bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Med hänsyn till att partierna inte kunnatkomma överens om arbetsformer och uppgifter för beredningen ter sig dettanågot oegentligt. Försvarsberedningen har enligt vår mening varit ettutmärkt forum för de säkerhetspolitiska överväganden som skett i sambandmed tidigare beslutade kontrollstationer. I en situation där två partierkommit överens om huvuddragen i nästa försvarsbeslut och dessutom fåttaccept av ytterligare två partier som tillsammans formar en majoritet iSveriges riksdag finns det anledning att ifrågasätta vilken nytta ettförsvarsberedningsarbete på nuvarande premisser skulle göra. Att nyttjaberedningen som parlamentarisk referensgrupp för de löpande förberedelsernainför försvarsbeslutet anser vi vara mindre välbetänkt. En översyn avledningssystemet är ett exempel på en fråga som kräver såväl ett väldefinierat direktiv som möjlighet till djuplodande analys av en komplexproblematik. Därför vore en parlamentarisk översyn i enlighet medreservation 15 (m, kd) att föredra.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1, 2, 3, 4, 7, 8, 10, 14och 15 bort ha följande lydelse:1. beträffande nästa försvarsbeslutsperiodatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 1 och 2och med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,2. beträffande riktlinjerna för totalförsvarets ekonomiatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 6 och 11samt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 5 och motionerna 1998/99:Fö7 yrkande 4, 1998/99:Fö9 yrkandena 3, 22, 23 och 25 samt 1998/99:Fö15yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. beträffande teknikfaktornatt med bifall till motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 7 och1998/99:Fö317 yrkande 4, med anledning av motion 1998/99:Fö9 yrkande 24samt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,4. beträffande försvarspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 4 och 10i denna del och med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,7. beträffande utveckling av anpassningsförmåganatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 5 och 8samt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 4 och motion 1998/99:Fö9yrkandena 14 och 15 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. beträffande operativa förmågoratt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 12 och13 samt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 7 och motion 1998/99:Fö9 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,10. beträffande krigsorganisationens utvecklingatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 10 idenna del, 14 och 15 samt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 8och motionerna 1998/99:Fö7 yrkande 5, 1998/99:Fö8 yrkande 7, 1998/99:Fö9yrkandena 1, 2, 4, 6 och 8-10 samt 1998/99:Fö15 yrkandena 7-9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. beträffande totalförsvarspliktatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkandena 17 och18 samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö7 yrkandena 7-9, 1998/99:Fö8yrkandena 8, 10 och 11, 1998/99:Fö9 yrkandena 19 och 20, 1998/99:Fö11yrkandena 1 och 2, 1998/99:Fö12 samt 1998/99:Fö16 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. beträffande övriga personalfrågoratt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkande 16 och medavslag på motion 1998/99:Fö9 yrkande 21 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,2. Riktlinjerna för totalförsvarets ekonomi (mom. 2)och (båda kd) anför:Finansiering av fredsfrämjande insatserEfterfrågan på bidrag till internationella insatser varierar.Förutsättningar för att i ökad utsträckning kunna avge avsiktsförklaringar,planera för och delta i fredsfrämjande insatser som leds av t.ex. Nato, VEUeller FN är att erforderliga ekonomiska resurser finns och kan användasöver flera budgetår. En mer långsiktig planering av deltagande iinternationella insatser