bet · GM01NU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Attityden till att starta eget företagmåste ändras, anför motionärerna vidare. De anseratt det svenska systemet har gynnatstorföretagen och hänvisar till att har denlägsta andelen egenföretagare i hela OECD-området.Vänsterpartiet har tidigare föreslagit bl.a.lättnader på egenavgiftsområdet för de minstaföretagen, skattelättnader inom den privatatjänstesektorn, lättnader vad gällersjuklöneperioden och regelförenklingar, sägs det. Imotionen framläggs förslag för en uthålligt hållbartillväxt i hela under följande fem rubriker:Säkra riskkapitalförsörjningen (1), Nätverksbyggandemellan småföretagen (2), Offentlig upphandling (3),Utbildning/fortbildning (4) samt Omvärld och export(5).I ytterligare en partimotion från -1998/99:N336 - begärs ett riksdagsuttalande omnäringspolitik och regional utveckling. En viktigförutsättning för en framgångsriksysselsättningsutveckling är, enligt motionärernasuppfattning, att näringspolitiken får en störretyngd. Hinder i form av en traditionellföretagsstruktur, ett extremt storföretagsberoende,ett fåtal dominerande ägargrupper, en för litenföretagsandel inom den kunskaps-intensivatillväxtsektorn, ett otillräckligtinnovationsutrymme, en brist på regionalt förankratriskkapital osv. bör undanröjas, sägs det. Underföljande rubriker redovisas den politik somförordas: Nya företag, Regional utveckling,Samarbete stat - näringsliv, Innovationspolitik samtEtt grönt näringsliv.Statens roll i samhällsekonomin skall vara attsätta ramar och övervaka spelreglerna på marknaden,ansvara för samhällsplanering och infrastruktur samtatt skapa förutsättningar för långsiktig tillväxt,anförs det i partimotionen 1998/99:N330 (kd). Närstaten agerar såväl domare som spelare på marknadenär risken stor att konkurrensen snedvrids och attinvesteringar inte görs på ett optimalt sätt i deföretag som har de bästa förutsättningarna, ansermotionärerna. En av statens viktigaste uppgifter ärvidare att bedriva en ansvarsfull finanspolitik somger förutsättningar för stabila statsfinanser, låginflation, låga räntor, ett gott investeringsklimatoch minskande statsskuld, sägs det. Det är viktigtatt får ett mer småföretagsvänligt klimat änhittills, eftersom det främst är småföretagen somhar möjlighet att erbjuda nyanställningar, ansermotionärerna, medan större företag främst ökar sinproduktivitet genom automatisering. De storabörsbolagen visar också en tendens att förlägga merav sin verksamhet till utlandet, medan de små ochmedelstora företagen i större utsträckning stannarkvar i , säger motionärerna.Bedömare är eniga om att framtidens arbeten i storutsträckning kommer att finnas i tjänstesektorn,sägs det vidare i motionen. Det handlar om olikabranscher, såsom bygg- och anläggnings-, data-,miljö-, ekonomi-, försäkrings-, medie-, reklam-,underhållnings-, turist-, restaurang-, hårvårds-,skomakar-, bilreparations-, städ- ochtvättbranscherna. Exportindustrin har under desenaste åren gått på högvarv, medan hemmamarknadenäven under högkonjunktur präglats av lågkonjunktur,säger motionärerna. De menar att en mer offensivpolitik krävs för att förbättra förutsättningarnaför nya arbetstillfällen på den svenskahemmamarknaden.Samhället måste genom sina olika institutionerskapa goda förutsättningar för företagande, sägs deti partimotion 1998/99:N238 (c). Till dessaförutsättningar hör ett fungerande rättssamhälle,kulturella faktorer, politiska institutioner ochmyndigheter. Låg inflation, sunda statsfinanser ochlåga räntor är vidare viktiga förutsättningar förföretagande. För att kunna utvidga sina verksamheterär företagen beroende av handel med omvärlden, anförmotionärerna och konstaterar att som medlemi EU har en stor frihandel, medan handeln med övrigadelar av världen till stor del är omgärdad medexport- och importtullar. Kompetensnivån ochtillgången på olika typer av arbetskraft är ocksåviktiga faktorer för företagens konkurrensförmågainternationellt, säger motionärerna och anser att enviktig