bet · GM01NU6 · 1999-03-11 00:00:00 — beträffande pyrotekniska varoratt avslår motionerna 1998/99:N277 yrkande 8 och1998/99:N303.Stockholm den 11 mars 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), ()(momenten 2 och 4-14), (), GöranHägglund (kd), (), (), (), (),(), () (momenten 1och 3), (), (), ÅkeSandström (c), (), () (momenten 1 och 3), (), () (momenten 2 och 4-14) ochRunar (). Näringspolitikens inriktning (mom. 1)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omnäringspolitikens inriktning bort ha följandelydelse:Utskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisas ipartimotionerna 1998/99:Sk310 (m), 1998/99:N330 (kd)och 1998/99:N332 (fp). Huvudorsaken till den dåligatillväxt, det otillräckliga företagande och den högaarbetslöshet som kännetecknar ligger i denbristande förnyelsen. Regeringen reviderade idecember 1998 ned sin prog-nos för tillväxten för år1999 till . Andra prognosmakare bedömer dockatt tillväxten kommer att bli ännu lägre; t.ex.innebär prognos för entillväxt på . har sedan år 1970fallit från tredje till sjuttonde plats iindustriländernas välståndsliga - under genomsnitteti och EU och sämst i Norden.Sveriges konkurrenskraft har försämrats under desenaste åren. Enligt enkonkurrenskraftsundersökning, genomförd av , hamnar på 23:eplats av totalt 53 länder. För tredje året i radsjunker konkurrenskraft. ärvärldsledande på utbyggnaden av och funktionaliteteni telenätet, i skyddet av intellektuell egendom, iinvesteringar i forskning och utveckling och i enrad faktorer som rör företagsledning ochpersonalpolitik. Andra starka sidor är exempelvis enväl fungerande fondbörs, en relativt liten och välfungerande offentlig byråkrati och goda förhållandentill omvärlden. I andra avseenden hamnar däremotSveriges konkurrenskraft i bottenskiktet. Det gälleratt har alltför höga skatter, alltför storaoffentliga utgifter, alltför omfattande regleringarav arbetsmarknaden och en alltför låginvesteringsnivå.Enligt en annan konkurrenskraftsundersökning, TheWorld Competiveness Yearbook sammanställd av ettschweiziskt institut, forManagement Developments, har i rangordningsjunkit från 9:e till 17:e plats mellan åren 1993och 1998. Det påfallande i denna undersökning,liksom i den nyssnämnda, är att starkasidor ur konkurrenskraftssynpunkt är sådana som inteär politiskt kontrollerade. Det politisktkontrollerade fungerar alltså avsevärt sämre än detsom ligger utanför politikens omedelbara kontroll.En viktig faktor för ett lands konkurrenskraft ärrisken för s.k. brain drain. Enligt en undersökningav ligger på tredje plats i rangordningbland 20 europeiska länder när det gäller hög riskför utflyttning. Endast och liggersämre till. Enligt en annan undersökning, utförd avCoopers & Lybrand, emigrerade 4 500högskoleutbildade , vilket var såmånga som . Fortsätter utvecklingen isamma takt som kommer antaletutflyttade att motsvara antalet nyutexamineraderedan om drygt tio år.Ett lands välstånd hänger samman med graden avekonomisk frihet. I ett internationellt s.k.frihetsindex, redovisat i rapporten the World 1997 Annual report av ,ligger långt ned i rangordning eller på 42:aplats. I rapporten visas på ett tydligt sambandmellan ekonomisk frihet och ekonomiska framsteg.Sveriges företagsstruktur har flera kännetecken.Ett är existensen av ett antal framgångsrika, storaföretag. Flera av dessa företag har övergått iutländskt ägande eller flyttat huvudkontor ellerdelar av sin verksamhet utomlands. Ett annatkännetecken är bristen på företag som växer. Dettahar visats i t.ex. den senaste konjunkturrapportenfrån och Samhälle (SNS).Ett tredje kännetecken är att den internationelltstarka tillväxten av tjänsteföretag inte har någonmotsvarighet i . Ett fjärde känneteckengäller nyföretagandet - det försämradeföretagsklimatet under föregående mandatperiod harresulterat i ett minskat nyföretagande.Det som erfordras är att skapandets ochtillväxtens grundläggande