bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Motion Fi16 (c)yrkandena 6-8 och 23 tillstyrks medan förslagen i övriga motioner och ipropositionen avstyrks i berörda delar. Den av förordadenivån för utgiftstaken för sta-ten, liksom för beräkningen av de offentligautgifterna, överensstämmer med regeringens förslag.Utskottet kan således ställa sig bakom propositionens förslag till nivåer idessa delar. Samtliga motioner utom Fi16 (c) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande mål för budgetpolitiken= utskottetdels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för staten= utskottetdels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1998/99:Fi16 yrkandena 6-8 och 23och med avslag på proposition 1998/99:100 yrkande 4 samt motio-nerna 1998/99:Fi14 yrkande 5, 1998/99:Fi15 yrkande 4, 1998/99:Fi17 yrkande 4 och 1998/99:Fi33 av yrkande 1dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om ettnytt studiemedelssystem,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om enutredning om hur skolans resurser används,dels som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört ominstitutionell lösning och praktisk finansiering av ett finmaskigt fiber-nät,dels godkänner utskottets förslag till preliminär fördelning av utgifternapå utgiftsområden som riktlinje för regeringensbudgetarbete,17. Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak m.m. (mom. 8-10) (fp)() anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.4.3 Finansutskottetssam-manfattande bedömning av budgetförslagen t.o.m. avsnitt 3.29 Samladredo-visning av utgifterna på utgiftsområden bort ha följande lydelse:Finansutskottet ställer sig bakom liberalernas budgetalternativoch delar ståndpunkterna i motion Fi17 av m.fl. (fp). Ar-betslösheten, vars konsekvenser går långt utöver de ekonomiska, är det avgö-rande problemet för den ekonomiska politiken. Eget jobb betyder egen in-komst och det ger egen makt. Att vara beroende av bidrag innebär att man isin egen vardag är beroende av andras regler. Att knäcka massarbetslöshetenär därför en av de viktigaste frihetsreformerna. För att lyckas med detkrävs en rad systemförändringar.De välståndsbildande krafterna måste vårdas. Fler jobb och ökad tillväxtger större välstånd. Tillväxt ger bättre förutsättningar för attgenom-föra angelägna satsningar. Det som skall fördelas måste först skapas.Folk-partiet liberalernas motion visar vägen till en värdigare vård, ochhur vi får mer valuta för skattepengarna i kommuner och landsting.Det är mycket bra att en rad viktiga förbättringar av svensk ekonomi harskett, såsom den budgetsanering som inleddes och bl.a.kom till uttryck genom den s.k. Nathalieplanen, den effektiva inflationsbe-kämpningen, stabiliseringen av det finansiella systemet och vissastrukturre-former på produktmarknaderna. Dessutom är konjunkturen förnärvarande mycket god. Ändå finns mycket kvar att göra för att få envaraktig och till-räckligt hög ökning av sysselsättningen. Detta beror bl.a. på att budgetsane-ringen delvis genomförts med skattehöjningar på arbeteoch företagande, en rad avregleringar har återställts och alltför litet hargjorts för att förbättra villkoren för företagande.För att få fart på jobben krävs en väsentligt annorlunda politik än denrege-ringen för. Huvuddelen av den nödvändiga expansionen måste ske inärings-livet. Det är villkoren för tillväxt i näringslivet som är nyckelntill en högre ekonomisk tillväxt och en lägre arbetslöshet. Utskottetföreslår därför en rad reformer inom skatte-, socialförsäkrings- ocharbetsmarknadsområdet. Dess-utom föreslås bl.a. förbättringar ochförenklingar för företagandet, avregle-ringar av produkt- ochkonsumentmarknaderna, åtgärder för att öka och förbättra utbildningen ochkompetensutvecklingen i samhället samt en ratio-nell energipolitik. Vidaremåste så snabbt som möjligt införa euron. Priset för att ståutanför EMU är högt i form av bl.a. företagsflykt, valutaoro, högre priser,högre