bet · GM01SoU4 · 1999-02-02 00:00:00 — Vård och rehabilitering (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet behandlade" och som slutarmed "Motionerna avstyrks" skall ha följande lydelse:För att komma åt problemet med att narkomanerflyttar till större städer och belastar denkommunala ekonomin bör det enligt utskottets meningupprättas någon form av statlig garanti förmissbrukarvård som delfinansieras med statligabidrag till kommunerna. En sådan reform skulleunderlätta för socialsekreterare att få igenomvårdbeslut hos socialnämnderna samt garanterafortsatt vård för några av de mest utsatta isamhället som även större kommuner som tvingas bära en orimligt stor börda förmissbrukarproblematiken får möjlighet att på ettbättre sätt hjälpa de missbrukare som bor ochflyttar in till kommunen. En sådan garanti skullekunna utformas så att staten står för avvårdkostnaden på ett behandlingshem upp till en vissnivå. Detta skulle göra att kommunerna ävenfortsättningsvis har ett intresse av att finna braoch kostnadseffektiva vårdlösningar. bör regeringen få i uppdrag att komma medförslag om hur ett sådant system kan utformas. Detär enligt utskottet också viktigt att staten utredervilka konsekvenser de kommunala och statliganedskärningarna har fått inom missbrukarvården. nu anfört bör med anledning av motionSo341 (kd) yrkandena 1 och 2 ges regeringen tillkänna. Motionerna So2 (fp) yrkandena 1, 4 och 5,So255 (mp), So258 (v) yrkandena 3, 5 delvis och 7,So424 (m) yrkande 5 och So461 (fp) yrkandena 13, 14och 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande vård och rehabiliteringatt med anledning av motion 1998/99:So341yrkandena 1 och 2 och med avslag påmotionerna 1998/99:So2 yrkandena 1, 4 och5, 1998/99:So255, 1998/99:So258 yrkandena3, 5 delvis och 7, 1998/99:So424 yrkande 5och 1998/99:So461 yrkandena 13, 14 och 16som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.4. Vård och rehabilitering (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet behandlade" och som slutarmed "Motionerna avstyrks" skall ha följande lydelse:Enligt utskottet börjar modern forskning nu kunnage svaret på varför en del människor utvecklarberoende till och missbruk av ämnen som narkotika,alkohol, tobak och vissa läkemedel. De har alla detgemensamt att de ökar frisättningen av ettsignalämne, dopamin, i hjärnans belöningssystem,vilket utlöser en känsla av belöning. Till dettakommer att nikotin, alkohol, kokain, amfetamin ochmorfin vart och ett för sig kan göra systemetkänsligare för vart och ett av de andra ämnena. Detinnebär att den som röker har lättare att blialkoholist, att den som dricker alkohol löper ökadrisk att också bli narkoman, de flestanarkotikamissbrukare har börjat med tobaksrökningosv. Enligt utskottets uppfattning talar mycket föratt tvångsmässigt spelande och ätstörningar kanförklaras av störningar i samma belöningssystem.Därför får inte narkotikapolitiken ses isolerad frånde förebyggande insatser och den forskning som måstegenomföras när det gäller andra beroendeframkallandeämnen.Många narkotikamissbrukare är inte kända inommissbrukarvården. Både i gruppen uteliggare ochbland de narkomaner som söker till sprutut-bytesmottagningarna i och återfinnsmissbrukare som inte är kända av socialtjänsten.Enligt utskottets mening bör kontakt tas med ideellaorganisationer som t.ex. ochStadsmissionen, som i sin verksamhet möter mångamissbrukare, för att se i vilken omfattning de intesökt samhällets missbrukarvård och skälet därtill.På samma sätt bör det klientel analyseras som sökersprututbytesmottagningarna i och Lund.Tyvärr förekommer det att man ger upprehabiliteringen av äldre missbrukare. En del avdessa återfinns bland uteliggarna. Situationen föruteliggarna har blivit alltvärre. Utskottet anser att ochlänsstyrelserna bör se till att insatserna för atthjälpa dessa svåra fall intensifieras, både