bör eftersträvas vilket möjliggör att de resursersom ställs till förfogande kan användas mer flexibelt. Därigenom skapas enbättre politisk handlingsfrihet och en bättre försvarsplanering.För år 1999 är tilldelade inom anslaget A 2Fredsfrämjande truppinsatser för svenskt deltagande i internationellamilitära krishanteringsinsatser. Den ökade ambitionen inom detinternationella området innebär ett behov av att öka anslaget A 2.Kristdemokraterna har tidigare framfört att resurser för fredsfrämjandeverksamhet inte får urholka totalförsvarets ekonomiska ramar, vilketförsvarsutskottet (bet. 1994/95:FöU4) instämde i. Det bör därför skapas entydlig och fast struktur med öronmärkta pengar för hur svenskainternationella insatser skall finansieras i framtiden.Riksdagen bör därför bifalla kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 3.Totalförsvarets ekonomiI försvars- och säkerhetspolitiken är det nödvändigt med stabilitet ochlångsiktighet. Att projektera och utveckla materiel, att utbilda ochbedriva en trovärdig och kontinuerlig verksamhet som enomfattande omstrukturering förestår ställer nu Försvarsmaktens ochförsvarsindustrins personal inför stora utmaningar. Den nu rådandesituationen med en för- svarsmakt med låg verksamhetsnivå som får alltmodernare materiel men där personalen får allt sämre möjligheter att lärasig använda den nya materielen är ohållbar. Stora nedskärningar i ett skedenär Försvarsmaktens ekonomi har utsatts för enorma påfrestningar ochinstabila regler ger ingen trovärdighet åt viljan att utforma ett nyttförsvar. Viktig kompetens riskerar att gå förlorad och arbetet medominriktningen försvåras.De ekonomiska ramar som regeringen och kommit överens ominnebär dramatiska nedskärningar för totalförsvaret. Förslaget innebäranslagsminskningar för försvarsbeslutsperioden med 12 miljarder kronor.Till detta kommer borttagandet av teknikfaktorn som innebär minskadköpkraft med ca , dvs. från verksamhetssynpunkt ennedskärning med totalt ca under perioden 2002-2004.Under återstoden av innevarande försvarsbeslutsperiod har dessutom ramenurholkats med ca genom bl.a. anslagsförordningenseffekter. Det bör noteras att omställningsbidraget om totalt 4 miljarderkronor skall användas för att bestrida kostnader som uppkommer i sambandmed strukturförändringarna. Det kommer alltså inte den egentligaverksamheten till godo.Teknikfaktorns framtida utformning borde först ha klargjorts innan enekonomisk ram för totalförsvaret fastställdes. Under rubriken skriver regeringen att "Försvarsmaktens anslag vid utgången av år2001 inte skall ha någon kvarstående belastning i form av utnyttjadanslagskredit". Detta betyder att Försvarsmakten måste planera in en störrereserv än normalt för att kunna täcka in oförutsedda händelser.Att genomföra en planerad ominriktning och reduktion avFörsvarsmakten inför ett nytt försvarsbeslut innebär stora kostnader. Närdet gäller de framtida försvarskostnaderna är det för tidigt att uttala sigom hur mycket billigare ett sådant försvar kan bli. En rad osäkra faktorerfinns. Det finns ingen samlad syn på hur den framtida personalförsörjningenskall utformas. Investeringar i försvarsmateriel är långsiktiga ochkontraktsbundna. Kostnader för personalavveckling, pliktpersonalensframtida förmåner och avveckling av mark, anläggningar och förnödenheter äromfattande som en förtätning av grundorganisationen kan medförastora investeringar. Ökad förmåga att i samverkan med andra länder delta iinternationella operationer kräver resurser som måste kartläggas.Kristdemokraterna kan inte medverka till den föreslagna ramreduktionen iett läge där konsekvenserna inte kan överblickas. Det är därför absolutnödvändigt att konsekvenserna för grund- och krigsorganisationen under denkommande försvarsbeslutsperioden klargörs i samband med att ramarnafastställs. Regeringen bör därför återkomma till med förslag sominnefattar både ekonomiska ramar och organisation av försvaret. Mot dennabakgrund avstyrker