bet · GM01FiU23 · 1999-05-20 00:00:00 — Med de medel som har till sittförfogande skulle det paradoxalt nog ha krävts att räntanhållits högre än vad som i praktiken har skett.Vi bedömer att den bedrivna penningpolitiken de senasteåren i allt väsentligt varit väl avvägd. Vi ärsåledes främmande för den negativa underton som genomsyrar utskottetsbetänkande. bokslutBALANSRÄKNING 31 december 1998RESULTATRÄKNINGFinansutskottets offentliga utfrågning med riksbankschefen om penningpolitikenTid: kl. 09.00-11.50Lokal: FörstakammarsalenInbjudenRiksbankschefen ledamöterJan (), ordförandeMats (), vice ordförandeLars ()()()()()()()()Per ()()()()Protokoll från finansutskottets offentliga utfrågning torsdagen den 2riksbankschefen ber jag att få hälsa alla välkomna till finansutskotteriksbankschefen . Som vanligt ber vi riksbankschefen att görahälsar välkommen till talarstolen.Riksbankschefen : Tack herr ordförande. ficki formell mening självständig ställning. Med den följer enligt 6 kap. 4 §Riksbanken minst skall lämna en skriftlig redogörelse tillpenningpolitiken. En sådan redogörelse har överlämnats till utskottet,sammanfatta innehållet i den.Men jag börjar med att göra en mycket summarisk genomgång av utvecklingen i sveinflationsområdet för att sätta inflationsrapportenperspektiv. Därefter skall jag kommentera lite grann hur bedriver peden nya lagstiftningen. Sedan kommer jag in på det år som har gåttkonsumentprisernas utveckling och den penningpolitik som har förts.blicka framåt och redovisa hur ser på inflationsutsikternapenningpolitiken.Efter den djupa krisen har en gynnsam export- och invelagt grunden för en stabil återhämtning i svensk ekonomi. Den privata konsuccessivt bidragit alltmer till tillväxten. Seannonserades har svensk ekonomi växt med i genomsnitt nära 3 %Samtidigt har inflationsförväntningarna fallit och trovärdigheten för den spolitiken har ökat betydligt, bl.a. till följd av konsolideringen av de offentstabiliseringen i banksektorn. De långsiktiga förväntningarna om den framtidkommit ned till den målsatta nivån på . Det finns nu alltså en grundlägganden makroekonomiska regim som vi har. Det är i sin tur en förutsättning för eekonomisk utveckling.Inflationen har förblivit låg sedan inflationsmålet presenterades. KPI hargenomsnitt 1993 och sedan målet formellt trädde i krafträntekostnader och indirekta skatter har inflationen varit i genomsnitt sTill stor del beror den här låga inflationen på den lediga kapacitet som fannefter recessionen . Men den låga inflationen beror intbilden hör också förändringar av mer strukturell natur, såväl i sombl.a. det internationella konkurrenstrycket jag tänker på. En konsekvens av dföretagen har fått allt svårare att höja sina priser. Även om det här i strikthuvudsak är fråga om engångseffekter på inflationen kan den ökade konkurreglobala inflationstrycket . Ökad internationell handel är en fEMU är säkert en annan, liksom avregleringar av olika slag. Detta talar sammanlångsiktig effekt på det här området. Till det här kommer trovärdigheten för pden ekonomiska politiken i stort och att inflationsförväntningarna därmed blivi linje med inflationsmålet.Den nya riksbankslagen anger att målet för penningpolitiken skall vara att upppenningvärde. direktion har preciserat eller ophär målet. Det är sagt att vi skall bedriva en politik där målet är att begräkonsumentprisindex till i ett något längre årligt perspektiv, med entolereras på plus/minus . Därmed präglas också penningpolitikockså efter det att den nya lagstiftningen har trätt i kraft.Jag har sagt här i utskottet att penningpolitiken bedöms fåinflationen ett till . Därför måste också Rikspenningpolitik på en prognos om inflationsutvecklingen under den här tidsperiosom har överlämnats till utskottet finns en sådan prognos som grund föNär vi sedan bedriver penningpolitiken sker det normalt med hjälp avhandlingsregel. Den säger att om prognosen ett till viavviker från målet bör reporäntan ändras.Ambitionen är naturligtvis att anpassa