bet · GN01SoU4 · 1999-11-04 00:00:00 — En majoritet tror att det gagnar detsvenska folket och ger oss en möjlighet att delta iskapandet av ett nytt, öppet och fredligt Europa.Det är naturligtvis illa om vi på vissa delområdenbeskriver detta medlemskap som en försvårandeomständighet. ska, precis som andramedlemsländer, slå vakt om sina nationella intresseninom ramen för samarbetet och inte i onödan avståfrån sådant som vi anser är viktigt.På alkoholpolitikens område kommer vi inte att påsamma sätt som tidigare kunna arbeta med några av deinstrument som varit viktiga för att minskakonsumtionen och därmed skadorna. Det kan komma attbli svårare på att upprätthålla denrelativt höga beskattningen av alkoholdrycker. Vimåste förbättra Systembolagets service tillallmänheten. är det viktigt att vi nuutvecklar nya handlingsplaner och strategier för attförverkliga våra mål om minskade skador i enföränderlig värld.EG-domstolens beslut att helt godkännaSystembolagets detaljhandelsmonopol var viktigt iett svenskt folkhälsoperspektiv. I deöversynsförhandlingar om införselbegränsningar somkan komma att inledas kommer attkämpa för att få ett fortsatt undantag på nuvarandenivå. Detta är nödvändigt för att ge oss möjlighetatt bygga vidare på de delar av vår politik som EG-rättsligt är godkänd och effektiv, som detger oss möjlighet att få ytterligare tid attkomplettera vår alkoholpolitik med delvis nyametoder. Det handlar bl.a. om att utveckla metodersom påverkar människors förhållningssätt tillalkohol. Ett exempel på detta är tillskapandet avOAS, det oberoende alkoholsamarbetet.Sverige ska således fortsättningsvis behålla målenom att begränsa alkoholens skadeverkningar ocharbeta för att minska den totalaalkoholkonsumtionen. Däremot tycker vi att dettafortsättningsvis måste ske mer målinriktat motfrämst riskgrupper och storkonsumenter för attdärigenom mer effektivt kunna minska skadorna.Arbetssätt och metoder måste bli mer träffsäkragentemot dem som dricker mest och där skaderiskernaär som störst. Den menar attSverige även i ett internationelltperspektiv kommer att förfoga över tillräckligt medeffektiva instrument för att förverkliga målen.Agneta : Jag börjar medalkoholskattesatserna i och i andra länderoch avslutar med de s.k. införselrestriktionerna.Alkoholskatterna i är höga i ettinternationellt perspektiv. Inom EU har ,och de högsta skattesatserna påsprit, följt av och . EU:sminiminivå uppgår till endast per liter. Densvenska skatten ligger på per liter renalkohol.Miniminivån för vin är 0. Sju medlemsstaterbeskattar över huvud taget inte vin. Frankrikeanvänder sig av en mycket låg skattesats, och övrigastater pendlar per liter vin. Densvenska skattesatsen uppgår till 27 kr.Den svenska skatten på öl med 5 volymprocent uppgårtill 7, per liter. EU:s miniminivå uppgår till17 öre. I är skattesatsen . Dendanska ölskatten uppgår till drygt 4kr per liter.I de baltiska staterna, och andra tidigareöststater är alkoholbeskattningen på en betydligtlägre nivå. Flera av kandidatländerna har begärtundantag och långa övergångsperioder för att anpassasig till EU:s miniminivåer.I förhållande till är läget det omvända. Dennorska skatten på sprit uppgår till perliter, skatten på vin till , och ölskattenligger på per liter.Förutom att punktskattenivån i är hög ärockså momsen hög på dessa produkter. De svenskapunktskatteintäkterna på alkohol uppgick till10 miljarder kronor. Av de 10 miljarderna kommerdrygt 4,6 miljarder från spriten, drygt 3 från vinoch drygt 2 miljarder från ölen.En viktig del i möjligheterna för attbehålla en högre skattenivå än omvärlden är våras.k. Från tredje land, alltsåfrån länder utanför EU, får man endast ta in enliter sprit eller starkvin och två litervin utan beskattningskonsekvenser. Gentemot övrigaEU-länder finns en särskild reglering. Sverigeliksom fick vid anslutningen till EUmöjlighet att tillämpa vissa begränsningar i frågaom privatpersoners införsel av alkoholdrycker ochtobaksvaror. Undantaget utformades iöverensstämmelse