bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Motionerna Ju704, Ju901, Ju902, Ju905, Ju907,Ju909, Ju910, Ju911, Fi211 och Fi212 i ifrågavarande delar avstyrks.Utskottet tillstyrker alltså regeringens förslag till fördelning på anslaginom utgiftsområde 4 Rättsväsendet.PolisväsendetInledningPolisens verksamhet syftar till att förebygga och beivra brott,upprätthålla allmän ordning och säkerhet samt att i övrigt tillförsäkraallmänheten skydd och annan hjälp.Rikspolisstyrelsen är central förvaltningsmyndighet för polisväsendet. TillRikspolisstyrelsen hör Säkerhetspolisen, och Polishög-skolan. Till polisväsendet hör också ,som är en myndighet under . är ocksåansvarig för totalförsvarsfunktionen Ordning och säkerhet m.m., som hörtill utgiftsområde 6 Totalförsvaret.Inom varje län finns en polismyndighet som ansvarar för polisverksamhe-ten. För ledningen av polismyndigheten finns en polisstyrelse. Den bestårav myndighetens chef och det antal övriga ledamöter som regeringen bestäm-mer. Regeringen utser de ledamöter som utöver polischefen skall ingå i sty-relsen.Den 31 december 1998 fanns det 21 951 anställda inom polisen. Av dem var 16429 poliser. Jämfört med utgången av hade antalet civilan- ställdaminskat med 450 och antalet poliser med 354.Under behandlingen av budgetpropositionen har utskottet haft en utfråg-ning där representanter för medverkat.ResultatuppföljningDet övergripande målet för polisverksamheten är att tillförsäkra denenskilde rättssäkerhet och rättstrygghet, förhindra eller upptäcka brottsamt att se till att den som begått brott identifieras och lagförs.Bland andra följande verksamhetsmål ställdes upp för år 1998.Kampen mot våldsbrott, narkotikabrott och ekonomisk brottslighet skallprioriteras. Vidare skall särskild uppmärksamhet ägnas den grova och gräns-överskridande brottsligheten, den mc-relaterade brottsligheten, brott medrasistiska inslag samt våld mot kvinnor.Ett annat verksamhetsmål är att förstärka och utveckla närpolisverksam-heten.Det problemorienterade arbetssättet skall ligga till grund för allt arbetepå alla nivåer.Vidare skall den brottsutredande verksamheten bli effektivare.Polisens stöd till brottsoffren skall förbättras.Regeringen redovisar i budgetpropositionen utförligt hur verksamheten inompolisväsendet utvecklats under de senaste åren.Utskottet vill redan här påpeka att de uppgifter om genomströmningstidersom redovisas i budgetpropositionen och fortsättningsvis i detta avsnittavser siffror som anger hur gammalt ett ärende är som avgjorts under denaktuella redovisningsperioden. Siffrorna säger alltså ingenting om sådanaärenden som inte avgjorts. Detta innebär att om en myndighet väljer attprioritera ärenden som är äldre går genomströmningtiden upp. Om i ställetnyinkomna ärenden prioriteras blir förändringen den motsatta.Genomströmningstider påverkas dessutom av en mängd andra faktorer, t.ex.den tid som läggs ner på ett enskilt ärende. Det är uppenbart attförändringar som innebär längre genomströmningstider inte automatiskt är avondo, liksom att kortare tider inte heller generellt kan anses vara någotpositivt. Mot den nu tecknade bak- grunden anser utskottet att ett merrelevant mått vore en redovisning av den inneliggande balansen ålder.Sådana uppgifter kan i sin tur kompletteras med uppgifter omgenomströmningstider m.m.När det så gäller själva resultatredovisningen framgår av budgetproposi-tionen att av myndigheternas kostnader satsats på de prioriteradebrottstyperna. I denna del kan följande noteras. Antalet inkomnavåldsbrotts- ärenden ökade med 1 046 ärenden, vilket motsvarade 2procentenheter. minskade antalet balanserade ärenden från 5 831till 5 197. Även genomströmningstiderna ökade, från 127 till 138 dagar.Flera olika satsning- ar redovisas också, bl.a. ökad bevakning icentrummiljöer och en vidareut- vecklad samverkan med exempelviskvinnojourer.Regeringen anser i fråga om våldsbrotten att polisen förtjänstfulltangripit brotten på ett mer problemorienterat sätt . En