räntan så att inflationsprognosen ett titiden överensstämmer med målet. Men handlingsregeln kan förstås inInflationsprognoser är som alltid kringgärdade av betydande osäkerhet. I praktiockså beakta andra möjliga utvägar för ekonomin och inflationen än vad som angeMen det kan finnas vissa skäl att under speciella omständigheter avvibeslutsregeln och ha en mer flexibel tolkning. Direktionen har beslutat att detavvika från det uppsatta inflationsmålet. Det är i princip en kodifieringRiksbanken har tillämpat under de senaste åren.Det ena skälet är om konsumentpriserna ett till påverkinte bedöms få en varaktig inverkan på inflationen. Utskottet har hört mig sägDet är fråga om ränteeffekterna från penningpolitiken och det är fråga om riksdändrade indirekta skatter och subventioner, som påverkar infutan mer bestående effekter.Ett annat skäl att avvika från beslutsregeln kan vara om en snabb återgång tiskulle skapa stora realekonomiska kostnader. I en sådan situation kan det finden här tidshorisonten och försöka återföra inflationen till målnivån mer gradvOm någon av de här två situationerna skulle uppstå skall i förvägavvikelser från inflationsmålet som kan vara motiverade på ett till två års sikLåt mig mot den här bakgrunden gå över till att ta upp inflationen och dess utvåret, för att i det sammanhanget kommentera i vilken grad uppnått sJag vill betona att den här utvärderingen sannolikt kommer att utvecklas framövde förtydliganden som den nya direktionen gjort.Under 1998 ökade konsumentpriserna i genomsnitt för året. Det innebämätt med KPI, underskred målet på och dessutom den undre gränsen för målet.Vad är då orsakerna till det? De mycket stora räntesänkningar som Riksbanksenare år, alltså då reporäntan låg på strax , ochindirekta skatter och subventioner som har beslutats här i harpåverkat inflationsutfallet , men också . Rensar vtvå effekterna, räntekostnaderna och de beslut som har fattats här i ,vi kallar för UND1X och som också offentliggör på vårmed att KPI-siffrorna offentliggörs. Då hamnar inflationen på ungeden typ av effekter som bör bortse från eftersom vi har smkontinuerligt eliminera störningarna från sådana här effekter. Det kan hellerdirekt möta sådana här förändringar i tillfälliga faktorer med ränräntehöjningar, för att sedan, när de faller ut, justera tillbakskapar en onödig instabilitet i den reala ekonomin. Ett illustrativt exempeleffekter är tobaksskattens sänkning . Det gav en mäinflationstakten, som inte bedöms bli varaktig.En annan viktig förklaring, utöver de två som jag nu har nämnt som orsainflationsutfallet , är att det blev ett väsentligt lägre internaorsakat av bl.a. Asienkrisen och dess spridningseffekter. Enbart priserna påvaror och kaffe drog ned den årliga förändringen av KPI med nästan en halv procförra året. Men här rör det sig, till skillnad från de två tidigare effekterdirekta prognosmisstag. , tillsammans med flertalet övriga bedömareinternationella krisen, eller rättare sagt dess omfattning och inverkan på värlråvarupriserna skulle falla i den utsträckning som skett.Även om inflationstakten varit låg kan man inte säga att svensk ekonomi prägNär jag säger inflationstakt tänker jag på de löpande KPI-siffrorna. Ett sättdet inte är fråga om deflation i egentlig mening är att titta på den inheinflationen. Det är ett mått där vi rensar för räntekostnader och indirektaandra måttet. Men vi rensar också för varor som i huvudsak importeras. den inhemska underliggande inflationen, hade vi en prisökningstakt på nästoch en bra tillväxt. Det illustrerar, tycker jag, direkt att det intedeflation i egentlig mening, som vi hade i de löpande KPI-talen.Vid mitt förra besök här i utskottet underströk jag hur svårt det var att varadå sådana här tillfälliga faktorer, som i viss utsträckning också påverkas atill att inflationen understiger målet. Det är på grund av detta som direktioneom förtydliganden av inflationsmålet och underströk vikten av att ibedömer att det kommer att komma avvikelser som gör