förnarkomanerna själva och för deras anhöriga som ocksåfar illa av denna situation.Enligt utskottets uppfattning måste vården ochrehabiliteringen av missbrukare bli effektivare. Detbehövs en grundlig och seriös utbildning avpersonalen. Vården skall inte förmedlas av okunnigavikarier. Vården måste individualiseras. Det endanarkomanerna har gemensamt är knarket. Tvång ärnödvändigt därför att narkomanerna annars skriver utsig när abstinensen kommer och flyr tillbaka tillknarket. Meningsfull sysselsättning måste skapas medmöjligheter till studier. Kvinnliga narkomaner skallkunna välja att komma till avdelningar med barakvinnor. Läkare, sköterskor och psykologer måstefinnas tillgängliga . Utskottetanser att man måste göra en systematisk undersökningav narkomaners och anhörigas förslag om hur vårdenoch rehabiliteringen av narkotikamissbrukare kangöras mer effektiv.Eftersom behandlingsresultaten vidnarkotikamissbruk är dåliga anser utskottet attforskning måste stimuleras kring nyabehandlingsmetoder, där man bygger på den nyaforskning som kommit fram om narkotikans effekter pånervsystemet.Metadonbehandling bedrivs i , ochStockholm. Övriga delar av landet är hänvisade tillatt remittera sina patienter till något av dessaområden. Det visar sig att man ibland avstår avekonomiska skäl. Detta är oacceptabelt i synnerhetsom det utöver humana vinster är samhälls-ekonomisktlönsamt att behandla dessa patienter med metadon.Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna So2 (fp) yrkandena 1, 4 och 5 samt So461(fp) yrkandena 13, 14 och 16 ges regeringen tillkänna. Motionerna So255 (mp), So258 (v) yrkandena 3,5 delvis och 7, So341 (kd) yrkandena 1 och 2 ochSo424 (m) yrkande 5 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande vård och rehabiliteringatt med anledning av motionerna1998/99:So2 yrkandena 1, 4 och 5 och1998/99:So461 yrkandena 13, 14 och 16 samtmed avslag på motionerna 1998/99:So255,1998/99:So258 yrkandena 3, 5 delvis och 7,1998/99:So341 yrkandena 1 och 2 och1998/99:So424 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Vård och rehabilitering (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet behandlade" och som slutarmed "Motionerna avstyrks" skall ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning kommer flera tydligasignaler från kommuner och från enskilda om attvårdbehövande inte får den hjälp de behöver, att detyngsta missbrukarna prioriteras bort om de inteinfinner sig när de kallas till samtal, att man ikommuner uttalar att man väljer att satsa på barnoch skola i stället för på obotliga missbrukare. Dethar också uttalats missnöje och irritation med SiSsätt att arbeta. Kommunernas ansträngda ekonomierhar också spelat in. Att staten höjt avgifterna påsina behandlingshem som kommunerna fåttdet ekonomiskt besvärligt har säkerligen ocksåbidragit till den minskade efterfrågan på platser.I kampen för ett drogfritt samhälle spelarmissbruksvården en viktig roll. Den måste därförbedrivas på ett bättre sätt än vad som skerrunt om i landet. Det är t.ex. inte ovanligt attanhöriga får kämpa för att få vård tillsina vuxna barn och inget händer förrän de nått denabsoluta botten eller begår ett brott där polisengriper in.Missbruksvården är dyr, men det är dyrare församhället att inte ge vård. Ekonomiskt svagakommuner/kommundelar har inte möjlighet att klara aven bra och nödvändig missbruksvård. Derasmöjligheter till detta har också märkbart försämratsgenom de senaste årens besparingar på kommunsektornoch genom att staten skjutit över en större del avvårdkostnaderna på kommunerna. Det är ocksåolyckligt att kommunerna både har det ekonomiskaansvaret och utredningsansvaret. Det finns en storrisk att en utredning påverkas av en utredandeenhets ekonomiska möjligheter. Utskottet föreslårdärför att man skiljer på det ekonomiska ansvaretoch ansvaret för utredning av vårdbehovet. När detgäller