ökningav antalet anmälda brott är enligt regeringen positiv om den avspeglar enökad anmäl- ningsbenägenhet. Det ger polisen kunskaper om problembilden ochmöjlig- het att minska den verkliga brottsligheten inom området.När det gäller narkotikabrotten ökade antalet anmälningar ,från 21 979 ärenden till 22 471 ärenden . Rikspolisstyrelsenerinrar om att detta i första hand avspeglar polisens insatser på området.Vidare ökade antalet beslag kraftigt, från 11 849 till 13 531. Den utgåendebalansen minskade från 5 900 till 5 687 (Polisväsendets årsredovisning för1998 s. 80).Regeringen anför att av de inkomna ärendena avsåg innehav ellereget bruk av narkotika. Det bekräftar enligt regeringen att anmälningar avsådana brott ökat medan registrerade smugglings- och överlåtelsebrottminskat. Utvecklingen av resursanvändningen bör följas noga.Vad så gäller den ekonomiska brottsligheten, som också den tillhörde deprioriterade områdena , framgår av resultatredovisningen att genom-strömningstiderna ökade från 283 , att balanserna minskademed drygt 200 ärenden till 2 506 ärenden och att minskningen var särskiltpåtaglig i gruppen äldre ärenden, dvs. ärenden som är gamla.Av resultatredovisningen framgår att närpolisorganisationen stod förhälften av alla ärenden som polismyndigheterna redovisade till åklagare,och att det är en ökning jämfört med år 1997.Enligt en studie som gjorts av BRÅ arbetar nu av Sverigespoliser som närpoliser.Regeringens bedömning är att det nu på de flesta håll föreligger organisa-toriska förutsättningar för att polisverksamheten i närpolisområdena skallkunna utgöra basen i verksamheten. finns det enligt regeringenutrymme för att utveckla innehållet i verksamheten ytterligare. För attrefor- men skall kunna fullföljas är det nödvändigt att verksamheten inärpolisom- rådena får tillräckliga personella och tekniska resurser samtbättre metoder och rutiner för uppföljning och analys. Regeringen anförvidare att det ofta är rimligt att bestämma de resurser som skall avsättasför denna verksamhet till en större andel av samtliga polisresurser än de30 % som vanligen varit väg- ledande för dimensioneringen avnärpolisområdena.Med problemorienterat arbetssätt avses ett långsiktigt, systematiskt arbetesom utgår från kartläggning och analys av problem, som fortlöpande doku-menteras och utvärderas och som kontinuerligt anpassas efter vad utvärde-ringen visar. Det är ett arbetssätt som resulterat i att flerapolismyndigheter valt att införa s.k. periodplanerad arbetstid, som syftartill att anpassa för- läggningen av arbetstiden till verksamhetens krav. Avden nämnda studien från BRÅ framgår dock att avnärpoliserna har period- planerad arbetstid.Det problemorienterade arbetssättet har främst utvecklats inomnär- polisen. Problemorienterade insatser har vidtagits bl.a. mot krog- ochnöjes- relaterad våldsbrottslighet, våld mot kvinnor och annatfamiljerelaterat våld, ungdomsbrottslighet, rasism och brottslighet som kanknytas till kriminella mc-gäng.Regeringen anför att ett ofta använt mått i fråga om det problemorienteradearbetssättet är i vilken utsträckning arbetstiderna anpassats tillverksamhetens behov. Ett hinder för en optimal arbetstidsförläggning är denförhållandevis höga medelåldern bland polispersonalen. Den har bl.a.medfört att det har blivit vanligare att poliser på grund av hälsoskäl intekan tjänstgöra , särskilt i yttre tjänst. haruppmärksammat frågan och överväger åtgärder inom arbetsmiljöområdet för attmotverka problemen.Regeringen anför vidare att det finns utrymme för problemorienterade ar-betsmetoder inom många delar av polisverksamheten. Uppföljning, resultat-analys och införlivande av vunna erfarenheter i arbetet tycks vara den delav det problemorienterade arbetssättet som behöver utvecklas mest. Detåterstår enligt regeringen en kraftsamling för att nå fram till etteffektivt problemori- enterat arbetssätt.När det sedan gäller utredningsverksamheten kan noteras att antalet balan-serade ärenden minskade med 