bet · GM01SoU8 · 1999-03-11 00:00:00 — Delbetänkandet har remissbehandlats ochavsikten är att de synpunkter som inkommit skallligga till grund för det fortsatta arbetet mednationella folkhälsomål.Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering ochorganisation (HSU 2000) har överlämnat sittdelbetänkande En tydligare roll för hälso- ochsjukvården i folkhälsoarbetet (SOU 1997:119).Kommittén har haft i uppdrag att analysera uppgifts-och ansvarsfördelning mellan stat, kommun ochlandsting när det gäller folkhälsoarbete. Ibetänkandet framhålls bl.a. vikten av att utvecklaoch sprida metoder för hälsokonsekvensbeskrivningarsamt betonas att folkhälsoarbetet är en verksamhetsom bedrivs långsiktigt. Betänkandet samtremissvaren över betänkandet har överlämnats tillNationella folkhälsokommittén för att ingå ikommitténs fortsatta arbete.Miljöhälsoutredningen har lagt fram ett förslagtill nationellt handlingsprogram för att minska denmiljörelaterade ohälsan i i betänkandetMiljö för en hållbar hälsoutveckling (SOU 1996:124).I betänkandet framhålls även bl.a. vikten avhälsokonsekvensbeskrivningar och, vad gällerriktlinjerna för det nationella miljöhälsoarbetet,att försiktighetsprincipen bör tillämpas.Betänkandet har efter remissomgång överlämnats tillden parlamentariska beredningen om mål imiljöpolitiken (dir. 1998:45). Beredningen harregeringens uppdrag att göra en samlad översyn avvilka delmål som behövs för att nationellamiljökvalitetsmål med visst undantag skall kunna nåsinom en generation. I sitt arbete skall beredningenbeakta förslag tillhandlingsplan. Beredningen skall redovisa sinauppdrag med ett första förslag till delmål ochåtgärder . Enslutredovisning av resultatet av arbetet skall skesenast år 2000.Även den svenska miljöpolitiken är i betydande gradinriktad på att undanröja hälsorisker. Flera av deförslag till nya nationella miljökvalitetsmål somframställs i regeringens proposition 1997/98:145Svenska miljömål. Miljöpolitik för ett hållbartSverige innefattar hänvisningar just till skyddetför människans hälsa. miljö- ochjordbruksutskott avser att behandla propositionenunder våren 1999.Under våren 1998 överlämnade regeringenpropositionen Utveckling och rättvisa - en politikför storstaden (prop. 1997/98:165)till . I propositionen lämnas ett antalförslag till hur folkhälsoarbetet skall kunnaförbättras i utsatta stadsdelar, bl.a. föreslås attlokala folkhälsoråd inrättas för att därigenomförankra och anpassa folkhälsoarbetet till de lokalaförutsättningarna.Arbetsmarknadsutskottet har i betänkande1998/99:AU2 Utveckling och rättvisa - enpolitik för storstaden (s. 37),anfört bl.a. följande.När det gäller förhållandena i utsattabostadsområden skall den bostadssociala beredningens(dir. 1998:56) arbete inriktas på frågor som ärkopplade till utvecklingen av bostadsförvaltning ochboendeinflytande. Beredningen skall ha nära samrådmed den storstadsdelegation som regeringen avser atttillsätta - - -. I direktiven påpekas att deändringar som genomfördes avreglerna för den kommunala verksamheten inombostadssektorn inte förändrade kommunernasgrundläggande ansvar för bostadsförsörjningen pålokal nivå. Vidare påpekas att bostadsförvaltningenkan utvecklas genom att förvaltningsorganisationendecentraliseras och ett ökat utrymme skapas förbrukarinflytande. Bostadsföretagen kan även, isamverkan med andra aktörer, på andra sätt främja enpositiv utveckling av ett bostadsområde.Aktuella motioner avstyrktes. följdeutskottet (rskr. 1998/99:34).Regeringen har tillsatt en kommitté,Välfärdsbokslut över (dir. 1999:7),bestående av en grupp forskare med uppdrag attsammanställa den kunskap som finns och identifierade områden där behovet av ökad kunskap kringvälfärdsutvecklingen är angeläget. Regeringen serdet som särskilt angeläget att beskrivavälfärdsutvecklingen för kvinnor och män, för olikasocioekonomiska grupper och ur ettlivscykelperspektiv. Barns situation skall belysas.Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt utsatta grupper.Frågor om folkhälsan och folkhälsans fördelning ibefolkningen skall vara centrala för kommitténsbedömning av välfärdens utveckling under 1990-talet.Kommittén skall redovisa den allmännahälsoutvecklingen i landet och de skillnader iohälsa som finns mellan olika sociala grupper ochhur detta förändrats . Kommitténskall lämna en delrapport senast i januari år 2000och en slutredovisning i januari året därpå.Socialvetenskapliga forskningsrådet () har efteruppdrag i regleringsbrevet för budgetåret 1997avseende rådet i samarbete med berörda forskningsrådoch andra organ utarbetat ett nationelltforskningsprogram om ojämlikhet i hälsa. är forskningsområdets samhällsrelevansuppenbarligen mycket stor, och likaså dess potentialför inomvetenskaplig utveckling och dynamik.Forskning på området förväntas bl.a. ge ett bättreunderlag för att bedöma politiska åtgärdershälsokonsekvenser och till att utveckla ochutvärdera metoder ägnade att förbättra folkhälsanoch minska ojämlikheten. Forskningsprogrammet börbestå av stöd dels till ett nätverk av forskare inomområdet, dels till forskningsprojekt inom området.År 1994 blev folkhälsa formellt ett samarbetsområdeinom EU genom antagande. Inomfolkhälsoområdet har därefter ett ramprogramantagits. Utifrån detta ramprogram genomförs förnärvarande folkhälsoprogram inom följande områden;cancer, aids och vissa smittsamma sjukdomar,narkotika, hälsofrämjande insatser samthälsoövervakning. Program för sällsynta sjukdomaroch miljörelaterade sjukdomar är fortfarande underberedning och beslut beräknas fattas ihälsominsterrådet i juni 1999.EU:s ministerråd (hälsoministrarna) godkände vidsammanträde kommissionensutkast till en framtida ram för gemenskapsåtgärderpå folkhälsoområdet för perioden åren 2000 till2005. Rådsslutsatserna kommer formellt att antas vidett kommande rådsmöte. Kommissionen uttalade vidsammanträdet, genom kommissionären , sitt stödför slutsatserna och framhöll tre frågor somsärskilt prioriterade i det fortsatta arbetet. Denförsta frågan avsåg strävan att integrerahälsoaspekterna i all gemenskapspolitik, den andragällde vikten av att stödja metodutveckling för attbedöma hälsoeffekterna av gemenskapsåtgärder och dentredje handlade om att beakta östutvidgningen.Vid samma rådsmöte nåddes en politisköverenskommelse som gällde ett förslag till beslutom ett program för gemenskapsåtgärder för åren1999-2003 för förebyggande av personskador inomramen för insatser på folkhälsoområdet. Dengemensamma ståndpunkten kommer att slutligt antasvid ett kommande rådsmöte.Det internationella samarbetet i folkhälsofrågor harsuccessivt utvecklats inom såväl EU som Europarådetoch WHO. för antog iseptember 1998 enhälligt ett revideratfolkhälsopolitiskt ramverk - Hälsa-för-alla 21(Health for all in the 21st century, HFA 21) - medriktlinjer och mål till ledning för medlemsländernasfolkhälsoarbete. Det europeiska HFA-21 bygger påprinciperna i den globala hälsa-för-alla-strategisom antogs men utvecklar närmare deområden som är viktiga för hälsosituationen inomEuropa. Ett av dessa områden är ojämlikhet i hälsainom medlemsländerna.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening måste insatser för attfrämja folkhälsan och förebygga ohälsa ha fortsatthög prioritet på alla samhällsnivåer och inomsamtliga sektorer från skola, socialtjänst, hälso-och sjukvård och frivilligorganisationer tillmyndigheter på lokal, regional och nationell nivå.Utskottet vill i sammanhanget betona vikten avsamverkan mellan de olika aktörerna och översektorsgränserna. Av betydelse är också de agerandeskompetens på respektive område. Utskottet ser medtillfredsställelse på det engagerade folkhälsoarbetesom bedrivs både på nationell och på regional-lokalnivå. Genom verksamhet stödsoch stimuleras utvecklingen av regionala ochkommunala insatser på området.Den har en mycketviktig uppgift när det gäller det framtidafolkhälsoarbetet. Utskottet gör bedömningen attarbetet med nationella hälsomål