att vi kommer att avvika frDet här torde underlätta utvärderingen av . Som jag sademotiven till detta att vi på det sättet bryr oss om stabiliteten i den reala ekLåt mig då komma till dagens redogörelse för utskottet och titta på inflationsusäga att sedan den föregående inflationsrapporten har både konsumeunderliggande inflationen utvecklats i stort sett som väntat. I februari 19mätt med den årliga förändringen i konsumentprisindex, minus 0,2, ochinflationen mätt med måttet UND1X var 1,2 %.Ett av skälen till den här svaga utvecklingen är de låga internationella prispå att det låga internationella pristrycket också består framöver. Svagefterfrågan, ökad konkurrens och överkapacitet inom många sektorer lär geinflation i OECD-området under de kommande åren.Den japanska ekonomin befinner sig fortfarande i recession utan några egentligaåterhämtning. Trots flera finanspolitiska paket med kraftiga åtgärder för atthushållens och företagens förtroende ännu inte förbättrats.Går vi sedan till euroområdet - och det är ju ett område som har stor betydelse- har utvecklingen där varit mer dämpad än vad vi trodde iFortfarande framstår dock en konsumtionsledd konjunkturuppgång som mest sannolsom helhet. Men den kan komma att bli något mer dämpad än vad tidigavi sedan över till den amerikanska ekonomin uppvisar den en fortsatt styrka. Meändå troligt att vi får se en avmattning i den amerikanska ekonomin.Summerar vi det här och tittar på huvudscenario bedömer vi att BNP-området kommer att uppgå till strax . Mot bakgrund avlättnaderna som man har vidtagit runt om i världen kan vi nog tänka oss en vissår 2000 och en tillväxt som kommer upp till knappt 2 %.Det här innebär att de internationella konjunkturutsikterna för har dvår bedömning . En svagare tillväxt i vår omedelbara närhet väntassvenska ekonomin växer något långsammare . Försvagningen i påsvensk industri, och det påverkar svensk industri mer än upprevideringen i USA.för är ändå ganska goda för svensk ekonomi. Den inhemska eftersuccessivt till följd av bl.a. låga reala räntor. Den här bildom man tittar på olika finansiella indikatorer som utlåning till hushållutveckling. Det här motiverar de något svagare tillväxtutsikterna för exportenutsikterna för industrin . Till bilden hör också att finanspolitikens återhefterfrågan antas bli mindre än under de gångna årens budgetkonsolidering.Tillsammans med en gradvis återhämtning av den internationella konjunkturen tbruttonationalprodukten väntas växa med och usvagare konjunkturutsikterna innebär att sysselsättningen kan komma att öka någantog i den förra inflationsrapporten och arbetslösheten bedömer vi mot den häfrån till . Prissättningen på de svenska finansiellolika enkäter som vi löpande gör visar att alla grupper fortfarande förväntainflation under det närmaste året. På förväntar man sig en inRiksbankens mål.Trots en relativt god tillväxt kommer det sannolikt att finnas ledig kapacitetde kommande två åren, och det talar för ett lågt underliggande inflationstryckbedömning är att KPI ökar , dvs. år , alltså år 2001.Den svaga utvecklingen av konsumentpriserna förklaras delvis av tillfälliga fbedöms påverka inflationen varaktigt och därför inte bör påverka penningpoliTittar vi på den underliggande inflationen mätt på det här sättet väntar vi attfram till mars och år 2001.Låt mig mot bakgrund av den beslutade operationella målformuleringen som Rikunderstryka att vi bedömer att även för och kommer den här tfaktorer att verka i inflationsutvecklingen. Det beror på de räntesänkningar soch som gradvis kommer in i takt med att villaägare och bostadsrättsinnehavaroch de indirekta skatteförändringar som redan har beslutat om. Deräknar vi med drar ned KPI-inflationen för och 0,6 procentenhför åren som helhet i genomsnitt. Därför finns det skäl att räkna minflationsmålet på grund av de här två faktorerna och år 2000.Så här långt har jag redovisat huvudprognosen i den här redogörelsen för utskotär prognoser behäftade med osäkerhet. Det är svårt