bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — har ekonomi vuxit mednästan och sysselsättningen ökat med bortåt 15 miljoner jobb.Arbetslösheten har kunnat sjunka till rekordlåga nivåer utan attinflationen tagit fart. Det har förts en debatt om huruvida detta har attgöra med en rad sammanfallande tillfälliga gynnsamma omständigheter som enstark dollar, låga råvarupriser, etc. eller är ett tecken på en meragenomgripande strukturell förändring av den amerikanska ekonomin som skulleha att göra med den teknologiska utvecklingen, den flexibla arbetsmarknadenm.m. Rör det sig om mera tillfälliga faktorer kan den amerikanskacentralbanken efter hand tvingas föra en stramare penningpolitik för attdämpa inflationstendenser än om ekonomin verkligen förändrats i grunden,blivit "den nya ekonomin". För del kan man tala om "denlånga boomen". har tillväxten varit god med denförhållandevis milda avmattningen 1990-91. I detta perspektiv är det ocksåen långsiktig, väl avvägd penningpolitik som framstår som en viktigförklaring. "Den nya ekonomin" är ett begrepp som har sina rötter i1990-talet.Samtidigt saknas inte orostecken. Den kan ifrågasättas om den starkabörsutvecklingen är grundad på troliga framtida vinstutsikter. Skulle detbli ett kraftigt börsfall kan det få återverkningar både i och utanförFörenta staterna. De amerikanska hushållen har mot bakgrund av den starkabörsutvecklingen känt sig så rika att de sänkt sparkvoten så att den t.o.m.är negativ, dvs. de konsumerar mera än vad de löpande inkomsterna räckertill. Skulle börskurserna falla är det troligt att hushållen ökar sparandetoch efterfrågan faller. Den amerikanska draghjälpen skulle upphöra. Enamerikansk börsnedgång skulle också få negativa återverkningar på andrabörser runt om i världen.Utskottet vill dock erinra om att det har skett en viss försiktiganpassning nedåt av den amerikanska börsen utan större negativaåterverkningar.En del av förklaringen till den goda amerikanska utvecklingen under 1990-taletär penningpolitiken som väl tycks ha balanserat åtgärder för att dämpainflationstendenser mot lättare penningpolitik när detta varit motiverat.Till den ljusare internationella bilden hör att även tillväxten i nu tyckvar på väg upp efter ett svagt 1990-tal.Tillväxten i har varit lägre än i Förentastaterna. Även inom EU gäller samma förhållande som i , attprognoserna var mera negativa , men att bedömningarna blivitmera optimistiska . Inte heller i blev återverkningarna avden sydostasiatiska krisen särskilt stark.Det är främst i och som tillväxten varit svag. Men enåterhämtning är på väg och tillväxten i väntas enligt utskottets meninbli ca 2½ % . Sysselsättningen har dock utvecklats svagt i ijämförelse med . Arbetslösheten är fortfarande hög.Att så många EU-länder ansträngde sig för att uppfyllaMaastrichtvillkoren för medlemskap i bidrog säkerligen till attnedgången i räntor, inflation och offentlig skuldsättning blev snabbare änden annars skulle ha blivit. En viss återgång har dock skett därefter; dethar inom funnits farhågor för en återgång mot ökadeoffentliga underskott när väl medlemskapet i EMU var uppnått. De reglersom finns mot offentliga underskott utgör dock i praktiken ett hinder motstörre underskott.Enligt utskottets mening har introduktionen av euron blivit lyckad. Denpenningpolitik som den , , bedrivit förefallerhittills ha varit väl avvägd. De skillnader i inflationstakt och aktivitetsnivåfinns inom euroområdet, t.ex. mellan och , får i stället för attmötas med en nationell penningpolitik nu mötas med skärpt finanspolitik elleranpassningsåtgärder på arbetsmarknaden i dessa länder.Den penningpolitiska diskussionen inom euroområdet har alltmer kommit attgälla hur snabbt ECB kan komma att ingripa för att dämpa inflationsriskerna.Denna fråga har fått ett svar genom ECB:s räntehöjning den 4 november 1999.Frågorna om ECB:s kommunikation med omvärlden och grad av öppenhet harinte slutligt lösts, denna debatt kommer att pågå ännu . Det finns dock etendens till ökad