framgångsfaktor är att näringslivet harförmåga till flexibilitet och består av såväl storasom små och medelstora företag. Det är också viktigtatt företagsamheten är spridd över många olikabranscher. Företagen behöver stabila och långsiktigaspelregler, anförs det vidare.Sverige kännetecknas av att en mängd direkta ochindirekta stöd ges till företag, sägs det i motionenmed hänvisning till att det i den allmänna debattenförekommer uppgifter om att det s.k. företagsstödetskulle uppgå till per år.Enligt motionärernas uppfattning saknar dessa beloppdock relevans, eftersom det inte är fråga om direktaföretagsstöd. Stödet till företag inomnäringspolitiken utgörs i huvudsak avlånemöjligheter för små företag, projektstöd tillinnovativa idéer och produktutveckling samt icke-finansiella stöd till små företag. De störstaaktörerna är () och . Dessutom finnsIndustrifonden och Innovationscentrum. ,() och AB Svensk Exportkreditstimulerar svensk export främst genom garantier ochfinansiering. På den regionala nivån tillkommerstödgivare i form av teknikbrostiftelser, regionalariskkapitalbolag, industriella utvecklingscentrumoch produktråd. Utöver de svenska stödformernatillkommer de stöd som EU står för. På branschnivåfinns t.ex. stödet till rederinäringen. I övrigt ärde direkta stöden till företag mest omfattande inombostadspolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochregionalpolitiken. De stöd som går till finansieringav näringsverksamhet utgår nästan uteslutande i formav lån, forskningsstöd, information och garantier.Floran av stöd och olika aktörer gör det svårt attanalysera företagsstödet i dess helhet, ansermotionärerna. De föreslår mot bakgrund härav att enutredning skall tillsättas med uppdrag att föreslåhur de olika formerna av företagsstöd bättre skallkunna samordnas för att uppnå ökad effektivitet.Uppdraget bör också innefatta att lägga förslag omsammanslagning av vissa och nedläggning av andrastödformer. Det bör vara möjligt att ta ut en del avden ökade effektiviteten i form av en statligbesparing, anförs det slutligen.I partimotion 1998/99:N332 (fp) föreslås att deselektiva företagsstöden skall avvecklas. Flerföretagare och fler expansiva företag är enförutsättning för att alla som vill skall kunna fåett arbete, säger motionärerna. De enskildaindividerna behöver få fler möjligheter att ta sigur passiviserande arbetslöshet, att ta på sig meravancerade arbetsuppgifter, att studera eller attvidareutbilda sig. Fler måste få känna att det ärmeningsfullt och möjligt att pröva något nytt, attta risker eller förverkliga en företagsidé. Attförbättra företagsklimatet är därför en centralpolitisk uppgift, anser motionärerna och anger attstatens främsta uppgift inom näringspolitiken är attange ramar och spelregler för företagens verksamhet.Selektiva stöd bör undvikas. I sämsta fall lederstöden till att konkurrerande företag går i konkurs,säger motionärerna och menar att generellt sett harde små företagen svårare att hantera effekterna avselektiva subventioner.Uttalanden av i ett flertal avseendenbegärs i motion 1998/99: N334 (mp). Det gällerinriktningen på näringspolitiken, s.k. ägande medansikte, tillvaratagande av kreativiteten ochförnyelse av näringslivet. Politikens roll är attunderlätta framväxten av det goda i bemärkelsenekologiskt och socialt hållbara näringslivet,varvid miljömedvetenhet, mångfald, dynamik,kreativitet och delaktighet anges av motionärernasom nyckelord för en sådan utveckling. Ett framtidanäringsliv måste vara en del av ett fungerandesamhälle, inte något vid sidan om den sociala ochekologiska verkligheten. behöver flerföretag med en social hemvist, ägare med ansikten,heter det vidare. vill stimuleraföretag där ägandet är synligt. Det kan varasjälvägda företag, kooperativa företag, företag somägs av dem som arbetar i dem eller som bor i detsamhälle där företagen finns. Det är viktigt att ökamöjligheten för dem som arbetar i ett företag att taöver ägandet då ett företag skall säljas, vilket kanske genom