bet · GM01BoU11 · 1999-06-03 00:00:00 — I detta betänkande behandlas regeringens proposition1998/99:122 jämte motionerväckta med anledning av propositionen. Regeringenföreslår att de nuvarande bestämmelserna omindragning av räntestöd vid ägarförändringar ochöverlåtelser av kommunala bostadsföretag eller derasbostäder skall ersättas av ett nytt tidsbegränsatsanktionssystem. Syftet med förslaget är att, undertiden då den framtida utvecklingen av deallmännyttiga bostadsföretagen utreds, motverka attbostadsföretagen säljs ut eller att pengar förs överfrån bostadsföretagen till annan verksamhet ikommunen.Utskottet tillstyrker regeringens förslag med vissaförändringar föranledda av två motionsförslag. Detgäller att lagen skall träda i kraft den 19 juni1999 i stället för , att lagensretroaktiva verkningar slopas samt att lagensgiltighetstid förkortas med ett halvt år.Till betänkandet har två reservationer (m, kd, c,fp) och två särskilda yttranden (v respektive c)fogats. Regeringen föreslår i proposition 1998/99:122 attriksdagen antar regeringens förslag till lag omtillfällig minskning av det generella statsbidragetvid avyttring av aktier eller andelar i ellerutdelning från kommunala bostadsföretag, m.m. I betänkandet behandlas de med anledning avpropositionen väckta motionerna1998/99:Bo20 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om värdet av kom- munägdabostäder som ett instrument i bostadspolitiken.1998/99:Bo21 av m.fl. (m, kd, fp) variyrkas att avslår proposition 1998/99:122.1998/99:Bo22 av m.fl. (c) vari yrkasatt avslår regeringens proposition1998/99:122 om kommunala bostadsföretag.1998/99:Bo23 av m.fl. (mp)vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alternativ för ensocialt hållbar boendepolitik (avsnitt 3.1),2. att beslutar om en kortaretidsbegränsning av sanktionerna i enlighet med vad imotionen anförts (avsnitt 3.2),3. att beslutar att sanktionerna skallbörja tillämpas efter beslut i (avsnitt 3.3),4. att beslutar att skälig utdelning,utan att sanktioner inträder, skall beräknas på detsätt som anges i motionen (avsnitt 3.4),5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att, efter samrådmed , precisera kriterierna för närdispens från sanktionerna skall kunna ges (avsnitt3.5), Ärendets beredning i utskottetUtskottet har begärt att Lagrådet skall yttra sigöver regeringens förslag. Lagrådets yttrande harfogats till detta betänkande som bilaga 2. Vidarehar utskottet berett ochfinansutskottet tillfälle att yttra sig överpropositionen och de motioner som väckts medanledning av propositionen i de delar som berörrespektive utskotts beredningsområde. Båda utskottenhar avgivit yttranden. Dessa har som bilaga 3 och 4fogats till betänkandet.Med anledning av propositionen anordnade utskotteten offentlig utfrågning . Program föroch protokoll från utfrågningen har som bilaga 5tagits in i detta betänkande.Regeringsförslagets innebörd i korthetRegeringen föreslår att de nuvarande bestämmelsernaom indragning av räntestöd vid ägarförändringar ochöverlåtelser av kommunala bostadsföretag eller derasbostäder skall ersättas av en lag med ett nytttidsbegränsat sanktionssystem. Syftet med förslagetär att, då den framtida utvecklingen avde allmännyttiga bostadsföretagen utreds, motverkaatt bostadsföretagen säljs ut eller att pengar försöver från bostadsföretagen till annan verksamhet ikommunerna.Enligt förslaget skall en kommun som säljer aktiereller andra andelar i det kommunala bostadsföretageti sådan omfattning att kommunen förlorar detbestämmande inflytandet i företaget få det generellastatsbidraget minskat. godkänts somallmännyttigt skall godkännandet återkallas.Om en kommun använder sitt bestämmande inflytande iett kommunalt bostadsföretag för att tillförakommunen en utdelning som överstiger en skäligavkastning på det ursprungliga aktiekapitalet skallkommunen också få vidkännas en minskning av detgenerella statsbidraget.I det fall kommunen organiserat sin verksamhet i enaktiebolagsrättslig koncern skall motsvarandesanktion drabba kommunen, om tillgångar överförs iform av utdelning eller aktieägartillskott till ettannat i samma koncern ingående bolag som intehuvudsakligen ägnar sig åt bostadsförsörjning.