förutsättningarrekonstrueras. största utmaning är deninternationella konkurrensen; människor, företag,varor och kapital kan röra sig fritt över gränserna.En förutsättning för att skall kunna ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför äratt kan tävla med de mest konkurrenskraftigaländerna i fråga om villkoren för företagande ochinvesteringar.Ett mer dynamiskt företagande och fler riktigaarbeten kräver insatser över flera områden, i förstahand i fråga om skatterna, arbetsmarknaden, Sverigesengagemang i EU, energiförsörjningen ochkunskapsutvecklingen. På samtliga dessa områdensaknar regeringen ett alternativ som harförutsättningar att fungera.Det allvarligaste tecknet på att en ny kurs ärnödvändig är den höga arbetslösheten och den svagasysselsättningen. Enligt arbetskraftsundersökningen() var av arbetskraftenöppet arbetslösa. av arbetskraftenbefann sig i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Närdet gäller sysselsättningen har denna först nukommit tillbaka till den nivå den hade , dåden sysselsättningsökning som startat bröts. Regeringens mål om att halveraden öppna arbetslösheten kanenligt samstämmiga bedömare inte förväntas nås.Misstroendet mot regeringens näringspolitik växeroch påverkar både investeringar och företagensförutsättningar att skapa nya arbetstillfällen.Kritiken mot regeringens näringspolitik är, enligtutskottets mening, välgrundad. På område efterområde har regeringen slagit in på en kurs somförsämrar förutsättningarna för företagande. Detgäller Europapolitiken, skatterna,utbildningsområdet - med kompetensflykt som följd,arbetsmarknadsreglerna och energipolitiken. Man kantala om en öppen förtroendekris, där regeringenalltmer tappar kontakten med verkligheten. Det somnu krävs är en politik som skapar de nödvändigaförutsättningarna för tillväxt och nya jobb.Politikernas uppgift är att skapa generellt godavillkor för företagandet, med goda och stabilaregler. Statens roll i samhällsekonomin är att sättaramar och att övervaka reglerna på marknaden, attansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtatt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt.Attityden till företagande är av största vikt.Regeringen visar sammantaget genom sin politik enbristande förståelse för företagaren som person. går det inte att särskilja företagetsekonomi från ägarens ekonomi. Skatter som slår motägarnas ekonomi slår också mot deras företag ochdärmed mot möjligheterna till nya och växandeföretag. Om inte arbete, risktagande och ägandetillåts löna sig, kommer få att vilja sätta sin egenoch familjens ekonomi på spel för att starta ochdriva företag. Företagande är inte ett yrke i vanligbemärkelse; det är ett sätt att leva, en livsform.Sverige måste få ett mer småföretagsvänligt klimat.Speciellt bör åtgärder som främjar tjänstesektornsutveckling vidtas.Det är utskottets uppfattning att alla politiskakrafter bör samlas för att skapa förutsättningar förinvesteringar, företagande och nya jobb. I dettaperspektiv är den energipolitik som regeringenbedriver olycklig. Den riskerar att leda till höjdaelkostnader och skapar därtill betydande osäkerhetom de långsiktiga villkoren för att investera iindustriell verksamhet i . Den tidigarevärdegemenskapen - om att i intresse arbetaför tillväxt och nya jobb och med bibehållenindustriproduktion inom landet - har regeringenövergivit. Energipolitiken är inte det enda områdedär regeringen valt fel kurs. Misstroendet berorockså på regeringens kursval i fråga om skatte-,konkurrens-, avreglerings-, privatiserings- ocharbetsrättsområdena.Riksdagen bör ställa sig bakom vad utskottet härhar anfört beträffande den allmänna inriktningen avnäringspolitiken. Därmed tillstyrks motionerna1998/99:N329 (m), 1998/99:A215 (m), 1998/99:N330(kd) och 1998/99: N332 (fp) i berörda delar. Övrigahär aktuella motioner, 1998/99:N277 (v),1998/99:N336 (v), 1998/99:N238 (c) och 