bet · GM01UFöU2 · 1999-06-03 00:00:00 — Svenskt deltagande i fredsstyrka i Kosovo Det sammansatta utrikes- och försvarsutskottetfinner att det är naturligt för att deltamed väpnad styrka i en internationell fredsstyrka iKosovo. bör bidra till det internationellasamfundets ansträngningar för att få ett stopp på devåldshandlingar och de kränkningar av de mänskligarättigheterna som pågår i Kosovo samt skapaförutsättningar för att flyktingarna skall kunnaåtervända till sina hem.Utskottet tillstyrker därmed propositionens förslagoch föreslår att medger att regeringenställer en väpnad styrka till förfogande som ettsvenskt bidrag till en internationell fredsstyrka iKosovo, efter en vapenvila eller enfredsöverenskommelse mellan parterna i konflikten iprovinsen i (FRJ), och efter beslut av Förenta nationernassäkerhetsråd eller av Organisationen för säkerhetoch samarbete i () om en sådan styrka.Såsom regeringen framhåller i propositionenföreligger det betydande osäkerhet omtidsförhållandena, om hur en gemensam insats kankomma att se ut, om vilket mandat den kan verkaunder samt om hur insatsen skall ledas. ärdet i händelse av en uppgörelse om eldupphör ellerett fredsavtal av stor vikt att en fredsstyrka kansättas in med kort varsel. Utskottet tar mot dennabakgrund fasta på regeringens avsiktsförklaring attöverlägga med utrikesnämnden före ettregeringsbeslut om att sända en svensk väpnadstyrka.Utskottet konstaterar att ett beslut från FN:ssäkerhetsråd eller utgör den folkrättsligagrunden för insatsen. Detta ligger i linje medSveriges utrikespolitik och är en förutsättning föratt vårt land skall delta med väpnad styrka iinternationella fredsfrämjande operationer.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse attdet råder grundläggande politisk enighet om attSverige bör delta i en väpnad internationellfredsstyrka i Kosovo. Vid ett ställningstagande avdetta slag är det en styrka att samtliga partierställer sig bakom beslut. Även vidtidigare tillfällen, bl.a. vid beslutet att deltamed trupp i IFOR-operationen i ,har det funnits en samsyn bland partiertill stöd för de svenska insatserna. Denna politiskaenighet är en styrka för som internationellaktör och stärker trovärdigheten i vår utrikes- ochsäkerhetspolitik. Till betänkandet är fogatsärskilda yttranden från Moderata samlingspartiet,respektive de gröna. Regeringen föreslår i proposition 1998/99:112 attriksdagen medger att regeringen ställer en väpnadstyrka till förfogande som ett svenskt bidrag internationell fredsstyrka i Kosovo, efter envapenvila eller en fredsöverenskommelse mellanparterna i konflikten i provinsen iFörbundsrepubliken (FRJ), och efterbeslut av säkerhetsråd eller avOrganisationen för säkerhet och samarbete i () om en sådan styrka. Motioner med anledning av regeringensproposition /99:1121998/99:U11 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Natos roll i det nupågående kriget,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av initiativför att bygga upp samordningskompetens inom FN såatt t.ex. Natos roll kan marginaliseras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att varje insats börbetraktas som unik och därför fordrar nyaöverväganden och nya beslut i vid varjeaktuellt tillfälle,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attSverige vidareutvecklar sin förmåga att sätta incivila och humanitära fredsinsatser.1998/99:U12 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börplanera för att det svenska bidraget till en väpnadinternationell fredsstyrka i Kosovo bör ha minst enbataljons omfattning samt att det kostnadsmässigautrymmet för detta bör tillförsäkras itilläggsbudgeten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett beslut omsvensk väpnad styrka i Kosovo - om en vapenvilaeller fredsöverenskommelse inte föreligger - måstebeslutas av och inte kan delegeras tillregeringen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i EU börverka för att rådets analysenhet