förköpsrätt eller genom ett marginellträntebidrag, anser motionärerna.Kreativiteten ökar då människor känner att de vågarta steg ut i det främmande utan att riskera attfalla igenom samhällets skydd, hävdar motionärernavidare. De anser att kreativiteten också ökas dåregelverk och gammal företagskultur förändras.Invandrarnas erfarenheter av småskalig företagsamhetmåste tas till vara, och lärlingssystemen börutvecklas ytterligare. Mycket i företagskulturenkaraktäriseras av traditionellt manliga strukturer,men motionärerna hänvisar till att iandra motioner har utvecklat tankarna på hur nya,moderna strukturer kan ges mer växtkraft, för attmöjliggöra att människor - inte minst kvinnor -skall kunna ta steget. Det är enligt Miljöpartietsuppfattning oerhört viktigt att får ettnäringsliv som i större utsträckning kan förändraoch förnya sig. Delvis handlar detta om att det inomfinansvärlden, politiken och industrin krävs ändradeattityder, anför motionärerna.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade - mycket kortfattat - frågan omnäringspolitikens inriktning senast i december 1998i betänkande 1998/99:NU1 om anslag inomutgiftsområde 24 Näringsliv. I reservationer (m, kd,fp; mp) och i särskilda yttranden (m; kd; c; fp)redovisades respektive partiers syn pånäringspolitikens inriktning. I det näringspolitiska betänkandet1997/98:NU10 behandlades också - merutförligt - frågan om näringspolitikens inriktning.En särskild riksdagsdebatt om åtgärder för ökadtillväxt ägde rum (RD 1998/99:49).Näringsminister sammanfattade dåregeringens handlingsprogram för ökad tillväxt iföljande punkter:1. Den ekonomiska politiken ligger fast med mål omöverskott i de offentliga finanserna över enkonjunkturcykel, låga räntor och inflation underkontroll.2. Flaskhalsar skall förhindras på arbetsmarknaden.3. Lönebildningen skall stärkas.4. Hela skall växa - regionalatillväxtavtal utarbetas i varje län under år 1999mellan berörda aktörer.5. Skatterna skall vara konkurrenskraftiga -överläggningar pågår mellan riksdagspartierna omförändringar inom skattesystemet.6. Reglerna för företagen skall förenklas och blifärre.7. skall konkurrera med kompetens, inte medlåga löner.8. Forskningens roll i tillväxtpolitiken skallförstärkas.9. Miljöomställningen skall drivas vidare.10. Kommunikationspolitiken skall utvecklas.11. skall förbli en IT-nation ivärldsklass.12. Östersjö- och EU-samarbetet skall utvecklas.13. Alla behövs på arbetsmarknaden - diskrimineringskall motverkas.Näringsministern tillsatte enarbetsgrupp för ökad tillväxt, med företrädare förnäringslivet och de fackliga organisationerna.Arbetsgruppens uppgift är att ta fram konkretaförslag och strategier för hur tillväxten kan ökaoch företagsklimatet ytterligare stärkas. I ettpressmeddelande från () sägs att det är näringsministerns förhoppningatt gruppens arbete skall göra avtryck redan iregeringens vårbudget . Innandess kommer gruppens förslag att beredas i denstörre grupp av företrädare för näringsliv ochfackliga organisationer som hade överläggningar mednäringsministern , sägs det.Arbetsgruppen presenterade följandeförslag:Inkomstskatten bör sänkas, och marginaleffekterna bör minskassuccessivt i alla inkomstlägen.De nyssnämnda skattesänkningarna bör inledas redan under år2000, och ett väsentligt steg bör tas under år 2001.Under år 1999 bör regeringen lägga fram förslag om hurkompetensutvecklingen i arbetslivet kan stärkas.Teknisk och vetenskaplig utbildning bör ökas väsentligt inomde för näringslivet mest angelägna områdena.Industrin bör hjälpa till med att ge årlig praktik för ca 30000 elever på industrirelaterade gymnasieprogram och förelever i eftergymnasial yrkesutbildning.Särskilda insatser bör göras för att långtidsarbetslösas,ungdomars och invandrares inträden på arbetsmarknaden skallunderlättas.När det gäller frågan om företagsstöd kan noterasatt regeringen i ett pressmeddelande från december1998 har aviserat en utvärdering av det storaantalet stödformer inom näringspolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Dessaskall