23 000 som den ge-nomsnittliga genomströmningstiden inom den kvalificerade kriminalpolis-verksamheten ökade från 93 . De längre tiderna förklaras avatt äldre ärenden arbetats av, något som ger det nu angivna resultatet.Utöver dessa siffror bör nämnas det samarbete som äger rum mellan åkla-gare och polis, bl.a. i projektet (Kvickare Lagföring genom ÖkadSamverkan), som involverar polis, åklagare, domstolar och kriminalvård iJönköpings län. Vidare finns olika modeller för kvalitetssäkring avbrottsut- redningar. De s.k. Östgöta- och Skövdemodellerna bygger på attutrednings- mannen upprättar en kvalitetssäkringsrapport, som ocksåfungerar som en checklista i varje enskilt ärende. Det har också införtsregelbundna sam- rådsmöten mellan polismyndigheter och åklagarkammare.Härtill kommer en utveckling av mentorverksamheten.Bland verksamhetsmålen märks också att polisens stöd till brottsoffrenskulle förbättras.Av budgetpropositionen framgår att sex polismyndigheter har undersökt vadenskilda som utsatts för bostadsinbrott ansåg om det stöd som polisen givitdem. I genomsnitt har av dem uppgett att de varit nöjda medpolisens stöd.Antalet personer som begärt olika former av trygghetspaket som polis-myndigheterna tillhandahåller för personer som är hotade har ökat, likasåandelen kvinnor av dem. Andelen av de sökande som beviljades trygghets-paket var , lika hög som år 1997.Polismyndigheternas samverkan med de lokala brottsoffer- och kvinnojou-rerna tycks numera vara väl utvecklad, även om noteratskillnader mellan polismyndigheterna.Regeringen anser att polisens insatser på detta område förbättrats under desenaste åren och att den utvecklingen fortsatt under år 1998.Regeringen har gett i uppdrag att i samråd medbl.a. Riksåklagaren, och utarbeta ettnationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andrabevispersoner (Ju1999-5282/PÅ).Utskottet vill för sin del anföra följande. När det gäller de prioriteradebrottstyperna delar utskottet i och för sig regeringens bedömningar. Fråganom de ovan beskrivna brottstyperna verkligen blivit prioriterade äremellertid svårbedömd.När det gäller narkotikabrotten vill utskottet påpeka att ökningen avantalet ärenden främst tyder på en ökad aktivitet hos polisen. Siffrorna ibudgetpro- positionen om de olika kategorierna av narkotikabrott, innehavoch eget bruk respektive smugglings- och överlåtelsebrott, tar dock endastsikte . Huruvida den ena typen ökar på den andras bekostnad låtersig inte bedömas utifrån redovisningen i propositionen.Såvitt gäller det problemorienterade arbetssättet utgår utskottet från attre- geringen vidtar de åtgärder som behövs för att åstadkomma ett ännubättre genomslag i polisverksamheten. Här tänker utskottet särskilt på enanpass- ning av arbetstiderna till verksamhetens krav.Utskottet noterar vidare med tillfredsställelse att balanserna minskar inompolisen. I övrigt fäster sig utskottet särskilt vid att flera lovvärdasamverkans- och kvalitetssäkringsprojekt pågår runt om i landet.Förutsättningarna för en hög grad av måluppfyllelse i fråga omutredningsverksamheten är således goda.Sammantaget innebär det anförda att ingenting framkommit som motsägerregeringens slutsatser i fråga om resultatet av verksamheten inom polisen.Prioriteringar inför budgetåret 2000Regeringen anför i budgetpropositionen att utvecklingen av polisverksam-heten i närpolisområdena skall fortsätta med oförminskad styrka för attföre- bygga och beivra den brottslighet som drabbar människor i derasvardag och försämrar deras livskvalitet.Det problemorienterade arbetssättet skall enligt regeringen utvecklas inomalla delar av polisens verksamhet. Ett sådant arbetssätt skall såledesgenom- syra såväl bekämpningen av de allvarligaste brottstyperna -våldsbrott, nar- kotikabrott och ekonomisk brottslighet - som all annanpolisverksamhet. Satsningen på att höja kompetensen och utveckla nyaarbetsmetoder för miljöbrottsbekämpningen skapar enligt regeringen utrymmeför att ägna det problemorienterade