bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Motionerna avstyrks i berörda delar.4.1.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerUtgiftsområdet omfattar huvuddelen av statens bidrag till kommuner ochlandsting. Bidragen lämnas dels i form av ett allmänt finansiellt stöd tillkommuner och landsting, dels i form av ett bidrag för att åstadkommalikvärdiga ekonomiska förutsättningar mellan kommuner respektivelandsting. Utgiftsområdet omfattar bl.a. även ett bidrag för särskildainsatser i vissa kommuner och landsting. finns också ettanslag om som avser bidrag till kommunernas ochlandstingens skatteinkomster för år 1997.För år 1999 beräknas de totala utgifterna uppgå till 102 533 miljonerkronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen (avsnitt 7.4) föreslår regeringen att ramen förutgiftsområdet skall uppgå till . harbeslutat om tillskott till kommuner och landsting till1999 om sammanlagt . Regeringen föreslår för år2000 att statsbidraget skall öka med ytterligare 4 miljarder kronor.Samtidigt växlas statsbidrag motsvarande motskatteinkomster för kommuner och landsting till följd av regeringensförslag till skattereform. Denna innebär bl.a. en reducering avavdragsrätten för allmän pensionsavgift, vilket ökar kommunernas ochlandstingens skatteintäkter med motsvarande belopp. Ramen förutgiftsområdet påverkas bl.a. också av vissa regleringar till följd avfinansieringsprincipen. I förhållande minskar ramen somföljd av den engångsvisa ersättningen till kommuner och landsting om2,med anledning av den slutliga regleringen av 1997års skatteinkomster.I följande tablå redovisas föreslagna utgiftsramar enligtbudgetpropositionen och motionerna.Förslag till ram för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlingspartietKristdemokraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna200097 667+12 492+463-369-2 7122001101 872-20 945-530-554-3 4412002101 792-5 804-1 170-558-2 461MotionernaModerata samlingspartiet uttalar i motion Fi209 att det bästa sättet attstärka den kommunala ekonomin och skapa utrymme för god service ochlägre skatter är att ha en god tillväxt som ger fler skattebetalare.Motionärerna hävdar att ett genomförande av den politik som partietförordar bl.a. skulle innebära ett ökat skatteunderlag och bättreproduktivitetsutveckling. Detta i kombination med minskade kostnaderför socialbidrag och arbetsmarknads-åtgärder skulle enligt motionärernaförbättra den kommunala ekonomin med ,12,och . För attmöjliggöra en sänkt skatt i hela landet föreslås vidare att staten övertarkostnader som åvilar kommunerna. Enligt motionen innebär dettaatt staten övertar finansieringsansvaret 2001, dåmotsvarande avlastas kommunsektorn. År2002 avlastas på motsvarande sätt 22 miljarder kronor.I motionen understryks att Moderata samlingspartiet står bakomfinansieringsprincipen. Det innebär enligt motionen att kommunernasekonomiska ställning inte skall förändras genom statliga beslut. De ökadekostnader som uppkommer genom en ändrad uppgiftsfördelning mellan statoch kommun liksom genom skattesänkningar som påverkar det kommunalaskatteunderlaget skall kompenseras fullt ut, sägs det. Motionärerna avvisarregeringens förslag till s.k. kommunakut. De sammantagna effekterna påramen för utgiftsområde 25 innebär en ökning av ramen för med12,och en minskning på respektive 20,9 och 5,8 miljarderkronor för åren 2001 och 2002.Kristdemokraterna redovisar sitt budgetalternativ i motion Fi210. Enligtmotionärerna har de successivt ökade allmänna egenavgifternaminskat de kommunala skatteintäkterna med . Tilldetta kommer statliga reformer om ett ökat kommunalt ansvarstagande sominte finansierats av staten enligt finansieringsprincipen, t.ex.assistansersättningen inom LSS (lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade).I motionen hävdas att det i budgetpropositionen för inte föreslåsnya resurstillskott till kommunsektorn. De extra statsbidrag som tillförspresenterades och är en följd av de avdragsgilla egenavgiftersom infördes . När det gäller de ökade skatteinkomsterna förkommunsektorn uppgår de enligt snarare till ca15 miljarder än de av regeringen redovisade 25 miljarderna. Motionärernapekar också på att behoven av utbildning, vård och omsorg kommer att ökaårligen till följd av den demografiska utvecklingen.Kristdemokraterna anser att kommunsektorn behöver ett tillskott utöver demedel som regeringen anslår för att täcka in den högre ambitionsnivå sompartiet har, bland annat vad gäller antalet vårdplatser. Tillskottet börvara 1,1 miljarder för vardera samt 1,3 miljarder kronorför . Motionärerna understryker att föreslagit enrad åtgärder som får ekonomiska konsekvenser för kommunsektorn och somregleras enligt finansieringprincipen. Detta innebär att ramen förutgiftsområde 25 minskar . Enligt motionen ökar ramenför med samt minskar med 530 respektive åren 2001 och 2002.Centerpartiet understryker i motion Fi211 att regeringens budgetförslag,trots ökade skatteintäkter, inte löser de kortsiktiga problem som finns imånga kommuner och landsting. De ökade skatteintäkterna fördelas inte likaöver landet. Visserligen kompenserar utjämningssystemet en del men ikombination med befolkningsminskning sjunker enligt motionärerna flerakommuners och landstings ekonomiska bas . 