öppenhet från ECB:s sida.Sammantaget är det troligt att den internationella konjunkturen kommer attförbättras . Den svenska konjunkturen kommer därför att få ett gostöd av den internationella utvecklingen. Regeringen räknar med en mera positivinternationell konjunktur än och . Det gäller särskilt länderna utanförindustriländernas krets. Marknadstillväxten för svenska varor och tjänsterkommer enligt att öka från ca 4½ % till 6½ % nästa årAtt marknadstillväxten varit relativt låg sammanhänger med att tillväxtenNorge och varit svag. Dessa länder väntas få en bättre utveckling år 20Tabell. BNP-tillväxten 1999 och 2000Procentuell volymförändringOECD juni 1999KI aug. 199919992000199920001999200019992000BNP, världen2,42,9....2,73,42,5..BNP, OECD2,12,42,02,42,22,0..BNP, EU1,92,42,02,72,02,62,5..Utvecklingen i SverigeÄven för del blev bedömningarna av konjunkturen meraoptimistiska . Det förbättrade internationella läget har ökatoptimismen också i den svenska ekonomin. Både hushåll och företag är utgiftsbenägna än . Sammantaget räknar ett antaloberoende konjunkturbedömare med en genomsnittlig tillväxt på 3,och . Detta ligger ungefär i linje med vad regeringenantar.Det konkurrensläge som blev följden av deprecieringen 1992 har medförtatt exportsektorn var drivande i den svenska ekonomin.Sedan 1997 har även den inhemska efterfrågan börjat öka. Näringslivetsinvesteringar har vuxit och hushållen har börjat öka sinakonsumtionsutgifter.I den svenska tillväxten finns både konjunkturinslag och mera strukturellainslag. Det är uppenbart att det finns ett tydligt inslag av traditionellkonjunkturuppgång. Detta är den tionde uppgången efter andravärldskriget; den följs säkert av en tionde konjunkturavmattning. Menenligt utskottets mening finns det också inslag av en mera strukturell,långsiktigt stabilare uppgång. Enligt utskottets mening torde förklaringentill detta vara ett antal förändringar som ägt rum under 1990-talet:Den budgetsanering som inleddes av den borgerliga fyrpartiregeringenoch som Socialdemokraterna sedan fortsatte har jämte den nyabudgetprocessen medfört en större stabilitet i de offentliga finanserna.Fyrpartiregeringens saneringsåtgärder och Socialdemokraternas var avungefär samma storlek, de senare dock med ett större skatteinnehåll. Deutgiftsminskningar som Socialdemokraterna genomfört har motverkats avutgiftshöjningar varför de långsiktiga strukturproblemen inte minskat.Inflationsbekämpningen och den självständiga har medfört ettnytt klimat vad gäller inflationen. Den kan bekämpas kraftfullt ochdenna politik har ett brett stöd trots att inflation så länge var en delav den svenska vardagen.Skattereformen gav då ett robustareskattesystem och minskade de negativa effekterna av högamarginalskatter.Pensionsreformen och åtgärder inom övriga socialförsäkringar harmedfört att dessa nu är mindre känsliga för ekonomiska störningar.EU-medlemskapet har givit en fast roll i det europeiskasamarbetet och i den inre marknaden. Det har befäst möjligheternaför de svenska företagen att ha tillgång till en stor näraliggandemarknad. EU-länderna tar emot av vår export. Medlemskapethar vidare bidragit till ett ökat konkurrenstryck och givit en stabilram för den ekonomiska politiken.Betydande strukturförändringar i det svenska näringslivet har stärktkonkurrenskraften och gjort många företag bättre rustade att mötaden hårda internationella konkurrensen. De avregleringar inom el,tele, flyg m.m. som ger gynnsamma effekter harSocialdemokraterna och deras stödpartier tidigare i huvudsakmotarbetat.Enligt utskottets mening har dessa strukturella reformer tillsammans givitSverige väsentligt bättre förutsättningar för tillväxt. Denna politiskainriktning har haft sitt stöd och sin förankring såväl bland borgerligapartier som bland socialdemokrater även om Socialdemokraterna aldrigvarit pådrivande utan oftast först i efterhand och med misstro accepteratnödvändiga reformer. Den måste fullföljas med en aktiv politik för tillväxtoch företagande, en fast linje för