att förutsäga hurkonjunkturen skall komma att utvecklas framöver därför att vi har en splittradVi bedömer att situationen är ungefär lika svårbedömd som i slutet av förrafinansiella marknaderna har visserligen minskat, men den internationella konjunen stor osäkerhetsfaktor. Den har tilltagit något de senaste månakonjunktursiffrorna i . De har i sin tur medfört en uppgång i de långa ränäven påverkat konjunkturkänsliga aktier.En svagare utveckling i världsekonomin skulle kunna utlösas av en plötsligamerikanska börsen är högt värderad i ett historiskt perspektiv. Hushållens spinvesteringarna kan framstå som höga i förhållande till vinstförväntningarnanäringslivet. Om det sker en nedgång i av de skäl jag just redovisade,hemmamarknaden i försvagas och kräftgången i den japanska ekonomikonsekvenserna för världsekonomin bli allvarliga.Å andra sidan kan man tänka sig en starkare utveckling. Den skulle matereuropeiska ekonomin går bättre än vad har räknat med i sitt huvudblir fortsatt draghjälp från , som vi i en sådan situation skullei vad gäller och även de andra länderna som har haft det svsituation skulle vi naturligtvis kunna se en snabbare konjunkturutvecklbedömningen att risken för en svagare internationell konjunktur är stöstarkare. Det är också därför som vi bedömer att risken för en lägre inflationär större än att inflationen blir högre.Vilka penningpolitiska slutsatser kan man då dra av den här redogörelsen? Detprognosen pekar på att , om ingenting görs, kan komma att underskridaett till . Det gäller även om vi korrigerar för de tillfälliga effpratade om. är det i och för sig ingen stor avvikelse om man harunderliggande måttet . Men bedömer vi attblir svagare inflation är större än att inflationen blir högre. Därför besdirektion i går vid sitt sammanträde att sänka reporäntan med 25 punkter frånverkan från . Jag stannar där i min inledning, herr ordförande.Ordföranden: tackar riksbankschefen för denna redovisning och öppnar omedelbBengt Silfverstrand (s): Från finansutskottets sida ser vi dagens utfrbetydelsefull. Den skall ju utgöra en del av underlaget för den utvärderfinansutskottets uppgift att göra. Våra slutsatser skall sedan sammanfattas ikommer att innehålla mer systematiska analyser än tidigare av hur nåSom uppläggningen nu är kan man säga att den här rapporten ju är en penningposom omfattar förfluten tid. Men i själva inflationsrapporten ingår också fraoch det gör den här uppgiften ännu mer intressant. Mot den bakgrunden är detfinansutskottets ledamöter bereds goda möjligheter att sätta sig in i rappdiskussion och utvärdering mera meningsfull. Därför vill jag inledningsvis frvilka skäl som ligger till grund för ställningstagande att rapporut till en företrädare för varje parti kvällen före en sådan här utfrågnifrågan.Den andra frågan vill jag ställa med utgångspunkt från en intressant bild. Deinflationsutvecklingen uttryckt som konsumentprisindex, respektive förändrinunder , dvs. Bilden ger ett starksynkroniseringen av viktigaste styrmedel, reporäntan och inflatiosärskilt framgångsrik. Räntan har uppenbarligen genomgående sänkts först när inMed andra ord tycks ha anpassat sig efter inflationsutvecklingen, iförsöka påverka utvecklingen. En tolkning som ligger nära till handsunderskattat den internationella konkurrensen, alltså de låga importprisernas gbetydelse för inflationen, medan man av allt att döma har överskattat kronkurseSom framgår av den här bilden är ju avvikelserna anmärkningsvärt stora, ävenöver tiden. Om man använder det mera långsiktiga måttet på KPI, dvs. tolgenomsnitt, ligger den faktiska inflationstakten utanför inflationsmålet uppmånader. Det är mycket anmärkningsvärt. Min fråga till riksbankschefen är då oeller inflationen som styr utvecklingen.Riksbankschefen : Jag tar först frågan om när rapporten kommerhar ju diskuterat med utskottskansliet om hur det här skallsett två möjligheter. Den ena möjligheten är att rapporten presenterautskottsutfrågningen äger rum. Det är ju den ordningen vi