bet · GN01UU5 · 1999-10-19 00:00:00 — om unga människor och alkoholkommer att hållas i i december 2000.Sverige kommer att verka för att det nordiskasamarbetet sker i den anda som präglar för 2000-2005.Utskottet anser därmed motion 1998/1999:U703 (fp)yrkandena 1 och 2 besvarad.I motion 1998/1999:U703 (fp) yrkande 5 begärs att deförändringar genomförs som erfordras för att denordiska ländernas public service-kanaler skallkunna ses i andra nordiska länder.Utskottet delar motionärernas uppfattning attsamarbete inom kulturområdet utgör en väsentlig deli det nordiska samarbetet och konstaterar attverksamhet pågår inom detta område.Detta samarbete beskrivs även utförligt iregeringens skrivelse och behandlas i utredningen omgränsbarriärer.Vad gäller nordiskt samarbete mellan public service-kanaler kan utskottet konstatera att den digitalasändningstekniken möjliggör att den nordiskavisionen om grannlands-TV kan bli verklighet.Utskottet har inhämtat att de nordiska TV-bolagen äri färd att starta digitala sändningar via satellit.Inom en nära framtid kommer merparten av atttäckas på så sätt av grannländernas TV- sändningar.Utskottet menar att det är viktigt att ge denordiska public service-bolagen förutsättningar attutvecklas in i den digitala framtiden. Enligt vadutskottet erfarit har inlettdigitala satellitsändningar med huvudsakligt syfteatt förbättra möjligheten för de nordiskagrannländerna och övriga att kunna ta emotsändningarna. Vidare har TV-företagen i med de stora distributörerna av TV viamarknät, satellit och kabel-/telenät enats omgemensam teknisk specifikation för distribution avdigital TV inom . Syftet med arbetet är attgöra övergången till digital distribution så enkelsom möjligt för TV-tittarna och att försäkra sig omatt det inte föreligger tekniska hinder för atttittarna skall kunna välja av utbudet. De nordiskapublic service-företagen har planer på en gemensamnordisk TV-kanal (Nordik).Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1998/1999:U703 (fp) yrkande 5 kan besvaras.I yrkande 4 krävs att gränsgångares problem löses,bl.a. för att främja ökad rörlighet och smidigt"vardagsumgänge" över landgränserna.Arbetet med att främja gränsgångares problem är enviktig fråga för det nordiska samarbetet. På fleraplan har gjort frågorna omonödiga, irrationella och otidsenliga gränshinderför boende, pendling, arbete och företagande överoch runt gränserna i till ett centraltsamarbetstema.Arbetet följer nu i princip tre huvudspår. Detförsta huvudspåret är det nordiska samarbete somäger rum kring förverkligandet av den inremarknaden. Det är en nordisk ambition att försöka gåföre resten av de andra länderna inom det Europeiskaekonomiska samarbetsområdet (EES) när det gäller attinföra och tillämpa det gemensamma regelverk somstyr det fria flödet av varor, tjänster, kapital ochpersoner. Ett andra huvudspår är att ochSverige har påbörjat ett bilateraltarbete för att underlätta integrationen iÖresundsregionen. Regeringarnas särskildakontaktgrupp för Öresundsfrågor har som sitt primärauppdrag haft att identifiera lagstiftningsmässigaoch andra institutionella hinder för rörlighet,integration och dynamisk utveckling, och att sökalösningar på sådana problem som regionala aktörerinte kan förfoga över. Det tredjehuvudspåret utgörs av de initiativ som tagits inomNordiska ministerrådets ram. En bred översyn avaktuella gränshinder har i princip beslutats, menman avvaktar resultatet av de nyssnämnda projekten, för att undvika dubbelarbete ochdra lärdom av det som redan pågår.