bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Det övergripande målet skallockså vara att bidra till fred och säkerhet i omvärlden och stärkasamhällets förmåga att förebygga och hantera svåra påfrestningar påsamhället i fred.Med anledning av yrkandena 1 och 2 i motion Fö402 (c) vill utskottetframhålla att i försvarsbeslutets andra etapp (prop. 1996/97:4,bet. 1996/97:FöU1, rskr. 109) definierades begreppet totalförsvar i lagen (1992:1403) om höjd beredskap. Definitionen är att totalförsvar ärverksamhet som behövs för att förbereda för krig. Av propostionen1996/97:4 framgår att genomförandet av internationella insatser ochstärkande av samhällets förmåga att möta svåra påfrestningar på samhälletinte är totalförsvarsverksamhet, men att totalförsvarsresurserna skallutformas så att de också kan användas för dessa situationer. Någon ändringav försvarsbeslutet i detta avseende har inte gjorts.Utskottet vill i sammanhanget framhålla vad Försvarsberedningen i sittbetänkande (Ds 1999:2) Förändrad omvärld - omdanat försvar anfört om denfortsatta inriktningen av det civila försvarsresurserna. Beredningen anseratt de särskilda resurser som avdelas inom ramen för det civila försvaretskall utformas för att kunna användas för tre huvudtyper av ändamål,försvara mot väpnat angrepp, bidra till fred och säkerhet iomvärlden samt stärka samhällets förmåga att förebygga och hantera svårapåfrestningar i fred. Utskottet anser detta vara en bra utgångspunkt fördet forsatta arbetet.Utskottet vill också peka på den särskilde utredare som regeringen avserutse och som skall analysera och lämna förslag till vissa principer för attåstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gäller planeringen för civiltförsvar och beredskapen mot svåra påfrestningar. Utskottet utgår ifrån attde frågor som motionären pekar på kommer att ligga inom ramen för detöversynsarbete som regeringen nu aviserar. Utskottet anser inte att detfinns anledning att föregripa resultatet av denna översyn. Något särskiltuttalande från sida - utöver vad utskottet ovan framhållit - bördärför inte nu avges. Motion Fö402 (c) yrkandena 1 och 2 bör därför intebifallas av riksdagen.Den fortsatta inriktningen av planeringen för det civila försvaretRegeringenRegeringen bedömer att resurserna inom det civila försvaret i allmänhetskall, när så är möjligt, anpassas till och kunna ingå vid internationellafredsfrämjande och humanitära insatser. Dessa resurser skall även kunnaanvändas vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Den förändradehotbilden medför att satsningar även i fortsättningen behöver vidtas föratt minska sårbarheten i infrastrukturen, medan däremot åtgärder främst vadgäller försörjningsberedskapen samt skyddsrumsbyggandet bör kunna minskaväsentligt.I propositionen redovisas följande skäl för bedömningen avplaneringsinriktningen för det civila försvaret.Regeringen anser att planeringen för det civila försvaret i ökadutsträckning skall inriktas mot att säkra viktiga infrastrukturområden ochdärmed minska sårbarheten i de för beredskapsförmågan gränssättandefaktorerna.Genom att samhället blir alltmer beroende av sammansatta IT-system ökaräven sårbarheten. Beroendet gör att många vitala samhällsfunktioner harsvårigheter att lösa sina uppgifter om IT-system slås ut. Det kan gällasystem för värme, vatten, administrativa uppgifter m.m. Regeringen anserdärför att åtgärder skall vidtas för att minska sårbarheten i desamhällsviktiga IT-systemen.Regeringen uppdrog åt ÖCB att i samråd med berördafunktionsansvariga myndigheter och Försvarsmakten redovisa i vilkenutsträckning sårbarheten hos den civila infrastrukturen, främsttelekommunikationerna, elförsörjningen och datasystemen, kan bedömas varagränssättande för totalförsvarsförmågan vid olika antaganden om de resursersom en angripare kan sätta in. Slutredovisning skall ske senast den 1 mars2000. Regeringen avser vidare