har . Den andraså har man det exempelvis i - är att man offentliggör inflatigår det , och sedan sker utfrågningen. Jag tycker att det helt ochutskottet att bestämma hur man vill ha det. Vi kommer att anpassa oss till vadet avseendet.Att lämna ut inflationsrapporten utan att den offentliggörs är något som vdirektionen. Vi har kommit fram till att vi inte kan göra det. Skälet är kanskevi har bedömt risken för läckage som så stor. Det är snarare så att konsekvenseär så stora och slår så kraftigt mot att de här två faktorerna sammatt vi har stannat vid den här bedömningen. Men som jag sade inledningsvis: Vutskottet vill det kan vi offentliggöra rapporten först och ha utskottsutfråeller . Det är helt upp till utskottet att bestämma hur man villJag tycker att den bild som vi ser på duken är mycket intressant. Vi hörde Betolkning. Det som jag har försökt säga, ganska i det här utskottden här bilden visar varför inflationen har kommit in så lågt.påtaglig korrelation mellan reporäntesänkningar och inflationsutvinte sänkt räntan så hade vi haft en lite annorlunda utveckling. Låt mig ilannan bild här, som dekomponerar KPI.Här har vi en bild där KPI delas upp i fyra beståndsdelar. Det är den ininflationen, det är indirekta skatter och subventioner, det är importpräntekostnader, och det här visar ju ganska klart varför inflationssiffrornunder . Det beror på räntesänkningarna. Vi har ju kunnat görabudgetkonsolideringen, självklart, så detta är en kombination av vad den ekonoåstadkommit . Räntekostnaderna står då för avOm räntekostnadseffekten är minus , eftervillaägare och bostadsrättsinnehavare att omsätta sina lån, så slår det här undMan skall komma ihåg att om man argumenterar för att vi borde ha försökt koreffekten så antar jag att man också borde argumentera för att vi borde göra detnågon gång går upp. Då är det lätt att inse att vi skulle få väldigt stora utbåde på nedsidan och på uppsidan. Det skulle i sin tur skapa en kraftig instabiekonomin. Det kan möjligen kännas skönt när räntorna går ned, men jag är helt sskulle dra upp räntorna för att kompensera för den där effekten i ett annatinte kännas så bra. Därför har vi sagt, öppet och klart, i det beslut somkommer att bortse från den här effekten.Men jag håller med ledamoten om att inte sade detta i januari 1993annonserades. Och jag kan bara beklaga att vi inte sade det, för jag har minsutskottet och höra det här varenda gång. Men jag tror att om man funderar liteså är det nog klokt att inte försöka kompensera för de här effekterna vare siguppsidan.Bengt Silfverstrand (s): Herr ordförande, jag vill göra en uppföljningutfrågningen och publiceringen av rapporter förefaller riksbankschefens syn någförhållande till andra, timade, händelser. Den eIndustri i går där informationschefen på som skäl för att manrapporten tidigare anger att begäran eller önskemål om ett sådant utlämnande kotill kännedom. Det är den ena händelsen.Den andra är en artikel som publicerats i vår stora morgontidning alltså . Man förutser då den räntesänkning som i dagoffentliggjord. Och det är inte vem som helst som står bakom denna syn och anväsom nästan är identiska med dem som återfinns i pressmeddelandet: "Något hot föSverige ska ta fart finns inte . Snarare ligger faran åt det andra hållgår ner ännu mer." Det är ungefär så har formulerat deRiksbankens direktionsmedlemmar, , som står för de synpunkternaturligtvis ställa följdfrågan om riskerna för läckage till den stora morgontandra medier hade blivit särskilt mycket större om en företrädare förrepresenterat parti hade fått ta del av den här rapporten redan i går.Som en uppföljning till fråga nummer 2 skulle jag vilja be kanslichefen läggasom också den är väldigt intressant. Jag noterar då, och det är vi naturligtom, att måste bygga sina prognoser på vissa förväntningar. Men detdessa inflationsförväntningar väger mycket tungt. Man frågar sig då omRiksbankens uppgift att pressa ned inflationsförväntningarna som sådanainflationsmål. Att bygga på förväntningar