bet · GN01FiU2 · 1999-12-02 00:00:00 — När låneskulden är reglerad, vilket beräknasvara fallet , skall kassan likvideras. För atttrygga utestående lån finns en grundfond i form av enstatlig garantiförbindelse. Stadshypotekskassanbetalar en årlig avgift för garantin tillRiksgäldskontoret. har avgiften finansieratsgenom utdelning på aktierna i . Isamband med överflyttningen av aktieinnehavet iStadshypotek AB åtog sig staten ansvaret för dennaavgift.Kapitalhöjning i Nordiska investeringsbankenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget C 2 Kapitalhöjningi Nordiska investeringsbanken förs upp med 18,7miljoner kronor för budgetåret 2000.Den ordinarie verksamheten i Nordiskainvesteringsbanken (NIB) avser utlåning ochgarantigivning inom . Vid sidan härav har NIB enomfattande internationell utlåning inom ramen för dens.k. Projektinvesteringslåneordningen (). Detprimära syftet är att främja nordisk projektexporttill länder som har relativt god kreditvärdighet.Sverige skall enligt tidigare beslut medverka i enhöjning av NIB:s grundkapital. Den andel som medbörjan 1999 skall betalas in i lika stora poster uppgår till , eller ca 18miljoner kronor per år.Bidrag till kapital i Europeiska utvecklingsbankenPropositionenRegeringen föreslår att ramanslaget C 3 Bidrag tillkapitalet i förs upp med60 för budgetåret 2000.Sverige skall enligt tidigare beslut medverka i enhöjning av grundkapital med enandel som motsvarar . Härav skallSverige med början 1998 betala in i åtta likastora poster. Varje sådan årlig post motsvarar 6,4miljoner euro.Riksdagens revisorerPropositionenRiksdagens revisorer har till uppgift att påriksdagens vägnar granska statlig verksamhet.Riksdagens förvaltningsstyrelse föreslår attramanslaget D 1 revisorer förs upp med 23,5miljoner kronor för , vilket i jämförelse medinnevarande år är en ökning med 4,8 miljoner kronor.Härav är kompensation för premierför avtalsförsäkringar, pris- ochlöneomräkning, ett realt resurs-tillskott med anledning av tidigare beslutatt öka revisorernas resursermed sammanlagt samt 1,1 miljonerkronor ett realt resurstillskott motiverat av bl.a.ökade lokalkostnader.MotionenModerata samlingspartiet föreslår i motion Fi507 attett nytt oberoende revisionsorgan inrättas ochunderställs . De granskningsresurser som finns i form av revisorer ochRiksrevisionsverket bör enligt motionärerna slåssamman. De föreslår därför dels att några medel inteanvisas till anslaget D 1 revisorer(yrkande 3), dels att anvisastill ett nytt anslag kallat A 16 Riksrevisorn (yrkande4).Utskottets samlade ställningstaganden till anslageninomutgiftsområde 2Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltningomfattar utgifterna för ett antal centrala myndighetersamt vissa kostnader för statens upplåning ochlåneförvaltning. Likaså redovisas där vissa särskildafinansierings- och garantiåtaganden samt utgifternaför revisorer.På utgiftsområdet finns 23 anslag fördelade på fyraverksamhetsområden. Dessutom finns ettverksamhetsområde som avser premiepensionssystemet,vars administration finansieras med avgifter ochdärför inte finns uppfört med anslag på statsbudgeten.De i budgetpropositionen föreslagna anslagen summerarsig till 1 , dvs. samma nivå somriksdagen i första steget av budgetprocessen lagt fastsom ram för utgiftsområdet (bet. 1999/2000:FiU1).Förslag till alternativa anslagsnivåer har framförtsav Moderata samlingspartiet, ,liberalerna. Samtligadessa alternativ ryms inom den fastställdautgiftsramen.Av den tidigare lämnade redogörelsen framgår delsbudgetpropositionens förslag till fördelning avanslagen, dels de motionsförslag som har effekt pådenna fördelning. Utskottet övergår nu till attredovisa sin samlade syn på anslagsfördelningen.Prövningen inriktas i första hand på de förslag därskilda meningar framkommit.Innan utskottet går in på anslagsfördelningen inomutgiftsområdet vill utskottet redovisa sin syn påFinansinspektionens verksamhet med anledning av deiakttagelser som en särskild beredningsgrupp beståendeav ledamöter