räntor, högre transaktionskostnader och färre nya jobb. Enfolkomröstning bör genomföras innan tillträder som ordförande i ,dvs. Politiken bör inriktas på ett svenskt medlem-skap senast den 1 januari 2002.Sverige har industrivärldens mest konjunkturkänsliga offentliga finanservilket inte är märkligt när både skattetrycket och utgiftskvoten ärindustri-världens högsta. beräkningar visar att omtillväxten skulle bli t.ex. en procentenhet lägre än regeringenräknar med, dvs. BNP skulle bli lägre, så försämrasde offentliga finanserna med ca . Den förstärkning av deoffentliga finanserna som skett är därför skör, ochvi riskerar att i en konjunkturavmattning på nytt få problem medstatsfinanserna. Genom besparingar, skattesänkningar och strukturreformerbör statsbudgeten göras mindre konjunkturkänslig och mer slagtålig. Med ensådan hantering av budgetramar blir skattekvot och utgiftskvot lägre än vadregeringen räknar med. Detta i kombination med reformer på arbetsmarknadenoch inom soci-alförsäkringarna gör landet betydligt bättre rustat. För atthålla de offentliga finanserna stabila bör det offentliga sparandet uppgåtill av BNP i ge-nomsnitt över en konjunkturcykel.Det krävs en dynamisk ekonomisk utveckling för att skapa förutsättningarför en god ekonomisk bas för vård och skola. Med liberalernaspolitik kan målet om sysselsättning nås. Med flerskattebetalare i stället för höga skatter skapas förutsättningar för attlångsiktigt säkra finan-sieringen av växande behov inom t.ex. äldre- ochbarnomsorgen. För att öka tillväxten och sysselsättningen i ekonominföreslår utskottet bl.a. en reform med inriktning på sänkt skatt på arbeteoch risksparande. Utskottet anser att det är hög tid att de skattesamtalsom regeringen ursprungligen bjöd in till sedankonkretiseras och ges ett innehåll i enlighet med det av Folkpartietframlagda förslaget. Den inriktning som finns angiven i vårbud-geten äralltför vag och allmänt hållen. En reform kan dessutom enligt ut-skottetsmening inte hänvisas helt och hållet till eventuella framtida över-skott.Reformen bör genomföras och finansieras genombesparingar och ekonomisk tillväxt. De delar som betyder mest förtillväxten bör genomföras först och finansieras genom besparingar. Det ärytterst an-geläget att en sådan ekonomisk stabilitet kan uppnås attskatteskalor och angelägna reformsteg inte behöver löpande stämmas av motkonjunkturläget utan kan ligga fast över tiden. Principerna för 1990-91 årsskattereform bör återupprättas. Ett förvärvsavdrag på kommunalskatten börinföras som suc-cessivt ökar i värde . Utskottet avser attlösa den fråga om skatte- och avgiftsväxling som regeringen brottats medmer än utan att nå resultat. Pensionsavgiften bör höjas upp till dennivå som överenskommits mellan Socialdemokraterna och de borgerligapartierna, och för den enskilde genomförs en motsvarande skattelättnad somöverenskommits tidigare ge-nom ett förvärvsavdrag. Det behövs ettförvärvsavdrag som sänker skatten med ca för att uppvägaavgiftshöjningen. I enlighet med vad vill, bör förvärvsavdragetredan år 2000 höjas med motsva-rande därutöver.Utskottet förordar en skattepolitik som har en klar inriktning motstrategis-ka skattesänkningar för fler jobb. Ett viktigt inslag är en sänktarbetsgivarav-gift i den arbetsintensivatjänstesektorn. Egenavgif-ten sänks i motsvarande mån. Sänkt skatt påhushållstjänster skapar förut-sättning för att svartarbete kan bli vitt. Deskadliga skatterna på risktagande, utbildning och arbete i form avdubbelbeskattning och värnskatt måste bort. Avdraget för pensionssparandehöjs från ett halvt till ett och ett halvt basbe-lopp. Förmögenhetsskattenbörjar avvecklas.Inklusive skatte/avgiftsväxlingen sänks de offentliga inkomsterna bruttomed . Detta finansieras med drygt 18 miljarderkronor i utgiftsbegränsningar, den av regeringen aviserade skattelättnadenianspråktas för förvärvsavdrag, krediteringen för bidrag till anställningav långtidsarbetslösa slopas samt åtgärder