för den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken ges i uppdrag atttillsammans med kommissionen utarbeta en långsiktigstrategi för de kris- och krigsdrabbade länderna iregionen.1998/99:U13 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenskt deltagande ien internationell fredsstyrka i Kosovo,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tydliga signaler omökat stöd till , och ,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett omfattandeprogram för stöd till och återuppbyggnad av ländernapå ,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till ideellaorganisationer, folkrörelser och politiska partier iarbetet för kontakt och försoning och bildandet avcivila, demokratiska nätverk i det fornaJugoslavien.Motion väckt med anledning av regeringensproposition /99:1001998/99:Fi21 av m.fl. (m) variyrkas1. att beslutar bidra med en svenskväpnad styrka av en bataljons storlek till enmultinationell väpnad fredsstyrka i Kosovo,2. att hos regeringen begär förslag tillfinansiering av en hel svensk bataljon i Kosovo. Sammanfattning av propositionenÄrendet och dess beredningKonflikten i Kosovo i (FRJ) har gått in i ett allvarligt skede. I densvåra humanitära och politiska situation som råderär det angeläget att världssamfundet vidtarförberedelser för nödvändiga åtgärder i en förändradsituation, där parterna i Kosovo kommit attacceptera en vapenvila och eventuellt ocksåundertecknat en fredsöverenskommelse.I ett sådant läge kommer en internationellfredsstyrka att bli nödvändig för att underlätta förflyktingarna att återvända samt för att övervaka ochgenomföra en vapenvila eller eventuellfredsöverenskommelse. En sådan fredsstyrka skullesannolikt komma att bestå av trupper från såvälNato- som icke-Natostater. och EU kommersannolikt att ges betydande roller, inte minst föratt stärka demokrati och mänskliga rättigheter,bygga upp polisväsende och genomföra val.Regeringen lämnade enpreliminär och icke bindande avsiktsförklaring tillförsvarsalliansen , som bekräftade Sverigesintresse av att medverka i en internationellfredsstyrka i Kosovo (KFOR) baserat på ett beslut avFN:s säkerhetsråd och en överenskommelse mellanparterna. Vid alliansens konferens omstyrkeuppbyggnad med partnerländerna den 26 februariförklarade sig berett att delta med lämpligadelar av sin snabbinsatsstyrka (SWERAP) i en sådanfredsstyrka. meddelade till Natoatt vi avsåg att ställa upp med en del av enbataljon i en svensk-finsk styrka. Dessa åtgärderskulle möjliggöra en ökad insyn från svensk sida iförberedelserna inför en insats. Härigenom skulleäven våra möjligheter stärkas att i ett senare skedefå inflytande över styrkans utformning ochuppgifter.Förberedelsearbetet för att ingå i en fredsstyrkahar inletts. Diskussioner har ägt rum om denmilitära strukturen för det svenska deltagandet. Idessa diskussioner har samverkan skett medFörsvarsmakten.Det är av stor vikt att en betydande del av deninternationella fredsstyrkan kan påbörja sittuppdrag i omedelbar anslutning till en vapenvilamellan parterna eller en fredsöverenskommelse, nären sådan föreligger. Planering och samordning mellande stater som kan förväntas ingå i fredsstyrkan hardärför också på svensk sida påbörjats innan detfinns förutsättningar för att genomföra insatsen.Ärendet har beretts skyndsamt och regeringen serdet som nödvändigt att redan i detta skede föreläggariksdagen ett förslag till beslut. Ärendet kräveringen lagstiftning och någon remissbehandling harinte skett.Bakgrund1989 återkallade regeringen i det självstyresom provinsen åtnjutit inom den dåvarandeSocialistiska rådsrepubliken . Denkosovoalbanska befolkningen, anförd av , svarade med civilt motstånd.Kriget i andra delar av f.d. spreds idetta skede inte till Kosovo. Att från1995 om inte innehöll någrabestämmelser om Kosovo kan dock ha bidragit till attradikalisera den kosovoalbanska opinionen.I början av 1998 utbröt öppna strider mellan deserbiska styrkorna och Kosovos