inom utskottet har gjort.Beredningsgruppen, som haft till uppgift att bevakauppföljnings- och utvärderingsfrågor, har under vårenoch hösten gjort en fallstudie i vilken man närmarestuderat verksamhet. Gruppen hardärvid inriktat sig på sådana mål- och resultatfrågorsom rör relationen mellan riksdag och regering. Medanledning av resultatet av beredningsgruppensgenomgång vill utskottet framhålla följande.Utskottet noterar med tillfredsställelse att enpositiv utveckling har skett såväl i fråga om analysenoch resultatredovisningen i budgetpropositionen på detfinansiella området som när det gällerFinansinspektionens verksamhet. Det är enligtutskottets mening värdefullt att effektmålen nupreciseras och att man uppmärksammat det inbyggdamotsatsförhållandet mellan t.ex. målen om effektivitetrespektive stabilitet i det finansiella systemet. Dockbör regeringen, närmast inom ramen för den s.k.tvåårsöversynen, överväga vilka förändringar aveffektmålen som bör göras för att öka derasstyrningseffekt och underlätta möjligheteratt bedöma måluppfyllelsen.Det är också enligt utskottets mening betydelsefulltatt de verksamhetsmål som regeringen ställer upp iregleringsbrev har samma inriktning som de mål somriksdagen ställt sig bakom och att de är möjliga attfölja upp. Som framgår av propositionen pågår förnärvarande ett utvecklingsarbete förFinansinspektionen med denna inriktning.Enligt lagen om statsbudgeten (1996:1059) skallregeringen till redovisa de mål som åsyftasoch de resultat som uppnåtts på olikaverksamhetsområden (2 §). När det gällerresultatredovisningen har utskottet generellt uttalatsig för att det ur synvinkel är av primärtintresse att få en bättre redovisning i termer aveffekter, utfall och måluppfyllelse på samhällsnivå.Utskottet är medvetet om att det finansiellasystemet påverkas av många olika faktorer och att detkan vara svårt att urskilja de direkta effekterna avstatliga insatser. Inom arbetarman med att till kommande år försöka belysa främst deindirekta effekterna i systemet. Det är enligtutskottet därvid önskvärt att ett antal olikaresultatindikatorer tas fram som belyser utfallet avde statliga insatserna från skilda synvinklar. Inomdepartementet övervägs även möjligheterna att vidlämpligt tillfälle låta göra en extern utvärdering avinspektionens verksamhet.Utskottet kan vidare konstatera att regeringen ipropositionen tar upp frågan hur användares ochpotentiella användares synpunkter skall beaktas avmyndigheterna inom utgiftsområdet. Utskottet vill isammanhanget peka på att regelbundna undersökningar avhur de finansiella instituten uppfattar tillsynen kange en värdefull indikation på resultatet avverksamheten.I propositionen bedömer regeringen att den statligaverksamheten inom det finansiella systemet fungerartillfredsställande och har genomförts inom givnaresursramar. Trots att de uppnådda resultaten varitgoda med de resurser som stått till förfogande ärregeringens slutsats att resurserbehöver förstärkas. Detta motiveras dock inte utifrånresultatredovisningen utan grundas på den översyn somregeringen gjort av den finansiella tillsynen.Utskottet ställer sig bakom regeringens förslag tillökade resurser till men villsamtidigt betona att ökade ansträngningar behövergöras för att få till stånd en tydligare koppling ibudgetpropositionen mellan mål, resultat och budget.Sett till utgiftsområdet som helhet harmåluppfyllelsen enligt regeringens samlade bedömningvarit tillfredsställande med undantag avPremiepensionsmyndigheten (PPM). På grund avförseningar i uppbyggnaden av ett system för hanteringav premiepensionerna har ett första fondval intekunnat genomföras enligt de tidsramar som regering ochriksdag lagt fast, och PPM har således inte uppfylltsitt mål. Ett första fondval skall enligt riksdagensbeslut i stället ske . Regeringen bedömer atterforderliga åtgärder nu har vidtagits för attsäkerställa ett fondval enligt den nya tidplanen.Regeringen kommer dock fortsättningsvis att nära följaPPM:s uppbyggnadsarbete och är beredd att