med en del andra undantag förDanmark och hänvisade till det s.k.cirkulationsdirektivet.Enligt de regler som allmänt gäller inom EU har enresande rätt att ta med sig alkohol avsedd för egetbruk från ett annat medlemsland utan att betalapunkskatt i hemlandet. Någon begränsning av vad manfår föra in för privat bruk finns inte. I direktivetanges endast indikativa nivåer för vad som normaltskulle anses vara avsett för privat bruk. Allmännaregler om varornas fria rörlighet gäller även på dethär området. De indikationer som finns är att 10liter sprit, starkvin, vin och 110liter öl kan tas med för privat bruk.Det svenska undantaget innebär att en privatpersonkan föra in sprit eller starkvin, 5liter vin och öl utan att betala svenskpunktskatt. Överskrids dessa kvantiteter tar man utskatt. Det danska och finska undantaget är liteannorlunda utformat.Sverige har uppfattat bestämmelsen så att detskulle ske en automatisk förlängning av undantagetefter utgången av , såvida inte rådetenhälligt beslutade något annat. Det svenskaundantaget skulle således inte ha en bestämdsluttidpunkt. Även från danskt håll har hävdats attdet skulle ske en automatisk förlängning avundantaget utgång.Kommissionen däremot ansåg att de nordiskaundantagen löpte ut . Under vårendet året inledde kommissionen diskussioner med denordiska länderna. Hösten lade kommissionenfram ett förslag till rådet om ändring avcirkulationsdirektivet - det är endast kommissionensom kan lämna förslag om direktiv ochdirektivändringar. Ändringsförslaget innebar att denordiska införselrestriktionerna successivt skulleavskaffas och vara helt avskaffade den 1 juli 2002.Ett stort arbete lades ned från svensk sida på attinformera övriga medlemsländer om dealkoholpolitiska skäl som legat till grund förundantaget och vikten för att få behålladetta. Såväl statsministern som finansministerninformerade sina europeiska kolleger i brev om densvenska inställningen. På tjänstemannanivå fördesdiskussioner med de danska och finskafinansdepartementen. Den svenska inställningen varatt undantaget inte är tidsbegränsat. ochFinland var däremot beredda att acceptera ettslutdatum om man fick en skälig övergångstid.I december 1996 beslutade rådet att de nordiskaländerna skulle få ytterligare tid för anpassning pådetta område. De danska och finska undantagen skavara helt avvecklade vid utgången av , ochrestriktionerna ska fram till denna tidpunktsuccessivt avskaffas. Kommissionen ska före den 30juni 2000 överlämna en rapport tillEuropaparlamentet och rådet om hur dessabestämmelser tillämpas. och haralltså redan accepterat ett slutdatum förundantaget.Sverige har rätt att t.o.m. ochunderkastat en översyn fortsätta att tillämpa sammakvantitativa restriktioner som tillämpades den 31december 1996. gjorde och Finlandett protokollsuttalande som hela rådet ställde sigbakom och som innebär att om vid översynenfår sitt undantag förlängt till en tidpunkt somligger bortom ska ochFinland erbjudas motsvarande förlängning.Det är inte så långt till den 30 juni 2000.Finansministern skrev därför till kommissionen ibörjan av sommaren och bad om ett sammanträffandemellan tjänstemännen på ochskattedirektoratet, DG XXI, för att diskutera detsvenska undantaget. Den tidigare kommissionären förindirekta skatter, , har ställt sigpositiv till ett tjänstemannamöte för att diskuteraen kommande rapport om införselrestriktioner. Medden nya kommissionen är det i stället holländarenFrits Bolkestein som ansvarar för skatter och inremarknad.För och del finns ett angivetdatum, , när kommissionen senast skalämna en rapport till och rådetbeträffande införselundantaget. Något motsvarandesista datum finns alltså inte angivet idirektivtexten för svensk del. Däremot anges attSverige har rätt att t.o.m. ochunderkastat en översyn fortsätta med nuvarandeinförselrestriktioner.Vi får bl.a. mot bakgrund av meddelandet frånkommissionär utgå från att en översyn nukommer till stånd. Vad en sådan översyn kan ledatill är oklart. Tack så mycket för ordet!Ordföranden: för det. Då överlämnar jag ordettill sekreteraren från OAS - OberoendeAlkoholsamarbetet.Håkan Wrede: Tack så mycket. Tack för möjlighetenatt medverka i denna viktiga hearing.OAS - Oberoende Alkoholsamarbetet - är somutskottet och många andra väl känner till en nysamarbetsorganisation. OAS bildades i januari 1997.Bakgrunden till att regeringen tog initiativet tillatt tillsätta en kommitté med uppgift att organiseraett informationsarbete kring bruket av alkohol, dessrisker och skadeverkningar är i korthet följande.EU-medlemskapet har, som många redan varit inne på,ändrat förutsättningarna för den svenskaalkoholpolitiken. Också villkoren för att bedriva enfortsatt framgångsrik alkoholpolitik har förändrats:en värld som krymper, gränser som suddas ut,värderingar som snabbt förändras, omvärldsfaktorersom påverkar både samhälle och individer. En växandesvart marknad hotar allvarligt våra alkoholpolitiskamål. Mönstret i alkoholkonsumtionen förändras. Dettrista destruktiva berusningsdrickandet i Sverigeoch i kompletteras med mer kontinentaladryckesvanor. Svensk alkoholpolitik utsätts förpåfrestningar. Det finns alltså risk för en ökadalkoholkonsumtion och mer omfattande missbruk. Menmålen för alkoholpolitiken ligger självklart fast -att minska alkoholens skadeverkningar.Så kan man säga att situationen bedömdes vara 1996när regeringen tog initiativ till att bilda dennakommitté, som ska arbeta och som arbetar medinformation och upplysning om alkohol. Så är nogläget även i minst lika stor utsträckning. Närnågra av de gamla vapnen börjar bli trubbiga behövervi komplettera dem med nya. Information, upplysningoch ett ökat ansvar från fler aktörer i samhället ärett sådant viktigt instrument som kan utnyttjasbetydligt bättre än . Man kan också säga,tycker jag, att tillkomsten av OAS speglar iförändring och en strävan efter ett större gemensamtansvarstagande för alkoholens negativaskadeverkningar. Kanske är också OAS en bild av enutveckling, en successiv anpassning till enföränderlig verklighet där nya metoder kompletterarde gamla.Även om det mesta av den traditionella ochframgångsrika svenska alkoholpolitiken finns kvarutsätts den för påfrestningar. En sådan är införselnoch konsumtionen av illegal alkohol. Svartspriten -en storskalig smuggling av billig alkohol och enomfattande tillverkning av den svenskanationaldrycken hembränt - är ett allvarligt hot motde viktigaste fundamenten i svensk alkoholpolitik:priset och tillgängligheten. Den svarta marknadenfungerar helt på sina egna villkor. Butiken äralltid öppen. Tillgängligheten är i det närmastetotal. Några åldersgränser finns inte. Det ärständiga reapriser. Missbrukare och ungdomar under18 år är den svarta marknadens viktigaste kunder.Handeln med smuggelsprit och hembränt är enallvarlig företeelse. har genomsin underrättelsetjänst, i samverkan med utländskatullmyndigheter och genom egna analyser fått kunskapsom säger att det bakom den storskaligaalkoholsmugglingen ligger organiseradebrottsgrupperingar. har ,säger man, kartlagt ett tiotal internationellabrottssyndikat som är aktiva inom bl.a. storskaligalkoholsmuggling - grupperingar som ofta även ägnarsig åt annan brottslighet, exempelvis smuggling avcigaretter och narkotika. Den hembrända spritentillverkas inte längre bara av farbröder i rödastugor på landet. Handeln med hembränt ärvälorganiserad, och den drivs i stor skala medtillverkning i spritfabriker som producerarhundratals, för att inte säga tusentals, liter.Det är bakgrunden till att OAS sedan drygt ett årdriver en kampanj eller en nationell aktion, om manså vill kalla det, mot svartspriten. En viktig delhandlar om att försöka påverka människors attitydertill och konsumtion av svartsprit. En annan minstlika viktig del är de insatser som tull och polisgör i högre utsträckning för att begränsatillgången.Kampen mot svartspriten är central därför attspriten slår så hårt mot ungdomar. Flera studiervisar oroande tecken på att mycket unga pojkar ochflickor dricker hembränt och