vet vi ju av erfarenhet innebär attbräckligt underlag, eftersom förväntningarna inte alltid är så väl underbygggäller industrin och kanske i synnerhet hushållen utgår man närmast från attatt bli ungefär som den är . Frågan är alltså om inte alltför myvinn om att titta på inflationsproblemet. Jag skulle vilja få en kommentar tillOm man ser på den här bilden så visar den - även om man har detta somhushållens och industrins förväntningar nästan ligmanöverutrymmet, plus minus , som har, medan den verkliga utvelångt utöver det här, och under större delen av perioden ligger man utanför.motsägelsefullt, men ändå intressant, att hushållen och industrin har hållit sRiksbanken har legat utanför den.Riksbankschefen : Låt mig börja med den första frågan, som söndFrågan gäller vad som återgavs i först i går. Jag tror att det kvar sent att ändra produktionstiden för inflationsrapporten. Däremot hade ju invi hade haft den här utskottsutfrågningen , eller tisdag ellvecka. Det hade självfallet varit möjligt, och det är fortfarande möjligt. Om uman har på sig så är jag beredd att komma vilken dag som helst ochpenningpolitiken. Men jag kommer att vända mig till utskottets ordförande omedeutfrågningen och fråga hur vi skall ha det , så att utskottet har möjlighatt antingen ha den ordning som vi har , med den nackdelen att man fårför sent, eller att vi producerar inflationsrapporten och återkommersenare. Då får man tid att läsa. Visserligen får jag då inte tillfälle aeventuella policyförändringar, som jag har möjligheten att göra till utsatt vi har haft någon diskussion med t.ex. medier. Som det är har jag möjhär redovisningen här.När det sedan gäller intervju i tidningen i går, och för denuttalanden som jag själv har gjort , måste vi komma ihåom när det gäller möjligheterna att ta del av inflationsrapporten i förväg utandet, är att vi måste bygga ett system som jag antar i så fall skulle gällaframöver. Det problem som vi har haft när det gäller att implementera penningförväntningarna den här gången inte har varit inställda på att vi skulle svarit tvungna att så att säga tala med olika marknadsaktörer på det sätt som vianföranden, artiklar och intervjuer - för att bereda marken för den räntesänknii dag. Jag tror att hade vi inte gjort det så hade det kommit som en överraskinte tagits emot bra. Det är den lärdom som vi har dragit från tidigare: Är ini termer av prissättningen på marknaden, inställda på en ränteförändring, ja,är det som är skälet. Sedan kan det vara ett annat tillfälle när vi inte beprissättningen är riktig i marknaden och man är beredd på att ta emot vårkommer kanske inte sådana här uttalanden på samma sätt.Låt mig alltså bara vara klar: har vi lärt oss att det är oerhinformation kommer till alla . Jag har inga som helst belägg för attfinnas risk för läckage i sådana här sammanhang. Jag vill bara förklara föratt om det ändå skulle komma ut av något skäl, så är konsekvenserna väldigt sdagligen på aktiemarknaden hur besvärligt det är att hantera det här. Det drabsom det berör. Jag har ju själv suttit i en sluten utskottsutfrågning och fåtfrågan när man i en av våra tidningar , tror jag att det var,finnas personal inom som använde sig av ej offentliggjord informatioatt det var en utomordentligt påfrestande upplevelse, inte bara för mig utan fpå banken. Och det här är en mycket svår situation. Jag förstår utgångspunkternhoppas trots allt att utskottsledamöterna ändå - med det val som jag ändålämplig avvägning mellan de här två varianterna.Låt oss sedan gå till inflationsförväntningarna. Det här var då inflationsförårs sikt. Det som är intressant för oss i vår inflationsbedömning är inflationlite . Jag har ett diagram som visar detta. Mycket enkeltinflationsprognosen, som vi styr efter, bestäms av tre faktorer: Den förslångsiktiga inflationsförväntningarna på två, tre, fyra och . Den tredje faktorn är om beslutar om indirekta skaändrar räntorna så att det påverkar KPI. Den sista faktorn ligger utanför insom är relevant.