vidtaytterligare åtgärder om så skulle visa sig nödvändigt.Kristdemokraterna föreslår att en generell besparingpå skall läggas ut på samtliga myndigheter påutgiftsområdet, vilket för motsvarar enminskning av ramen med . Hurramminskningen skall fördelas på anslag preciserasinte, ej heller förs någon diskussion om vilkakonsekvenser en sådan åtgärd skulle få för de olikaverksamhetsområdena.Utskottet kan inte ställa sig bakom sådanaopreciserade och svepande besparingar och avstyrkerdärför motion Fi506 (kd).Centerpartiet anser att sex myndighetsanslag påutgiftsområdet inte skall räknas upp realt. Partietsförslag till anslagsminskningarna uppgår tillsammanlagt och berörKonjunkturinstitutet (KI), ,, (),Kammarkollegiet och . Hur de angivnabesparingarna har beräknats går inte att härleda avmotionen. Beloppen motsvaras nämligen inte av något ibudgetpropositionen föreslaget realt tillskott tillrespektive myndighet.Så t.ex. föreslår för KI:s del enbesparing på , men denanslagsuppräkning som regeringen föreslår för dennamyndighet är endast en kompensation för dels ökadepriser och löner (PLO), dels ökade utgifter förpremier för avtalsförsäkringar, vilka KI liksom andramyndigheter i fortsättningen skall betala till staten.Det senare tillskottet motsvaras alltså av en iprincip lika stor ökad utgift och ger således inte KInågot realt resurstillskott. Först kommer KIatt få realt ökade resurser då verket tillförs 1,6miljoner kronor för en utbyggnad av den s.k.tjänstebarometern.På samma sätt förhåller det sig med merparten av deresurstillskott som utgår till övriga angivnamyndigheter. De är i allt väsentligt endast enkompensation föranledd av pris- och löneomräkningarsamt nytillkomna försäkringspremier. Dock räknas treav anslagen upp realt med sammanlagt 22,1 miljonerkronor. Det gäller SCB (+6,), Kammarkollegiet(+3,) och (+13,). Men åandra sidan görs också besparingar jämfört medinnevarande års anslagsnivåer på sammanlagt 16,1miljoner kronor. Det gäller för Statskontoret (-1,1mkr) SCB (-9,) och (-6,).Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionFi509 (c) i denna del.Folkpartiet liberalerna anser attKonjunkturinstitutets (KI) arbete med att utveckla des.k. medelfristiga prognoserna bör ges högstaprioritet. Enligt utskottets mening är det angelägetatt metoderna för prognoser över ekonomins utvecklingpå två till fortsätter att utvecklas,inte minst med tanke på att tidsperspektivet i denekonomiska politiken förlängts till följd av bl.a. dennya budgetprocessen. Fastställandet av t.ex.utgiftstaket i statsbudgeten framåt ställerstora krav på goda och tillförlitliga ekonomiskaprognoser. Utskottet vill i sammanhanget erinra om attriksdagen gav KI ökade resurser, bl.a. föratt utveckla metoderna för de medelfristigaberäkningarna. Viss metodutveckling har genomförtsunder 1998 och 1999 och arbetet med metodutvecklingpågår alltjämt.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi510 (fp)yrkande 4.Moderata samlingspartiet anser att Statskontorets rollkan behöva stärkas om man inför ett nytt oberoenderevisionsorgan av det slag motionärerna föreslagit.Detta föranleder dem dock inte att föreslå några ökaderesurser till Statskontoret utan tvärtom uppnås,enligt deras mening, besparingar genom att uppdragetatt bedöma myndigheternas IT-säkring slutförs. De föreslår därför attnästa års anslag minskas med 5 miljoner kronor.Ett viktigt uppdrag för Statskontoret har varit attlämna samlade bedömningar av myndigheternas arbete medatt 2000-säkra datorsystemen inför övergången till år2000. Utskottet utgår ifrån att även regeringen vidsin prövning av Statskontorets medelsbehov haruppmärksammat att behovet av denna typ av insatserbortfaller nästa år.Utskottet avstyrker därför motion Fi507 (m) yrkande5.Enligt utskottets mening är () ekonomi nu god efter tidigare års obalans mellanintäkter och kostnader. Utskottet anser också anslagenför väl avvägda med hänsyn till de krav på högkvalitet och utveckling av statistikproduktionen somställs på myndigheten. Moderata samlingspartiet ochFolkpartiet liberalerna avvisar bl.a. förstärkningenav SCB:s anslag på för uppbyggnad avett yrkesregister. Enligt utskottets mening är detemellertid viktigt att ett yrkesregister byggs upp,som en del i genomförandet av en registerbaserad folk-och bostadsräkning.