smuggelsprit i storomfattning. De kan mycket enkelt få tag påsvartsprit, uppger de själva. Just värnet omungdomars hälsa och framtid är en bärande del av densvenska alkoholpolitiken. Det är bl.a. därför vi haren reglerad alkoholpolitik med åldersgränser,försäljningsmonopol osv. Men det finns också teckensom tyder på att konsumtionen av alkohol blandsvenska ungdomar har ökat . Flerastudier, bl.a. CAN:s skolundersökningar, visar attandelen ungdomar som berusar sig ökar. Ungdomarbörjar dricka alkohol i allt lägre åldrar. Det ärinte ovanligt att alkoholdebuten sker redan - t.o.m. ännu tidigare - och unga flickordricker snart lika mycket och lika ofta som ungapojkar. Även om berusningsdrickandet bland svenskaungdomar är omfattande - det ser vi exempel på näranog i press och radio och TV - är detviktigt att komma ihåg att andelen ungdomar somberusar sig i andra länder är minst lika stor ellert.o.m. Det finns studier som visar attungdomar i t.ex. och berusar sigminst en gång - dubbelt så ofta som man göri . I sker det så ofta somi Sverige.På en konferens i , därjag och många andra i denna lokal deltog, tog vibl.a. del av en intressant rapport från - enrapport som visade en tilltagande oro förkonsekvenserna av en ökad alkoholkonsumtion blandungdomar just i . För att göra en långhistoria kort kan jag säga att den oron nu harresulterat i att man sedan 1986har fört upp alkoholpolitiken på den politiskaagendan. De förslag som har förts fram ärintressanta men kanske inte så uppseendeväckandeeller långtgående ur ett svenskt eller nordisktperspektiv. Om jag har uppfattat situationen rätthandlar det om att försöka tygla viss typ avalkoholreklam, att skärpa efterlevnaden av deåldersgränser man redan infört för köp av alkoholsamt att förbjuda försäljning av alkohol på andraställen än supermarkets och speciellaalkoholbutiker. I är åldersgränsen . Dåhar man rätt att köpa alkohol med upp till 15 %alkoholhalt. Ska man köpa alkohol med mer än 15 %alkoholhalt ska man vara minst 18 år.Varför har jag tagit upp detta exempel? Jo, jagtycker att det är en bra illustration av det somuppenbarligen är på väg att hända i . Ialltfler länder ser man tecken på ett ökatberusningsdrickande bland ungdomar. I ,, , m.fl. länder säger manatt man är mycket orolig och att man ser dessatendenser väldigt tydligt. Introduktionen avalkoläsk i är ett särskilt tristkapitel. Många påstår att det resulterade i det godaatt man också i har fått en debatt somkommit att handla om ungdomars alkoholdrickande överhuvud taget. Regeringen arbetar med en nationellalkoholstrategi.Det jag vill säga, och det jag vill peka på, ärnågonting som åtminstone tycks vara ett gemensamtväxande europeiskt problem. Reaktionerna på dettakan mycket väl leda till en merreglerad alkoholpolitik särskilt på området ungdomaroch alkohol. Det jag hör och ser är alltså enbegynnande oro för utvecklingen bland ungdomar - enoro som också tycks leda till politiska diskussionerom åtgärder för att motverka ett ökat bruk avalkohol i ungdomsgruppen. En gissning är, som sagt,att det läget mycket väl kan resultera i små - som iexemplet - men dock viktiga steg mot en mergemensam syn på vissa delar av alkoholpolitiken. Detär en anpassning söderifrån mot norr, om man villuttrycka det så. Förmodligen måste vi även i Nordenpå sikt ta vissa steg söderut. Det är inte så att vibehöver överge fundamenten i den svenskaalkoholpolitiken. Det som vi förmodligen långsiktigtfår svårast att behålla är den relativt högaskattenivån.De globala Internetvarelser som vi alla snart ärtar intryck från andra länders dryckeskultur ochdryckesmönstren tenderar att bli mer likartade övervärlden. Ungdomar super sig fulla på öl och spritvärlden över. Ett glas öl eller vin blir tillvardags också en del av vår nordiskaalkoholtradition.Oavsett vilket scenario man vill teckna förframtiden kommer världen och att seannorlunda utom . Oavsett vad vi tror omframtidens alkoholpolitik eller vad vi vill att denska ge behöver vi en mer effektiv och en