vad gäller EU-samarbetet samtgenom fortsatta avregleringar och en modernisering av arbetsmarknaden.Endast en politik som frigör kapital, ökar investeringar och företagande kanförena en fortsatt stabil ekonomisk tillväxt med fler jobb. Detta måste ske utastigande räntor som förhindrar arbetslösheten att sjunka. Det är mot denbakgrunden allvarligt att regeringen inte fullföljer arbetet med strukturreformutan att den förankrar regeringspolitiken med partier som både motarbetat degjorda reformerna och som hindrar nya.Enligt utskottets mening är den avgörande frågan nu hur den ekonomiskapolitik skall se ut som kan åstadkomma en långsiktigt stabil ekonomisktillväxt på god nivå. Det är enligt utskottets mening uppenbart attregeringen inte har någon sådan långsiktig politik utan är nöjd med att deoffentliga finanserna tycks vara i balans.Regeringens prognos bygger på att hushållen kommer att hålla uppe denprivata konsumtionen. Det är troligt att hushållen och kommeratt spara relativt sett lite och öka sin konsumtion. Det finns ett antal årseftersläpande behov att ta igen. Det är därför troligt att konsumtionenkommer att öka i ungefär den omfattning regeringen räknat med.Det som skulle kunna äventyra detta är en eventuell oro på de finansiellamarknaderna. Skulle börsen falla kraftigt skulle detta också få konsekvenser föhushållens konsumtion. Försiktigheten och sparandet skulle öka ochkonsumtionstillväxten bli lägre. Detta är av stor vikt för den svenska tillväxttotalt sett eftersom den privata konsumtionen utgör ungefär hälften av BNP.Regeringen räknar med att näringslivets investeringar kommer att öka med . Detta beror i hög grad på hur företagen bedömerkonjunkturutsikterna, här hemma och i utlandet. Bostadsbyggandet väntas ökarelativt snabbt men bostadsbyggandet väger lätt i investeringshänseende.Det är ett memento för den som har stor tilltro till offentlig planering att desom alla, inklusive regeringen, har svårast att göra prognos för är den offentlverksamheten. Regeringen räknar med att den offentliga konsumtionen ökarmed drygt 1½ % och . Även om det är så att flera kommuner harsvårt att klara balanskravet så kan man enligt utskottets mening ibortse från att det finns en viss sannolikhet att den kommunala konsumtionenkommer att öka mera än de regeringen räknar med. Dels är detinte osannolikt att skatteunderlaget ökar mer än beräknat, dels kan man intebortse från risken att ett antal kommuner tar chansen att höja skatten när detförhandlade "skattestoppet" nu släpps. På olika håll kommer därmed denskattesänkning som regeringen hävdar att den genomför att motverkasav höjda kommunalskatter och avgifter.Sammantaget är det enligt utskottets mening inte otroligt att tillväxten onästa år kan ligga kring de 3-3½ % regeringen, och många andraprognosmakare, räknar med. Hur tillväxten kommer att se ut därefter hängerbl.a. samman med långsiktiga tillväxtpotential. Regeringen räknar i sihuvudalternativ med att denna ligger på . Enligt utskottets mening börman föra en sådan politik att denna potential ökar snabbare. Detta är nödvändigom olika angelägna behov och ambitioner skall kunna tillgodoses.Tabell. Tillväxten i och 2000Procentuell volymförändringKIRegeringen5 prognosinstitut199920001999200019992000BNP-tillväxt3,83,23,63,03,83,7Det är osäkert hur mycket sysselsättningen kommer att öka i år.Regeringen räknar med 106 000 personer. Även ochAMS räknar med en snabb ökning, drygt respektive knappt 100 000. Detär den snabba ökningen som lett till dessa prognoser.Under sommaren har dock sysselsättningen stagnerat. T.o.m. LO har motdenna bakgrund ifrågasatt regeringens prognos och anger att ökningen kankomma att stanna på ca 70 000. Skulle detta bli fallet kan även nästa årsav regeringen prognoserade sysselsättningsökning på knappt 70 000 vara ifara. En osäkerhet utgör produktivitetsutvecklingen. Det är någotförvånande att produktivitetstillväxten varit så svag, dvs. det harkrävts många sysselsatta för att nå en given produktionsökning. Det