kostnaden för LVM-vården bör staten åter taett större ekonomiskt ansvar. Missbrukarna är en avde svagaste grupperna i samhället. Det finns enligtutskottet anledning att föreslå att det tillsätts enombudsman med ansvar att hjälpa missbrukare ochderas familjer. Vad utskottet anfört bör medanledning av motion So255 (mp) yrkandena 2 och 3 gesregeringen till känna. Yrkande 1 är numeratillgodosett. Motionerna So2 (fp) yrkandena 1, 4och 5, So258 (v) yrkan-dena 3, 5 delvis och 7,So341 (kd) yrkandena 1 och 2, So424 (m) yrkande 5och So461 (fp) yrkandena 13, 14 och 16 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande vård och rehabiliteringatt med anledning av motion 1998/99:So255 yrkandena2 och 3 och med avslag på motionerna 1998/99:So2yrkandena 1, 4 och 5, 1998/99:So255 yrkande 1,1998/99:So258 yrkandena 3, 5 delvis och 7,1998/99:So341 yrkandena 1 och 2, 1998/99:So424yrkande 5 och 1998/99:So461 yrkandena 13, 14 och16 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.6. Sprututbytesverksamheten (mom. 3)(), (), LeifCarlson (m), (), LarsGustafsson (kd), (),() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.18 börjar med "Utskottet kräver" och som slutar med"yrkande 12 avstyrks" skall ha följande lydelse:Narkotikamissbruket är utan tvekan ett av vår tidsstörsta sociala problem. I råder därförtotalförbud mot all hantering med narkotika medundantag för medicinskt och vetenskapligt ändamål.Det finns en stark uppslutning bakom den restriktivanarkotikapolitiken att på alla nivåer och områdenmarkera ett avståndstagande från narkotikan somföreteelse. Utskottet vill betona det angelägna iatt alla åtgärder i samband med narkotikamissbrukmåste ske i ett helhetsperspektiv så att vård ochrehabilitering liksom förhindrande av smittspridningsker i en fungerande vårdkedja. Ett sådant synsätttydliggör att alla delar måste vara iöverensstämmelse med samhällets syn pånarkotikapolitiken.Enligt utskottets mening står försöksverksamhetenmed att tillhandahålla de verktyg som behövs för attkunna injicera narkotika i klar strid med dennarestriktiva hållning till narkotikamissbruk. Enfortsatt försöksverksamhet med utbyte av sprutor ochkanyler kan också skapa osäkerhet både i ochi övriga om vad svensk narkotikapolitik stårför. Därtill kommer att tidigare påvisade svagheteri försöksverksamheterna i och , som attinte några positiva effekter ursmittspridningssynpunkt eller positiv påverkan påmissbruksutvecklingen kunnat verifieras, ännu intevederlagts eller bekräftats beroende på attSocialstyrelsens utvärdering dröjt otillbörligtlänge. Det finns på grund av dröjsmålet inte hellerunderlag för att anta att förhållandena vad gällerantalet återlämnade sprutor drastiskt ändratsjämfört med tidigare låga återlämningsfrekvens. Detfinns därför fortfarande skäl att befara attsprutorna och kanylerna, såväl använda som oanvända,sprids bland missbrukarna. Det synes utskottet interimligt att denna försöksverksamhet pågår år efterår utan godtagbar utvärdering. Mot den bakgrundentar utskottet bestämt avstånd från fortsattutbytesverksamhet av sprutor och kanyler tillnarkotikamissbrukare.Enligt utskottets bestämda uppfattning är det högtid att regeringen avbryter de nu pågående projektenmed utdelning av fria sprutor tillnarkotikamissbrukare.Vad utskottet nu anfört bör med anledning avmotionerna Ju903 (m) yrkande 5 och Ju904 (m) yrkande12 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande sprututbytesverksamhetenatt med anledning av motionerna1998/99:Ju903 yrkande 5 och 1998/99:Ju904yrkande 12 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.7. Vissa kriminalpolitiska frågor (mom. 4)(), (), LeifCarlson (m), (), LarsGustafsson (kd), (),() och ()anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.21 börjar med "delar" och somslutar med "och avstyrks" skall ha följande lydelse:I regeringens skrivelse nämns att avde