kommer att stödjaoch inspirera folkhälsoarbetet på allasamhällsnivåer. har lyft framvissa områden som bedöms ha betydelse i detfortsatta arbetet och skall under sommaren 1999presentera ytterligare ett delbetänkande medpreliminära bedömningar och förslag om nationellahälsomål och strategier som kommer att varavägledande för samhällets insatser för att förbättrafolkhälsan. Flera av motionsyrkandena ryms inomkommitténs direktiv. Utskottet utgår från attfolkhälsokommittén i sitt kommande arbete kommer attbehandla dessa eller liknande frågeställningar.Frågor som rör hälsokonsekvensanalyser ellerbedömningar har berörts, förutom avfolkhälsokommittén, även av HSU 2000 och avMiljöhälsoutredningen. haräven tagit upp frågan om vikten av den s.k.försiktighetsprincipen i det nationellamiljöhälsoarbetet. Vid bl.a. Folkhälsoinstitutetbedrivs också ett arbete med att sprida och utvecklametoder för hälsokonsekvensanalyser på regional ochlokal nivå. Utskottet anser mot bakgrund av detsagda att motionerna So314 (c) yrkandena 2 och 3,So374 (kd) yrkande 2, So379 (kd) yrkande 2, So399(s) samt So460 (mp) yrkandena 2 och 13 i huvudsak ärtillgodosedda och därför bör avslås.Utskottet vidhåller sitt tidigare ställningstagandeatt en specialdestinering av statens inkomster förvissa ändamål bör undvikas. Motion So460 (mp)yrkande 11 avstyrks därför.Utskottet delar motionärernas oro över att detfortfarande finns påtagliga hälsoskillnader mellanoch inom olika grupper i samhället. Utskottetvidhåller att folkhälsoarbetet med inriktning på demest utsatta grupperna bör intensifieras. Detta ären förutsättning för att folkhälsan successivt skallförbättras. Fortsatt kraftfulla åtgärder bör vidtasför att förbättra hälsan inte minst hos barn ochungdomar samt hos de grupper som är mest exponeradeför de största hälsoskillnaderna. Problemet medsociala skillnader i hälsa har uppmärksammats av WHOoch redovisas som ett hälsomål i HFA-21 för Europa.Ett intensifierat arbete i frågan pågår bl.a. inomFolkhälsoinstitutet och saken utreds i statligakommittéer. Utskottet utgår ifrån att regeringenföljer utvecklingen noga och tar initiativ till deinsatser som krävs för att söka överbryggahälsoklyftorna i samhället. Något initiativ frånriksdagens sida med anledning av motionerna So336(s), So379 (kd) yrkande 1 och So432 (s) behövsenligt utskottets mening inte. Motionerna avstyrks.Folkhälsoforskning m.m.MotionernaI motion So374 av m.fl. (kd)hemställs att ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av studier omallergisjukdomarnas förekomst i olikasocioekonomiska grupper (yrkande 1). Enligtmotionärerna är studier om allergisjukdomarnasförekomst i olika socioekonomiska grupper sällsyntavarför det är viktigt att sådana studier initieras.I motion So379 av m.fl. (kd) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samlevnadskrisen(yrkande 11). Fungerande familjer är, enligtmotionärerna, en vinst för även isamhällsekonomiska termer. I folkhälsoarbetet böringå satsningar på äktenskapets och parförhållandetsfriskvård. Det kan ske genom att forsknings- ochutvecklingsprojekt startas om att vårda relationeroch hantera konflikter som kan uppstå i enparrelation.I motion So314 av m.fl. (c) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om folkhälsoforskning(yrkande 4). Enligt motionärerna bör ett omfattandeforskningsprogram initieras om den socialagemenskapens betydelse för folkhälsan. Det behövs nykunskap om social integration och om vilkamekanismer som påverkar människors livsvillkor ochlevnadssätt. Forskningsprogrammet bör utgå frånmikroperspektivet och ha till syfte att belysafamiljens, de sociala nätverkens och den yttrenärmiljöns betydelse för människors hälsa.Programmet bör vara tvärsektoriellt och omfattas avidéhistoriker, sociologer, medicinare, antropologerm.fl.I motion So270 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning omsjälvmord (yrkande 4). Det är, enligt motionären,viktigt med fortsatt forskning för att förstå varfören