är inteklart vad detta beror på, om det är ett tillfälligt fenomen eller ett meralångsiktigt som har att göra med att ett ökat inslag av tjänster i ekonomininnebär lägre produktivitetstillväxt än i traditionella näringar somindustrin. Skulle LO få rätt i sin bedömning innebär det sannolikt attproduktiviteten ökar snabbare än vad regeringen räknat med.När sysselsättningen ökar kommer också antalet människor som söker sig ut påarbetsmarknaden att öka, arbetskraftsutbudet stiger. När arbetsmarknadenförbättras kommer intresset för t.ex. att svalna. Därför är detenligt utskottets mening inte säkert att arbetslösheten kommer att minska särsksnabbt. Det är därmed inte särskilt troligt att regeringen kommer att nå sitt mom 4 procents öppen arbetslöshet . Det är anmärkningsvärt attregeringen räknar med att antalet personer i arbetsmarknadspolitiska åtgärderkommer att öka . Det rimliga vore, om arbetsmarknaden utvecklas såsom regeringen räknar med, att minska antalet människor i åtgärder. Enförutsättning för att de konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska åtgärdernaskall kunna bli effektiva är just att de varierar med konjunkturen, dvs. i dettminskar när arbetsmarknaden förbättras. Det är orimligt att behålla iåtgärder, oräknat, när sysselsättningen stiger och den öppnaarbetslösheten sjunker. Med regeringens politik kommer fortfarande avarbetskraften att vara i öppen arbetslöshet eller i åtgärder . mening bör politiken i stället inriktas på att öka den reguljäralångsiktiga sysselsättningen så att både öppen arbetslöshet och dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan minska. Detta kommer enligt utskottetsmening inte att bli möjligt utan fortsatta strukturella reformer.InternationaliseringenEnligt utskottets mening har internationaliseringen kommit att påverkaförutsättningarna för företagen, deras anställda, och politiken. Detta är isig inget nytt, under har ett ständigt ökat internationelltberoende förändrat förutsättningarna. Då och då förefaller det som omutvecklingen tagit större språng framåt. Det som hänt tycks vara ett sådant språng, dvs. takten i internationaliseringenhar ökat. Det är inte enkelt och självklart vad detta beror på, men detförefaller uppenbart att den tekniska utvecklingen inomkommunikationsteknikens område och avregleringar, främst inom definansiella sektorerna, har spelat en viktig roll.Den tekniska utvecklingen har främst visat sig i förändringar påkommunikationsområdet. IT-tekniken har förmodligen inneburit en revolutionsom vi ännu bara sett början av. Alla bedömningar av t.ex. Internetspridningenshastighet har varit underskattningar. Medan den vanliga telefontrafiken i Sveriväxer med växer Internettrafiken lika mycket . 2miljoner svenskar använder Internet . Det revolutionerande är attmänniskor mycket friare kan knyta kontakter och söka information än tidigare.Detta suddar ut gränser, gör konsumenterna mera välinformerade, ökarkonkurrensen och håller nere priserna.Efter hand kommer detta också att påverka produktionsstrukturen på ettmera påtagligt sätt än . Det är när den nya tekniken slår igenom påkonsumtionsmönster och påverkar produktions- och distributionsmönstretsom de mera genomgripande förändringarna kommer att märkas. Dettaleder till ett starkt omvandlingstryck. Kan vi inte möta förändringarna ivärldsekonomin med flexibilitet och en dynamisk utveckling riskerar vi atthamna i bakvatten. Utvecklingen och tillväxten kommer då att ske i andraländer.På det internationella planet har avregleringarna av finansmarknadernagivit mycket större valmöjligheter, en effektivare kapitalmarknad. Stegvisger detta både företag och enskilda människor nya placeringsmöjligheteroch nya möjligheter att skaffa kapital. innebär avreglering ochökad internationalisering att nya konkurrenssituationer uppstår somförändrar förhållandena för både företag och enskilda. Denna omställningkan vara smärtsam på samma sätt som omställningen från jordbruks- tillindustrisamhälle i många avseenden var