uppdra åt attsammanfatta och utvärdera de studier som genomförtsavseende bl.a. hot mot infrastrukturen, främst elförsörjning ochtelekommunikation.När det gäller försörjningsberedskapen menar regeringen bl.a. att vårtmedlemskap i m.m. pekar mot att handeln kommer att fortgå någorlundaostörd långt in i en eventuell framtida kris. Den internationellautvecklingen med ökad integration och starkare ömsesidigt beroende minskarriskerna från försörjningssynpunkt. innebär den ökade globalakonkurrensen och den allt snabbare tekniska utvecklingen en förändring avdet svenska näringslivet. Regeringen anser att ovan nämnda förändringar,tillsammans med den ändrade inriktningen för Försvarsmaktens planering,medför nya förutsättningar för planering av försörjningsberedskapen.Regeringen avser även att se över möjligheten att vid senare tillfällelyfta upp försörjningsfrågor på EU:s agenda.I fråga om förmåga och organisation för internationellt säkerhetssamarbeteanför regeringen bl.a. att i totalförsvarspropositionen (1996/97:4) angavsatt resurser inom det civila försvaret skall kunna utnyttjas vidgenomförandet av internationella fredsfrämjande och humanitära insatser.Överstyrelsen för civil beredskap har ett samordningsansvar och har påregeringens uppdrag inventerat vilka resurser inom det civila försvaret somkan nyttjas för internationella insatser. Ett eventuellt ianspråkstagandeför internationella insatser är emellertid förknippat med kostnader och börinte göras utan säkerhetspolitisk analys. Det krävs enligt regeringen enmer ingående analys av vilka civila försvarsresurser som det finns behov avoch som är tillgängliga.Statens räddningsverk () har till uppgift att upprätthålla beredskapför att genomföra räddnings- och katastrofinsatser samt att ha kapacitetför att medverka i den inledande återuppbyggnadsfasen i krigs- ochkrisdrabbade länder. De svenska katastrof- och räddningsinsatser som kangenomföras utformas i enlighet med vad som efterfrågas av internationellaorganisationer och FN-systemet.UtskottetUtskottet instämmer i regeringens bedömning av hur den fortsattainriktningen av planeringen för det civila försvaret bör utformas.Utskottet vill framhålla betydelsen av att satsningar görs för att minskasårbarheten i infrastrukturen.Utskottet vill med anledning av Statens räddningsverks uppgift att hakapacitet för att medverka i den inledande återuppbyggnadsfasen i krigs-och krisdrabbade länder anföra följande.På annan plats i detta betänkande redovisas regeringens syn på vissaplaneringsfrågor vad gäller det civila försvaret och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället i fred. Det framgår av redovisningen attregeringen avser utse en särskild utredare som skall se över nu gällandeplaneringssystem för civilt försvar och beredskapen mot svåra påfresningarpå samhället i fred. Enligt regeringen bör utredaren föreslå former för enplanering som bl.a. tillgodoser samhällets förmåga att kunna bidra tillfred och säkerhet i omvärlden. Utskottet anser att regeringen i dettasammanhang även bör överväga en översyn av förordningen (1989:205) ombyggnads- och reparationsberedskapen så att denna organisation - meduppgift att utföra nybyggnads-, reparations- och röjningsarbeten förtotalförsvaret - även kan utnyttjas för det internationellasäkerhetsfrämjande arbete som deltar i.Funktionen Ordning och säkerhetRegeringenRegeringen bedömer att skall 1 500totalförsvarspliktiga utbildas till den särskildaberedskapspolisorganisationen. Någon utbyggnad av den allmännaberedskapspolisorganisationen skall inte ske under försvarsbeslutsperioden.Det bör finnas en beredskap att kunna anpassa utbildning och uppgifter ienlighet med vad som kan komma att bli resultatet av Kombattantutredningensförslag, av sådana förslag som presenterar samt aven eventuell översyn enligt förslag ombl.a. direktinskrivning av totalförsvarspliktiga.I propositionen redovisas följande