210 av landets289 kommuner minskar i folkmängd. Minskande befolkning innebär i sin turatt arbetstillfällen försvinner och att skattekraften urholkas. Regeringen göringet för att åtgärda dessa strukturella problem utan öppnar i stället enkommunakut. Motionärerna anser att kommuner och landsting intebehöver någon akutmottagning.Enligt motionen krävs såväl en omfördelning mellan kommunerna ochlandstingen som ett tillskott i form av ökade statsbidrag. Centerpartietförutsåg problemen med att finansiera vården och omsorgen redan underförra och träffade därför en överenskommelse medSocialdemokraterna om inriktningen och omfattningen av försvaret.Uppgörelsen innebär att ca kommer att frigöras . Partiet är nu berett att gå vidare med nya strukturellaförändringar och föreslår därför reformer riktade till bl.a. barnfamiljer ochpensionärer. Dessa reformer ger enligt motionärerna kommunerna ökadeskatteintäkter varför statsbidragen inom utgiftsområde 25 kan minskas imotsvarande mån, med -, med -554miljoner kronor och med -i förhållande tillpropositionens förslag.Folkpartiet liberalerna redovisar sitt budgetalternativ i motion Fi212. Imotionen understryks att har delat regeringens bedömning avvolymen på statsbidragen till kommunerna . pekarmotionärerna på att kommunernas situation i mycket har sin grund iregeringens otillräckliga arbetslöshetsbekämpning och de därigenom ökadesociala kostnaderna. Motionärerna tillstyrker mot bakgrund av detekonomiska läget för kommunsektorn de i budgetpropositionen angivnautökningarna av statsbidraget. För de senare åren i perioden anges attdefinitiv ställning tas när den fortsatta ekonomiska utvecklingen kanbedömas. I motionen avvisas regeringens förslag till särskilda medel tillkommunakuten.Sammantaget föreslås i motionen en minskning av utgiftsramen år 2000med -2,, med -3,och med -2,5miljarder kronor . Nivån påverkas bl.a. av en föreslagen överföringtill staten av assistansersättningen och att personer föreslås fåbehålla sina assistenter redan från den 1 januari 2000.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att beslutade och aviserade tillskott innebär en iförhållande till nivå sammanlagd höjning av statsbidragen tillkommuner och landsting med , obeaktat denreglering som sker till följd av skattereformen. I motionerna har partiernapresenterat alternativa förslag till ramar för utgiftsområdet. Utskottet kani likhet konstatera att det finns en hög grad avsamstämmighet i synen på betydelsen av de centrala verksamheter somkommuner och landsting bedriver. Utskottet återkommer i sittbetänkande om anslagen inom utgiftsområde 25 (bet. 1999/2000:FiU3)till partiernas kommunalekonomiska alternativ.Finansutskottet har tidigare i betänkandet under avsnitten 2.5.3 och 2.7redovisat sin bedömning av fördelningen av utgifterna på utgiftsområden och därvid tillstyrkt regeringens förslag till ramar förutgiftsområdena.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till ramnivå förutgiftsområde 25 och föreslår att utgiftsramen fastställs till 97 667 miljonerkronor. Motionerna om alternativa ramnivåer avstyrks av utskottet.4.1.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntor på statsskulden, oförutseddautgifter samt provisionskostnader i samband medupplåning och skuldförvaltning. Utgifterna på utgiftsområdet omfattasinte av utgiftstaket.För 1999 beräknas de totala utgifterna uppgå till 92 670 miljoner kronor.BudgetpropositionenI budgetpropositionen anges att målet för skuldförvaltningen är attskulden skall förvaltas så att kostnaden långsiktigt minimeras samtidigtsom risken i förvaltningen beaktas. Dessutom skall förvaltningen skeinom ramen för de krav som penningpolitiken ställer.