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion1998/1999:U703 (fp) yrkande 4 kan besvaras.I motion 1998/1999:U704 (v) yrkande 6 krävs attarbetet med att skapa ett nordiskt nätverk förmänskliga rättigheter skall utökas till att omfattaett europeiskt nätverk.Utskottet konstaterar att ett förslag lagts om en utvidgning av nätverket förmänskliga rättigheter och att utskottet avvaktarresultatet av den debatt som kommer att äga rum.Därmed anser utskottet motion 1998/1999:U704 (v)yrkande 6 besvarad.I motion 1998/1999:U901 (m) och motion1999/2000:U603 (m) krävs en stängning av Köpenhamnskolkraftverk.De problem motionären tar upp är relaterade tillgränsöverskridande luftföroreningar. Inom Europapågår flera aktiviteter med att komma till rätta meddetta problem, bl.a. pågår arbete med att ta framett protokoll för att motverka försurning. InomEuropeiska unionen pågår parallellt motsvarandearbete med rådets direktiv om fastställande avmaximinivåer för nationella utsläpp av vissaatmosfäriska föroreningar och rådets direktiv omozon i luften.En eventuell stängning av kolkraftverk ären fråga som avgörs av danska myndigheter och därmedinte en fråga för riksdagen.Med detta avstyrker utskottet motion 1998/1999:U901(m) och motion 1999/2000:U603 (m).Frågor rörande samerna behandlas i några motioner.Som bakgrund för behandlingen av dessa har utskottetinhämtat följande.Norrland blev isfritt jämförelsevis sent, omkring7400-6500 f. Kr. är däremot helanorska , nordligaste och östligasteFinland isfria områden. De tidigaste spårenefter mänskliga boplatser i inlandet (Garaselet vidByske älv) är från 6 000 f. Kr. Flerainvandringsvägar till har bedömts varasannolika - från , från söder och frånde isfria delarna av Nordfinland och samtlängs kusten via . Över hela det dåtidaNorrland har hittats föremål av sydskandinavisktursprung, vilka bekräftar invandring från väster ochsöder. Man har emellertid inte kunnat finna att detidiga norrländska fynden följer den fortsattasydskandinaviska utvecklingen, och mycket talar föratt behöll karaktären av isolat undernärmare tvåtusen år (6000-4000 f. Från senaredelen av yngre stenålder till senmedeltiden varlandområdena mellan det nordligaste ochFinland, anses det, den främsta förbindelsen mellanNorrland och kontinenten i öster och sydöst. Ända ini järnåldern kan man i arkeologiskt materialkonstatera en gräns mellan norra ochmellersta och hypotesen har framförts attdenna gräns från . och framåt varen etnisk gräns mellan "tidig samisk" och "tidignordgermansk" befolkning. Frågan om det finns någonöverensstämmelse mellan "arkeologiska kulturer" ochdet etniska begreppet folk har emellertid varitföremål för en omfattande diskussion.Man känner numera till ganska många boplatser inorra från perioden från ochframåt. Alla har använts av fångstfolk som med storsannolikhet varit av samisk etnicitet. Från och med1300-talet kommer allt fler skriftliga källor somtalar om en samisk inlandbefolkning. fullbordas också den ekonomiska och politiskautveckling som gav den svenska centralmaktenöverhand i . Därmed bröts dentretusenåriga öst-västliga kontakten mellan norraNorrlands inland och de ryska områdena.Frågan om vem som var "först på plats" får dock idetta sammanhang anses vara av mindre intresse. Vadsom är väsentligt är att det är klart att samerfunnits inom det aktuella området samt där bedrivitsin näring och utvecklat sin kultur under så långtid att de är att betrakta som ursprungsfolk. [1]Det tidiga fångstsamhällets sociala nätverk varuppbyggt kring små familjegrupper som bodde ochlevde tillsammans. utvecklades nya behovoch det ställdes större krav på inre organisationoch fördelning av resurser i form av jakt- ochfiskevatten. Utvecklingen av siidan, föregångaretill dagens "sameby", har sitt ursprung bl.a. isådana behov av samordning. Inom siidans ram sköttesgemensamma frågor. Det kunde gälla allt frånfördelning av jaktmarker och fiskevatten tilllösande av interna tvistemål och motsättningar. Ensammanhållande faktor var religionen, där nåjden varcentralgestalten. Han var den som höll kontakten medgudarnas värld och därigenom tryggade samhälletsfortlevnad.