skäl för bedömningen av funktionenOrdning och säkerhet.Regeringen anmälde totalförsvarsproposition (prop. 1996/97:4)att inriktningen bör vara att utökaberedskaps-polisens organisation till att totalt omfatta 15 000.Regeringen informerade budgetproposition (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6) om att utbyggnaden av den särskilda beredskapspolisen intehar kunnat genomföras i den takt som var avsedd. har den16 på regeringens uppdrag redovisat vilka konsekvenser somuppstår för funktionens förmåga om målsättningen i försvarsbeslutet intekan uppnås. Enligt minskar polisens förmåga attkortsiktigt medverka i de planerade uppgifterna inom totalförsvaret. Dettaskall dock ställas mot att det säkerhetspolitiska läget gör att risken förett behov av insatser inom området är mycket liten.Mot bakgrund av vad redovisat och av vadFörsvarsberedningen uttalat anser regeringen att en ominriktning av densärskilda beredskapspolisorganisationen är motiverad. Antalet utbildadetotalförsvarspliktiga avsedda för denna bör kunna sänkas från 5 000 till 1500 . Någon utbyggnad av den allmännaberedskapspolis-organisation bör inte ske under försvarsbeslutsperioden.UtskottetUtskottet instämmer i regeringens bedömning att antalettotalförsvarspliktiga, som utbildas till den särskildaberedskapspolisorganisationen, uppgår till 1 500 underförsvarsbeslutsperioden. Utskottet delar också regeringens syn på att detunder perioden inte sker någon utbyggnad av den allmännaberedskapspolisorganisationen.Funktionen TelekommunikationerRegeringenRegeringen bedömer att med nuvarande ekonomiska förutsättningar kommertelekommunikationens säkerhet inför både allvarliga störningar i fred ochhöjd beredskap i huvudsak att vara godtagbara . Bedömningen ärdock osäker eftersom utvecklingen inom telefunktionen går mycket snabbt ochnya sårbarheter men också nya möjligheter kan uppstå. Regeringen anser atten uppföljning av genomgången av telefunktionen skall genomföras.Som bakgrund till regeringens bedömning framhålls bl.a. uttalanden avförsvarsutskottet. Regeringen pekar härvid på utskottets uttalanden om attdet alltjämt föreligger avgörande brister inom telefunktionen, att detkrävs en utförlig redovisning av funktionen samt att enfunktionsutvärdering bör genomföras (bet. 1998/99:FöU1).Regeringen anför vidare som bakgrund till sin bedömning att samhälletsökade beroende av väl fungerande telekommunikationer minskar toleransen föravbrott och störningar. Den snabba teknikutvecklingen med nya tjänstermedför emellertid också en ökad sårbarhet. Internetutvecklingen medför enökad risk för att obehöriga, var som helst i världen, kan göra intrång ochmanipulera i dåligt skyddade datasystem. Det blir ännu viktigare att kunnaskydda infrastrukturen inte endast mot fysiska angrepp utan även mot alltmer sofistikerade attacker.Telekommunikationsfunktionen är sårbar för precisionsbekämpning medlångräckviddiga luftburna vapen. Sårbarheten gäller alla samhällsviktigateleoperatörer och beror i huvudsak på att viss vital teleutrustningfortfarande är koncentrerad i otillräckligt skyddade lokaler. Några viktigadriftledningar saknar fortfarande tillräckligt skydd. Funktionen är ocksåsårbar för långa elavbrott. Mindre teleanläggningar klarar elavbrottenstaka timmar och större teleanläggningar enstaka dygn. Möjligheter saknasför närvarande att prioritera samhällsviktiga abonnenter.I propositionen redovisas följande skäl för bedömningen av funktionenTelekommunikationer.Regeringen bedömer att, trots de åtgärder som vidtagits ,risken är stor att telekommunikationerna kan lamslås vid insats över hela landet av precisionsstyrda luftburna vapen med långräckvidd eller en avancerad intrångsattack via telenät motteleoperatörernas styr- och övervakningsnät. Risk föreligger att ett sådantangrepp kan sättas in med kort förvarning vid en konflikt som kan beröraSveriges säkerhet.Regeringens bedömning är