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till ramnivå förutgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Belopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna200081 810?0-300-250-2 500200177 110?0-1 200-500-3 000200262 210?0-2 200-500-3 500MotionernaI motion Fi210 föreslår en ökad utförsäljning avstatliga företag. Netto beräknas utförsäljningarna ge 10, 20 respektive 30miljarder kronor mer än regeringen räknar med för åren 2000, 2001 samt2002. Enligt motionärerna kan ramen för utgiftsområdet sänkas till följdav den positiva ränteeffekt som den ökade utförsäljningen bidrar till.Centerpartiet anser i motion Fi211 att inkomster av utförsäljningar lämparsig utmärkt för att betala av på statsskulden. Dessutom finns storarationaliseringsvinster att göra genom att avveckla Apoteksbolagensmonopolställning. Motionärerna föreslår därför en utförsäljning avApoteksbolaget, mark i , , MeritaNordbaken samt Vasakronan.Den ökade utförsäljningen väntas leda till ränteeffekter som bidrar till attramen på utgiftsområdet kan minska.Enligt liberalerna i motion Fi212 kan statens utgifter för räntorminskas genom större utförsäljningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet (avsnitten 2.5.3 och 2.7)redovisat sin bedömning av fördelningen av utgifterna på utgiftsområdenför och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till ramnivå förutgiftsområde 26 och föreslår att utgiftsramen fastställs till 81 810 miljonerkronor. Partimotionernas förslag till alternativa ramar avstyrks.4.1.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift till EU-budgeten.För år 1999 beräknas utgifterna uppgå till 20 593 miljoner kronor.BudgetpropositionenDen årliga EU-budgeten fastställs inom ramen för budgetplanen för2000-2006, det så kallade finansiella perspektivet. Budgetpropositionensförslag (avsnitt 7.4) baseras på senare uppgifter än dem som fannstillgängliga vårproposition.I följande tablå redovisas budgetpropositionens och motionernas förslag tillutgiftsramar.Förslag till ram för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna200023 083?0?0?0?0200123 821?0?0?0?0200223 677?0?0?0?0Som framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagitnågon annan ram än regeringen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet i avsnitten 2.5.3 och 2.7redovisat sin bedömning av fördelningen av utgifterna på utgiftsområdenför och därvid tillstyrkt regeringens förslag till ramar förutgiftsområdena.Finansutskottet tillstyrker således propositionens förslag till ramnivå förutgiftsområde 27 och föreslår att utgiftsramen fastställs till 23 083 miljonerkronor.4.1.28 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenFrån och med 1999 omfattar utgifterna ålderspension i form av allmäntilläggspension (ATP) och ålderspension i form av folkpension tillpensionärer som även uppbär ATP.För 1999 beräknas de totala utgifterna uppgå till 135 860 miljoner kronor.BudgetpropositionenMed anledning av ett högre basbelopp beräknas utgifterna för ökajämfört med 1999.Förslag till ram för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅrProposi-Oppositionspartiernas avvikelser från propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000140 034?0?0?0?02001144 805?0?0?0?02002151 390?0?0?0?0Som framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagitnågon annan ram än vad regeringen föreslagit.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet konstaterar i sitt yttrande (SfU1y) attregeringens beräkningar inte har föranlett några motionsyrkanden.Utskottet har inte något att erinra mot dessa beräkningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har tidigare i betänkandet (avsnitten 2.5.3 och 2.7)redovisat sin bedömning av medelsberäkningen på området och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Socialförsäkringsutskottet har inte haft något att erinra mot denföreslagna medelstilldelningen.Finansutskottet tillstyrker således i likhet med socialförsäkringsutskottetpropositionens förslag till ramnivå för ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudgeten och föreslår att ramen för området fastställs till 140 034miljoner kronor.4.2 Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 2001 och 2002BudgetpropositionenRegeringen föreslår att skall godkänna den preliminära fördelning avutgifterna på utgiftsområden som finns återgiven ipropositionen (yrkande 8). Fördelningen framgår av efterföljande tabell.Regeringens förslag till preliminär fördelning av utgifter påutgiftsområden för åren 2001 och 2002Belopp i miljoner kronorMotionernaFörslag till alternativ fördelning på utgiftsområdena för åren 2001 och2002 framförs i följande motioner:- Moderata samlingspartiet i motion Fi209 (yrkande 10),- i motion Fi210 (yrkande 5),- i motion Fi211 (yrkande 12) samt- liberalerna i motion Fi212 (yrkande 6)Partiernas alternativ har redovisats i tabellerna underrespektive utgiftsområde i föregående avsnitt.Finansutskottets ställningstagandeDe i detta sammanhang aktuella alternativen avseende åren 2001 och2002 utgår från fördelning av utgiftsramar för . Utskottet hartidigare