regeringens föreslagna inriktning tillekonomiska ramar för perioden 2002-2004.Riksdagen bör som följd härav bifalla kommittémotion Fö9 (kd) yrkandena 22och 23.AnslagsförordningenRegeringen konstaterar att anslagsförordningens konsekvenser inte ärmöjliga att följa upp trots att betonat attövergången till anslagsförordningens fulla tillämpning skulle varaverksamhetsneutral för Försvarsmakten och att regeringen ibudgetpropositionen 1998 (prop. 1998/99:1) avsåg att utvärdera desseffekter . För att bringa klarhet i de akuta försvarsekonomiskaproblemen vidhåller sin uppfattning attanslagsförordningens köpkraftseffekter bör granskas. Dennagranskning bör utgöra underlag när regeringen återkommer till medförslag till ekonomisk ram och till grund- och krigsorganisation.Riksdagen bör således bifalla kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 25.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjerna för totalförsvarets ekonomiatt med bifall till motion 1998/99:Fö9 yrkandena 3, 22,23 och 25 samt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 5 ochmotionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 6 och 11, 1998/99:Fö7 yrkande 4 och 1998/99:Fö15 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Riktlinjerna för totalförsvarets ekonomi (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 18 börjar med "Utskottetdelar" och på s. 20 slutar med "samt Fö15 (mp) yrkande 1" bort ha följandelydelse:Utskottet delar inte regeringens uppfattning att de ekonomiska ramar somriksdagen preliminärt lagt fast för de återstående åren bör ligga till grund för den fortsattaförsvarsplaneringen. En närmare bedömning av säkerhetspolitiskaläge redovisas i det sammansatta utrikes- och försvarsutskottets betänkande1998/99:UFöU1 säkerhetspolitik. Utskottet anser att det gynnsammasäkerhetspolitiska läget för motiverar en ytterligare sänkning avutgifterna för totalförsvarsändamål . Utskottet kan därförställa sig bakom förslaget i kommittémotion Fö15 (mp) att inriktningen börvara att ramen för totalförsvarsutgifterna skallvara lägre . Hur dessa utgifter närmareskall fördelas - t.ex. mellan militärt respektive civilt försvar - kommeratt övervägas i den fortsatta planerings- och avvägningsprocessen. Motbakgrund av det anförda bör därför kommittémotion Fö15 (mp) yrkande 1bifallas av riksdagen.dels att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjerna för totalförsvarets ekonomiatt med bifall till motion 1998/99:Fö15 yrkande 1 samtmed avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 5 och motionerna 1998/99:Fö6yrkandena 6 och 11, 1998/99:Fö7 yrkande 4 samt 1998/99:Fö9 yrkandena 3, 22,23 och 25 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4. Riktlinjerna för totalförsvarets ekonomi (mom. 2)() anför:Folkpartiet liberalerna vill ha en teknisk förnyelse av försvaret. Iprincip ställer vi oss bakom ramsänkningen på menanser att omställningsbidraget bör vara 1 miljard större . Vi anserockså att ett mindre uttag av värnpliktiga skulle ge utrymme för ettvassare försvar.Riksdagen bör därför bifalla partimotion Fö7 (fp) yrkande 4 och avslåpropositionens yrkande 5.Jag anser att utskottets hemställan under moment 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande riktlinjerna för totalförsvarets ekonomiatt med bifall till motion 1998/99:Fö7 yrkande 4 samt medavslag på proposition 1998/99:74 yrkande 5 och motionerna 1998/99:Fö6yrkandena 6 och 11, 1998/99:Fö9 yrkandena 3, 22, 23 och 25 samt 1998/99:Fö15 yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Teknikfaktorn (mom. 3)och (båda kd) anför:En viktig förutsättning för kontinuerlig förnyelse av den materiel somkrävs för att upprätthålla en hög försvarsförmåga är att anslagen anpassastill de verkliga kostnadsförändringarna. Teknikfaktorn, som ingick i 1992års försvarsbeslut, är av avgörande betydelse för den fortsattautvecklingen mot ett modernt och allsidigt försvar. Teknikfaktorns relativabetydelse ökar i takt med omstruktureringen.Regeringen