del människor begår självmord och för att kunnautveckla effektiva behandlings- ochrehabiliteringsinsatser. Fortsatt forskning omsignalsubstansernas förekomst i hjärnan hos vissapersoner som begått självmord skulle kunna ge svarpå frågan vilka som är riskindivider. Motionärenmenar att det bör utredas om och hur de hinder somtransplantationslagen enligt uppgift kan lägga försådan forskning, kan undanröjas.I motion So460 av m.fl. (mp) begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av nyforskning runt sambanden kemikalier-miljö-hälsa(yrkande 12). Enligt motionärerna bör den forskningsom saknas för att "diffusa symptom" skall kunnaförklaras även för prioriteras.Det kan handla om forskning som rör sig runt sambandmiljö-kemikalier-hälsa.Bakgrund m.m.Utskottet hänvisade i sitt betänkande 1997/98:SoU11Folkhälsofrågor (s. 17 f.) bl.a. tillproposition 1996/97:5 avseende regeringensforskningspolitik . Ipropositionen framhåller regeringen vikten avforskning om bl.a. skillnaderna i hälsa, barns hälsaoch arbetslöshetens effekter på hälsan. Vidarebetonas att ett genusperspektiv bör införas iforskningen. Utskottet pekade på att regeringengenom bl.a. Folkhälsorapporten ochMiljöhälsoutredningens betänkande redanuppmärksammats på behovet av forskning på flera avde områden som nämndes i motionerna varför dessaavstyrktes. I samma betänkande (s. 30) vidhöllutskottet bl.a. att forskning rörande allergierborde ges ökad uppmärksamhet. följdeutskottet.I budgetpropositionen (1998/99:1 s. 47) angerregeringen bl.a. att olika samarbetsavtal tecknatsmellan FHI och svenska forskningsinstitutioner föratt öka kunskapen om ohälsans sociala samband samtöversätta resultaten till förslag på konkretastrategier för att förbättra hälsans villkor blandutsatta grupper. FHI har satsat på enförstärkning av analys- och utredningsfunktionen,liksom på de internationella frågorna.I samma proposition (s. 127 f.) anför regeringenatt kunskapsbehovet är stort och kontinuerligt inomhela det socialvetenskapliga, socialpolitiska ochfolkhälsopolitiska området och kan till stor delendast tillgodoses genom satsning på forskning ochutvecklingsarbete. Inom Socialdepartementetsansvarsområde har därvid () en mycket viktig roll, såvälsom finansiär gentemot forskningsvärlden somidégivare, inspiratör och samarbetspartner förövriga myndigheter under Socialdepartementet.Omkring hälften av de sominom område avsättstill forskning slussas genom SFR. Andra myndighetersom ger stöd till eller utför forsknings- ochutvecklingsarbete inom ramen för sina ramanslag ärbl.a. , , Statensinstitutionsstyrelse, Statens beredning förutvärdering av medicinsk metodik, Statens institutför psykosocial miljömedicin ochSmittskyddsinstitutet. databasutgör en viktig grund för delar av forskningen inombl.a. folkhälsoområdet.Flera myndigheter har bidragit till forskning kringfolkhälsa, som resursmässigt är det störstaforskningsområdet. SFR har i samarbete med andramyndigheter och intressenter utarbetat ettnationellt forskningsprogram om ojämlikhet i hälsa.Utifrån konstaterandet att det föreligger stora, menotillräckligt kända, skillnader i hälsa mellan olikagrupper i samhället föreslås ökade satsningar inomområdet. och högskolor inrättar nuforskningstjänster inom området och kommer attmedverka till att genomföra programmet. Ävenresultat från andra myndigheter, bl.a. miljömedicin, har inneburitväsentligt ökade kunskaper på området. Även inom EUmed flera länder har folkhälsofrågor hög prioritet.Sammanfattningsvis konstaterar regeringen, ibudgetpropositionen, att de insatser som genomförtsredan har lett till ökad kunskap eller är nödvändigaled i arbetet med att säkra kunskapstillväxten påsikt. Regeringen bedömer därför att målet att ökakunskapen om tillstånd, processer och effekterrörande hälsa och social välfärd har nåtts.Under 1998 har SFR bl.a. utrett och lämnat förslagrörande satsningar på forskning kring det högtprioriterade området ojämlikhet i hälsa. Denfortsatta