smärtsam. Men alternativet attförsöka stoppa internationaliseringen är som att försöka stoppa tillbakatandkrämen i tuben. Vem vill ha den standard som rådde för 100år sedan, ?Avregleringarna på finansmarknaderna har kraftigt ökat utbudet avfinansieringsmöjligheter. Den som fortfarande har minnen av hur densvenska marknaden såg ut med kreditmarknadsreglering där den som t.ex.sökte lån till bostaden vackert fick stå i kö och vänta på att banken fickledigt kreditutrymme kan knappast anse att det reglerade systemet varbättre. Det finns ett mycket mera varierande utbud av tjänster. Ävenom det finns ett missnöje med t.ex. bankernas avgifter så är det nu ett heltannat utbud av tjänster, möjlighet att byta bank och en räntekonkurrenssom det tidigare inte alls var fråga om. Att sedan avregleringen avfinansmarknaden i kom att ske i fel ordning, där avskaffandet avvalutaregleringen och skattereformen bort komma före avregleringen,förändrar inte det faktum att den fick många positiva effekter.Ett av de övriga områden som avreglerats i ärelmarknaden. När regeringen accepterat att undanröja ett hinder mot eutnyttjande från hushållen - kravet på elmätare - kan också hushållen kommaatt få direkt nytta av den friare marknaden. I jämförelse med före avregleringehar priserna, exklusive skatt, sjunkit med . Och detta har skett utanförändringarna varit så dramatiska vad gäller företagsstrukturen. Telemarknadenhar också genomgått en genomgripande förändring efter avregleringen.Avregleringarna har lett till större utbud, sjunkande priser, växande export m.Det som är kännetecknande vid en avreglering, förutom en press nedåt påpriserna, är att utbudet av tjänster-produkter vidgas. Dels kan konsumenterna nfå utlopp för önskemål som det tidigare monopolet inte hade intresse atttillgodose eller fantasi att kunna tänka sig, dels får producenterna en press patt ge kunderna ett större utbud och därmed själva bredda intäktsbasen. När t.eelpriset pressas måste företagen se sig om efter nya intäktskällor och där nyatjänster med koppling till elförbrukningen ligger nära till hands. Det liggersamtidigt i marknadsekonomins väsen att det inte går att i förväg veta resultatav sådana strukturomvandlingar. En del företag och en del affärsidéer kommerinte att vara bärkraftiga utan kommer att slås ut.Kraven på den ekonomiska politikenInternationaliseringen, avregleringarna och strukturomvandlingen - som isig betyder att gamla arbetsplatser och arbetsuppgifter försvinner och nyatillkommer - leder lätt till krav på att politiken skall inriktas på att stoppaförändringsprocessen.Enligt utskottets mening är en rimlig politisk linje i stället att föra en polisom tar vara på det goda som internationaliseringen för med sig. Ett brautbildningsväsende, skatter och andra regler som underlättar eller stimulerarövergång till nya yrken är viktiga politiska medel.När den svenska politiken lyckades som bäst - när och var de tvåländer som hade den högsta tillväxten per person, tilungefär 1970 - var den inriktad på att underlätta förändringar och göramänniskor bättre rustade att möta en förändrad omvärld.Enligt utskottets mening måste svensk ekonomi kunna genomgå enlångvarig tillväxt med stabila statsfinanser. Ett växande inflationstryckmåste hållas tillbaka genom offentliga utgiftsbegränsningar och ett ökatsparande. Hög tillväxt måste kunna förenas med låg inflation och sundlöneutveckling. Det ställer också krav på en politik för avregleringar ochen moderniserad arbetsmarknad. De övergripande målen för denekonomiska politiken är att skapa förutsättningar för ekonomisk tillväxtoch full sysselsättning.Lägre skatter och offentliga utgifterFör att ekonomin skall fungera bättre måste enligt utskottets meningskattetrycket sänkas. Förutom att mer makt lämnas till de enskildamänniskorna ökar flexibiliteten i ekonomin. Skattepolitiken måste därförinriktas på att sänka det totala skattetrycket. De skatter på arbete, sparandeoch kapitalbildning som försämrar förutsättningarna för jobb, företagandeoch investeringar måste enligt utskottets uppfattning avskaffas.Det är viktigt med ett förbättrat företagsklimat särskilt inom tjänstesektorn.