befrielsearmé (UCK),en väpnad rörelse som inte tilldragit signågon större uppmärksamhet. Striderna inleddes medatt serbiska förband anföll utanförprovinshuvudstaden . Striderna, somintensifierades , ledde bl.a.till att omkring 2 000 människor dödades och attöver en kvarts miljon tvingades fly från sina hem.Striderna och flyktingsituationen gjorde attkonflikten i Kosovo snabbt internationaliserades.FN:s säkerhetsråd antog , undersvenskt ordförandeskap, en resolution som slog fastett antal krav på parterna. Bland dessa ingick attstriderna skulle upphöra, trupper dras tillbaka ochåtgärder vidtas, som skulle göra det möjligt förflyktingarna att återvända till sina hem. Efter attNato hotat att genomföraflygbombningar mot FRJ, ingick FRJ:s regering tvåavtal med respektive Nato, vilka upprättadeOSSE:s verifikationsmission i Kosovo (KVM) samt enflygövervakningsinsats av Nato. till uppgift att bestyrka att de krav som hadeställts av uppfylldes. KVM, somdessutom skulle stödja flyktingarnas återvändandeoch senare övervaka demokratiska val, skulle beståav högst 2 000 obeväpnade verifikatörer.KVM-missionens upprättande och verifikatörernasnärvaro bidrog till att minska spänningarna och tillatt flyktingar kunde återvända. Missionen speladeockså en viktig roll genom att undersöka ochrapportera om inträffade incidenter. Upprepade brottmot eldupphöravtalet innebar dock att våldettrappades upp. utsattes kosovoalbaneri byn för en massaker.De internationella ansträngningarna att få tillstånd en uppgörelse om Kosovos framtida statusintensifierades därefter under ledning av den s.k.internationella kontaktgruppen för f.d. Jugoslavien.I utanför ägde förhandlingar rummellan partnerna , underbrittiskt och franskt ordförandeskap. De svårastefrågorna under förhandlingarna gällde dels huruvidaen folkomröstning skulle hållas för attavgöra om Kosovo skulle få självständighet, delsnärvaron av utländsk trupp för att övervakaöverenskommelsen.Sedan förhandlingarna ajournerats utan att någotavtal undertecknats ägde en ny förhandlingsomgångrum i . Kosovoalbanskarepresentanter undertecknade kontaktgruppens förslagtill interimsavtal, men gjordedet inte. Alltmedan förhandlingarna pågick fortsatteen omfattande serbisk militär uppladdning i ochomkring Kosovo. Mot bakgrund av det försämradesäkerhetsläget beslutade attevakuera samtliga verifikatörer från Kosovo.Efter Belgradregimens vägran att undertecknakontaktgruppens föreslagna interimsavtal inleddeNato flyg- och robotattacker mot FRJ.Därpå intensifierade serbisk militär ochspecialpolis samt paramilitära styrkor etniskarensningsaktioner i Kosovo, med resultat attflyktingströmmarna ut ur Kosovo växteexplosionsartat.Utvecklingen i Kosovo inverkar negativt påsäkerheten och stabiliteten i regionen, särskilt iAlbanien och . Den får negativaåterverkningar även för den jugoslaviskadelrepubliken och för förutsättningarnaför en demokratisk utveckling i FörbundsrepublikenJugoslavien i dess helhet.Det är också uppenbart att utvecklingen i Kosovooch på västra - liksom internationellaåtgärder för att söka åstadkomma fred, säkerhet ochdemokrati i denna region - har en utomordentligtstor säkerhetspolitisk betydelse också i ett bredareeuropeiskt och globalt sammanhang, inte minst genomdess effekter på FN och FN:s säkerhetsråd.Svenska humanitära och andra insatserSverige har avsatt i humanitärtbistånd till Kosovo . Huvudmottagare ärFN:s flyktingkommissarie () som harsamordningsansvar för de humanitära insatserna påBalkan. Vidare tog regeringen initiativ till ettinternationellt möte i föratt diskutera hur olika former av bistånd kanutformas samt hur givare och andra aktörer kansamverka i syfte att på stärka detcivila samhället i Kosovo. deltog också medett sjuttiotal verifikatörer i OSSE:sverifikationsmission.Ett omfattande bistånd för återuppbyggnad ochförsoning kommer att krävas när de kosovoalbanskaflyktingarna kan återvända. Efter den massflykt ochde deportationer som har