arbetssättet särskild uppmärksamhet pådet området.Polisens insatser för att förebygga och beivra våld mot kvinnor och barnskall intensifieras och förbättras. Polisen skall utveckla samarbetet pådetta område med andra myndigheter, inom och utom rättsväsendet, och medfrivilligorganisationer.Vidare anför regeringen att rasistiska, främlingsfientliga och homofobiskabrott skall förebyggas och beivras. Samarbetet mellan Säkerhetspolisen ochden öppna polisen på detta område skall utvecklas vidare, liksom samverkanmellan övriga myndigheter inom rättsväsendet. De anställdas medvetenhet ochkunskaper om denna brottslighet skall förstärkas.Polisen skall förbättra och effektivisera utredningsverksamheten, såväl densom bedrivs i närpolisområdena som den som gäller särskilt svåra ochkomplicerade brott.Satsningen på kompetensutveckling inom polisväsendet skall intensifieras.Det gäller såväl utvecklingen av ledning och styrning på olika nivåer somgrund- och vidareutbildningen.Polisen skall också utveckla IT-system för en effektiv och rationell admi-nistration, för korrekt och smidig resultatredovisning samt för stöd tillverk- samheten, inte minst för anslutningen till Schengensinformationssystem.Insatserna mot den gränsöverskridande brottsligheten skall förstärkas. Po-lisen skall vidta de åtgärder som behövs för en bättre gränskontroll ochdet utvidgade polissamarbete som följer av anslutning tillSchengen- samarbetet. Också arbetet med Europol, den europeiska polisbyrån,skall intensifieras.Utskottet har ingen erinran mot de bedömningar regeringen gjort i dennadel. Utskottet återkommer dock nedan till frågan om prioritering av olikaslag av brottslighet.AnslagenPolisorganisationenFrån anslaget till polisorganisationen betalas kostnaderna för verksamhetenvid polismyndigheterna, (med undantag av Säkerhets-polisen), , och Statens kriminaltekniskalaboratorium.Regeringen föreslår för ett anslag till polisorganisationenpå 11 506 881 000 kr.Regeringens förslag innebär att anslaget höjs med knappt 50 miljoner kro-nor jämfört föregående år. Flera större poster har dock både lagts till ochdragits ifrån. Så har sammanlagt 318 miljoner dragits ifrån som tidigareengångsvisa satsningar. Anslaget har dock räknats upp med drygt det belop-pet som kompensation för beräknade utgiftsökningar för löner m.m. och förökade kostnader för att finansiera avtalsförsäkringar. Härutöver ökasanslaget med , ett belopp som aviserats ibudgetpropositionen för . Vidare föreslås en ramhöjning med 21miljoner kronor, medel som härrör från den höjning av utgiftsramen förrättsväsendet om som presenterades i 1999 årsekonomiska vårproposition. Resurstill- skottet skall bl.a. användas till enny polisutbildning i och en särskild satsning på miljöbrott.Vidare ökas anslaget med för att täcka polisens kost-nader för centrala funktioner i Schengens informationssystem.Anslaget minskas med som en följd av att polisensekobrottsbekämpning i och överförs tillEkobrottsmyndigheten. höjs anslag B 1 medmotsvarande belopp.Med anledning av att huvudmannaskapet för poliser i fredsfrämjande verk-samhet förs över från Försvarsmakten till polisen höjs anslaget med 1,2miljoner kronor.Anslaget höjs med för att finansiera polisens arbete medatt bekämpa hanteringen av hembränd sprit. Förslaget hänger samman medkriminaliseringen av att förvärva och inneha sådan sprit (prop.1998/99:134, bet. 1999/2000:SoU4).I ett antal motioner yrkas att anslaget till polisorganisationen skallhöjas i förhållande till regeringens förslag. I motion Ju907 (kd) begärssålunda att anslaget skall höjas med för att finansierafler poliser. I motion Ju911 (m) yrkas en höjning med 156 miljoner kronorför att finansie- ra kommande behov av personal samt kompetens-, metod- ochteknikut- veckling. I motion Ju909 (c) begärs en höjning med 65 miljonerkronor för att göra det möjligt att återanställa civil personal. Slutligenbegärs i motio- nerna Ju910 och Fi212 (båda fp) att anslaget skall höjasmed i syfte att finansiera fler poliser ochcivilanställda. Motionärerna anser vidare att mer resurser bör satsas påatt bekämpa kriminella mc-gäng.Utskottet behandlar anslagsyrkandena ovan i avsnittet Utgiftsramen ochanslagen.SäkerhetspolisenRegeringen föreslår ett anslag till Säkerhetspolisen på 540 747 000 kr.