att med nuvarande ekonomiska förutsättningarkommer telekommunikationernas säkerhet inför både allvarliga störningar ifred och höjd beredskap att vara i huvudsak godtagbar inom några år.Bedömningen är dock osäker eftersom utvecklingen inom området går mycketfort och skyddet kan behöva anpassas därefter. Bedömningen utgår ifrån attde åtgärder som framgår av nedan/ovan redovisad inriktning genomförs underangiven tidsperiod.Regeringen anser att funktionen Telekommunikationer är en nyckelfunktionför totalförsvaret, som vid ett väpnat angrepp måste fungera med högsäkerhet. Samhällets beroende av fungerande telekommunikationer gör attfunktionen kan vara en gränssättande faktor för hela totalförsvaretssamlade förmåga. Sårbarheten måste därför efterhand byggas bort ellerbegränsas och säkerheten ökas i telenäten.MotionernaI partimotion Fö6 (m) av m.fl. sägs bl.a. att det inte ärtillfredsställande att säkerheten avseende telekommunikation anses bligodtagbar först . Våra telekommunikationer måste skyddas. Deutgör, som regeringen konstaterar, en gränssättande faktor för helatotalförsvarets samlade förmåga. Enligt motionärernas mening är detangeläget att skapa klarhet i de åtgärder som bör vidtas för att få engodtagbar säkerhet i telekommunikationssystemen även sett i ett näraframtidsperspektiv (yrkande 21).I kommittémotion Fö9 (kd) av m.fl. anförs bl.a. att regeringenhar mycket knapphändigt belyst specificering av och förslag om hurinfrastrukturen kan skyddas. anser att skyddet förtelekommunikationer måste sättas i sådant skick att det kan fungeravid ett väpnat angrepp. Den av regeringen planerade inriktningen avåtgärder för att garantera säkerheten i telenäten måste således snarastpåbörjas (yrkande 16).UtskottetUtskottet har vid upprepade tillfällen bl.a. framhållit samhällets storaberoende av sårbara tekniska system inom viktiga infrastrukturområden.Utskottet anser att en inbyggd robusthet och flexibilitet i samhälletsgrundstruktur är avgörande för förmågan att klara extrema påfrestningar.Uthålligheten inom telekommunikationsområdet i detta avseende bedömerutskottet vara av särskilt vital betydelse.Mot bakgrund av regeringens bedömning i propositionen omtelekommunikationens säkerhet, som huvudsakligen först kommeratt vara godtagbar vid nuvarande ekonomiska förutsättningar, anserutskottet att den aviserade funktionsgenomgången är ytterst angelägen attgenomföra och förusätter att denna kommer till stånd. Detta inteminst med hänsyn till att regeringens bedömning är osäker eftersomutvecklingen inom funktionen går mycket snabbt.Utskottet anser att frågan om säkerheten i och skyddet avtelekommunikationssystemen som tas upp i motionerna Fö6 och Fö9 är ytterstangelägna frågor. Utskottet utgår ifrån att den nu aviseradefunktionsgenomgången bl.a. kommer att behandla dessa frågor. Utskottetfinner därför inte skäl att nu föregripa resultatet av denna genomgång,utan föreslår att inte bifaller motionerna Fö6 (m) yrkande 21 ochFö9 (kd) yrkande 16.Delfunktionen ElförsörjningRegeringenRegeringen bedömer att vitala funktioner i samhället är beroende avtillgång till el för att kunna upprätthållas. Det är inte möjligt attsäkerställa en helt störningsfri elförsörjning i händelse av krig.Det är ett samhällsintresse att minska beroendet av en fungerandeordinarie elförsörjning i vitala samhällsfunktioner. Samhällsviktigverksamhet som oundgängligen måste fungera bör säkra tillgången till el försituationer då den ordinarie elförsörjningen inte fungerar.