meromfattande information och opinionsbildning. Det ärvi överens om inom OAS. Vår förhoppning är att OASockså kan vara ett komplement till deninformation som i övrigt görs i samhället omalkoholen och dess risker och skadeverkningar.Vår huvuduppgift så här långt har varitaktiviteterna mot smuggelsprit och hembränt. Men vihar också bedrivit informationsinsatser på andraområden, dock i mindre skala: insatser tillsammansmed avfolköl till ungdomar , aktiviteter påområdet alkohol och trafik tillsammans medVägverket, , NTF m.fl., insatsertillsammans med hotell- ochrestaurangföretagare och för en ansvarsfullalkoholhantering i restaurangbranschen - för attnämna några exempel. Vi planerar vidare. Insatsernamot svartspriten tänker vi fortsätta att bedriva,och vi vill bli aktivare på området alkohol ochtrafik och på andra s.k. punktnykterhetsområden. Viär mycket oroliga för hur ungdomars alkoholvanorriskerar att utvecklas. Vi har därför satt i gångett planeringsarbete som vi hoppas ska kunna ledatill att vi tillsammans når ut med mer informationoch upplysning riktad till ungdomar. Det känns somen av de mest centrala uppgifterna för oss införframtiden. Tack för ordet!Ordföranden: för det. Då lämnar jag ordet tillverkställande direktören frånSystembolaget. Varsågod!Anitra : Jag vill tacka för inbjudan ochmöjligheten att få komma hit. Jag tänkte begränsamig till de delar i propositionen som berördetaljhandels-monopolet.I medvetandet om att detaljhandelsmonopolet är detmest kraftfulla instrument vi förfogar över ialkoholpolitiken har vi inom Systembolaget arbetatmed den strategiska utvecklingen av vårt företagunder . Vi vill vara ett modernt ocheffektivt detaljhandelsföretag som säljeralkoholdrycker till svenska folket under socialtansvar och med mycket god service. Vi vill ge vårakunder en god konsumentupplysning om både depositiva och negativa sidorna av våra varor. Attarbeta för en god dryckeskultur är grundläggande föross, och ålderskontrollen är den viktigastehörnstenen i vår verksamhet.Vi anser att förslagen om utsträckta öppettider,försöksverksamhet med lördagsöppet och utveckladebetalningsformer ger oss en god grund för attytterligare förbättra servicen till våra kunder ochdärmed till det svenska folket - medborgarna i vårtsamhälle. Vi är övertygade om att en vidareutveckladservice stärker Systembolaget och ökar legitimitetenför detaljhandelsmonopolet.Flera talare har varit inne på införselreglerna,och det sägs i propositionen att det kan bli svårareatt upprätthålla den höga beskattningen avalkoholdrycker . Skulle varamindre framgångsrikt i förhandlingarna ominförselreglerna blir alla de förslag som gerSystembolaget bättre förutsättningar att utvecklaservicen till medborgarna än viktigare i syfte attstärka legitimiteten för detaljhandelsmonopolet.I Systembolaget har vi börjat arbeta medbutiksetableringsprogrammet för de två följande åren- 2000 och 2001. Det skulle kunna innebära att ca 50nya butiker öppnas . Ipropositionen sägs det att utgångspunkten förSystembolaget bör vara att en förändring avbutiksnätet inte får negativa effekter på bolagetsekonomiska resultat. En utbyggd och förbättradservice på det sätt som skissas i propositioneninnebär stora påfrestningar på organisationen bådepersonellt och ekonomiskt. Investeringskostnaden fören ny butik ligger i storleksordningen 1-2 miljoner.Den ökade driftkostnaden för 50 butiker blir ca 30miljoner. Även de övriga förslagen - lördagsöppet,kvällsöppet och ett utökat antal utlämningsställen -kommer att innebära ökade kostnader för företaget.Den utgångspunkt som det talas om i propositionen ärsåledes enligt vår mening helt orealistisk. Vi voreväldigt tacksamma om vi kunde få ett förtydligandevid riksdagsbehandlingen av denna punkt.Ytterligare en punkt i propositionen skulle jagvilja beröra, och det är förslaget om införsel avalkoholdrycker i form av gåvoförsändelser. Härlägger regeringen fram förslag om att skasköta kontrollen av dessa försändelser. FrånSystembolagets sida menar vi att det