intagna i fängelserna är narkotikamissbrukaremedan motsvarade andel bland frivårdens klienter äromkring . Detta är oacceptabelt.Utskottet anser att alla anstalter måste varanarkotikafria. Det pågår arbete på flera håll föratt finna förslag till åtgärder. Arbetet har dockpågått länge och resultatet har låtit väntapå sig.En väg som kriminalvården arbetat för litemed är differentiering för att bekämpa narkotikan.Kriminalvården bör i högre utsträckning låtapersoner utan missbruksproblem avtjäna straffet påen särskild anstalt där enbart sådana personerplaceras. I denna del vill utskottet, i likhet medreservation 9 i justitieutskottets betänkande1998/99:JuU1, särskilt betona att det är heltoacceptabelt att en person börjar ett missbruk underanstaltstiden. De intagna som inte sköter sig börflyttas till en annan anstalt. Enligt utskottetsmening måste man se framåt och bygga upp en effektivnarkotikabekämpning. De förslag som förs fram iregeringens proposition 1997/98:183, Kontroll avsyntetiska droger m.m., och som innebär attfrihetsberövade skall kunna kontrollerasför innehav de nya droger som skall klassas somnarkotika, är ett steg i rätt riktning men de rättaverktygen måste tillhandahållas för att den nyalagen skall kunna tillämpas och få effekt.Narkotikafria fängelser är ett viktigt led i densamlade kampen mot narkotika. Möjligheten att minskaantalet brott är kopplad tillsituationen på fängelserna. Vad utskottet anfört börmed anledning av motion So1 (kd) yrkande 1 gesregeringen till känna. Motionens yrkande 2 ärtillgododsett och avstyrks.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande vissa kriminalpolitiska frågoratt med anledning av motion 1998/99:So1yrkande 1 och med avslag på motion1998/99:So1 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.8. (mom. 6)(), () och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.24 börjar med "Utskottet konstaterar" och som slutarmed "avstyrks därför" skall ha följande lydelse:Utskottet anser att direktiven till kommissionenskall kompletteras så att det framgår attkommissionen även skall ta upp och beskrivaungdomars alternativ till narkotikamissbruk och inteenbart kartlägga missbruket. Det kan gälla fritid,arbete, boende och mycket annat. Det är ocksåangeläget att lyfta fram goda exempel på nya och meröppna vård- och behandlingsformer i olika kommunersom kan tjäna som bra och kostnadseffektiva exempel.All erfarenhet visar att samhällen som misslyckasmed att föra en socialt inriktad politik när detgäller att klara drogproblem också blir samhällenmed stora inslag av våld och enorma kostnader förpolis, domstolar och fängelser. Utskottet menar attdet i utredningens slutdokument bör finnas enredovisning av kostnaderna för nyanarkotikapolitiska insatser. Det kan gälla socialtförebyggande insatser, åtgärder inom skolan ochökade vård- och behandlingsinsatser.Utvecklingen går mot att helt integreras iden europeiska narkotikamarknaden. Detta måste enkommission ta hänsyn till genom att beskriva intebara den legaliseringsrörelse som finns i Sverigeutan även den än starkare rörelse som finns ute iEuropa. Här gäller det att få en stark genomlysningför att kunna möta med argument och åtgärder. Det ärutskottets övertygelse att en effektivnarkotikabekämpning måste ske internationellt och delegaliseringsivrare som finns bland olika politiskaföreträdare bemötas mer kraftfullt än . nu anfört bör med anledning av motion So3(v) ges regeringen till känna. Motion So372 (mp)yrkande 1 är i huvudsak tillgodosedd och avstyrks.Motion So1 (kd) yrkande 3 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande Narkotikakommissionenatt med anledning av motion 1998/99:So3och med avslag på motionerna 1998/99:So1yrkande 3 och 1998/99:So372 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.9. (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.24 börjar med "Utskottet