Även i det fall ett kommunalt bostadsföretagbeslutar att träda i frivillig likvidation skall detgenerella statsbidraget minskas.Det nya sanktionssystemet föreslås varatidsbegränsat och träda i kraft mentillämpas fr.o.m. . Påägarförändringar och beslut om frivillig likvidationskall lagen tillämpas t.o.m. den 31 december 2001och på utdelningar och aktieägartillskott t.o.m. den31 . Utdelningar och aktieägartillskottsom hänför sig till räkenskapsår som löpt ut föreden omfattas inte av förslaget.Bland skälen för regeringens förslag märks bl.a.följande. Kommunernas intresse i frågorna som gälleratt i olika avseenden förändra och utveckla sinaföretag bör avvägas mot statsmakternas intresse förvad som sker med bostadsförsörjningen i stort.Statens intresse gäller i första hand att kommunernaäven fortsättningsvis skall kunna fullgöra deuppgifter inom bostadsförsörjningen som är grundenför den nuvarande ansvarsfördelningen inombostadspolitiken. Givetvis finns det även ettintresse av att se till att de betydande ekonomiskaresurser som staten genom årens lopp tillförtföretagen inte genom olika transaktioner överförstill annan verksamhet utan behålls inombostadsförsörjningen. har det i ettantal kommuner väckts förslag om att sälja ut helaeller betydande delar av det kommunalabostadsbeståndet. Sådana diskussioner förs förnärvarande i ett 50-tal bostadsföretag. Regeringensprincipiella uppfattning är att de kommunalabostadsföretagen har en central funktion att fyllapå den svenska bostadsmarknaden. Därmed är det intesagt att dessa företags verksamhetsformer intebehöver förändras. I en situation där många kommuneri en allt snabbare takt vill avveckla sittbostadsinnehav anser regeringen att det - i avvaktanpå resultatet av ett utredningsarbete - skallutformas ett tillfälligt regelsystem, vars syfte äratt försvåra sådana utförsäljningar.Utvecklingen av allmännyttigabostadsföretagRegeringen har beslutat att ensärskild utredare skall tillkallas för att ta framunderlag för kommande beslut om allmännyttigabostadsföretag (dir. 1999:3). Utredaren skallredovisa ett diskussionsbetänkande om utvecklingenav de allmännyttiga bostadsföretagen för att hittanya former för hur icke vinstdrivande företag kanorganiseras och hur hyresgästernas inflytande kanöka i dessa företag. Utredaren skall vidaregenomföra en utvärdering av det s.k.bruksvärdessystemet. Utredaren skall utvärdera i vadmån systemet har bidragit till att uppnå uppställdamål samt även i övrigt analysera systemetstillämpning och funktionssätt mot bakgrund av deförändringar som sker på bostadsmarknaden.Bland de i direktiven givna utgångspunkterna märksföljande. Dagens och framtidens bostadssökande skallkunna erbjudas fullvärdiga bostäder inom ettallsidigt och väl sammansatt bostadsbestånd sommöter olika hushålls behov. Inte minst för att skapaförutsättningar för ökad integration är det viktigtatt det i bostadsområdena finns en blandning avolika upplåtelseformer. Bostadsförsörjningen ärockså en väsentlig del av kommunernas ochregionernas infrastruktur i ett tillväxtperspektiv.Bostäder skall i tillräcklig omfattning kunnaupplåtas med hyresrätt. Starka och välsköttabostadsföretag som drivs utan vinstsyfte och som äröppna för alla grupper av medborgare är en nödvändigtillgång i ett modernt välfärdssamhälle. Sådanaföretag måste ges förutsättningar att fortsättaspela en viktig roll i bostadsförsörjningen bl.a.för att motverka segregation och dämpahyresutvecklingen.I direktiven sägs också bl.a. att det även iframtiden måste finnas fastighetsägare som isärskilt hög grad står för ansvarstagande ochlångsiktighet och som bedriver sin verksamhet utanvinstsyfte. Även i fortsättningen bör det finnasbostadsföretag som drivs enligt de principer som präglar allmännyttan. Dessa