anför att motiv saknas för en generell kostnadsuppräkning medteknikfaktorn och hänvisar till per den 10februari 1999 men tillägger att medel för teknisk förnyelse bör reserverasinom fastställda ekonomiska ramar. Teknikfaktorn kan hanteras på två sätt;om den behålls kan den ekonomiska ramen vara mindre och om den avskaffasbehöver ramen vara större. menar att regeringens förslagmåste utformas så att inte övriga anslag inom fastställd ram urholkas.Regeringen bör återkomma med en precisering om hur teknisk och materiellförnyelse skall säkerställas.Riksdagen bör därför bifalla kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 24.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3 bort ha följande lydelse:3. beträffande teknikfaktornatt med bifall till motion 1998/99:Fö9 yrkande 24, medanledning av motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 7 och 1998/99:Fö317 yrkande 4och med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Minröjningsverksamhet (mom. 9)och (båda v), () ochLars () anför:Utskottet har haft anledning att behandla frågor medanknytning till de utomordentligt svåra problemen med gömda personminor ifattiga och krigshärjade länder. Utskottet delar motionärernas uppfattningatt det finns en politisk vilja att utöka den svenska minröjningsförmågan.Denna vilja kommer också till uttryck i den nu aktuella propositionen.Sålunda föreslår regeringen att Försvarsmakten skall ha operativ förmågaatt kunna medverka i global fredsfrämjande och humanitär verksamhet samtatt minröjningsförmågan bör utvecklas ytterligare.För att understryka behovet av en förbättrad minröjningskapacitet och föratt ge reala möjligheter till en förbättring anser vi att resurserna fördenna verksamhet skall utökas från nuvarande ca till 200miljoner kronor . Resursökningen bör ske genom en omfördelning inomFörsvarsmaktens budget.Härutöver bör regeringen aktivt stödja i desssträvan att bli en betydande svensk minröjningsaktör.Vad vi här har anfört om en utökad svensk minröjningsförmåga bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Sålunda bör bifallamotionerna Fö8 yrkande 2 och Fö14 yrkandena 1 och 2.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande minröjningsverksamhetatt bifaller motionerna 1998/99:Fö8 yrkande 2 samt 1998/99:Fö14 yrkandena 1 och 2,7. utveckling (mom. 10)och (båda kd) anför:Regeringen avser att fatta beslut om beredskapssänkningar ochvakantsättning av vissa förband. Vår beredskap måste beakta att vårt landär en halvö i norra med kust samt att avståndet från dennordligaste platsen - Treriksröset - till den sydligaste platsen -Smygehuk- är . Minskningen av antalet förband och de neddragningar avberedskapen som diskuteras får inte leda till att det blir luckor i våraövervaknings- eller insatssystem. En personell och materiell bas, dels föranpassning, dels till de försvarsbehov som alltid finns för att hävdanationell inte-gritet, stöd till samhället och deltagande i internationellainsatser, måste bibehållas på en trovärdig nivå.Förbanden i den framtida insatsorganisationen skall bl.a. ha förmåga attupprätthålla territoriell integritet. vill därför betonaatt måste ha en ständig beredskap att kunna upptäcka, möta ochavvisa kränkningar av territoriella integritet och sådanabegränsade hot som kan riktas mot landet i syfte att utöva påtryckningar påoss.Även om utskottet erfarit att regeringen inte avser attvakantsätta förband bör få ta ställning till vilka förband somskall vakantsättas eller utgå ur krigsorganisationen. Kristdemokraternakräver därför att regeringen dels redovisar vilken beredskapsnivå sombehövs för att på ett trovärdigt sätt kunna hävda nationellaintegritet, dels informerar om de beredskapssänkningar ochvakantsättningar av förband som planeras.Riksdagen bör därför bifalla kommittémotion Fö9 (kd) yrkande 6.