År 1050 e. predikade Stenfi, apostel,kristendomen för samerna. Det kom dock att dröja ettpar innan något mera allvarligt gjordesför att kristna samerna. Kyrkor byggdes bl.a. iFrösö, och Tynset. I mitten av 1200-taletbyggdes kyrkan i . I ett påvebrev år 1308kallades byggnaden för den "heliga närahedningar". döpte ärkebiskopen i Uppsalatjugo samer och karelare i . På 1300-taletuppmanade drottning samerna att lämna sinavgudadyrkan och söka sig till kyrkans lära.När nationalstaterna fick ett ökatintresse för samerna ledde detta till att densvenska byråkratin fick ökat genomslag och siidansställning kom att försvagas. bestämde år1603 att samerna skulle infinna sig på bestämdamarknadsplatser . Där skulle de erläggaskatt till kronan samt delta i kyrkans gudstjänsteroch i ting. För att samerna skulle komma till de nyamarknadsplatserna förbjöds handelsmännen att somförut bedriva handel med samerna på de gamlavinterboplatserna. Inte heller skulle den gamlasiidanstämman få tjänstgöra som domstol. Trots detfortsatte samerna att ta upp egna angelägenheter isiidan, men i längden miste de gamlavinterboplatserna sin ställning som centralplatstill förmån för de nya marknadsplatserna. Detbetydde också att den samiska samhällsordningen medsjälvbestämmande undan för undan försvagades.Skriftliga källor tyder på att samerna tidigt hållitrenar, men jakten och fisket tycks ha varitavgörande eller på1600-talet, då rennomadismen tar överhand. Denutvecklade rennomadismen, med allt störretamrenhjordar, konkurrerade med jägarsamhället omsamma resurser. Jägarsamhället upplöstes och mångasamer blev bofasta sjösamer och kustsamer med fiskesom huvudsaklig försörjning, i kombination medgårdsbruk och ett mindre antal tamrenar. hittades silvermalm vid norrbottniskaNasafjäll. För malmtransporterna tvångsrekryteradessamer och dragrenar.Kungamakten började verka för attNorrland befolkades i större utsträckning. Bl.a.genom att öka den odlade jorden kunde kronan få inmera skatt. I syfte att uppmuntra och kontrollerakolonisationen av inland gjorde kronananspråk på all ohävdad mark. menade, att"sådana ägor, som obyggda ligga, höre , Oss ochSveriges krona till, och ingen annan". För Lapplandsdel kom kungamaktens strävan och anspråk påäganderätt till uttryck under slutet av 1600-talet.Kolonisationen av tog på allvar fart efterår 1749, då Kungl. Maj:t utfärdade ett särskiltlappmarksreglemente, som reglerade formerna förkolonisationen. Nya hemman kom till stånd sedankronan anvisat mark. För varje hemman skulle betalasviss skatt, men nybyggarna erbjöds skattefrihetunder . De fick också viss rätttill jakt och fiske på kronans marker. För attundvika konflikter mellan nybyggare och samer blevdet nödvändigt att begränsakolonisationen. En åtgärd blev att dra upp en"odlingsgräns" i nordsydlig riktning genom Norrland.En provisorisk sådan gräns kom till 1867.Över århundradena uppstod också ett behov av attskapa klarhet i hur långt byarnas och nybyggarnasskogsmarker sträckte sig och var kronans marker togvid. Till detta bidrog bl.a. att den framväxandebruksnäringen gjorde de norrländska markerna alltmervärdefulla. Detta var bakgrunden till de"avvittringsförrättningar" som genomfördes iNorrland till början av1900-talet och som innebar att de enskilda byarnasoch hemmanens områden avgränsades från kronansmarker.Siidorna, eller lappbyarna som staten kallade dem,var i sin tur indelade i skatteland, ägda avenskilda samer. Denna ordning bestod ,då den individuella rätten till land och vattenlagstiftades bort. Istället omvandlades rätten tilllappbyns mark till en gemensam bruksrätt förlappbyns medlemmar. I och med rennäringslagändrades namnet lappby till sameby. Samebynomvandlades då även till en slags ekonomiskförening, där medlemmarna kollektivt ansvarar förrenskötseln.I dag finns det samer i fyra stater: , ,och . Det innebär att den samiskakulturen går tvärs över riksgränserna. Ofta harsläkter medlemmar på båda sidorna om en riksgräns.En omfattande gränsreglering mellan Sverige-Finlandoch skedde 1751. I samband därmedbestämdes att ingen fick ha skatteland både i Norgeoch . Till gränstrakten fogades ett tillägg,den s.k. "Lappkodicillen", där det fastslogs attsamerna skulle ha rätt att fortsätta flytta med sinarenhjordar över gränsen. Det var mycket viktigt förde samer