företag bör såledesdrivas utan enskilt vinstintresse med denlångsiktiga självkostnaden som rättesnöre. Detöverskott som kan och bör skapas i den löpandeförvaltningen bör användas för att utvecklaföretaget så att det ekonomiskt kan bli bärkraftigtöver lång tid.Uppdraget omfattar bl.a. följande. Utredaren skallgöra en samlad analys av de regelverk som styrverksamheten i de allmännyttiga bostadsföretagensamt överväga om det finns behov av ett nyttregelverk. Utredaren skall därvid analysera vilkaverksamhetsformer som kan vara lämpliga för deallmännyttiga bostadsföretagen. Utredaren skallvidare klarlägga efter vilka kriterier det skallbedömas om ett bostadsföretag skall inta densärställning som det innebär att vara ettallmännyttigt bostadsföretag.Utredaren skall enligt direktiven i de delar sominte gäller bruksvärdessystemet redovisa sittuppdrag före den 1 januari 2000.Behovet av ett tillfälligt sanktionssystem- frågor om den kommunala självstyrelsenoch valet av sanktionsformRegeringens förslag har mött invändningar underregeringens remissbehandling men också från Lagrådetliksom i tre motioner. ochfinansutskottet har yttrat sig i över deinvändningar som berör deras respektiveberedningsområde.I flerpartimotionen 1998/99:Bo21 (m, kd, fp) liksomi motion 1998/99: Bo22 (c) yrkas avslag påpropositionen. I den förstnämnda motionen anförs attregeringsförslaget innebär en bristande respekt förden kommunala demokratin och utgör ett allvarligtingrepp i den kommunala självstyrelsen. Lagen bedömsutgöra ett hinder för kommunerna att sköta sinauppgifter på det sätt de finner för gott.Dispensregelns utformning, som anses bädda förgodtycke, samt lagens långa giltighetstid ochretroaktiva tillämpning motiverar också, enligtmotionärerna, ett avslag. I motionen hänvisas tilloch hämtas argument från Lagrådets yttrande. Ocksåc-motionärerna anför som huvudsakligt motiv för sittavslagsyrkande att lagen skulle innebära ettallvarligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen.Kritik framförs i motionen mot lagens retroaktivaverkan och snara ikraftträdande samt lagens långagiltighetstid. Även i denna motion åberopasLagrådets yttrande. Vidare kritiseras bl.a. attdispensreglerna medverkar till ökadcentraldirigering. Dessutom anförs att lagen innebärett hinder för ökad mångfald i boendet. I c-motionenanförs dock att en generell avyttring av dekommunala bostadsbolagen inte är eftersträvansvärdur bostadssocial synpunkt och att den inte får bliett självändamål.Enligt 1 kap. 2 § regeringsformen skall detsärskilt åligga det allmänna att bl.a. trygga rättentill bostad samt att verka för social omsorg ochtrygghet och för en god levnadsmiljö. Stadgandet ärett uttryck för den vikt bostadspolitiken skall haoch anger också politikens huvudsakliga inriktning.Utskottets ställningstagande sker naturligen mot dennu angivna bakgrunden.Under den tid den framtida utvecklingen av deallmännyttiga bostadsföretagen utreds skall detföreslagna sanktionssystemet motverka att dekommunala bostadsföretagen säljs ut eller att pengarförs över från bostadsföretagen till annanverksamhet i kommunerna. Skulle de kommunalabostadsföretagen försvinna eller utarmas vore detpraktiskt taget omöjligt att återskapa dem. Densociala bostadspolitik som bedrivs iSverige skulle drabbas av svåra konsekvenser.Utskottet anser därför att det föreligger ett starktbehov av att införa det tillfälligasanktionssystemet.Olika invändningar har rests mot att förslagetgenomförs. En del av dessa rör enskildheter iförslaget vilka utskottet senare återkommer till,bl.a. om sanktionernas retroaktiva tillämpning.Först skall utskottet beröra de grundläggandeinvändningarna. De gäller att förslaget skulleinnebära en i förhållande till grundlagen otillåteninskränkning av den kommunala rätten tillsjälvstyrelse eller på annat sätt innebära en ickegodtagbar inskränkning i den kommunalasjälvstyrelsen. I frågeställningen finns även enkoppling till huruvida det generella statsbidragetskall användas