bet · GM01KU27 · 1999-06-01 00:00:00 — Prövning av fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12§ tredje stycket regeringsformen i visst fall(bet.1998/99:BoU10) 1998/99KU27Bestämmelser i 2 kap. 12 §regeringsformenEnligt 2 kap. 1 § första stycket 5 regeringsformenär varje medborgare gent-emot det allmänna tillförsäkrad föreningsfrihet -frihet att sammansluta sig med andra för allmännaoch enskilda syften. Av 2 kap. 12 § första stycketregeringsformen framgår att föreningsfriheten fårbegränsas i den utsträckning som medges i 14 § andrastycket i samma kapitel. Enligt denna bestämmelsefår föreningsfriheten begränsas endast såvitt gällersammanslutningar vilkas verksamhet är av militäreller liknande natur eller innebär förföljelse avfolkgrupp av viss ras, med viss hudfärg eller avvisst etniskt ursprung. Enligt 2 kap. 12 § andrastycket regeringsformen får begränsning som avses iförsta stycket göras endast för att tillgodoseändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad somär nödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett det och ej heller sträcka sig så långt attden utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningensåsom ett av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningfår ej göras enbart på grund av politisk, religiös,kulturell eller annan sådan åskådning.Enligt tredje stycket i samma paragraf skallförslag till lag som avses i första stycket ellertill lag om ändring eller upphävande av sådan lag,om den ej förkastas av , på yrkande avlägst tio ledamöter vila fråndet att det första utskottsyttrandet över förslagetanmäldes i kammaren. Utan hinder härav kan riksdagenanta förslaget, om minst fem sjättedelar av deröstande förenar sig om beslutet.Enligt paragrafens fjärde stycket gäller tredjestycket inte förslag till lag om fortsatt giltigheti högst av lag. Det gäller inte hellerförslag till lag som enbart angår tystnadsplikt föroffentliga funktionärer, husrannsakan eller liknandeintrång eller frihetsstraff som påföljd för vissgärning.Konstitutionsutskottet prövar enligt 2 kap. 12 §sista stycket regeringsformen för riksdagensvidkommande om tredje stycket är tillämpligt i frågaom visst lagförslag. Enligt 4 kap. 10 § sistastycket riksdagsordningen får konstitutionsutskottetinte avge förklaring att 2 kap. 12 § tredje stycketregeringsformen inte är tillämpligt i fråga om visstlagförslag, utan att Lagrådet yttrat sig i saken.LagförslagenBostadsutskottet har i sitt betänkande 1998/99:BoU10föreslagit bl.a. att med bifall tillproposition 1998/99:101 antar regeringens lagförslagi den del de gäller krav på kvalificerad majoritetvid ombildning. De aktuella lagförslagen har fogatstill detta betänkande som bilaga 1.Regeringens förslag till lag om ändring ibostadsrättslagen (1991:614) och förslag till lag omändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrättinnebär såvitt nu är i fråga att enbostadsrättsförening får besluta om förvärv av etthus för ombildning till bostadsrätt, omhyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrdalägenheterna går med på beslutet och att samma kravpå majoritet skall gälla för en intresseanmälan förfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt (9kap. 19 § resp. 3 §). gäller i båda fallen attmotsvarande andel skall vara minst hälften.YrkandetI skrivelse har tioriksdagsledamöter med stöd av 2 kap. 12 §regeringsformen begärt att regeringens förslag tilllag om ändring i bostadsrättslagen och lag omändring i lagen om fastighetsförvärv, såvitt avsermajoritetskravet för förvärv av hyresfastighet förombildning till bostadsrätt, liksom förintresseanmälan för sådant förvärv, skall vila iminst . Kammaren har den 20 maj 1999beslutat hänvisa lagförslagen, såvitt avser kravetpå kvalificerad majoritet vid ombildning, tillkonstitutionsutskottet för sådan prövning som avsesi 2 kap. 12 § sista stycket regeringsformen.LagrådetKonstitutionsutskottet har i enlighet medbestämmelserna i 4 kap. 10 § sista stycketriksdagsordningen beslutat inhämta Lagrådetsyttrande i fråga om tillämpligheten av 2 kap. 12 §tredje stycket på de aktuella lagförslagen. Lagrådetfinner det klart att de remitterade lagförslageninte kan anses innebära begränsningar iföreningsfriheten sådan denna är bestämd iregeringsformen. Lagrådets yttrande har fogats tilldetta betänkande bilaga 2. Utskottet anser i likhet med Lagrådet att deförslag till lag om ändring i bostadsrättslagen(1991:614) och lag om ändring i lagen (1982:352) omrätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt som läggs fram i bostadsutskottetsbetänkande /99:BoU10, såvitt gäller kravet påkvalificerad majoritet vid ombildning, inte kananses innebära begränsningar i den grundlagsskyddadeföreningsfriheten. Bestämmelserna i 2 kap. 12 §tredje stycket regeringsformen är enligt utskottetsmening inte tillämpliga i fråga om lagförslagen.Resultatet av prövningen får utskottet för riksdagenanmäla den 1 juni 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), BarbroHietala (), (), (), MatsBerglind (s), (),(), TommyWaidelich (s), (),(), PerLager (mp), (),(), IngerStrömbom (kd), ()och ().Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring ibostadsrättslagen (1991:614)2 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:352) omrätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrättLAGRÅDETUtdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-05-28Närvarande: f.d. justitierådet ,justitierådetGertrud , regeringsrådet konstitutionsutskott har den 25 maj 1999beslutat inhämta Lagrådets yttrande i fråga om 2kap. 12 § tredje stycket regeringsformen ärtillämpligt på regeringens förslag i prop.1998/99:101 till1. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),2. lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt.Förslagen har inför Lagrådet föredragits avkammarrättsassessorn och kanslirådet NilsCederstierna.Förslagen föranleder följande yttrande av LagrådetFrågan i förevarande ärende är huruvida kraven påtvå tredjedels majoritet i de remitteradelagförslagen över huvud innebär begränsningar iföreningsfriheten enligt 2 kap. 1 § första stycket 5regeringsformen.I den angivna grundlagsbestämmelsen beskrivsföreningsfriheten som frihet att sammansluta sig medandra för allmänna eller enskilda syften. Avförarbetena följer att föreningsfriheten får ansesinnefatta inte bara frihet att bildasammanslutningar utan också frihet att verkagemensamt inom ramen för en sammanslutning (prop.1975/76:209 s. 144, jfr ang. föreningsrättensallmänna innebörd a. prop. s. 112 f).Föreningsfriheten enligt artikel 11Europakonventionen synes ha samma innebörd (se HansDanelius, Mänskliga rättigheter i europeisk praxis,1997 s. 289 ff). Vid tillämpningen av 2 kap. 12 §tredje stycket regeringsformen är det visserligenendast regeringsformens bestämmelser som skallbeaktas, men innebörden av fri- och rättigheternabör tolkas på ett fördragskonformt sätt.Föreningsfriheten är enligt inledningen till 2 kap.1 § regeringsformen tillförsäkrad medborgarna"gentemot det allmänna". Det allmänna omfattar interiksdagen såsom stiftare av civillag. Regleringaroch förbud som är av rent civilrättslig artinkräktar alltså inte på föreningsfriheten sådandenna är bestämd i regeringsformen. (Holmberg-Stjernquist, Grundlagarna, 1980, s. 63, 130.) Idenna del kan det inte anses råda full parallellitetmed , som kan antas åläggakonventionsstaterna viss skyldighet att genomlagstiftning trygga föreningsfriheten även mellanenskilda (jfr a.a. s. 289). Som förutantytts gäller dock den prövning som enligt 2 kap.12 § skall göras regeringsformens bestämmelser.När det i 8 kap. 2 § första stycket regeringsformentalas om föreskrifter om enskildas "personliga ochekonomiska förhållanden inbördes" avses härmed delarav civilrätten. Hit hör enligt andra stycket 3 isamma paragraf bl.a. föreskrifter om bolag,föreningar, samfälligheter och stiftelser.Associationsrätten innehåller i stor omfattningsåväl skrivna som - särskilt i fråga om ideellaföreningar för vilka det saknas grundläggandelagstiftning - oskrivna regler som syftar till attskydda till dels såväl borgenärer som minoriteter isammanslutningen till dels enbart minoriteter.Minoritetsskyddet ligger på olika nivåer för olikatyper av verksamheter.Utöver den associationsrättsliga regleringentillkommer all annan civilrättslig lagstiftning somföreningar och andra sammanslutningar har att rättasig efter. Den omständigheten att civilrättsligabestämmelser till skydd för exempelvis hyresgästereller andra konsumenter begränsar föreningarsmöjlighet att förverkliga sina ändamål kan inte sessom en inskränkning i föreningsfriheten enligtregeringsformen.Inte ens den omständigheten att en förening bildatsför ett enda ändamål, såsom att i en viss angivenfastighet upplåta lägenheter med bostadsrätt,påverkar frågan om civilrättsliga reglerstillämplighet, även om dessa är så restriktiva attföreningen inte kan förvärva fastigheten. Föreningenkan verka för sitt ändamål genom att söka undanröjaeller överbrygga hindren men kan inte åberopaföreningsfriheten till stöd för att den inte skullebehöva följa lagen.De skyddsregler avseende en bostadsrättsföreningsförvärv av hus för ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt som finns och föreslås ändrade avserockså hyresgästerna i de uthyrda lägenheter somomfattas av förvärvet, alltså även utomstående sominte vill bli medlemmar i föreningen. Det är frågaom ett minoritetsskydd som syftar till atttillvarata hyresgästernas intressen. Gränsen förskyddet ligger nu vid hälften av hyresgästerna menhar tidigare legat vid och föreslås åter bli mer änen tredjedel.Påföljden för förvärv i strid mot 9 kap. 19 § förstastycket bostadsrättslagen är enligt 21 § i sammakapitel ogiltighet. Beslut på föreningsstämman kanklandras på vanligt sätt. Ogiltigheten skall ocksåbeaktas av inskrivningsmyndigheten, om lagfart sökspå föreningens förvärv. Inskrivningsmyndighetenskall enligt 20 kap. 6 § 10 jordabalken avslålagfartsansökningen, om ogiltigheten är uppenbar. Enfelaktigt meddelad lagfart läker dock förvärvet. (SeJulius-Uggla, Bostadsrättslagen, 1992 s. 278 ff.)De föreslagna bestämmelserna får på grund av detanförda anses utgöra föreskrifter om enskildas"personliga och ekonomiska förhållanden inbördes"och därmed vara av civilrättslig art. Fråga äralltså inte om att inskränka föreningarnas frihet"gentemot det allmänna".Lagrådet finner det klart att de remitteradelagförslagen inte kan anses innebära begränsningarav föreningsfriheten sådan denna är bestämd iregeringsformen.