som hamnade på svensk sida och som hadesommarbetesmarker vid norska kusten.I uppkom starkanationalistiska strömningar, som ifrågasatte desvenska samernas närvaro. Bönderna i Nordnorgemenade att renarna orsakade skador på marken ochsjukdomar på boskapen och ville ha bort renarna frånområdet. Konflikten ledde till förhandlingar mellanNorge och och tillkom en gemensamrenbeteskonvention. En ny uppgörelse träffadesmellan och genom 1972 årsrenbeteskonvention, som gäller fram till år 2002.Konventionen reglerar samernas rätt till bete iNorge och utnyttjandet av vissa betesområden iSverige för norska samer. pågårförberedelser inför de nya förhandlingarna mellanSverige och om en ny renbeteskonvention somskall gälla från år 2002.Det är inte klarlagt om samerna har eller har haftinte bara dispositionsrätt utan även äganderätt del marker inom det svenska renskötselområdet.Frågan har prövats rättsligt bara vid några fåtillfällen. En sådan rättsprocess var det s.k.skattefjällsmålet (NJA 1981 s. 1), som gällde någraområden i . I målet avgjorde Högstadomstolen att samerna inte kunde anses ha äganderättutan bara bruksrätt till de berörda områdena.Domstolen förklarade dock att det inte kundeuteslutas att samerna kunde ha haft en starkare ochpå urminnes hävd grundad rätt till sina skattelandlängre norrut, men denna fråga prövades inte imålet, som endast gällde vissa markområden iJämtland.Nomadskolans utveckling byggde på ideologin attsamerna borde ha en särställning i förhållande tilldet övriga samhället. Med skolreform tänkteman sig kåtaskolorna som huvudform för samernasskolor. En skolform som skulle följa de renskötandefamiljerna på deras flyttningar. I kyrkbyarna fannsfasta nomadskolor för de äldre barnen. Dennaskolreform fick utstå hård kritik vid samernaslandsmöte 1918.I början av 1960-talet kom beslutet om en nioåriggrundskola som också omfattade samernas barn.Skolplikten utökades till nio obligatoriska år.Grundskolans läroplan skulle tillämpas, men inslagav samiska ämnen skulle förekomma. Framväxten av denmoderna kom också samerna till del. Ioch med att genomfördes blev också detsamiska språket en del i nomadskolornasundervisning. I den gamla nomadskolan skulle barnenfrån första början lära sig att både tala och skrivapå svenska.I slutet av 1970-talet började sameskolan i ta form. är det samerna själva somhar ansvaret för sameskolorna. En sameskolstyrelseinrättades där samer utsedda av de samiskaorganisationerna är i majoritet.På sex orter finns sameskolor: ,, , , och Tärnaby.Där ges undervisning för årskurserna 1-6.Sameskolorna följer samma läroplan som den svenskagrundskolan men har samisk inriktning i ett flertalämnen. Samebarnen och deras föräldrar väljer självaom barnen ska gå i sameskola eller i den kommunalagrundskolan. På flera platser där det inte finnssameskola finns istället skolor med samiskintegrering. Där går samebarnen i den kommunalagrundskolan, men får undervisning i vissa samiskaämnen som samiskt språk, slöjd ochsamhällsorientering.I erbjuder Samernas folkhögskola ochkommunens gymnasieskola gymnasieutbildningar medsamisk inriktning. Samernas folkhögskola startade1942 och har erbjudit ungdomar och vuxnamöjlighet att studera både allmänna ämnen och ämnenmed inriktning på samisk kultur och liv.Ett nordiskt samiskt institut upprättades iGuovdageaidnu/Kautokeino i . Institutet ärett tvärvetenskapligt forsknings- ochutredningsinstitut specialiserat på samiska språk,kultur och samhällsliv. Institutet har en budget påca 10 miljoner kronor.Vid universitet finns möjlighet att studerasamiska eller samisk kultur och historia vid densamiska institutionen. Här bedrivs också forskning isamiska ämnen.I motion 1998/1999:U704 (v) yrkande 9 krävs attSverige skall verka för samernas fullvärdigamedlemskap i , och i motion1998/1999:U703 (fp) yrkande 3 begärs med liknandeutgångspunkt att de samiska organen ges sådanaförutsättningar att de kan vidareutveckla sittpolitiska arbete.Utskottet konstaterar att samerna, enligt