som ger ökade skatteintäkter ochstörre inleveranser, t.ex. från om sammantaget närmare 2,5miljar-der. Härigenom uppnås ett finansiellt sparande som är 1,4 miljarderkronor bättre än regeringens.Miljarder kronorSkattesänkningar (brutto) FinansieringSlopad extra värnskatt 2 Sänkta utgifter 18,2Dubbelskatt 2,8 Egenavgift 8Avdrag pensionssparande 0,7 Regeringens skattereduktioner 4,1Reducerad förmögenhets-skatt1 Ökade skatteinkomsteroch ökade inleveranser2,3Förvärvsavdrag 14Sänkt arbetsgivaravgift 8,8Hushållstjänster 1Övriga skattesänkningar 0,9Summa 31,2 32,6Enligt utskottet uppnås därmed en budgeteringsmarginal som är 1,5 miljarderkronor större än regeringens för . Inte minst utvecklingen harvisat på behovet av större marginaler så att det inte skall bli nödvändigtmed det slag av panikåtgärder som regeringen tvingats till för att hålladet statliga utgiftstaket.Genom de utgiftsbegränsningar som utskottet förordar kan utgiftstaketsättas lägre än regeringens, något som är mycket viktigt om de offentligafinansernas konjunkturberoende skall kunna minska.Även för de återstående åren inom budgetperioden är de skattesänkningar somär direkt finansierade genom utgiftsbegränsningar och annan direktfinansiering av ungefär samma storlek.Skulle tillväxten ge statsfinanser som ger utrymme både för ett genom-snittligt överskott om av BNP och ytterligare skattesänkningar på detsätt som anges i vårpropositionen som "överföring till hushållen" anser ut-skottet att detta skall användas för en utökning av förvärvsavdraget, enåter-gång till skattereformens intentioner genom höjd brytpunkt,ytterligare lätt-nader för barnfamiljerna samt fortsatt sänktakapitalskatter. En viktig del av skattereformen är att minskabarnfamiljernas marginaleffekter. Det bör göras genom att bostadsbidragenminskas som barnbidragen höjs.Utskottet anser i likhet med liberalerna att en storsocialförsäk-ringsreform bör genomföras. De nuvarande socialförsäkringarnabör göras om till tre självständiga försäkringar - en för sjukdom, en förarbetslöshet och en för det nya pensionssystemet. Arbetslöshetsförsäkringengörs obliga-torisk, och en större del än betalas av den försäkrade.En förenklad och enhetlig företagsregistrering bör införas. Alla som villbör få F-skattsedel. Systemet med en i förväg uträknad F-skatt bör slopas.Företagardeklarationen och reglerna för skattekontot bör förenklas. Skatte-tillägget vid periodiseringsfel i momsredovisningen bör slopas, och ett sy-stem med servicecheckar bör införas.Arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras. I ett första steg bör be-slutas om en återgång till de regler i LAS och MBL som den borgerligaregeringen införde. Ett arbete med att bygga upp en ny lagstiftning för ar-betsmarknaden bör påbörjas. Vidare bör arbetslöshetskassorna få ett störreansvar för finansieringen av arbetslösheten för att stärka sambandet mellanalltför höga löner och ökad arbetslöshet. Finansiell samverkan mellan lands-ting och försäkringskassa (FINSAM), entreprenader, upphandlingar ochdecentraliserat beslutsfattande är några viktiga exempel på hur kommuneroch landsting får mer valuta för pengarna. De kommunala bolagen konkurre-rar ofta med små privata tjänsteföretag. De offentliga monopolen bör brytas. T.ex. bör vård och omsorg i större utsträckning kunna läggas ut påentrepre-nad. Etableringshinder för småföretagare bör avvecklas. Deselektiva före-tagsstöden bör också tas bort.Hederlighet bör uppmuntras. Vid sidan om ändrade regler i skatte- och bi-dragssystemen bör myndigheter som skattemyndigheten och försäkringskas-sorna få mer resurser för att stoppa missbruk och motverka fusk.För att finansiera skatteförslagen föreslår utskottet utgiftsbegränsningarinom flera utgiftsområden. En principiell omläggning ligger i att degenerella skattesänkningarna på arbete finansieras med neddragning inomområden som är att betrakta som selektiva företagsstöd, såsom presstöd, delokala investeringsprogrammen, delar