicerar det samarbete mellan olika myndigheteroch nivåer som krävs för många av eleverna medhandikapp.I motion 1998/99:Ub20 utgårmotionärerna från att ett individperspektiv finnsmed när stödorganisationen utformas (yrk. Ettsätt att säkerställa detta är att erbjudabrukarorganisationerna inflytande i den nyastödorganisationen, framhåller de. Det är ocksåviktigt att kommunerna får det stöd de behöver iuppbyggandet av sin specialpedagogiska kompetens.Folkpartiet anser i motion 1998/99:Ub19 attbrukarorganisationerna bör finnas med istödorganisationens styrelse (yrk. I motionenunderstryks det också som angeläget, att sådanagrupper av barn som saknar starkaorganisationer och stöd, som t.ex. barn medDAMP/ADHD, kommer att kunna erhålla kompetens ochkunskap från stödorganisationen.Utskottets bedömningUtskottet anser att det krävs många olika ochsamverkande insatser för att elever medfunktionshinder skall ges förutsättningar för enlikvärdig utbildning, byggd på delaktighet ochgemenskap, inom den ordinarie skolan. Samverkanbehövs såväl mellan pedagoger och elevvårdspersonalsom mellan skola och exempelvis barn-och ungdomshabilitering, pedagogiska hörselvårdeller barn- och ungdomspsykiatri. Statligt stöd ispecialpedagogiska frågor ges främst avStatens i skolan ()och dess konsulenter. Staten erbjuder även via sinariksresurs-center individuellt riktade insatser förvissa elever med komplicerade funktionshinder.Enligt utskottets mening är en samordning i enmyndighet av de olika statliga resurserna för stöd ispecialpedagogiska frågor angelägen. Enligt vadregeringen redovisat om uppdraget till enorganisationskommitté bör kommittén särskiltprioritera tillgängligheten för kommunerna.Vägledande för kommitténs arbete bör också vara attöka den samlade organisationens anpassningsförmågaoch stimulera samverkan genom att de olikaintressenterna görs delaktiga, på såväl central somregional nivå.Utskottet ser positivt på regeringens intentioneroch avstyrker därmed motion 1998/99:Ub18 yrkande 7.Likaså avstyrks motionerna 1998/99:Ub20 yrkande 6och 1998/99:Ub19 yrkande 5. Utskottet utgår från attorganisationskommittén, vid fullgörandet av sittuppdrag, kommer att beakta brukarorganisationernasinflytande i den förändrade stödorganisationen.6 Förändring av specialskolans målgruppPropositionenEnligt 1 kap. 6 § och 3 kap. 3 § skollagen(1985:1100) skall barn som inte kan gå i grundskolaneller särskolan därför att de är synskadade, döva,hörselskadade eller talskadade tas emot ispecialskolan. Av 7 kap. 1 § samma lag framgår attutbildningen i specialskolan skall syfta till att gede barn och ungdomar som är inskrivna där en tillvarje elevs förutsättningar anpassad utbildning somså långt det är möjligt motsvarar den utbildning somges i . För eleverna i specialskolanupphör skolplikten , vilket innebäratt specialskolan är tioårig.Staten är huvudman för specialskolan som består avfem regionskolor för döva och hörselskadade eleversamt tre riksskolor. De tre riksskolorna ärEkeskolan, och Åsbackaskolan.Ekeskolan tar emot synskadade elever och elever somdessutom är döva, hörselskadade ellerutvecklingsstörda. tar emot delstalskadade elever, dels döva eller hörselskadadeelever som inte kan gå i en regional specialskola pågrund av beteendestörningar eller av andra speciellaskäl än synskada eller utvecklingsstörning.Åsbackaskolan i tar emot döva ellerhörselskadade elever med utvecklingsstörning. - Vidvarje riksskola finns ett specialpedagogisktresurscenter. För synskadade finns dessutomTomtebodaskolans resurscenter. Vid de regionalaspecialskolorna finns kunskapscenter för döva ochhörselskadade.I propositionen redovisas att det /99fanns 602 elever vid de regionala specialskolornaoch 207 vid de riksrekryterande.Regeringen föreslår nu att skollagens bestämmelserom specialskolans målgrupp ändras så att målgruppeninte längre omfattar synskadade respektivetalskadade elever. I linje med huvudprincipen attbarn med funktionshinder så långt möjligt bör bo medsina föräldrar och gå i en skola i närheten avhemmet är det enligt regeringen ett kommunalt ansvaratt tillgodose dessa elevers skolgång och behov avstödinsatser.Majoriteten av elever med synskada respektive gravspråkstörning/talskada får sin undervisning ihemkommunens grundskola eller särskola. Regeringenbedömer att det finns goda möjligheter tillfungerande lösningar för de enskilda barnen ochderas familjer i hemkommunen genom undervisningförlagd till en grundsärskola eller träningsskola ikombination med de insatser som görs enligt lagen omstöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).De fasta skoldelarna vid specialskolorna Ekeskolanoch bör till följd härav successivtavvecklas, anför regeringen. Avvecklingen föreslåsgenomföras genom ett intagningsstopp