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi507(m) yrkande 6, Fi212 (fp) yrkande 9 i denna del ochFi510 (fp) yrkande 2.Vad beträffar registerbaserade folk- ochbostadsräkningar anser utskottet att det är viktigtatt sådana genomförs. har godkäntett förslag från regeringen om inriktningen avregisterbaserade folk- och bostadsräkningar (prop.1998/99:100, bet. FiU27, rskr. Den föreslagnamedelsanvisningen är en följd av tidigarefattade beslut.Utskottet tillstyrker därför regeringens förslag ochavstyrker motionerna Fi212 (fp) yrkande 9 i denna del,Fi507 (m) yrkande 7 och Fi510 (fp) yrkandena 1 och (NOU) är föremål föröversyn. skallUpphandlingskommittén lämna ett delbetänkande sombl.a. omfattar förslag om NOU:s framtida roll.Utskottet anser att NOU:s verksamhet skall varaoförändrad i avvaktan på resultatet av översynen.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi507 (m)yrkande 8.Statens kvalitets- och kompetensråd inrättades ibörjan av 1999 efter beslut av för attstimulera myndigheternas kompetensförsörjning ochfrämja kvalitetsarbetet inom förvaltningen. mening finns det inte anledning att omprövadetta beslut.Utskottet tillstyrker därför regeringensmedelsberäkning och avstyrker motionerna Fi507 (m)yrkande 9 samt Fi509 (c) i denna del.Moderata samlingspartiet anser att Riksgäldskontoretskall minska sin fokusering på hushållsupplåningen ochföreslår av denna anledning att kontorets anslag förförvaltningskostnader (B 3) minskas med 5 miljonerkronor. Även motsätter sig attRiksgäldskontoret driver verksamhet riktad motprivatpersoner.Riksgäldskontoret har använt sig avfyra olika låneinstrument vid upplåningen påhushållsmarknaden: premieobligationer,realränteobligationer, riksgäldskonto ochallemansspar. När kontoret 1997 fick möjlighet att iegen regi ta emot inlåning på konto från allmänhetenkom denna nya upplåningsform - riksgäldsspar - attersätta såväl riksgäldskonto som allemansspar. Underde fem senaste budgetåren har kostnaderna förhushållsupplåningen varit ca 1,7 miljarder kronorlägre än upplåningen genom statsobligationer ochstatsskuldsväxlar. överskott frånhushållsupplåningen har dock minskat över åren, bl.a.beroende på avvecklingen av Allemanssparandet.När utskottet tog ställning tillRiksgäldskontorets hushållsupplåning ansåg utskottetatt det borde vara möjligt för kontoret att konkurrerapå hushållsmarknaden genom att etablera och utvecklanya former för kundkontakter via telefon och Internetvilka inte kräver någon lokal kontorsorganisation(1998/99:FiU26). Utskottet underströk emellertidsamtidigt att liksom tidigare borde det långsiktigamålet för upplåningen på hushållsmarknaden vara attför varje upplåningsform uppnå största möjligakostnadsbesparing i förhållande tillRiksgäldskontorets alternativa upplåningsformer påpenning- och obligationsmarknaden.Utskottet ser därför ingen anledning att begränsahushållsupplåningen utan avstyrker motionerna Fi507(m) yrkande 10 samt Fi510 (fp) yrkande 9.Moderata samlingspartiet föreslår att ett nyttoberoende revisionsorgan inrättas och underställsriksdagen. Inga medel alls föreslås förRiksrevisionsverket och revisorer . Utskottet konstaterar att förslagetär helt orealistiskt eftersom motionärerna inte harbeaktat att det krävs en övergångsperiod under vilkende gamla myndigheterna avvecklas och den nya inrättas.Utskottet vill vidare erinra om att flera utredningarunder senare år har berört frågan om den statligarevisionens ställning. godkände hösten 1997att verksamhet skulle renodlasoch koncentreras till de revisionella uppgifterna(prop. 1997/98:1, utg. omr. 2, bet. 1997/98:FiU2).Inom ramen för den av talmanskonferensen tillsattaRiksdagskommittén behandlas frågan omriksdagen och den statliga revisionen. Utskottetfinner