utvärderas utifrån företagens, de enskildaindividernas och regionernas behov av och strävanefter utveckling och tillväxt. De förslag som kommerfram genom arbetet med regionala tillväxtavtalkommer att ha betydelse i denna utvärdering, sägsdet. Syftet är att ge företagen en enda inkörsportoch därmed förenkla företagandet. Enligt uppgiftfrån kommer beslut om direktiv,tidsplan och i vilken form översynen skall bedrivasatt fattas inom kort.Utskottets ställningstagandeUtskottets syn på näringspolitikens inriktningöverensstämmer med den som redovisades ibudgetpropositionen för och som hadeföregåtts av överläggningar mellan regeringen,och . Inledningsviskonstaterar utskottet att har mångakomparativa fördelar i fråga om företagsklimatet. Påmånga områden ligger i absolut världsklass,t.ex. vad gäller forskning och utveckling, kvalitetpå telekommunikationer och annan IT-infrastruktur,tillgång på internationellt konkurrenskraftigföretagsledning, låg bolagsskatt och avsaknad avkorruption. De svenska företagen har vidare godtillgång till marknaderna i EU och iÖstersjöregionen.Den svenska ekonomin karakteriseras av låga räntoroch stabil makroekonomi. De offentliga finanserna ärsanerade. Inflationen är i det närmaste obefintlig,och de svenska räntorna ligger på den lägsta nivånsedan 1950-talet. Sysselsättningen har ökat med 95000 personer , menarbetslösheten är fortfarande för hög.Industriproduktionen har ökat med sedanår 1994. Investeringarna i tillverkningsindustrinhar ökat med . Sverigehar lika storadirektinvesteringar till som från Sverige.Mellan åren 1990 och 1996 ökadeutlandsinvesteringarna i , vilketvar mer än motsvarande ökning i något annat EU-land.Under perioden 1991-1996 var utlandsinvesteringarnai , och under år 1997ökade de med ytterligare 70 miljarder kronor.Nyföretagandet ökade från 26 930 företag år 1996till 28 720 företag , eller . Antaletkonkurser fortsätter att minska. uppgickantalet företagskonkurser till 8 799, vilket var detlägsta antalet under hela 1990-talet.Sverige har det bästa innovationsklimatet i EU,enligt en beräkning av . I denna har jämförelsergjorts avseende antal registrerade patent, anvisademedel till forskning och utveckling, antal artiklari vetenskapliga tidskrifter och andel högteknologiskindustri. Vidare gäller enligt en bedömning av denamerikanska handelskammaren att tillhör engrupp av fem länder som har det bästaföretagsklimatet bland utvecklade industrinationer.I den särskilda riksdagsdebatten om åtgärder förökad tillväxt som ägde rum i februari 1999redovisade näringsminister , somnämnts, inriktningen av det tillväxtpolitiskaarbetet under innevarande mandatperiod. Enligt vadsom där sades ligger den ekonomiska politiken fast.Detta innebär att de offentliga finanserna över enkonjunkturcykel skall visa överskott, vilket bl.a.skall användas till att betala tillbakastatsskulden. Räntorna skall hållas låga ochinflationen under kontroll.Flaskhalsar skall förhindras på arbetsmarknaden.Större satsningar skall göras på kvalificeradyrkesutbildning, och arbetsförmedlingarna skalltydligare koncentrera sig på sin kärnuppgift attförmedla jobb, inte åtgärder. A-kassan skall vara enomställningsförsäkring. Samtal förs med arbetsmarknadens parter isyfte att åstadkomma en ansvarsfull överenskommelseom framtidens lönebildning. Löneökningarna på densvenska arbetsmarknaden skall syfta till bådereallöneökningar och fortsatt låg inflation.Hela skall växa. Regionala tillväxtavtalskall utarbetas i varje län mellannäringsliv, kommuner, landsting, länsstyrelser,länsarbetsnämnder, regionala självstyrelseorgan,högskolor, universitet, arbetsmarknadens parter ochandra parter. Syftet är att utnyttja befintligastatliga och andra resurser effektivare för tillväxtoch nya jobb. Tillväxtavtalen förhandlas medregeringen och börjar gälla den 1 januari 2000.Regeringen är öppen för att det regionala statligatillväxtkapitalet, sammanlagt ,skall kunna användas med ny inriktning. Regeringenär också positiv till att pröva förslag tillförändringar av regelverk och förordningar.