som sanktionsform.Regleringen av den kommunala självstyrelsen iregeringsformen begränsar sig till några fåbestämmelser. Av 1 kap. 1 § framgår att den svenskafolkstyrelsen förverkligas bl.a. genom kommunalsjälvstyrelse. I 7 § samma kapitel anges attbeslutanderätten i kommunerna utövas av valdaförsamlingar och att kommunerna får ta ut skatt förskötseln av sina uppgifter. Av 8 kap. 5 §regeringsformen framgår bl.a. att grunderna förkommunernas organisation och verksamhetsformer ochför den kommunala beskattningen bestäms i lag, ochlikaså att i lag meddelas föreskrifter omkommunernas befogenheter i övrigt och om derasåligganden.Såvitt gäller kommunernas befogenheter kan det härvara skäl att erinra om att i 2 kap. 1 §kommunallagen (1991:900) anges att kommunerna fårsjälva ha hand om sådana angelägenheter av allmäntintresse som har anknytning till kommunens områdeeller dess medlemmar och som inte skall handhasenbart av staten, en annan kommun, ett landstingeller någon annan. Sedan gammalt har både staten ochkommunerna haft ett ansvar för bostadsförsörjningenliksom bostadspolitiken i övrigt även omlagregleringen av kommunernas ansvar skiftat övertiden. Kommunernas bostadspolitiska ansvar styrs nui allt väsentligt endast av kommunallagen,socialtjänstlagen och . Statensansvar kan enligt utskottets mening, oavsett nugällande lagstiftning, beskrivas som övergripande.Det föreslagna sanktionssystemet bedömer Lagrådetutan tvivel vara ett ingrepp i den kommunalasjälvstyrelsen. Lagrådet uttalar att så sombestämmelserna i regeringsformen är utformade synesdet ytterst vara som sätter gränserna fördet kommunala självbestämmandet. Frågan om huruvidasanktionssystemet går längre än vad som kan godtasfrån konstitutionella utgångspunkter torde, enligtLagrådet, ytterst vara av politisk natur. Lagrådethar även granskat hur förslaget förhåller sig tillrättsordningen i övrigt. Sammanfattningsvisifrågasätter därvid Lagrådet allvarligt om eninskränkning i den kommunala rätten tillsjälvstyrelse bör göras på det föreslagna sättet.För skälen till denna slutsats liksom Lagrådetsyttrande i övrigt hänvisas till bilaga 2.Konstitutionsutskottets prövning omfattar denföreslagna åtgärden i förhållande till dengrundlagsreglering som finns av principen omkommunal självstyrelse och därutöver förhållandettill principen själv. Prövningen leder till skildaslutsatser. kan inte finnaatt lagförslaget strider mot bestämmelserna omkommunal självstyrelse i regeringsformen. Däremotanser utskottet att lagförslaget innebär attkommunernas självständiga beslutsfattande inskränksgenom statlig påverkan av utövningen av ägandet avde kommunala bostadsföretagen. innebär således lagförslagetatt den kommunala självstyrelsen på detta områdeinskränks. tar därefterställning till om det rör sig om ett godtagbartingrepp eller inte. Med tanke på det övergripandeansvar som staten har inom bostadspolitiken anserkonstitutionsutskottet - med skäl som anförts förförslaget - att det får anses godtagbart atttillfälligt inskränka den kommunala självstyrelsenpå detta område. Enligt utskottet är det givet attju kortare lagens giltighetstid är, desto bättre ärdet från självstyrelsesynpunkt. Utskottetinser dock att en avkortning av giltighetstidenmåste vägas mot hur för rådrum som behövs.Denna fråga anser sig saknaförutsättningar att bedöma.Konstitutionsutskottet tillstyrker således frånkonstitutionella utgångspunkter regeringens förslag.Den närmare innebörden av konstitutionsutskottetsställningstaganden återfinns i bilaga 3.Finansutskottet begränsar sig i sitt yttrande tillfrågan om huruvida det generella statsbidraget tillkommuner bör användas som ett styrinstrument i ettnytt sanktionssystem med syfte att motverka attkommuner avyttrar sina bostadsföretag. I sittyttrande tillstyrker finansutskottet att enminskning av det generella statsbidraget tillkommunerna används som ett sådant instrument.Finansutskottet betonar vid sin bedömning dekommunala bostadsföretagens viktiga uppgift