1998/99:N334(mp), avstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande näringspolitikens inriktningatt med bifall till motionerna 1998/99:N329yrkande 2, 1998/99:N330 yrkandena 1 och 19, 1998/99:N332yrkande 20 och 1998/99:A215 yrkande 4 och med avslag påmotionerna 1998/99: N238 yrkandena 1 och 19, 1998/99:N277yrkandena 1-3, 1998/99: N334 yrkandena 1, 3, 4 och 7 och1998/99:N336 yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.2. Näringspolitikens inriktning (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omnäringspolitikens inriktning bort ha följandelydelse:Utskottets syn på näringspolitiken överensstämmermed den som kommer till uttryck i motion1998/99:N238 (c). Till grund för människorsdrivkraft att starta och driva företag ligger olikaintressen. Det kan handla om en vilja att tjänapengar, förverkliga idéer, arbeta självständigt,kunna styra sin egen tid eller att ägna sig åt sinfavoritsysselsättning. Samhället gynnas av attföretag startas, drivs och utvecklas. De genererarskatteintäkter, som finansierar de offentligautgifterna i kommun, landsting och stat.Företagsamheten är också grundläggande för attåstadkomma sysselsättning.Samhället måste genom sina olika institutionerskapa goda förutsättningar för företagande. Tilldessa förutsättningar hör ett fungeranderättssamhälle, kulturella faktorer, politiskainstitutioner och myndigheter. Låg inflation, sundastatsfinanser och låga räntor är viktigaförutsättningar för företagande. Sådana faktorerspelar långsiktigt en stor roll för företagenstilltro till omgivningen. I sin tur påverkar detviljan att investera och bedriva verksamhet.Ekonomisk tillväxt stimulerar köpkraften isamhället, vilket gynnar företagsamheten genom attefterfrågan på företagens produkter ökar.För att kunna utvidga sina verksamheter är företagenberoende av handel med omvärlden. har sommedlem i EU en stor andel frihandel, även om handelnmed övriga delar av världen till stor del är omgärdadmed export- och importtullar. Företagens förmåga attväxa och bedriva affärsverksamhet är bl.a. avhängigtillgången på utbildad arbetskraft. Kompetensnivån ochtillgången på olika typer av arbetskraft är viktigafaktorer för företagens konkurrensförmågainternationellt. Forskningsnivå och tillgång påråvaror är exempel på centrala framgångsfaktorer. Detär viktigt att företagen kan verka i en miljö som inteinnebär nackdelar gentemot konkurrentföretag, medandra länder som bas.En viktig framgångsfaktor är att näringslivet harförmåga till flexibilitet och består av såväl storasom små och medelstora företag. Det är också viktigtatt företagsamheten är spridd över många olikabranscher. Ett differentierat näringsliv minskarsårbarheten vid konjunkturförändringar. Konkurrensmed andra företag innebär också en möjlighet attutveckla sin egen verksamhet och förbättra sitt egetutgångsläge. Internationella studier visar attkonkurrensutsatta branscher och företag utvecklasbäst. Monopolliknande villkor hämmar utveckling,mångfald och flexibilitet. Företagen behöver stabilaoch långsiktiga spelregler. Lagstiftningen måste tahänsyn till företagens villkor. Särskild hänsynmåste tas till de små företagens villkor.Sverige kännetecknas av att en mängd direkta ochindirekta stöd ges till företag. Det förekommeruppgifter om att det så kallade företagsstödet skulleuppgå till . uppfattning saknar dock sådana belopprelevans, eftersom det inte är fråga om direktaföretagsstöd. Staten fördelar resurser till olikamyndigheter och stiftelser, som därifrån förs vidaretill forskning, småföretagsutveckling och andra typerav stöd. Jordbruksstödet och det regionalpolitiskastödet utgör betydande delar av statens stöd tillföretagen, men dessa är dock, enligt utskottetsmening, inte att betrakta som direkta företagsstöd,utan som en del av EU:s politik och som en politik förregional utveckling. Stöden till företag inomnäringspolitiken utgörs i huvudsak av lånemöjligheterför små företag, projektstöd till