prioriteringen inom SFR:s ansvarsområdekommer att påverkas av nästa forskningsproposition.Behovet av kunskap genom forskning kommer dock ävenfortsättningsvis att vara mycket stort och någradrastiska omkastningar av den långsiktigainriktningen är sannolikt inte att vänta. En avflera viktiga frågor kommer att varaojämlikhet i hälsa. Mot bakgrund av det förslag tillforskningsprogram som SFR presenterade våren 1998anser regeringen att SFR bör eftersträva att inomsin ram förstärka sin satsning på området somkomplement till övriga berörda och i programarbetetinvolverade aktörers insatser.Enligt regleringsbrev för avseendeSFR framgår att rådet fått regeringens uppdrag attsenast redovisa en summarisk,enkel och övergripande beskrivning av viktiga bidragtill kunskapsutvecklingen inom densocialvetenskapliga forskningen som kommit till genom stöd från SFRsamt hur dessa bidrag förhåller sig till denallmänna kunskapsutvecklingen på området.Regeringen har, som ovan nämnts, tillsatt enkommitté, Välfärdsbokslut över (dir.1999:7), bestående av en grupp forskare med uppdragatt sammanställa den kunskap som finns ochidentifiera de områden där behovet av ökad kunskapkring välfärdsutvecklingen är angeläget. Centralafrågor är därvid folkhälsan och folkhälsansfördelning i befolkningen.Vårdalsstiftelsen har beslutat att med början 1999under ge ett Allergicentrum vid Karolinskasjukhuset för att stärkatvärvetenskaplig forskning och forskarutbildning medinriktning på allergier och annan överkänslighet.Under åren 1990-1994 genomfördes enbefolkningsundersökning inom områdena astma ochallergi i de nordiska och baltiska länderna,European Community Respiratory Health Survey(ECRHS). En stor uppföljningsstudie, EuropeanCommunity Respiratory Health Survey II (ECRHS II),rörande t.ex. förekomsten av astma och allergier ochanalys av riskfaktorer inleds medmedel från bl.a. . Huvudman för dennordiska studien är docent vidInstitutionen för medicinska vetenskaper,Lungmedicin och allergologi vid Akademiskasjukhuset i . Studien beräknas i sin helhetvara färdigställd år 2002.Miljöhälsoutredningen har i sitt betänkande SOU1996:124 som riktlinje för det nationellamiljöhälsoarbetet föreslagit att forskning ochutveckling om miljörelaterade hälsorisker () skallsärskilt uppmärksamma och bidra med kunskap somminskar de psykosociala risksituationerna isamhället. IPM, som inriktat sinverksamhet på såväl grundforskning som tillämpadforskning samt kunskaps- och informationsspridning,är organisatoriskt tätt knutet till KarolinskaInstitutet. IPM:s verksamhet är inriktad på attförstå sambandet mellan livsförhållanden, psykiskhälsa och kroppslig hälsa. Myndighetens forskninghar särskilt koncentrerats på psykologiska ochpsykofysiologiska långtidsmekanismer somorsaksbakgrund till sambandet mellan hälsa ochpsykosocial livsmiljö. Forskning bedrivs bl.a. vadgäller betydelsen av sociala relationer prevention ärstatens och landstings centralaexpertenhet, bl.a. vad gäller självmordsforskning.Centret är knutet till IPM vid KarolinskaInstitutet. har fleradoktorsavhandlingar i ämnet lagts fram.Utskottets bedömningBehovet av kunskap genom forskning påfolkhälsoområdet kommer fortsättningsvis att varamycket stort. Enligt utskottets mening är det därförav vikt att folkhälsoforskning uppmuntras ochstimuleras. Stora resurser satsas också påforskningsområdet och forskningen ökar ständigtkunskapen rörande hälsa och social välfärd. I densenaste forskningspropositionen har regeringen föråren 1997-1999 framhållit vikten avfolkhälsoforskning på vissa områden.Socialvetenskapliga forskningsrådet har nyligenutrett och lämnat förslag rörande satsningar påforskning kring det högt prioriterade områdetojämlikhet i hälsa. De framtidaforskningsprioriteringarna inom folkhälsoområdetkommer att påverkas av nästa forskningsproposition.Därutöver kan bl.a. förslag av och få betydelse förfolkhälsoforskningens framtida inriktning. Utskottetdelar bedömningen att ojämlikhet i hälsa kommer attvara en