påbostadsmarknaden och att det därför är rimligt attutförsäljningen av dem motverkas i avvaktan på attdet förestående utredningsarbetet fullföljs.Yttrandet återfinns i bilaga 4 till dettabetänkande.Bostadsutskottet har inledningsvis konstaterat detbehov som finns av att tillfälligt motverka att dekommunala bostadsföretagen försvinner eller utarmas.Något hinder i grundlagen mot den föreslagna lagenkonstaterar varken regeringen, Lagrådet ellerkonstitutionsutskottet. Den kommunala självstyrelseninskränks dock genom den föreslagna lagen. Motbakgrund av de av regeringen för förslaget anfördaskälen bedömer utskottet, i likhet medkonstitutionsutskottet, att lagens inskränkning iden kommunala självstyrelsen är godtagbar, särskiltmed hänsyn till att den är tillfällig. Denföreslagna giltighetstiden är inte så lång att denskulle utgöra ett skäl mot att anta lagförslaget.Giltighetstiden kan dock ändå med olikautgångspunkter diskuteras. Utskottet återkommernedan till denna fråga. I likhet med finansutskottetanser utskottet att det generella statsbidraget kananvändas som styrinstrument i detta sammanhang. Inteheller i övrigt finns bärande skäl för attpropositionens förslag inte skall genomföras.Utredaren om de allmännyttiga bostadsföretagentillkallas för att ta fram underlag för kommandebeslut och skall redovisa ett diskussionsbetänkandeom utvecklingen av dessa företag. Utredaren skallvidare genomföra en utvärdering av det s.k.bruksvärdessystemet. De frågeställningar utredarensuppdrag omfattar är av väsentlig och grundläggandebetydelse för utformningen av den framtidabostadspolitiken. Utskottet anser därför attresultatet av utredarens arbete bör fullföljas av enutredning med parlamentarisk sammansättning. Det ärangeläget att denna utredning tillsätts medvederbörlig skyndsamhet. Utskottet utgår från attvad som sagts kommer att bli tillgodosett utannågon vidare åtgärd från utskottets sida.Enligt utskottets mening saknas på anförda skälgrund att avslå propositionen. Utskottet avstyrkermed hänvisning till detta motionerna 1998/99:Bo21(m, kd, fp) och 1998/99:Bo22 (c) om avslag påpropositionen.Sanktionssystemets närmare utformningBeräkningen av bidragsminskningenI de fall statsbidraget skall minskas på grund avutdelning eller aktieägartillskott skall minskningenberäknas på det belopp som överstiger en skäligavkastning på det ursprungliga aktiekapitalet. Avberäkningsregeln följer att utdelning ochaktieägartillskott i vissa fall inte kommer attföranleda någon minskning av statsbidraget. Enligtförslaget ankommer det på regeringen att meddelanärmare föreskrifter om grunderna för beräkningen aven skälig avkastning.Enligt propositionens motivdel avses med skäligavkastning normal årsränta. Förslaget ansluter idenna del liksom vad gäller valet avberäkningsunderlag till den gällande ordningenför när ett bostadsföretag kan förlora sin ställningsom allmännyttigt företag.I motion 1998/99:Bo23 (mp) yrkande 4 föreslås atten reducering av statsbidraget skall ske först omutdelningen överstiger en avkastning motsvarandestatsobligationsräntan med ett tillägg på 2,5procentenheter beräknat på bolagets egna kapital.Motionärerna anser att den enligt propositionengodtagbara utdelningen är alltför snävt tilltagen,eftersom det ursprungliga aktiekapitalet iallmännyttiga bostadsföretag ofta kan vara mycketlågt.Regeringen säger i propositionen att den är välmedveten om att det har riktats kritik mot dennuvarande ordningen när det gäller återkallelse avett godkännande som allmännyttigt bostadsföretag. Iavvaktan på den översyn regeringen skall göra av vadsom skall anses utgöra en skälig avkastning förkommunala bostadsföretag anser regeringen dock attdet är lämpligt att behålla nuvarandeavkastningsnivå vid bedömningen av om det generellastatsbidraget bör reduceras eller inte.Utskottet delar regeringens mening att det medhänsyn till den förestående översynen inte ärmotiverat att i förevarande sammanhang föreskriva enannan avkastningsnivå. Utskottet anser det angelägetatt regeringen återkommer till ifrågan om vad som skall utgöra en skälig avkastningför kommunala bostadsföretag. Utskottet förutsätteratt detta kan ske i den kommandebudgetpropositionen. Mp-motionen får mot dennabakgrund anses vara tillgodosedd.