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande krigsorganisationens utvecklingatt med bifall till motion 1998/99:Fö9 yrkande 6, medanledning av motion 1998/99:Fö9 yrkandena 1, 2, 4 och 8-10 och med avslagpå proposition 1998/99:74 yrkande 8 och motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 10i denna del, 14 och 15, 1998/99:Fö7 yrkande 5, 1998/99:Fö8 yrkande 7 samt1998/99:Fö15 yrkandena 7-9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. utveckling (mom. 10)() anför:Folkpartiet står fast vid den av oss i samband med försvarsbeslutet 1996formulerade inriktningen av ett "smalare och vassare" militärt försvar.Behovet av teknisk förnyelse med sikte på ökad rörlighet och insatsförmågahar snarare accentuerats. Det gäller också förmågan att delta iinternationella insatser. Detta är en fråga i närtid och inte - somregeringen ser det - när vi får ekonomiska resurser, vilketdagens utveckling i Kosovo klart visar.Det finns anledning att överväga om nuvarande inriktning påbrigadorganisationen är den mest ändamålsenliga. Olika mindre enheter,vilka kan kombineras beroende på uppdragets utformning, kommer med allsannolikhet att bli huvudinriktningen framöver. Även om dimensioneringenmed sex brigader kan vara rimlig för det framtida försvaret, kanformuleringen därför lätt leda fel när det gäller utformningen.Eftersom beslut redan lett till att stora resurser gått om intetgenom att det satsas på förband som skall läggas ned och värnpliktiga somaldrig kommer till användning, är det angeläget att den kommandeomstruktureringen påskyndas. Det gäller inte minst den omfattandenedläggningen av fredstida utbildningsförband. Det är angeläget att inte enkrona ytterligare försvinner i förbandsstrukturer som inte längrekommer att ingå i det framtida försvaret.Jag anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande krigsorganisationens utvecklingatt med bifall till motion 1998/99:Fö7 yrkande 5 samt medavslag på proposition 1998/99:74 yrkande 8 och motionerna 1998/99:Fö6yrkandena 10 i denna del, 14 och 15, 1998/99:Fö8 yrkande 7, 1998/99:Fö9yrkandena 1, 2, 4, 6 och 8-10 samt 1998/99:Fö15 yrkandena 7-9 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. utveckling (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets anförande som på s. 51 börjar med "Fleramotionsyrkanden" och slutar med "yrkandena 7-9 " bort ha följande lydelse:Sverige har deltagit i olika konflikthärdar med sjukvårdsresurser, t.ex. iKorea, i under och i . har förnärvarande ett betydande sjukvårdsengagemang på . Sedan oktober 1998har övertagit samordningsansvaret för den nordisk-polska brigadenssjukvårdsfunktioner. Enligt utskottets mening hålls således resursfrågan ihög grad levande. En erfarenhet från detta slags insatser är dock att detinte är materieltillgången som är gränssättande för vårt deltagande utanmöjligheterna att rekrytera utbildad personal, framför allt läkare.Utskottet tar för givet att även fortsättningsvis kommer att deltamed sjukvårdsresurser inom ramen för internationella humanitära operationer. Utskottet instämmer med motionären i motion Fö15 (mp) attsjukvårdsinsatserna bör vara ett adelsmärke för Sverige.Utskottet bedömer att den kommande omstruktureringen av Försvarsmaktenockså kommer att påverka sjukvårdsfunktionen. Tyngdpunktsförskjutningenfrån invasionsförsvar, med förväntad masskadesjukvård i samband medstoranfall, mot volymmässigt mer begränsade sjukvårdsbehov bör medföra attutrustning kan frigöras. En del utrustning har för övrigt sänts till debaltiska staterna. Kvarvarande utrustning, som inte behövs iinsatsorganisationen eller för Försvarsmaktens anpassning, bör kunna säljaseller skänkas bort.Mot bakgrund av det nu anförda bör regeringen utreda hur den outnyttjadesjukhusmaterielen kan moderniseras för att sedan kunna komma till praktiskanvändning samt hur bemanningen av svenska sjukvårdsinsatser skall kunnaökas. I den mån detta är en ekonomisk fråga bör regeringen genomomfördelningar inom den angivna ramen för Försvarsmaktens verksamhet säkraatt svenskt bidrag till sjukvårdskompetens i internationella insatser ökas.Med hänsyn