det inte bara orealistiskt utan också mindrelämpligt att i detta skede föreslå förändringar av detslag som motionärerna förordar.Motion Fi507 (m) yrkandena 1-4 avstyrks medhänvisning till det anförda.Beträffande förslaget från Riksdagensförvaltningsstyrelse till anslag för Riksdagensrevisorer vill utskottet framhålla följande. Bland dekostnadsökningar som revisorer begärtkompensation för finns ökade lokalkostnader (800 000kr). Utskottet vill erinra om att myndigheterna numerahar stor frihet att själva avgöra hur tilldelade medelskall disponeras. Denna ordning har gällt sedan 1993då man började anvisa medel till myndigheternasförvaltningskostnader över ramanslag. Regering ochriksdag styr inte längre verksamheten genom att gedetaljerade anvisningar för medelsanvändningen utangenom att ställa upp mål för dess inriktning.Uppkommer extraordinära kostnader för en myndighet kanden erhålla särskild kompensation för detta. Tillsådana kostnader hänförs dock inte ökadelokalkostnader. Myndigheterna kompenseras för en höjdprisnivå i samhället genom den årliga pris- ochlöneomräkningen som sker för i princip allaförvaltningsanslag. Skulle revisorerna kompenserassärskilt för de ökade lokalkostnaderna är det såledesett avsteg från de principer som tillämpas avRegeringskansliet och som också ställt sigbakom (prop. 1992/93:100 bilaga 1 s. 107, bet.1992/93:FiU10 s. 72-74). Utskottet accepterar för sindel inte motiveringen för en extra höjning av anslagettill revisorer att revisorerna, tillskillnad från andra myndigheter, skall kompenseras isärskild ordning för ökade lokalkostnader.Utskottet vill dock erinra om att enligt tidigareriksdagsbeslut kommer revisorerna att tilldelassammanlagt fördelat ,1999-2001 (bet. 1997/98:KU27). Höjningen fördelasenligt följande: samt 1,7miljoner kronor respektive 1,6 miljoner kronorår 2001. Om man, som föreslås, därutöver höjeranslaget med skulle därmed 800 000kr återstå att anvisa för av det beslutadetillskottet. Det innebär att revisorernas anslag höjsmed enligt tidigarebeslut.Vid en samlad bedömning kan utskottet således ställasig bakom att revisorerna får de i budgetpropositionenföreslagna medlen för . Därmed får revisorernade medel som de äskat i februari 1999.Utskottet kan vidare konstatera att Riksdagskommitténsom nämnts ovan behandlar frågan omriksdagen och revisionen. arbetekan leda till förnyade överväganden avseendeomfattningen av revisorers verksamhet.I propositionen föreslår regeringen att den skallbemyndigas att göra ekonomiska åtagandenmed anknytning till anslaget Utvecklingsarbete sominklusive tidigare åtaganden leder till att utgifternapå detta anslag binds upp med högst 50 miljoner kronorefter år 2000.Utskottet biträder förslaget i propositionen (yrkande1) och förordar att regeringen får det begärdabemyndigandet.Sammanfattningsvis biträder alltså utskottetregeringens förslag till fördelning av anslagen inomutgiftsområde 2 (yrkande 6) liksom förslaget om ettbemyndigande knutet till anslaget Utvecklingsarbete(yrkande 1). Samtliga motionsyrkanden som behandlas idetta sammanhang avstyrks, dvs. motionerna Fi212yrkande 9 i denna del, Fi506 (kd), Fi507 (m) yrkandena1-10, Fi509 (c) och Fi510 (fp) yrkandena 1-4 och 9.Statens fastighetsverkPropositionenI propositionen (avsnitt 3.8, yrkande 2) begärregeringen att skall godkännainvesteringsplanen för . Vidareföreslås att låneramen om godkänns(yrkande 3).MotionenModerata samlingspartiet erinrar i motion Fi507 om attpartiet kritiserat budgetpropositionen fördess bristfälliga redovisning av Fastighetsverketsinvesteringsplan. Motionärernas förhoppning om attårets budgetförslag skulle innehålla en fylligarebeskrivning har enligt deras mening inte uppfyllts. Deanser därför att det är svårt att bedöma huruvidaFastighetsverket på ett rationellt sätt tillvaratarmedborgarnas krav på sparsamhet med offentligainvesteringar (yrkande 11).Finansutskottets ställningstagandeI årets budgetproposition redovisas investeringar uppdelade på inrikes och utrikesfastigheter