beslut vidNordiska rådets session , har ställning somobservatörer med yttranderätt i generaldebatten.Detta beslut tillkom med utgångspunkt i attverksamheten i är ett samarbetemellan staterna och de tre självstyrande områdena iNorden och endast kan utövas av valda ledamöter irespektive lands parlament eller självstyrelseorgan.Det finns således ingen möjlighet att inom gällandeöverenskommelser om samarbetet foga in företrädareför den samiska befolkningen på föreslaget sätt.Utskottet vill emellertid i detta sammanhangframhålla nödvändigheten av att i frågor som rör densamiska befolkningen ha fortlöpande och konstruktivakontakter med företrädare för denna. Det ärsjälvklart att olika organ tarsådana kontakter, vilket är möjligt inom ramen förgällande bestämmelser.Utskottet ser det också som väsentligt att samiskaintressen även beaktas på såväl nationell sommellanstatlig nivå. Som exempel på pågåendeverksamhet med denna inriktning kan nämnas denpågående Rennäringspolitiska utredningen, varsmandat kommer att förlängas , och densvenska renbeteskommissionen (och en norskmotsvarighet) vars arbete i förlängningen syftartill att reglera förhållandena då den svensk-norskarenbeteskonventionen löper ut . Av storbetydelse är också frågan om eventuell svenskanslutning till nr 169 omursprungsfolkens rättigheter, som utrettsoch varit föremål för ett omfattanderemissförfarande. Utskottet vill i sammanhangetockså peka på att statsministern somsvar på fråga 1998/99:115 instämde i viss kritik avhur organisationen av de samiska frågornashandläggning i varit organiseradoch utlovade att den skulle förändras. Mot bakgrundhärav har bl.a. frågor som rörSametingets arbete återförts tillJordbruksdepartementet, vilket ger en merasammanhållen handläggningsordning för frågor avdirekt relevans för samerna.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna 1998/1999:U703 (fp) yrkande 3 och1998/1999:U704 (v) yrkande 9 kan besvaras.I den enskilda motionen 1999/2000:U702 (m) krävs attdiskussionerna från sessionerflyttas till de nordiska parlamenten och läggs ned.Utskottet anser att har enbetydelsefull roll att fylla och att någonnedläggning därför ej bör komma i fråga. Utskottetavstyrker därmed motion 1999/2000:U702 (m).I den enskilda motionen 1999/2000:U703 (s) understryks att dennordiska välfärdsmodellen är något att vara stoltöver och att EU har åtskilligt att lära av denordiska länderna i arbetet med att skapa ökatsamarbete och ökad gemenskap.Utskottet delar många av motionärernas synpunkter påatt t.ex. EU kan lära av erfarenheterna frånsamarbetet inom . Utskottet förutsätter attdenna kunskap kontinuerligt överförs via relevantaregeringskanaler och i andra samarbetsfora.Utskottet anser därmed motion 1999/2000:U703 (fp)besvarad.I motion 1999/2000:K273 (fp) yrkande 2 anförs att pågrund av den stora arbetsbördan under höstarna finnsdet anledning att återgå till att ha Nordiska rådetsårliga session februari/mars.Utskottet konstaterar att det är somsjälvt beslutar om när den årliga sessionen skalläga rum och att frågan är föremål för diskussion.Utskottet anser därmed motion 1999/2000:K273 (fp)yrkande 2 besvarad.Med det anförda föreslår utrikesutskottet attriksdagen lägger regeringens skrivelse 1998/1999:67Nordiskt samarbete 1998 och Redogörelsen tillriksdagen 1998/1999:NR1 svenskadelegations berättelse angående verksamheten under1998 till handlingarna. beträffande deltagande vid session, utskottens roll m.m.att med avslag på motion 1998/1999:U10 yrkande 1och motion 1999/2000:U701 yrkande 1 förklararmotion /1999:U10 yrkandena 2-4 och motion1999/2000:U701 yrkandena 2-4 besvarade med vadutskottet anfört,res.1 (m, fp)2. beträffande etablering av ett nordisktcentrumatt förklarar motion 1998/1999:U701 besvarad medvad utskottet anfört,3. beträffande skjutfält i Gravbergetatt förklarar motion 1998/1999:U702 besvarad medvad utskottet anfört,4. beträffande den nordiska välfärden,WHO:s handlingsprogram m.m.att förklarar motion 1998/1999:U703 yrkandena 