Åtgärder som vidtas för att kunna upprätthålla och återupprättaelförsörjningen i krig är angelägna och bidrar långsiktigt till en höjdberedskapsförmåga. De statliga insatserna inom området bör ges fortsatt högprioritet. En översyn av beredskapsplaneringen bör genomföras med syfte attbl.a. pröva nivån i de statliga åtagandena inom området och utveckla målenför verksamheten. Forskningsinsatserna på området skall tydligare kopplastill de operativa beredskapsarbetet.Arbetet med att utveckla en samordnad strategi för beredskapsåtgärder inomelförsörjningen och hos elanvändare bör fortsätta. Ytterligare insatser föratt upprätta och upprätthålla försörjning med reservkraft hos viktigaelanvändare i samband med störningar i krigs- och fredstid bör övervägas.I propositionen redovisas följande skäl för bedömningen av delfunktionenElförsörjning.Elförsörjningen kan göras mindre sårbar genom att elsystemet iförebyggande syfte görs mer robust och motståndskraftigt i samband med om-och utbyggnad och införande av ny teknik inom elförsörjningen, samt genomen beredskap att vidta skadeavhjälpande åtgärder vid störningar.Kostnaderna för och de tekniska svårigheterna med att helt förhindra attdet svenska elsystemet drabbas av störningar är emellertid mycket stora,särskilt om de skulle genomföras på kort sikt. Åtgärderna måste därförinriktas på att minska sårbarheten i elförsörjningen och beroendet inomviktiga samhällsfunktioner av den ordinarie elförsörjningen.Elberedskapslagen (1997:288) reglerar ansvaret för den planering och deåtgärder som behövs för att kunna tillgodose elförsörjningen vid höjdberedskap. Huvudprincipen är att elföretagen är skyldiga att vidta åtgärdersom beslutas med stöd av lagen för att tillgodose elförsörjningen vid höjdberedskap. I lagen har inte närmare preciserats eller exemplifierats vilkaberedskapsåtgärder som skall vidtas.Vid höjd beredskap skall leda och samordnaelförsörjningens resurser och att ta fram underlag för beslut omprioriteringar av elanvändningen. Vidare ingår ett övergripande ansvar förreparationer och underhåll av anläggningar i elsystemet.Elberedskapsarbetet bedrivs också på en regional nivå inom tre elregionersom är Svenska kraftnäts regionala organ på elberedskapsområdet.När det gäller inriktningen av beredskapsplaneringen anför regeringen bl.a. att har redovisat en verksamhetsplan för . Enligt planerna inriktas elberedskapen på åtgärder som ökarelförsörjningens uthållighet i ett långsiktigt perspektiv och som skall geförutsättningar för anpassning av handlingsberedskapen till eventuellaförändringar i den säkerhetspolitiska bilden.Åtgärder för ökad säkerhet i elförsörjningen i områden av betydelse förtotalförsvaret prioriteras. Anläggningar i stamnätet och regionala nät avsärskild betydelse för totalförsvaret skall skyddas genom fortifikatoriskaåtgärder och vara förberedda för personell bevakning.Regeringens bedömning är att beredskapsläget inom delfunktionen harförbättrats . Regeringen har, under förutsättning av deresurser som statsmakterna anslår till verksamheten, ingenanledning att befara att beredskapsarbetet inom elförsörjningen bristereller bedrivs med en felaktig inriktning. En snabb höjning av förmågan inomdelfunktionen är svår och kostsam att genomföra och torde inte varaförenlig med krav på kostnadseffektivtet. Det är, bl.a. mot bakgrund av deförutsättningar som gäller för elsystemets sårbarhet, inte realistiskt attförvänta några snabba höjningar i förmågan. Elberedskapen är ettlångsiktigt verkande arbete.Pågående utrednings- och åtgärdsprojekt bedöms exempelvis av Svenskakraftnät öka uthålligheten i de nationella ochregionala näten i Syd- och . Även möjligheterna attupprätthålla en begränsad elproduktion i regionala och lokala nät (s.k. ö-drift) inom Syd- och vid långvariga elavbrott bedöms öka.Regeringen har i samband med budgetproposition anfört att engenomgång av funktionen Energiförsörjning skall ske inom de närmaste åren.Försvarsutskottet har i denna fråga anfört att sådana utvärderingar snarastbör genomföras. Mot denna bakgrund avser regeringen att genomföra enöversyn av delfunktionen Elförsörjning. En sådan översyn skall bl.a.uppmärksamma de nuvarande beredskapsinsatsernas omfattning, inriktning ochförväntade resultat i förhållande till totalförsvarets behov samt övervägabehovet av