till det anförda bör kommittémotion Fö15 (mp) yrkande 7 bifallasav riksdagen.dels att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande krigsorganisationens utvecklingatt med bifall till motion 1998/99:Fö15 yrkandena 7-9,med anledning av proposition 1998/99:74 yrkande 8 och med avslag påmotionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 10 i denna del, 14 och 15, 1998/99:Fö7yrkande 5 samt 1998/99:Fö9 yrkandena 1, 2, 4, 6 och 8-10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,10. utveckling (mom. 11)och (båda v) anför:Utskottet har behandlat motionsyrkanden omutbildning av miljösoldater. Även om den nuvarande lagstiftningen omtotalförsvarsplikt inte medger att pliktiga får skrivas in för annat änFörsvars-makten och det civila försvarets behov vid höjd beredskap och förförsvarets fredstida beredskap anser vi att miljöpolitik också ärsäkerhetspolitik. bör därför satsa på att organisera miljöbrigader- brigader där unga människor kan göra sin värnplikt genom att utbilda sigi och delta i miljösanering. Vi föreslår att som ett första steg enmiljöbrigad byggs upp och organiseras i Borås.Kommittémotion Fö8 (v) yrkande 9 bör således bifallas av riksdagen.Vi anser att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande grundorganisationens utvecklingatt med bifall till motion 1998/99:Fö8 yrkande 9 och medanledning av motionerna 1998/99:Fö5 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Fö9 yrkande11, 1998/99:Fö10, 1998/99:Fö13 samt 1998/99: Fö15 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,11. utveckling (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets anförande på s. 54 som börjar med "Utskottethar" och på s. 55 slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utskottet har valt att här behandla motionsyrkandena i de fem motioner somrör utbildning av miljösoldater i och uppsättning av en insatsstyrkaför miljökatastrofer. I tre av dessa motioner refereras till en resolutioni . Utskottet har erfarit att den aktuella resolutionen (A4-0005/99) Användning av militära resurser för miljöändamål antogs ifebruari . har inte tagit ställning till den. Iresolutionen rekommenderas medlemsstaterna att verka för användning avmilitärrelaterade resurser för miljöskydd bl.a. genom att överväga vilkasådana resurser som ställs till förfogande vid miljökatastrofer ochmiljökriser. Resolutionen tar även upp andra frågor om militär verksamhetoch miljö.Utskottet vill erinra om att lagen (1994:1809) om totalförsvarspliktendast medger att pliktiga får skrivas in för Försvarsmaktens och detcivila försvarets behov vid höjd beredskap och för försvarets fredstidaberedskap. Den som utbildas skall krigsplaceras. Det är alltså intemöjligt att utbilda totalförsvarspliktiga för fredstida miljöuppgifter. Detär inte heller möjligt att utnyttja pliktlagstiftningen för uppgifterutomlands.Med stöd av det anförda bör regeringen överväga huruvida lagstiftningenskall ändras för att möjliggöra uppbyggandet av en insatsstyrka förnationella och internationella miljökatastrofer. Motionerna Fö5 (m)yrkandena 1 och 2, kommittémotion Fö8 (v) yrkande 9, motion Fö10 (kd),kommittémotion Fö15 (mp) yrkande 5 samt Fö13 (s) bör därför bifallas avriksdagen.dels att utskottets hemställan under moment 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande grundorganisationens utvecklingatt med bifall till motion 1998/99:Fö15 yrkande 5 och medanledning av motionerna 1998/99:Fö5 yrkandena 1 och 2, 1998/99: Fö8 yrkande9, 1998/99:Fö9 yrkande 11, 1998/99:Fö10 och 1998/99: Fö13 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,12. Materielförsörjning (mom. 12), , och (alla m), och (båda kd) samt ()anför:Den svenska försvarsindustrins förmåga att leverera högteknologiskaprodukter till det svenska försvaret har ett stort försvars- ochsäkerhetspolitiskt värde. Vidare gäller att den industripolitiskabetydelsen av denna produktion är hög. Ett kvalificerat tekniskt kunnandehar frambringats i försvarsindustrin.