1och 2 besvarad med vad utskottet anfört,5. beträffande nordiska public servicekanaleratt förklarar motion1998/1999:U703 yrkande 5 besvarad med vadutskottet anfört,6. beträffande ett gränslöst Nordenatt förklarar motion1998/1999:U703 yrkande 4 besvarad med vadutskottet anfört,7. beträffande nätverk för mänskligarättigheteratt förklarar motion1998/1999:U704 yrkade 6 besvarad med vadutskottet anfört,8. beträffande stängning av Köpenhamnskolkraftverkatt avslår motionerna 1998/1999:U901 och1999/2000:U603,9. beträffande samernas medlemskap och samisk politiskrepresentationatt förklarar motionerna1998/1999:U703 yrkande 3 och 1998/1999U704yrkande 9 besvarade med vad utskottet anfört,10. beträffande nedläggning av Nordiskarådetatt avslår motion 1999/2000:U702,11. beträffande den nordiskavälfärdsmodellenatt förklarar motion 1999/2000:U703 besvarad medvad utskottet anfört,12. beträffande tidpunkten för årliga sessionatt förklarar motion 1999/2000:K273 yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört,13. beträffande regeringens skrivelse ochNordiska rådets svenska delegations berättelseatt lägger regeringens skrivelse 1998/1999:67Nordiskt samarbete 1998 och redogörelsen tillriksdagen 1998/1999:NR1 svenskadelegations berättelse angående verksamhetenunder 1998 till handlingarna.Stockholm den 19 oktober 1999På utrikesutskottets vägnarViola FurubjelkeI beslutet har deltagit: ViolaFurubjelke (s), (),(), (),(), (), (), (), (),(), MarianneAndersson (c), (), (), KarinEnström (m), (),() och EvaZetterberg (v).Reservation1. Deltagande vid session,utskottens roll m.m. (mom.1), , , KarinEnström (alla m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet konstaterar vidare" och på s.18 slutar med "1999/2000:U701 (m) yrkande 1." bortha följande lydelse:Utskottet menar att många Europafrågor har ennordisk dimension och många nordiska frågor har eneuropeisk dimension. Till det politiska torgsom session bör vara skall därförbåde nordiska parlamentariker och de nordiskaländernas Europaparlamentariker vara valbara. Detbör därför göras möjligt för de nationella nordiskaparlamenten att nominera ledamöter till partipolitiskt proportionellt, bland såvälnordiska parlamentsledamöter som nordiskaEuropaparlamentariker.Utskottet tillstyrker därmed motionerna 1998/99:U10(m) yrkande 1 och 1999/2000:U701 (m) yrkande 1.Utskottet anser att motionerna 1998/99:U10 (m)yrkandena 2 och 4 samt 1999/2000:U701 yrkandena 2och 4 är besvarade med vad som anförts.dels att utskottets hemställan under moment 1 bortha följande lydelse:1. beträffande deltagande vid session, utskottens roll m.m.att med bifall till motionerna1998/99:U10 yrkande 1 och1999/2000:U701 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört samt förklararmotionerna /99:U10 yrkandena2-4 samt 1999/2000:U701 yrkandena2-4 besvarade med vad utskottetanfört,Särskilt yttrandeBertil , , ochKarin (alla m) anför:Det nordiska samarbetet bör involvera fler av denationella parlamentens ledamöter i ettkontinuerligt nordiskt samarbete, t.ex. genom attrespektive fackutskott i de nordiska ländernasparlament samarbetar med varandra. ansvarar för den politiska agendan ochsammankallar till gemensamma möten samt hanteraradministrationen. Initiativ bör kunna tas i denationella utskotten och beredas gemensamt. Parlamentsledamöter frånEstland, och bör löpande inbjudasbåde till session och till relevantautskottsmöten. Utskotten själva avgör om närvaro avbaltiska parlamentariker är lämplig vid visst möte.Vid behov kan också en särskild baltisksamarbetssession anordnas.InnehållsförteckningElanders Gotab, 1999**FOOTNOTES**[1]: Ursprungsfolk definieras i konvention169, artikel 1 b), som folk som härstammar frånfolkgrupper som bodde i landet, eller detgeografiska område som landet tillhörde, vidtiden för erövring eller kolonisation ellerfastställande av nuvarande statsgränser.Ytterligare en förutsättning är att de helt ellerdelvis har behållit sina sociala, ekonomiska,kulturella och politiska institutioner.