innovativa idéer ochproduktutveckling samt icke-finansiella stöd till småföretag. De största aktörerna är Närings- ochteknikutvecklingsverket () och . Dessutom finns Industrifonden ochInnovationscentrum. , () och AB stimulerar svenskexport främst genom garantier och finansiering. På denregionala nivån finns stödgivare i form avteknikbrostiftelser, regionala riskkapitalbolag,industriella utvecklingscentrum och produktråd. Utöverde inhemska stödformerna tillkommer de stöd som EUsvarar för. På branschnivå finns t.ex. stödet tillrederinäringen kvar. I övrigt är de direkta stödentill företag mest omfattande inom bostadspolitiken,arbetsmarknadspolitiken och regionalpolitiken. De stödsom går till finansiering av näringsverksamhet utgårnästan uteslutande i form av lån, forskningsstöd,information och garantier.Floran av stöd och olika aktörer inom området gördet svårt att analysera företagsstödet. Vissa delarav stödet är framgångsrikt, medan andra är mindreväl utformade. Mot bakgrund av svårigheten att göraen korrekt analys bör en utredning tillsättas meduppdrag att föreslå hur de olika formerna avföretagsstöd bättre skall kunna samordnas för attuppnå ökad effektivitet. Uppdraget bör ocksåinnefatta att lämna förslag om sammanslagning avvissa och nedläggning av andra stödformer. Det börvara möjligt att ta ut en del av den ökadeeffektiviteten i form av en statlig besparing. här har anfört bör regeringen beakta vidutformningen av direktiv och liknande för denöversyn av stödformer inom näringspolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken somregeringen, som nämnts, avser att genomföra.Vad utskottet anfört om företagandetsförutsättningar och om företagsstöd bör geregeringen till känna som sin mening. Därmed blirmotion 1998/99:N238 (c) tillgodosedd i berörda delaroch tillstyrks sålunda. Övriga här aktuella motioneravstyrks i motsvarande delar.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande näringspolitikens inriktningatt med bifall till motion 1998/99:N238 yrkandena1 och 19 och med avslag på motionerna 1998/99:N277 yrkandena1-3, 1998/99:N329 yrkande 2, 1998/99:N330 yrkandena 1 och 19,1998/99:N332 yrkande 20, 1998/99:N334 yrkandena 1, 3, 4 och 7,1998/99:N336 yrkande 2 och 1998/99:A215 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört.3. (mom. 2)(), (),(), (), Nils-GöranHolmqvist (s), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omstatliga företag bort ha följande lydelse:Utskottets inställning beträffande statliga företagär att staten har en betydelsefull roll som ägare avföretag inom såväl basindustrierna som andrabranscher. Ett statligt ägande är motiverat av bl.a.sysselsättnings- och regionalpolitiska skäl ochbehövs därutöver för att bevaka viktigarenaturtillgångar som skogen och malmen. Dessutom harstatliga företag en funktion att fylla som enmotvikt till det privata näringslivet.När det gäller yrkandena om försäljning av Teliavill utskottet hänvisa till att regeringen aviseraten proposition rörande samgåendet mellan ochnorska senare under våren 1999.Beträffande yrkandet i motion 1998/99:Fi708 (v) omkvinnorepresentationen i de statliga bolagensstyrelser konstaterar utskottet att denna uppgårtill , att jämföra med motsvarande andelhos de börsnoterade bolagens styrelser som ligger på3-4 %. Utskottet förutsätter att den målsättning omjämställd representation, lön och inflytande somriksdagen vid ett flertal tillfällen uttalat, ochsom en bred opinion klart ställt sig bakom, ledertill en ökande andel kvinnor i både styrelserna ochledningarna för de statliga företagen.