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Resursfördelningen inom polisenInom anslaget till polisorganisationen skall tilldelapolis- myndigheterna länsramar. Enligt regleringsbrevet för innevarandebudgetår skall vid fördelningen av medel mellanpolismyndigheter- na ta hänsyn till myndigheternas arbetsbelastning ochmedborgarnas behov.Av ett avlämnat frågesvar (fråga nr 1999/2000:101) framgår attRikspolisstyrelsen, tillsammans med ledningen för varje polismyndighet,genomför dels en budgetdialog om medelsramarna för de tre kom-mande åren, dels en resultatdialog om verksamheten föregående år. Dialo-gerna är viktiga instrument när det gäller att fördela resurserna på ettsätt som säkerställer en rationell polisverksamhet i hela landet. Avfrågesvaret fram- går vidare att i läntilldelades per invånare, vilket skall jämföras med dengenomsnittliga tilldelningen till landets polismyndigheter på perinvånare.I samband med det nya budgetsystemet infördes en fördelnings-modell. Enligt den modellen skulle invånarantalet för respektive länbeaktas, liksom att det i vissa län bedrivs speciella typer av verksamhet.Som exempel på det sistnämnda kan nämnas fjällräddning och bevakning avambassader. Härtill kom en särskild storstadsfaktor. Denna modell haraldrig tillämpats fullt ut. Bakgrunden till det är att en exakt tillämpningskulle ha inneburit stora förändringar i den etablerade organisationen.Vissa ansträngningar har gjorts i syfte att anpassa sig till modellen.Dessa ansträngningar frystes i samband med det besparingskrav som åladespolisen /96. är utgångspunkten för fördelningenden fördelning som ägde rum /96 med de tillägg och ändringar som bl.a.motiveras av förändringar beträffande verksamheten. Hur detta skall skeavgörs genom den ovan be- skrivna resultatdialogen.Utskottet har vidare inhämtat uppgifter om hur folkmängd, anslagsfördel-ning, antalet poliser och antalet anmälda brott ser ut län för län. Avmateria- let framgår bl.a. följande. Endast polismyndigheterna i och fick ett högre anslag än vad folkmängden per den 31decem- ber 1998 motiverade. De två andra storstadsmyndigheterna, dvs.polismyn- digheterna i län och fick nästan exaktdet belopp som svarade mot folkmängden, under det att övriga län fick någotmindre än befolkningsandelen gav stöd för. Om man i stället jämför anmäldabrott med folkmängden framgår att polismyndigheterna i ,län, , län och vart ochett för sig har en lika stor eller större andel av den anmäldabrottsligheten jämfört med vad deras respektive folkmängder motiverar. I deövriga länen är brottslig- heten lägre än vad som svarar mot folkmängden.Ett antal yrkanden tar upp frågan om hur resurserna skall fördelas inompolisväsendet. I några motioner yrkas ökade resurser till ett visstsärskilt angivet län för, i vissa fall, särskilt angivna ändamål. I motionJu202 (m) yrkas sålunda att ytterligare resurser skall tillföras , imotion Ju204 (m) , i motion Ju205 (m) , i motion Ju210(m) Väster- botten, i motionerna Ju216 (kd) och N271 (fp) och imotion Ju217 (c) . I motion Ju905 (c) understryks vikten av attresurser ges glesbygdslän för att skall kunna skyddasmot rån. I samma motion liksom i motion Ju209 (v) begärs dessutom i merallmänna ordalag att hänsyn skall tas till glesbygdens särskilda behov vidfördelningen av resurser mellan polismyndigheterna.Utskottet har behandlat liknande yrkanden tidigare. Senast skedde det isamband med att utskottet behandlade budgetpropositionen (1998/99:JuU1 s. 21). Utskottet vidhöll då sin tidigare intagna ståndpunkt,nämligen att utskottet utgick från att vid fördelningenav medel mellan olika län gör en avvägning av länens behov av polisiärainsat- ser i enlighet med de anvisningar som regeringen