ställt sig bakom regeringens förslag till fördelning av utgifternapå utgiftsområden för . Med hänsyn härtill biträder utskottet ävenregeringens förslag till preliminär fördelning ochtillstyrker yrkande 8 i propositionen.Samtidigt avstyrker utskottet motionerna Fi209 (m) yrkande 10, Fi210 (kd)yrkande 5, Fi211 (c) yrkande 12 samt Fi212 (fp) yrkande 6.4.3 Bemyndigande om upplåningBudgetpropositionenStatsbudgetens saldo är identiskt med statens lånebehov.För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehovredovisas nettoutlåning och en kassamässigkorrigering. För påverkas lånebehovet även av enfinansiell överföring från AP-fonden till staten som föranleds avpensionsreformen. nettoutlåning, kassamässigkorrigering och överföring från AP-fonden ingår på utgiftssidan vid sidanav de utgifter som är grupperade på 27 utgiftsområden.Statsbudgetens saldo förbättrades från -6,till 9,7miljarder kronor . beräknas detackumulerade budgetöverskottet uppgå till ca vilketinnebär en amortering på statsskulden med motsvarande belopp. Budgetåret2000 väntas amorteringen av statsskulden uppgå till 82,5 miljarder kronor.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statlig upplåning ochskuldförvaltning.MotionenModerata samlingspartiet begär i motion Fi209 yrkande 6 att riksdagenskall bemyndiga regeringen att ta upp lån med högst det belopp sommotsvarar ett beräknat lånebehov med utgångspunkt i de moderataförslagen i motionen till utgifter och skatter.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill i likhet med tidigare framhålla att upplåningsbehovet mednuvarande budgetordning i praktiken fastställs genom beslutom inkomster och utgifter och därmed ingår som del i riksdagensbudgetprövning. Enligt utskottets uppfattning finns det bl.a. av detta skälinte behov att fastställa en viss beloppsgräns för den statliga upplåningen.Finansutskottet tillstyrker det i finansplanen begärda bemyndigandet(yrkande 3) och avstyrker motion Fi209 (m) yrkande 6.4.4 Finansiering av investeringar och rörelsekapital4.4.1 Lån för myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar förförvaltningsändamålBudgetpropositionenRegeringen får besluta att anskaffning av anläggningstillgångar somanvänds i statens verksamhet skall finansieras med lån iRiksgäldskontoret. Beslut om sådan finansiering får dock endast görasinom låneramar som fastställt. Enligt lagen (1996:1059) omstatsbudgeten skall fastställa en total låneram iRiksgäldskontoret för myndigheternas investeringar ianläggningstillgångar som används i statens verksamhet (20 §).Regeringen föreslår i finansplanen (avsnitt 7.6) att låneramen för år 2000skall uppgå till 18,7 miljarder kronor.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har vid tidigare prövningar av låneramen påpekat att skillnadenmellan beviljade låneramar och faktiskt utnyttjade belopp varit så stor attproblem kan uppstå för den finansiella styrningen av myndigheterna.Utskottet kan nu med tillfredsställelse konstatera att det av regeringensredovisning nu framgår att marginalen mellan låneramen ochmyndigheternas upptagna lån successivt har minskat under perioden1997-1999.Utskottet tillstyrker förslaget i finansplanen till låneram förmyndigheternas investeringar i anläggningstillgångar (yrkande 10).4.4.2 Myndigheternas räntekontokrediterBudgetpropositionenRegeringen kan besluta att rörelsekapital i statens verksamhet skallfinansieras med krediter i inom en kreditram somriksdagen fastställer. Detta regleras i lagen (1996:1059) omstatsbudgeten (21 §). Myndigheterna placerar överskottslikviditet ochfinansierar tillfälliga likviditetsunderskott i Riksgäldskontoret.Myndigheterna har för detta ändamål ett räntekonto med kredit. Ramenför räntekontokrediten varierar men ligger normalt i intervallet 5-10 %av respektive myndighets omslutning.I finansplanen (avsnitt 7.6) föreslås att regeringen för budgetåret 2000skall få besluta om krediter i intill ett belopp av 14,2miljarder kronor (yrkande 11).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag i finansplanen ommyndigheternas räntekontokrediter i (yrkande 11).4.4.3 Sjunde lån och räntekontokreditBudgetpropositionenInom ramen för det reformerade systemet för inkomstgrundadålderspension har en sjunde fondstyrelse inom Allmänna pensionsfondeninrättats. Styrelsen skall förvalta en särskild fond, Premiesparfonden.Fonden skall förvalta premiepensionsmedel för de försäkrade som integör ett aktivt val av fondförvaltare. Kostnaderna för förvaltningen skalltas ur de förvaltade medlen. Sjunde kommer att fåmedel till verksamheten tidigast , när denförsta överföringen av medel beräknas ske till förvaltare inompremiepensionssystemet. För att täcka utgifterna fram till denna tidpunktbör sjunde , i likhet med vad som gällt och1999, ges möjlighet att erhålla lån och kredit i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår mot denna bakgrund att den bemyndigas att dels besluta om lån i för investeringar ianläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av 22miljoner kronor, dels besluta om kredit på räntekonto i Riksgäldskontoretintill ett belopp av (yrkande 12).