av arbetsmarknads- ochregionalpolitiken. Inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom ochhandikapp måste aktiva åtgärder vidtas för att sänka kostnaderna förfrånvaro och stärka rehabiliteringen. Arbetslöshetsförsäkringen skall varaobligatorisk och en bortre parentes bör införas. Självfinansieringen börvara och arbetslös-hetskassorna skall ha ett större ansvar förfinansieringen av försäkringen. Dessa förändringar bidrar, tillsammans medinsatser för fler arbeten, till att utgifterna inom utgiftsområde 13Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet mins-kar. Inom utgiftsområde 14Arbetsmarknad och arbetsliv kan de arbetsmark-nadspolitiska åtgärdernaminskas väsentligt. Omfattningen av kan också begränsas. Etteventuellt beslut om förlängning av bör inte fattas förränKunskapslyftskommittén är klar . Inom utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande bör utgifterna minskasgenom att de lokala investeringsprogrammen fasas ut samt genom besparingarinom räntebidragssystemet. Regeringens förslag till försämring avhögkostnadsskyddet för läkemedel avvisas. Som en konsek-vens av dettaavvisas också regeringens förslag till kompenserande höjning avpensionstillskottet. Likaså avvisas regeringens förslag om statligtreglerad "maxtaxa" i barnomsorgen och därmed de 2 miljarder som anvisatsför detta ändamål, som enligt kommer att kosta 7-9miljarder kronor. Den s.k. finansieringsprincipen skall givetvis gälla ochdärför måste en teknisk justering av ramen för utgiftsområde 25 iförekommande fall ske i samband med att budgetramarna fastställs såsombrukligt är.Utskottet står även bakom liberalernas förslag till satsningarinom en rad områden. Det internationella biståndet bör höjas med drygt 2miljarder kronor i förhållande till regeringens förslag. Handikapp-reformen bör återställas och återföras från kommunerna till staten. Det ärockså angeläget att rätten till personlig assistans utvidgas så att den somhaft personlig assistent före ålder kan behålla den även efter 65-årsdagen. Änkepensionen måste återställas. För att skapa förutsättningarför ett mer jämställt uttag av föräldraledighet bör ersättningsnivån i dens.k. pap-pa/mammamånaden höjas. För att minska barnfamiljernasfattigdomsfällor bör det generella barnstödet öka och det selektiva,inkomstprövade succes-sivt minska i betydelse. Barnbidragen bör höjas med125 kr och ytterligare , som detinkomstprövade bostadsbidrget minskas med 100 plus . På så sättminskas marginaleffekterna för de barnfamiljer som får byta inkomstprövademot generella bidrag. Tillsam-mans med fler jobb och sänkta skatter ökarbarnfamiljernas möjligheter att leva på sina egna inkomster och att kunnapåverka sin ekonomi med egna ansträngningar.Sammantaget föreslår utskottet följande preliminära fördelning på utgifts-områden:Utskottets och liberalernas förslag till utgiftsramar för 2000-2002Sammanfattningsvis anser utskottet således att liberalernas imotion Fi17 redovisade förslag till inriktning av budgetpolitiken bör liggatill grund för budgetpolitikens utformning . Det innebäratt utskottet tillstyrker de av föreslagna nivåerna förutgiftstaket för staten (yrkande 3) för 2000-2002 liksom partiets förslagtill beräkning för utgifterna för den offentliga sektorn (yrkandena 2 och 5). Vidare tillstyrker utskottet liberalernas förslag tillpreliminär fördelning av utgif-terna på utgiftsområden i enlighet medovanstående tabell (yrkande 4).Med hänvisning till det anförda biträder utskottet således motion Fi17 (fp)yrkandena 2-5. Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidareavstyrks övriga motioner som är aktuella i detta sammanhang.dels att utskottets hemställan under 8 bort haft följande lydelse:8. beträffande utgiftstak för statenatt med bifall till motion 1998/99:Fi17 yrkande 3 samt med avslagpå proposition 1998/99:100 yrkande 3 och motionerna 1998/99:Fi14 yrkande 4och 1998/99:Fi15 yrkande 3 fastställer ut-gifts-taket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till 747miljarder kronor, för till och för år 2002till ,dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande utgiftstak för den offentliga sektornatt med bifall till motion 1998/99:Fi17 yrkandena 2 och 5 samtmed avslag på proposition 1998/99:100 yrkande 5 samt motio-nerna 1998/99:Fi14 yrkande 3, 1998/99:Fi15 yrkande 5 godkänner be-räkningen av deoffentliga utgifterna för till , för år 2001till och för till ,dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande preliminär fördelning på utgiftsområdenatt med bifall till motion 1998/99:Fi17 yrkande 4 samt medavslag på proposition 1998/99:100 yrkande 4 och motionerna 1998/99:Fi14yrkande 5, 1998/99:Fi15 yrkande 4, 1998/99:Fi16 yrkandena 6-8 och 23 och1998/99:Fi33 yrkande 1 godkänner utskottets förslag till preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden som riktlinjeför regeringens budgetarbete,18. Indelningen i utgiftsområden (mom. 11) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubriken 3.30 Indelningeni utgiftsområden bort ha följande lydelse:Utbildning, kompetensutveckling och tillväxt är frågor intimt förknippademed varandra. Det moderna arbetslivet ställer krav på återkommande utbild-ning och ett kompetenslyft. Reguljär utbildning och grundläggande kompe-tenslyft bör i större utsträckning ersätta riktadearbetsmarknadsutbildningar. En sådan utbildning eller fortbildning kan meddagens system finansieras med medel från utgiftsområdena 14, 15 och/eller16. Mot denna bakgrund bör, som föreslagit, indelningen avdessa utgiftsområden över-vägas. Regeringen bör kunnapresentera en översyn av indel-ningen, som sedan kan ligga till grund förett beslut i samband med vårpro-positionen . Detta bör enligtutskottet ges regeringen till känna. Ut-skottet anser att motion Fi16yrkande 5 bör tillstyrkas.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande indelningen i utgiftsområdenatt med anledning av motion 1998/99:Fi16 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om indelningen iutgiftsområden,19. Skattepolitikens allmänna inriktning (mom. 12) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Skattepolitikensall-männa inriktning bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Fi14 av m.fl. (m) anserfinansutskottet att nyföretagandet måste främjas och att dagens företag,små som stora, måste få möjlighet att växa i . Målet bör vara attskapa förutsätt-ningar för så många nya arbetstillfällen i företagen attarbetslösheten avskaf-fas som samhällsproblem. Lägre skatter på arbets-inkomster bör växlas mot minskade bidrag och subventioner så att det blirmöjligt att leva på sin lön och bygga upp ett eget sparande. En politik somsyftar till att skapa förutsättningar för de flesta att kunna leva på sinlön måste emellertid stå på två ben. Det ena benet är en kraftfull skatte-sänknings-politik, som syftar till att växla lägre skatter mot minskatbehov av bidrag och offentliga subventioner. Det andra benet är reformersom syftar till att stärka tillväxtkraften i ekonomin, så att den högaarbetslösheten kan pressas tillbaka.Finansutskottet anser att skattesänk-ningar på arbete, boende och familjerbör genomföras . Ett mål är att marginal-skatte-reformen - inkomstskatt för de flesta och högsta marginalskatt -åter skall nås. Utskottet biträder därför följande förslag i motionen:· Låg- och medelinkomsttagarna kompenseras för de höga egen-avgift-ernagenom ett förvärvsavdrag vid den kommunala beskattningen. Avdraget beräknassom en viss andel av den pensionsgrundande inkomsten upp till taket föregenavgifterna. Avdraget uppgår till , och år2001.·· Det allmänna grundavdraget höjs med till och barn-familjernas ekonomi förstärks genom att de vid sidan av barn-bidraget fårett extra grundavdrag på för varje barn vid den kommunalabeskattningen.·· Kommunalskatten sänks med och med ytterligare år 2002genom att staten tar över kostnader från kommunerna.