lämnat. Det fannsinte skäl för att göra något uttalande i frågan.De anvisningar som utskottet syftade på var att det i polisväsendets regle-ringsbrev angavs att man skall ta hänsyn till myndighetens arbetsbelastningoch medborgarnas behov.I årets regleringsbrev finns motsvarande föreskrift.Utskottet kan i och för sig känna en viss sympati för tanken på en s.k.glesbygdsfaktor. Utskottet är dock tveksamt till om mer resurser tillglesbyg- den - som ju i så fall måste ske på bekostnad av andra delar avlandet - är motiverad. Tre av de fyra glesbygdslänen i fick under1999 visser- ligen en mindre anslagstilldelning än vad som motiveras avinvånarantalet, men de fick mer än vad som motiveras av en jämförelse medantalet anmälda brott. Det är inte självklart vilket av dessa sätt attberäkna resurserna som skall vara utslagsgivande. Utskottet anser att detnuvarande systemet för resurstilldelning, som grundar sig på en dialogmellan och polismyndigheterna, har visat sig fungeratämligen bra. Utskottet är för när- varande inte berett att ta initiativtill en annan ordning. Utskottet återkommer till frågan om den polisiäranärvaron i glesbygderna längre fram i betänkan- det.Sammanfattningsvis innebär det anförda att utskottet står fast vid dengrundinställning som utskottet gav uttryck för . MotionernaJu202, Ju204, Ju205, Ju209, Ju210, Ju216, Ju217, Ju905 och N271 i häraktuella delar avstyrks.Prioritering av olika slag av brottslighetI flera motioner tas upp frågor om prioriteringar av olika typer avbrottslig- het. I motion Ju212 (m) begärs sålunda att polisen skallprioritera åtgärder som syftar till att begränsa tillgången på vapen isamhället i stort för att före- bygga våldsbrott. I motion Ju232 (c) begärsolika åtgärder för att komma till rätta med brott som försämrar människorslivskvalitet. I motion T401 (c) förordas en prioritering av bekämpningen avtrafiknykterhetsbrott. Slutligen anser motionärerna bakom motion Ju721 (m,kd, c, fp, mp) att särskilda resurser bör avdelas för bekämpningen avvåldet mot kvinnor.I samband med att utskottet behandlade budgetpropositionen tog utskottet ställning till liknande yrkanden (1998/99:JuU1 s. Utskottet framhöll då att det var en uppgift för polisen att utifrånstatsmak- ternas uttalanden om de prioriteringar som bör göras, tillämpligastraffskalor, lokala förhållanden m.m. fatta beslut om insatser mot olikaslag av brottslig- het. Utskottet höll vidare med regeringen om att debrott som då angavs i budgetpropositionen skulle prioriteras respektiveägnas särskild uppmärk- samhet. Utskottet utgick från att polisen skulleavsätta tillräckliga resurser för att bekämpa de typerna av brottslighet.I fråga om prioriteringar anförs i årets budgetproposition som redan nämntsatt utvecklingen av polisverksamheten i närpolisområdena skall fortsättamed oförminskad styrka för att förebygga och beivra den brottslig- het somdrabbar människor i deras vardag och som försämrar deras livskva- litet.Vidare skall polisen intensifiera och förbättra sina insatser för att före-bygga och beivra våld mot kvinnor och barn. Polisen skall också utvecklasamarbetet på detta område med andra myndigheter, inom och utom rättsvä-sendet, och med frivilligorganisationer. Ett problemorienteratförhållnings- sätt skall genomsyra bl.a. bekämpningen av de allvarligastebrotten, exem- pelvis våldsbrott.Bland prioriteringarna nämns också främlingsfientliga, rasistiska och ho-mofobiska brott. En annan sak som tas upp under prioriteringar är kompetensoch nya metoder i fråga om bekämpningen av miljöbrott.Insatserna mot gränsöverskridande brottslighet skall förstärkas.I sammanhanget bör vidare nämnas att polismyndigheternas kostnader förbekämpningen av våldsbrottslighet uppgick till underår 1998 eller av de totala kostnaderna.Trafikverksamheten svarade för av myndigheternas totala kostnader.Såvitt gäller alkoholutandningsprov kan nämnas att andelen upptäcka ratt-fyllerier vid kontroller minskat stadigt , från attunder andra halvan av ha legat .