ÖverklagandeDet är som skall besluta om minskningav statsbidraget. Enligt regeringens lagförslag fårlänsstyrelsens beslut enligt lagen överklagas tillBoverket. beslut får inte överklagas.Lagrådet förordar att beslut i frågaom minskade statsbidrag skall kunna överklagas hosallmän förvaltningsdomstol. Anledningen till dettaär att det finns så många rättsfrågor inbyggda ilagen, såväl när det gäller förutsättningarna fördess tillämpning som i fråga om beräkningen avvinsten, att prövningen bör ske i domstol. Dettaskulle dessutom stämma bättre överens med artikel 11i den europeiska konventionen om kommunalsjälvstyrelse, som föreskriver att kommunerna skallha rätt att anlita ett judiciellt förfarande för attsäkerställa bl.a. ett utövande av sina befogenheter,låt vara att detta krav ansetts kunna tillgodosesgenom ett resningsförfarande (prop. 1988/89:119 s.6).Utan att ifrågasätta något av de skäl Lagrådetanför anser utskottet att regeringens förslag kanaccepteras. Utskottet lägger då vikt vid denerfarenhet har av att bedöma defrågeställningar som kan bli aktuella vid lagenstillämpning, särskilt att verket överprövar beslutsom gäller återkallelse av ett godkännande av ettbostadsföretag som allmännyttigt, samt vid attlagstiftningen endast är tillfällig.UndantagRegeringen skall enligt propositionens förslag fåbefria en kommun från minskning av det generellastatsbidraget, om en rekonstruktion avbostadsföretaget är nödvändig eller om kommunenbefinner sig i en allvarlig ekonomisk situation ochen avyttring eller en utdelning m.m. är nödvändigför att sanera ekonomin. Regeringen får också medgeett undantag om det annars finns särskilda skäl.Enligt förslaget i motion 1998/99:Bo23 (mp) yrkande5 bör regeringen, efter samråd med ,precisera kriterierna för när dispenser skall kunnages. De framarbetade riktlinjerna bör redovisas förriksdagen. Motionärerna anser att lagens regler äralltför allmänt hållna och därför bäddar för enbetydande osäkerhet i rättstillämpningen.Lagrådet uttalar beträffande undantagsbestämmelsenatt när det nu är fråga om ett ingrepp i denkommunala självstyrelsen så är det självfalletviktigt att kommunerna behandlas lika och attgrunderna för undantag framgår av lagtexten.Lagrådet anser dock att det är svårt att i lagtextprecisera förutsättningarna för undantag närmare änsom skett.Enligt utskottets mening torde det visserligen gåatt ange exempel på fall som utgör sådana särskildaskäl att undantag bör beviljas. En utdelning sommöjliggörs genom att ett kommunalt bostadsföretagavyttrar fastigheter som används för annat änbostadsändamål bör t.ex. inte föranleda attstatsbidraget minskas. Det torde däremot i detnärmaste vara ogörligt att förutse och i generellatermer ange ens merparten av de mångskiftandesituationer som bör föranleda ett undantag frånlagens regler. Utskottet delar således Lagrådetsbedömning som innebär att undantagsregelnsutformning får godtas. Något tillkännagivande ienlighet med förslaget i motion 1998/99:Bo23 (mp)yrkande 5 kan mot denna bakgrund inte anseserforderligt.Ikraftträdande m.m.Det nya sanktionssystemet föreslås varatidsbegränsat och träda i kraft mentillämpas fr.o.m. . Påägarförändringar och beslut om frivillig likvidationskall lagen tillämpas t.o.m. den 31 december 2001och på utdelningar och aktieägartillskott t.o.m. den31 . Utdelningar och aktieägartillskottsom hänför sig till räkenskapsår som löpt ut föreden omfattas inte av förslaget.I motion 1998/99:Bo23 (mp) yrkande 3 föreslås attlagen skall tillämpas fr.o.m. dagen efter den dag dålagen antas av för att en retroaktivtillämpning skall undvikas. I samma motions yrkande2 lämnas förslag om att lagen skall tillämpas påägarförändringar och frivilliga likvidationer framt.o.m.