ägt rum behövs nuinternationell samverkan för att bistå de utsattaländerna i regionen och för att solidariskt delaansvaret för att ta emot flyktingar. I enlighet medUNHCR:s rekommendationer kommer en ordning medtillfälligt skydd att beredas. har förklaratsig berett att ta emot upp till 5 000 flyktingarfrån regionen.Sverige har , bl.a. genom deltagande ifredsbevarande och andra insatser i regionen samtgenom omfattande humanitärt bistånd, varit engagerati fredsprocessen. Det finns ett starkt svensktintresse av att delta i en eventuell fredsstyrka iKosovo.Internationell fredsstyrkaEnligt den planering som förelåg , ianslutning till förhandlingarna i ,skulle en internationell fredsstyrka (KFOR) omfattauppemot 30 000 personer. Insatsen skulle föregås avett beslut av och hela styrkan -fem förstärkta brigader - bedömdes kunna vara påplats efter ett sådant. Störretruppbidragare skulle vara , , , , ochTyskland. Förbanden förutsågs vara utrustade ochutbildade för fredsframtvingande uppgifter. Detsvenska truppbidraget skulle bestå av en del av ensvensk bataljon i en svensk-finsk styrka underledning av en svensk bataljonschef. Frågan omfinansiering av denna styrka behandlades avregeringen i tilläggsbudget till statsbudgeten förår 1999 (prop. 1998/99:100).Utvecklingen efter den andra misslyckadeförhandlingsomgången i har dock inneburit attKFOR-planeringen inte förts vidare. BetydandeNatostyrkor finns emellertid i . Efter attursprungligen haft till uppgift att i ett nödlägekunna bistå vid en evakuering av KVM-missionen harförbanden senare förstärkts för att kunna utgöraförtrupp för en eventuell mark-insats.Det står också klart att en internationellfredsstyrka i Kosovo är en förutsättning både föratt flyktingar skall kunna återvända och för att envapenvila skall kunna bli hållbar. En fredsstyrkaskulle vara en förutsättning för , och sannoliktockså för FN, att i samarbete med EU kunna övervakaoch samordna genomförandet av en civil del av ettfredsavtal.Det katastrofala läget i Kosovo kommeruppenbarligen att påverka de uppgifter som i ettförsta skede skall fastställas för en internationellfredsstyrka. Skyddet av flyktingar, samt dethumanitära och återuppbyggnadsinriktade arbetet,torde rimligen komma att stå i centrum. För attfullgöra denna uppgift är det viktigt attfredsstyrkan får ett tydligt mandat i förhållandetill andra aktörer på bistånds- och MR-områdena.En viktig förutsättning för en fredsstyrka av dentyp som här behandlas är att en vapenvila råder,eller att parterna har gått med på enfredsöverenskommelse. Det är sannolikt att Nato,genom sin unika kapacitet att organisera en styrkaav denna typ och storlek, kommer att spela encentral roll. torde deltagande av icke-Natomedlemmar bli av stor politisk betydelse.Det är politiskt av stor vikt att en insats avdetta slag äger rum efter ett beslut av FN:ssäkerhetsråd eller eventuellt av . Därigenomsäkerställs att insatsen åtnjuter det bredainternationella stöd som torde vara en förutsättningför dess genomförande. Det är också betydelsefulltinför ett sannolikt deltagande av Ryssland.Den fortsatta utvecklingen i Kosovo kan komma attförändra förutsättningarna för den internationellafredsstyrkan bl.a. med ökade krav på deltagande frånmilitärt alliansfria stater. Tidsförhållanden vadgäller stationeringen av fredsstyrkan, liksom kravenpå dess sammansättning, utrustning och storlek, gårännu inte att ange på grund av det osäkra läget.Dessa frågor kan komma att klarna underriksdagsbehandlingen av propositionen. Regeringenkan eventuellt få anledning att återkomma tillriksdagen.AvtalSveriges deltagande i en internationell fredsstyrkaförutsätts regleras genom ett avtal om deltagandemellan och den organisation som lederstyrkan. Ett sådant avtal skulle även komma attreglera rättslig status för fredsstyrkans personalgentemot truppmottagarlandet samt det internaförhållandet mellan den aktuella organisationen ochde stater som ingår i styrkan.Regeringens