viktig fråga för den framtida forskningen.Forskning sker redan på flera av de områden som tasupp i motionerna. Regeringen har också genomMiljöhälsoutredningens betänkande uppmärksammats påforskningsbehovet inom området miljörelateradehälsorisker. Enligt utskottets mening bör riksdageninte ta något initiativ med anledning av motionernaSo270 (fp) yrkande 4, So314 (c) yrkande 4, So374(kd) yrkande 1, So379 (kd) yrkande 11 och So460 (mp)yrkande 12. Motionerna avslås därför.Olika folkhälsoproblemMotionernaTvå motioner rör osteoporosI motion So220 av m.fl. (m, s,v, kd, c, fp, mp) hemställs att i enlighetmed vad som anförts i motionen hos regeringen begären redogörelse för vilka åtgärder som regeringenavser att vidta för att införa rekommendationer om åtgärder i syfteatt lindra effekterna av och förebygga en fortsattutbredning av folksjukdomen osteoporos. Enligtmotionärerna har forskningen lett tillnya möjligheter att utreda, behandla och förebyggaosteoporos med goda resultat. Utvecklingen avläkemedel och diagnosteknik erbjuder godabehandlingsmöjligheter. Ändå är kunskapen omsjukdomen otillräcklig inom såväl sjukvården sombland allmänheten och hälso- och sjukvårdsansvariga.Europeiska kommissionen har mot bakgrund häravantagit en expertrapport om osteoporos med åttarekommendationer innefattande bl.a. att Europeiskagemenskapen och medlemsländernas regeringaruttryckligen bör fastställa att förebyggande avosteoporos är ett viktigt mål inom hälso- ochsjukvården och starta upplysningskampanjer.I motion So321 av m.fl. (v) hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förebyggande avosteoporos bör vara ett viktigt mål inom hälso- ochsjukvården och att ge i uppdrag attklarlägga tillgången till mätning av benskörhet(yrkandena 9 och 10). Enligt motionärerna harEuropeiska kommissionen på Europaparlamentetsuppdrag framställt en rapport om osteoporos somborde ligga till grund för arbetet i Sverige.Rapporten innehåller åtta rekommendationer tillmedlemsländerna, rekommendationer som den svenskaregeringen borde se till att följa. Bland deviktigaste är att politiker bör besluta attförebyggande av osteoporos är ett viktigt mål inomhälso- och sjukvården samt att personer som löperhög risk för frakturer bör få tillgång till mätningav bentäthet. Enligt motionärerna borde Sverigefatta ett sådant målsättningsbeslut ochSocialstyrelsen bör få i uppdrag att kartläggatillgången till mätning av benskörhet.Fem motioner rör självmordspreventionI motion Ub274 av m.fl. (kd, m, v, c,fp och mp) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om stödtill föräldrar, närstående och barn (yrkande 1).Enligt motionärerna har barnens psykiska hälsaförsämrats dramatiskt. En trygg självkänsla ärenligt motionärerna en bas för psykisk hälsa och enfaktor som kan förebygga självmord. Viktigaförutsättningar för utvecklingen av självkänsla ärstabila vuxenkontakter under uppväxtåren. Både småoch äldre barn behöver en daglig och trygg kontakt.Under tonåren är den psykiska omvårdnaden mycketviktig. Föräldrar, närstående och barn kan iblandbehöva utomståendes hjälp för att klara problemen.Motionärerna anser det angeläget att alla kommunerkan tillhandahålla sådan professionell hjälp. Imotionen begärs även tillkännagivande om detnationella programmet för självmordsprevention(yrkande 8). Motionärerna anför att Nationella rådetför självmordsprevention presenterade ett nationelltprogram för självmordsprevention . Eftersomprogrammet är det första i sitt slag är det av storbetydelse att det får en nationell spridning på allaberörda nivåer i samhället. Målsättningen bör varaatt programmet skall antas av riksdag ochdärmed få formell status som ett nationellt program.I motion So301 av Skånberg och () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ennationell handlingsplan för att förebyggasjälvdestruktiva handlingar och självmord bland barnoch ungdomar. Motionärerna framför att längehaft en oförändrad och hög frekvens av självmordbland ungdom.