·· Den nya värnskatten slopas. Värnskatten utgör en skatt på kunskap ochkompetens och driver högutbildade ut ur landet.·Förslagen gör att marginalskatterna minskar rejält 2002. Sänk-ningen uppgår till beroende på grundavdragets upp- ochnedtrappning. Den högsta marginalskatten sjunker från tillunder vid genomsnittlig kommunalskatt. Enligt utskottets meningframgår behovet av sänkta marginal-skatter inte minst av de särskildaskatte-regler för utländska experter som regeringen aviserar i vår-propositionen. anser att bör vara attraktivt attarbeta i för både svenskar och utlänningar.Vidare bör enligt utskottets mening följande skattesänkningar genomföras.· Fastighetsskatten på bostäder sänks till av taxeringsvärdet . Därefter sänks den och uppgår år . Orimliga regionala skillnader vid fastighetsbeskattningen lind-ras genomatt markvärdet inte tas upp till beskattning fullt ut. I av-vaktan på enpermanent lösning justeras underlaget för uttag av fastig-hetsskatt så attendast hälften av markvärdet tas med. Ett tak för den del av mark-värdetsom beskattas bör också införas. bör fastighets-skatten på småhusersättas av en schablonintäkt som tas upp till beskatt-ning som inkomst avkapital. Schablon-beskattningen bör utformas så att underlaget förbeskattning endast är det taxerade byggnadsvärdet.·· För många hushåll är resorna till och från arbetet långa. Kollektivtrafi-ken är i de flesta fall inget alternativ. Det är då nödvändigt att användabilen. Avdraget för resor till och från arbetet höjs till per mil ochinkluderar resor till barnomsorg. Det ej avdragsgilla beloppet, som främstberör kollektivresor, sänks från till 6 000 kr.·· Avdragsutrymmet för pensionsförsäkringar återställs till ett basbeloppoch avdrag medges för pensionssparande för makes räkning.·· Härutöver avsätts medel för en omedelbar förlängning av reavinst-reglernaför fastigheter och för en återställning av förtidspensionärernas särskildagrundavdrag.·· En viktig del av företagstillväxten måste komma inom den privatatjänstesektorn. Moderata samlingspartiet, och Krist-demo-kraterna har tillsammans föreslagit att en skattereduktion på införsför privat-personers betalning av arbetskostnaden för hushållsnära tjäns-ter . Utskottet ställer sig bakom dessa förslag.Det innebär att det "vita" priset, direkt vid köpet, hal-veras jämfört meddagens regler. En reform av detta slag är ett viktigt steg mot lägre skattpå arbete och en växande och dynamisk tjänstesek-tor. Den går lätt attgenomföra och kan sannolikt snabbt ge fler nya jobb.·· Höjd bensinskatt i kombination med andra kostnadsökningar försvagarhushållsekonomin och minskar intresset för att ta arbete på större av-ståndfrån hemmet. Det minskar rörligheten på arbetsmarknaden. Mot denna bakgrundbör bensinskatten sänkas med (med inklusive moms)till den nivå som gällde före den senaste höj-ningen.·Den politik för tillväxt, företagande och nya jobb som läggs fram i motionFi14 (m) och som utskottet ställer sig bakom innebär dessutom följande.· Den dubbla beskattningen av riskkapital är skadlig och slopas. Investe-ringar i företagande skall naturligtvis inte beskattas hårdare än andra in-vesteringar. Ett slopande av dubbelbeskattningen skulle bidra till atthejda företagsflykten ur landet.·· Förmögenhetsskatten är en extraskatt på avkastning av kapital och mot-verkar en både nödvändig och angelägen kapitalbildning. Skatten be-lastarskilda tillgångar olika hårt, vilket leder till snedvridande effekter somförsämrar ekonomins funktionssätt. Denna skatt avvecklas därför successivt.Som ett första led i avvecklingen slopas sambeskattningen, och gränsen förskatteplikt höjs till fr.o.m. år 2000.·· Fåmansföretagare som redovisar en rimlig arbetsinkomst skall få rätt attbetrakta övrig avkastning som utdelning. Det finns dessutom få sakliga skälför de stoppregler som gäller för fåmansföretagen. Stopp-reglernamåste avskaffas snarast.·· Svenskt jordbruk får sänkta skatter på elkraft, eldningsolja och drivme-del för sina arbetsfordon.