förändringar i dessa avseenden. Härvid är det enligt regeringensbedömning angeläget att utveckla mer detaljerade kvantitativa ochtidsmässiga mål beträffande förmågan att försörja geografiska områden ochviktiga samhällsfunktioner. Sådana mål skall tas fram för alternativaantaganden om beredskapsinsatsernas finansiella omfattning. Regeringenkommer i ett senare skede att ta ställning till närmare former föröversynen, bl.a. vad gäller en utvärdering av erfarenheterna avelberedskapslagen med dess tillämpning.När det gäller att minska beroendet av ordinarie elförsörjning övervägerregeringen vilka ytterligare åtgärder som bör initieras föratt minska beroende av ordinarie kontinuerlig elförsörjning. Regeringenavser inledningsvis bl.a. att ta initiativ till utredningar av frågorna omden framtida stödgivningen till reservkraft, om fördelning avreservkraftsaggergat och värmeförsörjningens elberoende. Berördamyndigheter kommer att involveras i detta arbete.MotionenMotionärerna i komittémotion Fö9 (kd) av m.fl. anser inte attden bristande tillgången på personella bevakningsresurser, som regeringenanger, skall vara ett skäl för att inte skydda viktiga anläggningar inomelförsörjningen. En sådan brist måste med det snaraste kunna avhjälpas.Bevakningen av den sårbara elförsörjningen måste intensifieras så att denskyddas från såväl angrepp från nära håll som precisionsbekämpning medlångräckviddiga luftburna vapen (yrkande 17).UtskottetUtskottet har vid upprepade tillfällen bl.a. framhållit samhällets storaberoende av sårbara tekniska system inom viktiga infrastrukturområden.Utskottet anser att en inbyggd robusthet och flexibilitet i samhälletsgrundstruktur är avgörande för förmågan att klara extrema påfrestningar.Uthålligheten inom elförsörjningen i detta avseende bedömer utskottet varaav särskilt vital betydelse.Mot bakgrund av bl.a. utskottets tidigare uttalande om en snarfunktionsgenomgång av delfunktionen Elförsörjning välkomnar utskottet attregeringen nu avser att genomföra en sådan översyn. Översynen skall bl.a.uppmärksamma de nuvarande beredskapsinsatsernas omfattning, inriktning ochförväntade resultat i förhållande till totalförsvarets behov samt övervägabehovet av förändringar i dessa avseenden. Utskottet välkomnar ocksåregeringens avisering om närmare former för översynen, bl.a. vad gäller enutvärdering av erfarenheterna av elberedskapslagen med dess tillämpning.Utskottet anser att frågan om skyddet av den sårbara elförsörjningen somtas upp i motion Fö9 är en ytterst angelägen fråga. Utskottet utgår ifrånatt den nu aviserade funktionsgenomgången bl.a. kommer att behandla dennafråga. Utskottet finner därför inte skäl att nu föregripa resultatet avdenna genomgång, utan föreslår att inte bifaller motion Fö9 (kd)yrkande 17.Ekonomisk politik i kriser och krigRegeringenRegeringen bedömer att planeringen av den ekonomiska politiken införkrissituationer bör utgå från att det övervägande ansvaret för att målenför den ekonomiska politiken skall kunna uppnås vilar på generellaekonomisk-politiska åtgärder. Detta innebär att reglerande åtgärder av meromfattande slag förutsätts inte behöva sättas i kraft förrän i ett sentskede i en krissituation.Regeringen anser att denna bedömning även bör ligga till grund för denplanering och de övriga beredskapsförberedelser som olikafunktionsansvariga myndigheter inom den civila delen av totalförsvaret ärskyldiga att utföra. Regeringen har för avsikt att se över de instrumentsom finns för att klara uppgifter i krissituationer av skilda slag.I propositionen redovisas följande skäl för bedömningen av ekonomiskpolitik i kriser och krig.Inledningsvis framhåller regeringen att Beredskapsdelegationens förslagöverensstämmer med regeringens bedömning.Utvecklingen såväl i som i vår omvärld har lett till atttraditionella regleringssinstrument, såsom bl.a. pris- och valutaegleringaroch ransonering, fått allt mindre relevans.