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens förslag (yrkande 12).4.5 Bemyndigande för ramanslagBudgetpropositionenEnligt 6 § andra stycket lagen (1996:1059) om statsbudgeten fårregeringen med bemyndigande besluta att ett ramanslag fåröverskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täckasärskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ettav beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas.Regeringen begär i finansplanen (avsnitt 7.9) att den bemydigas att få besluta att ett ramanslag som inte avserförvaltningsändamål får överskridas om:1. ett riksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas,2. överskridandet ryms inom det fastställda utggiftstaket för staten.Enligt regeringens bedömning kan oundvikliga utgiftsökningar iförhållande till anvisade medel för de flesta ramanslag rymmas inom denhögsta tillåtna anslagskrediten på . Något särskilt bemyndigandesom ger regeringen befogenhet att besluta om överskridande avramanslag som anvisats för förvaltningsändamål anser regeringen intebehöver inhämtas. Vid behov kommer ytterligare medel att begäras påtilläggsbudget.När det gäller ramanslag som anvisats för regelstyrd verksamhet, ickepåverkbara EU-relaterade utgifter, infriande av garantier samt oförutseddautgifter kan så stora förändringar inträffa att utgifterna inte ryms inom denhögsta tillåtna anslagskrediten. Regeringen avser i sådana fall att i förstahand återkomma till med förslag om anslag på tilläggsbudget.Förändringarna kan dock inträffa snabbt och betalningarna kan behöva görasutan dröjsmål. Om anslag på tilläggsbudget inte hinner anvisas börregeringen bemyndigas att besluta om överskridande när de förutsättningarsom anges i 6 § andra stycket är uppfyllda. Överskridandet får inte varastörre än att det ryms inom det fastställda utgiftstaket för staten.Regeringen understryker att bemyndigandet begärs för ett budgetår isänder och att avsikten även fortsättningsvis är att på tilläggsbudget föreslåförändringar av berörda anslag som ersätter det medgivna överskridandet. Enfullständig redovisning av hur bemyndigandet har utnyttjats för respektivebudgetår kommer att lämnas i årsredovisningen för staten.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet noterar att det av propositionen framgår att regeringen under år1999 medgivit ett överskridande med högst påanslaget Sjukpenning och rehabilitering under utgiftsområde 10 samt407,på anslaget Mottagande av asylsökande underutgiftsområde 8 samt att regeringen på tilläggsbudget föreslagitförändringar av dessa anslag. Utskottet utgår från att regeringen utnyttjarbemyndigandet i endast begränsad omfattning och även fortsättningsvisför redovisar hur bemyndigandet utnyttjats samt hur detta harfinansierats.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i finansplanen till bemyndigandeför ramanslag (yrkande 13).5 Ekonomisk styrning och statlig redovisning5.1 Årsredovisning för staten 1998Regeringens skrivelse 1998/99:150Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen så snart sommöjligt, dock senast efter budgetårets utgång, se till att enårsredovisning för staten lämnas till . Enligt lagen skallårsredovisningen innehålla resultaträkning, balansräkning ochfinansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetensinkomsttitlar och anslag. Lagen stadgar också att regeringen ärredovisningsskyldig inför för statens medel och övrigatillgångar som står till regeringens disposition. Redovisningsskyldighetenomfattar även den verksamhet som bedrivs av staten samt statens skulderoch övriga ekonomiska förpliktelser.I regeringens skrivelse 1998/99:150 lämnar regeringen en redogörelse fördet ekonomiska utfallet i staten för . Skrivelsen omfattarresultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys samt det slutligautfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag . Vidare lämnasen redogörelse för avgiftsbelagd verksamhet och statliga garantier. Vissagenerella iakttagelser som har gjort redovisasoch kommenteras i skrivelsen. Myndigheter som har fått revisionsberättelsemed invändning omnämns och skälen för invändningarna anges.Det är nu som återrapporteringen till sker i enseparat skrivelse. Motsvarande redogörelse har lämnats ibudgetpropositionen.