fr.o.m. den 1juli 2001 vid respektive fr.o.m. den 1juli 2002 vid . Omställningen avverksamheten bör ges tid så att de elever som i dagfår sin undervisning på re-spektive skola gesmöjlighet att slutföra den utbildning de påbörjatoch också inrättat sig efter. I samband med att denfasta skoldelen vid avvecklas bör ansvaretför det fåtal dövblindfödda barn som har behov avundervisning i specialskola föras över tillÅsbackaskolan. Inom ramen för en utökadresurscenterverksamhet vid respektiveHällsboskolan finns det enligt regeringen skäl attbehålla en mindre skoldel för s.k.visstidsplaceringar. (Resurscenterverksamhetenbehandlas av utskottet närmare i det följande. )Specialskolan som statlig skolform bibehållsdäremot för döva och hörselskadade barn medmotiveringen att elevgruppen kräver en teckenspråkigskolmiljö. (Regeringens förslag som rör dessaspecialskolor tas upp av utskottet i det följandeunder avsnittet Teckenspråkig miljö - ett statligtåtagande. )Den nuvarande möjligheten för ungdomar att efterfullgjord skolplikt få genomgå annan utbildning ispecialskolan intill utgången av vårterminen det årde fyller bör enligt regeringen tas bort. erbjuder dessa ungdomar en utbildningsom liknar gymnasiesärskolans. Regeringen anser attdet saknas skäl för att elever i gymnasieåldernskall tillhöra specialskolans målgrupp.Förslagen i propositionen föranleder ändringar iskollagen, såvitt avser 1 kap. 6 §, 3 kap. 3 §, 6kap. 7 § samt 7 kap. 1, 6 och 8 §§. Avvecklingen avde fasta skoldelarna vid respektiveHällsboskolan föreslås regleras iövergångsbestämmelser, punkterna 2, 3 och 8.MotionernaFörslaget om förändring av specialskolans målgruppoch successiv avveckling av de fasta skoldelarna vidspecialskolorna och harföranlett ett tjugotal motionsyrkanden.Avslag begärs i motion 1998/99:Ub18 från Moderatasamlingspartiet på regeringens förslag att endastdöva och hörselskadade barn fortsättningsvis skalltillhöra specialskolans målgrupp (yrk. 1).Moderaterna anser att de elever som ingår imålgruppen behöver en särställning, vilket intebetyder att de inte skall kunna erbjudasundervisning i andra skolformer än specialskolan.Moderaterna menar att elevernas rättigheter behöverdefinieras tydligare för att möjliggöra enkvalitativ utveckling av alternativa utbildnings-och stödformer (yrk. Ställningstagandet innebäratt också motsätter sig en avveckling avden fasta skolverksamheten vid respektiveHällsboskolan (yrk. Skolverksamheten vid dessaspecialskolor skall finnas om elever och föräldrarväljer den. De ekonomiska förutsättningarna visavikommunerna bör regleras i särskild ordning.Moderaterna lyfter fram att det finns klara fördelarför resurscenterverksamhet och visstidsvistelse, omden fasta skoldelen vid respektiveHällsboskolan finns kvar som bas och stimulans förden pedagogiska utvecklingen (yrk. 4).Även i motion 1998/99:Ub20 yrkaravslag på regeringens förslag att avveckla de fastaskoldelarna vid och (yrk.2). De anser att även om vissa kommuner kommer attleva upp till intentionerna bakom förslagen, kommertroligtvis andra inte att göra det. Ett statligtalternativ måste därför finnas. Ett annat skäl tillatt behålla de statliga specialskolorna för syn- ochtalskadade barn är föräldrarnas och barnens önskemålsom måste väga tungt (yrk. Det är viktigt atteleverna erbjuds trygga miljöer där de kan kännatillit till omgivningen och stärkas i sin identitet.Liknande uppfattning har i motionerna1998/99:Ub22 och 1998/99:Ub227 yrkande 19, nämligenatt bör avslå regeringens förslag omavveckling av specialskolorna för blinda ochspråkstörda elever. I den förstnämnda motionenanförs att normaliseringsprincipen självfallet börgälla som huvudregel, men att ett individualistisktsynsätt innebär att man måste se till varje enskiltbarns behov och önskemål. Specialskolan har bl.a.till uppgift att med personalens kompetens somresurs ge eleverna den trygghet och det innanförskapsom de saknar i den ordinarie skolan. En ökadvalfrihet för familjer med barn i behov av särskiltstöd måste innefatta ett förtydligat kommunaltansvar, men också innebära att möjligheten, för demsom så önskar, att utnyttja specialskolornaEkeskolan och skall finnas kvar.Folkpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub19 yrkande1 att det införs en handikappeng för elever medfunktionsnedsättning. Motionärerna stöderinriktningen i propositionen mot en integrering avelever med funktionshinder i den ordinarie skolan.Dock anser de att det föreligger en risk för att enavveckling av den fasta skoldelen vid kan få negativa konsekvenser,bl.a genom att friheten för elever och derasföräldrar att välja skolform begränsas. I motionenföreslås att staten skall ha ansvaret för den lillagruppen av funktionshindrade elever som förslagen ipropositionen berör.