övervägandenRegeringen föreslår att medger attregeringen ställer en väpnad styrka till förfogandesom ett svenskt bidrag till en internationellfredsstyrka i Kosovo, efter en vapenvila eller enfredsöverenskommelse mellan parterna i konflikten iprovinsen i ,och efter beslut av säkerhetsrådeller av Organisationen för säkerhet och samarbete iEuropa () om en sådan styrka.Som skäl för detta anför regeringen följande. Eninternationell fredsstyrka i Kosovo är av avgörandebetydelse för att flyktingar skall kunna återvändaoch för att fred och förutsättning för endemokratisk utveckling skall kunna skapas. Sverigekan göra en viktig insats genom att bidra till ensådan styrka. Flyktingåtervändande förutsätter ocksåsäkra och stabila förhållanden för de omfattandeåteruppbyggnadsinsatser som kommer att blinödvändiga.Svenskt deltagande i en fredsstyrka i Kosovo skulleligga i linje med redan starka engagemangpå . Insatsen skulle vara av stor betydelseför säkerhet och stabilitet i regionen i desshelhet, liksom för det europeiska säkerhetspolitiskasamarbetet.Regeringen avser att överlägga med Utrikesnämndenföre ett regeringsbeslut om medverkan i styrkan.Sammanfattning av motionernaMiljöpartiet de gröna anför i partimotion U11 (mp)yrkande 1 att Natos bombningar motFörbundsrepubliken (FRJ) inte varnödvändiga och att dessa på intet sätt bidrar tillKosovokonfliktens lösning. I yrkande 2 framförs kravpå att skall ta initiativ för att stärkaFN:s samordnande kapacitet för fredsfrämjandeverksamhet, så att den roll som militärallianser,däribland Nato, har på området kan minska. Imotionens yrkande 3 menar att detsvenska deltagandet i den aktuella operationen börbetraktas som ett undantag, som främst motiveras avatt medverkan från militärt alliansfria länderbidrar till att minska Natos roll. Frågan om svensktdeltagande i eventuella framtida fredsfrämjandeoperationer av denna art kommer vid varje enskilttillfälle att påkalla nya överväganden och beslut iriksdagen. Den svenska huvudlinjen börvidare vara att utveckla kapacitet för humanitäraoch civila fredsbevarande operationer, snarare änmilitära, anförs det i yrkande 4. När det gäller densvåra flyktingsituation som råder anser Miljöpartieti yrkande 5 att bör erbjuda sig att ta emotbetydligt fler än de 5 000 flyktingar från regionen.Moderata samlingspartiet anför i kommittémotion U12(m) att måste ta sin del av det gemensammaeuropeiska ansvaret och delta i en eventuellfredsstyrka i Kosovo. Styrkan bör också vara avrimlig storlek. I yrkande 1 kräver motionärerna attdet svenska bidraget till en internationellfredsstyrka uppgår till en hel mekaniserad bataljon.Ett svenskt bidrag av en bataljons storleksäkerställer att den svenska enheten är samordnadoch har beredskap att möta svåra situationer.Motionärerna pekar också på risken att detinternationella samfundet måste ta till ytterligarevåldsåtgärder för att de kosovoalbanska flyktingarnaskall kunna återvända. I en sådan situation skulleäven ha ett ansvar att bära sin del avbördan. Ett svenskt deltagande i en väpnad styrka iKosovo utan vapenvila eller fredsöverenskommelse kandärför inte uteslutas, även om det i nuvarandesituation är oklart hur en sådan insats kan kommaatt se ut. Motionärerna anför i yrkande 2 att beslutom svensk truppinsats när det varken finnsfredsöverenskommelse eller avtal om eldupphör enbartkan fattas av riksdagen.I yrkande 3 framförs att Amsterdamfördraget, som nuträtt i kraft, ger EU bättre möjligheter att bedrivakraftfull utrikes- och säkerhetspolitik. börverka för att den gemensamma analysenheten underministerrådet driver vidare arbetet med att skapa enstabilitetspakt för i dess helhet.Folkpartiet liberalerna stöder i partimotion U13(fp) yrkande 1 regeringens förslag att ställa svensktrupp till förfogande för en internationellfredsstyrka i Kosovo. En sådan styrka är enavgörande förutsättning för att en fredsprocessskall komma till stånd och för att de kosovoalbanskaflyktingarna skall