Överläggningar pågår mellan riksdagspartierna omförändringar inom skattesystemet som bl.a. syftartill att stärka företagens växtkraft och begränsamarginaleffekter. Reglerna för företagen skallförenklas och bli färre. Ytterligareregelförenklingar kommer att genomföras för att demindre företagen skall kunna växa och utvecklas.Sverige skall konkurrera med kompetens, inte medlåga löner. Fler platser skall inrättas på högskoloroch universitet. Dessa skall ha en rättvis regionalspridning. De anställdas kompetensutveckling - detlivslånga lärandet - skall stimuleras. Forskningensroll i tillväxtpolitiken skall förstärkas. Denkunskap och tekniska kompetens som finns påhögskolor och universitet skall komma till nytta iföretagens produktutveckling. Fortsatta insatserkommer att göras för att knyta samman forskning ochnäringsliv. Miljöomställningen skall drivas vidare.Ett omfattande energiforskningsprogram skallutarbetas tillsammans med näringslivet. Insatsergörs för att ersätta kärnkraften med annanmiljövänlig och konkurrenskraftig el- ochenergiproduktion.Kommunikationspolitiken skall utvecklas. Fortsattasatsningar skall göras för att undanröja bristerna idet svenska transportsystemet. skall förblien IT-nation i världsklass. Hela befolkningen -oavsett ålder, kön, utbildning och arbete - skallkunna använda den nya tekniken och utnyttja dessmöjligheter. Fortsatta insatser skall därför görasför att ge hushåll och företag i hela godaförutsättningar att utnyttja den nya teknikensmöjligheter. Samarbetet i , runt ochi skall utvecklas. Fortsattaansträngningar skall göras för att stödjanäringslivet att idka handel med länderna runtÖstersjön. EU-arbetet skall inriktas på attformulera gemensamma strategier mellanmedlemsländerna för ökad sysselsättning och minskadarbetslöshet. Alla behövs på arbetsmarknaden.Diskriminering på grund av kön, etnisk bakgrundeller sexuell läggning är ett slöseri med gemensammaresurser. Nya lagar mot diskriminering träder ikraft inom kort.När det gäller frågan om företagsstöd villutskottet hänvisa till att regeringen, somredovisats, avser att genomföra en översyn avstödformerna inom näringspolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Någotbehov av ett initiativ från på dettaområde kan utskottet därmed inte se.Utskottet vill slutligen kommentera en fråga somaktualiseras i motion 1998/99:N334 (mp), nämligenfrågan om ägandet av företagen. En del av företageni karakteriseras av ett anonymt ägande därbl.a. fonder eller ett "ansiktslöst" kapital stårsom ägare. Enligt utskottets mening är det viktigtatt ägandet är synligt, har ett ansikte. Det kanröra sig om självägda företag, kooperativa företagoch företag som ägs av dem som arbetar i företageneller som bor i det samhälle där företagen finns.Denna typ av företagsägare kan förväntas ta ettstörre ansvar och känna större delaktighet, vilketleder till ökad miljömedvetenhet och ökadkreativitet. För att uppnå ett sådant ägande är detviktigt att det skapas goda förutsättningar för desmå företagen, och att möjligheten ökas för dem somarbetar i ett företag arbetare, tjänstemän ochföretagsledning att ta över ägandet om företagetskall säljas. Utskottet förespråkar alltså enmångfald i ägandet och utgår från att regeringen harett likartat synsätt.Enligt utskottets mening har den här redovisadenäringspolitiken en sådan inriktning som krävs föratt bidra till att skall ha en ekologisktuthållig tillväxt. Likartade synsätt pånäringspolitikens inriktning finns också i de häraktuella motionerna 1998/99:N277 (v), 1998/99:N336(v) och 1998/99:N334 (mp).Med det anförda avstyrks samtliga här aktuellamotioner i berörda delar.Statliga företagMotionernaEn plan för försäljning av statlig verksamhet begärsi motion 1998/99:N215 (m). Statens främsta uppgiftinom näringspolitiken är att skapa ramar och reglerför företagens verksamhet och bidra till att skapagynnsamma förutsättningar för långsiktig tillväxt,fler företag, fler arbetstillfällen