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande statliga företagatt avslår motionerna 1998/99:K231 yrkande 11,1998/99: K282 yrkande 4, 1998/99:Fi708 yrkande 11,1998/99:T220 yrkandena 10 och 12, 1998/99:T222 yrkande 2,1998/99:T809 yrkande 7, 1998/99:N215 yrkande 2, 1998/99:N300,1998/99:N330 yrkande 22 och 1998/99:N334 yrkandena 8 och 9.4. (mom. 2)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omstatliga företag bort ha följande lydelse:När det gäller frågan om statliga företagöverensstämmer utskottets syn med den som kommertill uttryck i motion 1998/99:N334 (mp). Utskottetförespråkar sålunda ett differentierat ägandebestående av privata, kooperativa, kommunala ochstatliga företag. Offentligt styrda företag kan ivissa fall vara både nödvändiga och önskvärda, inteminst när det gäller naturliga monopol ochgrundläggande infrastruktur och i vissa fall ocksåför att upprätthålla konkurrens.Utskottet anser vidare att en väl fungerandegemensam sektor starkt bidrar till godaförutsättningar för näringslivet. En bra barnomsorg,en bra skola, god sjukvård och trygg äldrevårdskapar harmoni och effektivitet i samhället, vilketnäringslivet är mycket betjänt av.Av sårbarhets- och självtillitsskäl är det, enligtutskottets mening, av stor betydelse att viktiganaturtillgångar inte säljs ut till starkaägargrupper som inte har någon förankring i denberörda samhällsstrukturen. Därför bör vattenkraft,skog och andra avgörande naturresurser inte säljasut till bör instämma i det nu sagda, varigenomden nämnda motionen blir tillgodosedd i berörd del.Övriga här aktuella motioner avstyrks i berördadelar. När det gäller yrkandet i motion1998/99:Fi708 (v) om kvinnorepresentationen i destatliga bolagens styrelser konstaterar utskottetatt denna uppgår till , att jämföra medmotsvarande andel hos de börsnoterade bolagensstyrelser som ligger på . Utskottet kännersympati för motionsyrkandet men anser inte att detnu behövs något riksdagsuttalande i frågan ochavstyrker därmed motionen i berörd del.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande statliga företagatt med bifall till motion 1998/99:N334 yrkandena8 och 9 och med avslag på motionerna 1998/99:K231 yrkande 11,1998/99: K282 yrkande 4, 1998/99:Fi708 yrkande 11,1998/99:T220 yrkandena 10 och 12, 1998/99:T222 yrkande 2,1998/99:T809 yrkande 7, 1998/99:N215 yrkande 2, 1998/99:N300och 1998/99:N330 yrkande 22 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Regelförenkling (mom. 3)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),(), () och RunarPatriksson (fp) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omregelförenkling bort ha följande lydelse:Sverige måste få ett mer småföretagsvänligt klimat.Politikernas uppgift är att skapa generellt godavillkor för företagandet, med goda och stabilaregler. Utskottet anser - i likhet med vad somanförs i de här aktuella motionerna - att frågan omregelförenkling för småföretagen är mycket viktig urtillväxtsynpunkt. Det måste ske en radikalförändring av myndigheternas förhållningssätt tillsmåföretagen; myndigheterna måste betraktasmåföretagen ur ett kundperspektiv.Småföretagsdelegationen har, som redovisats, i sinarapporter lämnat ett omfattande underlag med mångaförslag om förändringar. Enligt utskottets meningkan - och bör - de flesta av delegationens förslagomedelbart genomföras. Regeringen har, trots den tidsom förflutit, endast vidtagit ett fåtal åtgärder.De flesta av dessa är dock inte konkretaförändringar och förenklingar, utan aviseringar avframtida åtgärder eller beslut om uppdrag, där detär osäkert vad dessa kommer att resultera i.Utskottet anser att det nu är hög tid för regeringenatt gå från ord till handling.Enligt utskottets uppfattning bör anmodaregeringen att vidta åtgärder, som kangrupperas under fyra rubriker, nämligen Mål förregelförenklingsarbetet, Organisationen avregelförenklingsarbetet, Konkreta sakåtgärder ochKommunal näringsverksamhet. Under respektive rubrikbör följande åtgärder vidtas:Mål för regelförenklingsarbetetEtt tydligt och kvantifierbart mål bör formuleras förregelförenklingsarbetet.En årlig redogörelse för arbetet med regelförenkling börlämnas till riksdagen.Alla regler som berör företagare skall ha granskats underinnevarande mandatperiod i syfte att förenkla och