konstaterar" och som slutarmed "avstyrks därför" skall ha följande lydelse:Enligt skrivelsen har kommissionen bl.a. tilluppgift att göra en samlad översyn och värdering avvidtagna åtgärder på det här området. Kommissionenskall bl.a. utvärdera och föreslå åtgärder för attstärka och effektivisera det drogförebyggandearbetet, analysera utvecklingen av missbrukarvårdensoch kriminalvårdens behandlingsprogram och föreslåförbättringar av metoder och system för att ökakunskapen om och analysen av narkotikautvecklingen.Förutom dessa uppgifter och andra som kommissionenföreslås få enligt skrivelsen vill utskottet peka påbehovet av att även kommissionen arbetar för enaktion över hela landet där alla myndigheter förmåssamverka lokalt under nationell ledning för att påså sätt väsentligt kunna trängatillbaka narkotikamissbruket. Vad utskottet nuanfört bör med anledning av motion So1 (kd) yrkande3 ges regeringen till känna. Motionerna So3 (v) ochSo372 (mp) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande Narkotikakommissionenatt med anledning av motion 1998/99:So1yrkande 3 och med avslag på motionerna1998/99:So3 och 1998/99:So372 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.10. Information om butangas m.m. (mom. 8)() anserdels att den del av utskottets betänkande som på s.25 börjar med "Utskottet delar" och som slutar med"yrkande 2 avstyrks" skall ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas oro när det gällerboffning eftersom det är förenat med livsfara attandas in butangasen. I har detinträffat flera dödsolyckor de senaste åren.Butangasen kan orsaka andningsstillestånd och en dödsom kan liknas vid drunkningsdöden.De flesta sniffningspreparat ger beroende precissom alkohol och narkotika. Att vara beroende innebäratt sniffning är det som mest sysselsätter tankaroch känslor och man har svårt att låta bli attsniffa. Det innebär också att man får problem hemma,i skolan och med kompisar. Sniffning ger skador bådepå kort och lång sikt. Under själva berusningenfinns risk för olyckor eller att man blirmedvetslös. Efter en längre tids sniffning kan detuppstå skador på lever, njurar och betydandehjärnskador.Utskottet anser att det behövs mer information ochförebyggande åtgärder i form av t.ex.drogförebyggande kanslier, information i skolorna,där inte minst föräldrarna behöver ta del. Utskottetanser även att butangas bör förbjudas för ungdomarunder . Eftersom butangas säljs hos vanligadetaljhandlare är den väldigt lättåtkomlig. anfört bör med anledning av motion So361(s) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande information om butangas m.m.att med anledning av motion1998/99:So361 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilt och drogforskningKerstin Heineman (fp) anför:Folkpartiet anser att modern forskning nu börjar kunna gesvaret på varför en del människor utvecklar beroendetill och missbruk av ämnen som narkotika, alkohol,tobak och vissa läkemedel. De har alla det gemensamtatt de ökar frisättningen av ett signalämne,dopamin, i hjärnans belönings-system, vilket utlöseren känsla av belöning. Till detta kommer attnikotin, alkohol, kokain, amfetamin och morfin vartoch ett för sig kan göra systemet känsligare förvart och ett av de andra ämnena. Det innebär att densom röker har lättare att bli alkoholist, att densom dricker alkohol löper ökad risk att också blinarkoman, de flesta narkotikamissbrukare har börjatmed tobaksrökning osv. Mycket talar för atttvångsmässigt spelande och ätstörningar kanförklaras av störningar i samma belöningssystem.Därför får inte narkotikapolitiken ses isolerad frånde förebyggande insatser och den forskning som måstegenomföras när det gäller andra beroendeframkallandeämnen. Av samma skäl anser att detföreslagna alkohol- ochnarkotikaforskningsinstitutet också skall ansvaraför forskning rörande andra beroendeframkallandemedel och beteenden.