och godkonkurrens, anför motionärerna. De anser att enprivatisering av de statliga företagen skulleåstadkomma följande:_renodla statens roll somlagstiftare och normgivare, stärka de privatiseradeföretagen, sprida intresset för sparande i aktiertill nya grupper och bredda riskkapitalmarknadensamt ge staten inkomster som kan användas tillandra, mer angelägna ändamål.Motiven för det statliga ägandet är svaga ochotillräckliga, sägs det vidare i motionen. Allverksamhet som kan bedrivas bättre eller lika bra iprivat som i offentlig regi bör vara privatägd,anför motionärerna och menar att konkurrensutsattverksamhet bör bedrivas i privat regi. Allverksamhet som lika effektivt eller bättre kandrivas i full konkurrens skall utföras underkonkurrens, sägs det. Även monopolverksamhet ansesofta kunna bedrivas bättre i privat än i offentligregi, t.ex. genom att driften av en monopolbetonadverksamhet läggs ut på entreprenad genom ett öppetupphandlingsförfarande. De förordadeprivatiseringarna bör genomföras på ett sätt sombidrar till att långsiktigt breddariskkapitalmarknaden. Detta bör främst åstadkommasgenom följande tre huvudtyper av åtgärder: enreformering av skattesystemet, främjande avintresset hos allmänheten för att äga svenska aktiersamt ökade möjligheter för anställda att äga aktieri de företag där de arbetar. Försäljningarna bör,enligt motionärerna, genomföras enligt följande treprinciper: försäljningen skall stärka företaget,allmänheten skall erbjudas att köpa aktier samt deanställdas delägarskap skall underlättas.Privatiseringen av skall prioriteras, ansermotionärerna. Följande skäl anses tala för enomedelbar försäljning av : en privatiseringskulle ge bättre tillgång till kapital ochbättre möjligheter att expandera, skulle få enstörre operationell flexibilitet samt en försäljninghar stort stöd i företagets ledning och bland dessanställda.Moderata samlingspartiet anser att i första hand ca25 statliga företag bör privatiseras helt ellerdelvis. Privatiseringarna kan delas in i följandetre grupper: breda aktiespridningar över börsen,direktförsäljningar samt bolag eller verksamheterunder någon form av strukturering eller med behov avomstrukturering där ägarbreddning eller försäljningkan bli aktuell. I motionen lämnas en utförligredovisning över de privatiseringar som förordas.Vidare beskrivs hur försäljningarna av de olikabolagen och verksamheterna bör utföras.Redovisningen upptar, förutom , följande bolag:Inom tidigare : ,, , och Landvettersflygplatser, vissa bolag inom samt AB SvenskBilprovning.Inom : Nordbanken (Holding) AB, StatensBostadsfinansieringsaktiebolag (), , , och Värdepapperscentralen VPC AB.Inom tidigare Närings- och : VattenfallAB, (), ,., , , och Zenit AB.Inom : och SverigesTelevision samt Svensk Rundradio AB.Inom : Apoteksbolaget AB.I de två motionerna 1998/99:K282 (m) och1998/99:T220 (m) förordas också en privatisering avTelia. Detta är nödvändigt för att bolaget skall gestillgång till den internationella kapitalmarknadenoch ges bättre möjligheter att utvecklas till ettinternationellt och konkurrenskraftigt IT-företag,anför motionärerna. I den sistnämnda motionenförordas också ett riksdagsuttalande rörande NSAB(). Svenska staten är via dettaföretag mycket aktiv på marknaden försatellitdistribution, säger motionärerna och erinrarom att företaget låtit skjuta uppytterligare en satellit, 3. Denna strategioch exponering av risker med skattemedel måstestarkt ifrågasättas, anför motionärerna.Riksdagen bör göra ett uttalande om att statensbolag skall gå i spetsen för att uppfylla målet attdet skall vara kvinnor 2000 och , anförs det imotion 1998/99:Fi708 (v). Den ekonomiska politikenär fortfarande ett manligt maktområde, sägermotionärerna. De anser att det är dags att bådeuppnå en jämnare könsfördelning i representation ochpåverka innehållet i den ekonomiska makten. Enambitionsinriktning bör därvid vara att bryta detstarka manliga maktmönster som präglar aktiebolagen,och antalet kvinnor i bolagsstyrelserna bör därföröka.