är önskvärt att skatten på arbete sänks med inriktning på låg- ochmedelinkomsttagare. Det är också viktigt att utforma dessa skattesänkningar såatt rimliga avtal mellan arbetsmarknadens parter underlättas. Den exaktatidpunkten och omfattningen får enligt utskottets mening bland annatbestämmas av den ekonomiska tillväxten, inflationsbedömningar ochstabiliteten i de offentliga finanserna.Det är viktigt att de skattelättnader som genomförs har en klar inriktning på askapa jobb. Skattesänkningar på arbete bör därför prioriteras. Till skillnad moregeringen anser utskottet att hög skatt på arbete leder till mindre arbete presom hög skatt på alkohol anses leda till lägre konsumtion.Av strukturskäl är det viktigt att också sänka eller ta bort skatter på kapitalinvesteringar. Dubbelbeskattningen och förmögenhetsbeskattningen är exempelpå skatter som bör tas bort.Alla skattesänkningar måste enligt utskottets mening finansieras genomminskade offentliga utgifter. I annat fall riskeras ekonomins stabilitet.Inflationen kan åter ta fart om den privata efterfrågan ökar utan att motsvarasen minskning av den offentliga.Enligt utskottets mening är det ett antal åtgärder inom skatteområdet somnu behöver vidtas.Lägre skatt på arbete och företagande. Skatterna på arbete ochföretagande måste sänkas. Ett led i detta är att återvända tillskattereformens inriktning, 30 respektive i marginalskatt. värnskatten avskaffas.Fåmansbolagen måste få en enklare och mildare beskattning.Dubbelbeskattningen måste avskaffas. Den hindrar anskaffande avriskkapital och expansion i de mindre företagen.Skatten på hushållstjänster bör sänkas. För att öka välfärden, öppna en nyarbetsmarknad och minska svartarbete bör en skattereduktion på50 % för hushållstjänster i det egna hemmet genomföras. Ett tak förskattereduktionen sätts per hushåll.Förmögenhetsskatten bör avskaffas. Den bör avskaffas både därför att deninte är möjlig att upprättahålla i en internationaliserad värld ochdärför att den ger orimliga effekter.Den särskilda löneskatten på vinstandelar bör avskaffas i syfte attstimulera en bättre fungerande lönebildning.Därutöver bör självfallet ett antal förenklingar genomföras.Mindre konjunkturkänsliga offentliga finanserEnligt utskottets mening är den svenska ekonomin fortfarande mycketkonjunkturkänslig. När konjunkturen förbättras ökar statsinkomsternasnabbt vilket man just nu ser exempel på. När å andra sidan konjunkturenförsämras eroderas statsfinanserna vilket hände . En orsakär den stora offentliga sektorn, en annan är konstruktionen avsocialförsäkringssystemen.Visserligen har viktiga reformer gjorts för att förbättra ekonomins funktionssäEU-medlemskapet, friare ställning och pensionsreformen är någraexempel. Ytterligare förbättringar är dock nödvändiga för att minskakonjunkturkänsligheten.Utgiftstrycket måste enligt utskottets mening sänkas. Detta medför att denoffentliga sektorn inte kommer att belastas lika mycket i konjunkturnedgångarsom . Det är lättare att genomföra förändringar när konjunkturen är god.Det är nödvändigt att skattetrycket sänks så att möjligheter öppnas fmänniskor att i ökad omfattning klara temporära påfrestningar.Socialförsäkringarna måste enligt utskottets mening reformeras så att de blirmera autonoma och medför mindre fluktuationer i de offentliga finanserna.Även för andra utgiftsområden bör mindre automatiska variationer eftersträvas.Strategiska skattesänkningar som skapar förutsättningar för fler jobb och ökatföretagande måste genomföras. Det bidrar till att ekonomin blir mermotståndskraftig vid nästa konjunkturnedgång.Statsfinanserna i ordning, avbetalning av statsskuldenDe offentliga finansernas konjunkturkänslighet medför enligt utskottetsmening att budget- och finanspolitiken måste ägnas stor uppmärksamhet.Det är framför allt statsbudgetens underliggande saldo som man måstehålla ögonen på.