finns en storrisk att detta blir en förtäckt postorderverksamhet.Ska klara av uppgiften att sköta denviktiga ålderskontrollen tror vi att det krävs attverket tillförs ytterligare resurser för denuppgiften. Ett annat alternativ skulle kunna varaatt Systembolaget lämnar ut dessa gåvor, eftersom vihar erfarenhet av att bedriva denna ålderskontrollpå ett bra sätt och gör det väldigt bra.Regeringens argument mot en lösning medSystembolaget har varit att den skulle strida motEU-kommissionens uppfattning. Vi menar att det voreväl värt att försöka ta upp denna diskussion medkommissionen för att kanske få en lösning till ståndsom innebär att Systembolaget hanterar dennauppgift.Det var de synpunkter vi har på propositionen. Jagtackar för ordet.Ordföranden: för det. Då lämnar jag ordet tillbiträdande länspolismästaren frånRikspolisstyrelsen. Varsågod!Maria Oswaldson: Tack! Svartsprit är ett otyg. Dettror jag att vi alla här är överens om. Medsvartsprit menar vi smuggelsprit, hembränt och äventeknisk sprit som är på avvägar. Den del ipropositionen som berör polisen mest är det nyaförslaget om kriminalisering av köp och innehav avhembränt.Som man påtalar i utredningen har vi en liteologisk hantering när det gäller hembränt ochsmuggelsprit. Det är fullt lagligt att köpahembränt så länge man gör det för eget bruk och intehar tänkt sälja det vidare. Varusmugglingslagen,däremot, säger att man inte får ägna sig åt olovligbefattning med smuggelgods. Ur den synvinkeln är detnaturligtvis bra att denna sprit är olovlig oavsettom det är hembränt eller smuggelsprit. Men vi kommerfortfarande att ha kvar avgränsningsproblemet. Vikan när vi hittar spriten ute på gatan väldigtsällan säga om det är hembränt eller om det ärsmuggelsprit. kan vi inte bestämma det,utan vi måste på andra sätt härleda spriten. Iprincip får vi ett nytt avgränsningsproblem. Vi ärinte av med den problematiken.Signalspråk är viktigt. En kriminalisering av köpav hembränt är en viktig signal. Det är svårt församhället att säga att vi fördömer svartspriten ochatt vi ser väldigt allvarligt på olovlig hanteringav alkohol när det är helt okej att manköper en flaska eller kanske t.o.m. en dunk så längeden är för eget bruk och man ska dricka spritensjälv. Signalspråket är viktigt. Där känns det ocksålogiskt med en kriminalisering.Man skulle också kunna tänka sig att man vände påfrågan och frågade sig om vi hade diskuterat enavkriminalisering om det hade varit förbjudetatt köpa hembränt. Nej, det hade vi förmodligen integjort, för vi hade tyckt att det kändes ganskalogiskt att det var kriminellt att köpa den spritsom i alla fall är olovlig att tillverka.Jag tror också att man måste bottna lite djupare idetta problem. Tittar man på de aspekter jag harnämnt nu känns det väldigt logiskt att det ska varaförbjudet att köpa hembränt och att inneha hembränt.Vi efterlyser att man bottnar ännu djupare iproblemet och tittar på vad det faktiskt medför förkonsekvenser. Det räcker inte att man skickarsignaler och att man visar att man är logisk. Detmåste också fungera i praktiken. Vi upplever interiktigt att man i utredningen har bottnat i deeventuella problem som det skulle kunna medföra.Det är också viktigt att fråga sig vad man har förförväntningar på kriminaliseringen - vad manförväntar sig att den ska få för effekter ute iverkligheten. Jag har i ett litet tankeexperimentjämfört detta med bilbälten. När vi lagstadgade ombilbältestvång hade vi också en ganska starkmedborgerlig förankring. Det har vi också när detgäller köp av hembränt. Det har olika undersökningarvisat. Majoriteten av människorna tycker att vi skaha en kriminalisering när det gäller innehav och köpav hembränt.Jag skulle vilja indela befolkningen i fyragrupper. I den första gruppen tar man på sigbilbältet därför att det är förbjudet att köra utan.Av princip begår man inte lagvidriga handlingar. Dekommer inte heller att köpa hembränt om det blir enkriminalisering av princip. Man begår inte lagbrott.Sedan har vi den andra gruppen.