kunna återvända. Motionärernabefarar emellertid att behovet av internationelltrupp i Kosovo kan bli större än vad som tidigarehar beräknats och att det då är viktigt att Sverigehar beredskap att snabbt öka insatsen. Regeringenbör vid behov återkomma till , anserFolkpartiet.Folkpartiet framhåller vidare betydelsen av ökatbistånd till de av flyktingkatastrofen hårt drabbadeländerna , och (yrkande 5). Regeringen bör ge tydliga signaler omhöjt svenskt stöd därtill. I yrkande 6 krävs attplaneringen för ett omfattande program föråteruppbyggnad inleds , för att kunnasjösättas efter ett slut på kriget. ÄvenSerbien bör erbjudas stöd till återuppbyggnad,förutsatt att landet har en demokratisk ledning. Pålängre sikt bör även stöd till kontakt och försoningmellan folken ges prioritet, menar iyrkande 7. Ideella organisationer, folkrörelser ochpolitiska partier kan ge viktiga bidrag genom attbilda civila och demokratiska nätverk i det fornaJugoslavien.Moderata samlingspartiet framför i kommittémotionFi21 (m) yrkande 1 att bör planera för enstörre medverkan än den regeringen föreslår ochställa en hel bataljon till förfogande för enmultinationell fredsstyrka i Kosovo. I yrkande 2begärs att regeringen skall presentera förslag tillfinansiering av kostnaderna för deltagande med enhel bataljon, vilka beräknas uppgå till drygt 400miljoner kronor 1999.Utskottets övervägandenKriget i Kosovo och utflödet av detta på närliggandestater är en tragedi. Oerhörda grymheter har begåttsmot civilbefolkningen. Striderna och den etniskarensningen har orsakat den störstaflyktingkatastrofen i sedan det andravärldskriget. Varningstecken att händelserna iKosovo kunde utvecklas till en humanitär katastrofsaknades inte. Det är ett misslyckande för hela detinternationella samfundet, och därmed även förSverige, att man inte kunnat förebyggakrigsutbrottet och förhindra de etniskarensningarna.Situationen i Kosovo blev akut efter det attBelgradregimen vid förkastatden internationella kontaktgruppens för f.d.Jugoslavien avtalsförslag. När de etniskarensningsaktionerna därefter intensifieradesställdes det internationella samfundet inför detsvåra dilemmat att antingen stå passivt inför degrova kränkningar som begicks eller tillgripatvångsmedel. Det framgick vid det laget också attdet inte skulle gå att åstadkomma en resolution iFN:s säkerhetsråd. För att få ett stopp på deserbiska övergreppen mot den kosovoalbanskacivilbefolkningen inledde Nato, utan beslut i FN:ssäkerhetsråd, bombningar mot FRJ.Sedan förhandlingarna i i februari i århar det inom Nato pågått planering för att upprättaen internationell fredsstyrka med uppgift attövervaka ett freds- eller eldupphöravtal i Kosovo.Sverige har av tradition varit en konstruktiv ochnyskapande aktör i internationellt samarbete. Detsvenska engagemanget på är långvarigt och harbl.a. tagit sig uttryck i vårt deltagande i SFOR-styrkan och dess föregångare Unprofor och IFOR iBosnien-Hercegovina samt i den avbrutnaUnpredepinsatsen i . Under svensktordförandeskap i antogs iseptember 1998 resolution , som dock ignoreradesav Belgradregimen. ger betydande humanitärtstöd till de länder som prövas avflyktingsituationen. Vi ger också bistånd tillåteruppbyggnad i de krigsdrabbade länderna. Ettstort antal flyktingar från krigen i f.d.Jugoslavien har funnit en i . Beaktatvårt lands storlek har väl axlat sin del avansvaret.I proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld -omdanat försvar framhåller regeringen att dettillhör den svenska säkerhetspolitikens mål attfrämja internationell fred och samarbete genom attbidra till gemensamma fredsfrämjande och humanitärainsatser både i och utom . har vidflera tillfällen ställt sig bakom denna målsättning(senast bet. 1998/99:UFöU1).Regeringen begär i proposition 1998/99:112riksdagens godkännande att under vissa villkor bidramed svensk trupp till en gemensam internationellfredsstyrka i Kosovo.Svensk väpnad styrka får sändas till annat landbl.a.