samt på mark och övrigt. För år 2000beräknas investeringarna komma att uppgå tillsammanlagt . Ibudgetpropositionerna redovisas dessutom nya, storaprojekt, dvs. de som överstiger 30 miljoner kronor.Inget av de projekt som Statens fastighetsverkplanerar för och som inte har anmältstill har den omfattningen. Utskottet anseratt de uppgifter som redovisats i budgetpropositionenär till fyllest. Utskottet anser därför att någottillkännagivande av det slag motionärerna begär inteär påkallat.Utskottet tillstyrker yrkandena 2 och 3 ipropositionen samt avstyrker motion Fi507 (m) yrkande11.FortifikationsverketPropositionenI propositionen (avsnitt 3.10, yrkande 4) begärregeringen att skall godkännainvesteringsplanen för . Vidareföreslås att låneramen på 4,1 miljarder kronorgodkänns (yrkande 5).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har inget att erinra mot regeringens förslagutan föreslår att godkännerFortifikationsverkets investeringsplan liksom attverket tilldelas en låneram på 4,1 miljarder kronor.Utskottet tillstyrker därmed yrkandena 4 och 5 ipropositionen.Vissa statistikfrågorFördelningsanalys och könsuppdelad statistikI motion Fi201 av () framhålls att detinom gruppen pensionärer råder stora skillnader. Detfinns pensionärer som har god pension och hyggligsocial standard. finns det många pensionärervilka, åtminstone med svenska mått mätt, kan betraktassom fattiga och som har stora ekonomiska och socialaproblem. Enligt motionären bör regeringen ta initiativtill en utredning om levnadsvillkoren för olikagrupper inom pensionärskollektivet. Det är interimligt att behandla pensionärer som en ekonomiskt ochsocialt homogen grupp.I motion Fi508 av m.fl. (v) anförs att detär viktigt att analyser görs över hur olika statligainsatser/bidrag fördelas på män respektive kvinnor.Regeringen bör därför få i uppdrag att kartläggafördelningen av statens medel ur ett genusperspektiv(yrkande 2). Vidare bör de fördelningsanalyser somregeringen vidtar över förslagen i budgetpropositionenkompletteras med jämförelser mellan olikainkomstgrupper. Jämförelsen bör visa skillnadernamellan män och kvinnor i olika inkomstgrupper (yrkande7).I motion N367 av m.fl. (v) ärmotionärerna starkt kritiska till att alla departementinte redovisar på vilket sätt mäns och kvinnorslevnadsförhållanden skiljer sig åt. En ickekönsuppdelad statistik riskerar att skapa underlag för"könsblinda" politiska förslag som inte tar hänsyntill den inbyggda bristen på jämställdhet mellan mänoch kvinnor. Därför bör all statistik i regeringenspropositioner vara könsuppdelad (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeNär det gäller pensionärerna vill utskottet framhållaatt pensionärernas ekonomiska situation löpande följssåväl av som av Statistiskacentralbyrån (SCB) och av oberoende forskare.Uppföljningen görs på såväl grupp- som individnivå. Såsent som redovisadeSocialdepartementet en omfattande rapport ompensionärernas ekonomiska utveckling (Ds 1999:5). I rapporten analyseras bl.a. hurlågkonjunkturen och saneringenav de offentliga finanserna påverkat pensionärerna somgrupp, olika delgrupper av pensionärskollektivet ochpensionärerna som individer. I korthet visar studienatt pensionärerna som grupp ökat sininkomststandard, både i absoluta tal och i relationtill övriga grupper i samhället. Detta beror bl.a. påatt de nya 65-åringar som blir pensionärer i regel harstörre inkomster än de som redan finns i eller lämnargruppen. Däremot visar studien att pensionärerna somenskilda individer (de som var pensionärer under heladen undersökta perioden) i genomsnitt förlorade cirka3 % av sina disponibla inkomster under perioden1991-1996. Av rapporten framgår också att skillnadenmellan olika grupper av pensionärer kan vara stor.Totalt har männen högre inkomststandard än kvinnorna.Den största minskningen av de offentligapensionsinkomsterna drabbade emellertid de äldstamännen. De yngre pensionärerna har högreinkomststandard än de äldre och gifta/samboende hardet bättre än ensamstående.