minskaregelmassan.Företagens uppgiftslämnande bör minskas och förenklas.Organisationen av regelförenklingsarbetetArbetet med regelförenkling bör ledas från högsta politiskanivå, genom en särskild grupp i Statsrådsberedningen.Ett näringslivets regelråd, med företrädare för företag,forskare och organisationer, bör inrättas. Rådet bör delta iRegeringskansliets löpande arbete med att testa förslag tillnya regler ur ett småföretagsperspektiv.Konkreta sakåtgärderEn solnedgångsparagraf bör införas, innebärande att allaföretagsregler skall genomgå en rullande översyn och att desom inte använts skall slopas.En försöksverksamhet med tidsbegränsade regler bör genomföras.Vid registrering av företag bör bara en myndighet behövakontaktas, och det bör kunna ske via Internet.Staten bör svara för ett Internetbaserat informationssystemför företagare.Myndigheterna bör ges i uppdrag att lämna bindande löften omhur det tar att avgöra ett ärende.Myndigheterna bör i sina årsredovisningar redovisa hurservice- och informationskraven gentemot företagen klarats av.Kommunal näringsverksamhetPrövning av kompetens att driva affärsverksamhet börske.Konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata aktörerbör gälla.Även de förslag från Småföretagsdelegationen somligger på andra utskotts ansvarsområden bör beredasmed skyndsamhet.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med vad utskottet här har angett. Därmedblir samtliga nu aktuella motioner tillgodosedda iberörda delar och tillstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande regelförenklingatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk310yrkandena 12-16, 1998/99:Sf608 yrkande 12, 1998/99:T818yrkande 6, 1998/99: N203, 1998/99:N206, 1998/99:N216,1998/99:N240, 1998/99:N242, 1998/99:N257, 1998/99:N2591998/99:N274 yrkande 10, 1998/99: N277 yrkande 4,1998/99:N315, 1998/99:N326 yrkandena 8, 12, 13, 28, 39-51 och53, 1998/99:N328 yrkande 1, 1998/99:N330 yrkandena 4, 5, 7, 8och 11, 1998/99:N332 yrkandena 5-7, 9-11 och 14-18 och1998/99:N337 yrkande 14 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.6. Småföretagsutveckling (mom. 4)Per (), (), KarinFalkmer (m), (), (),() och ()anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omsmåföretagsutveckling bort ha följande lydelse:Det är av avgörande betydelse för framtidatt det tillkommer flera nya småföretag och att debefintliga småföretagen växer. För att främja ensådan utveckling bör åtgärder i linje med dem somföreslås i motion 1998/99:N326 (m, kd) vidtas. Detrör sådant som genomförande av en nationell riktad till småföretagen, inrättande av ettvirtuellt utbildningscentrum, underlättande avrekrytering av akademiker till småföretag,genomförande av en översyn av de offentligt stöddaaktörerna inom företagsutvecklingsområdet,tillsättande av en utredning med uppgift att föreslååtgärder för utveckling av företagskompetens ochsamverkan inom vård och omsorgssektorn samtavsättning av medel inom för att initiera,stimulera, utveckla, bedriva och sprida forskning omsmåföretagssamverkan.Vidare bör större ansträngningar göras för attunderlätta för invandrare som vill starta företag.Som sägs i motion 1998/99:Sf634 (fp) är detviktigaste ett generellt gott företagsklimat, mendet krävs också särskilda insatser. bör sålundarekrytera konsulter från berörda grupper ochförlägga sin verksamhet dit där människorna finns.ALMI bör också - inom ramen för sin kreditgivning -införa ett mikrolån, dvs. ett mindre lån utan kravpå egen kapitalinsats för att komma i gång med enverksamhet. Det bör också - som föreslås i motion1998/99:K231 (fp) - vidtas åtgärder för attunderlätta export från svenska IT-företag, t.ex.genom anställning av invandrare.Riksdagen bör sålunda genom ett uttalande ställasig bakom vad utskottet här har anfört, varigenommotionerna 1998/99:N326 (m, kd), 1998/99:Sf634 (fp)och 1998/99:K231 (fp) blir tillgodosedda i berördadelar och tillstyrks av utskottet.