bet · GM01LU8 · 1999-01-26 00:00:00 — Upphovsrätt till musikaliska verk I betänkandet behandlar utskottet fem motioner frånallmänna motionstiden som gäller vissafrågor om upphovsrätten till musikaliska verk.I samband med ärendets behandling har utskottetgjort ett studiebesök hos STIM.I ärendet har inkommit en skrivelse från SverigesHembygdsförbund.Utskottet avstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats en reservation. 1998/99:L801 av och ()vari yrkas1. att i enlighet med vad som anförts imotionen hos regeringen begär en översyn avtillämpningen av upphovsrättslagen och ideellaorganisationer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen ejlängre bör utse representanter i styrelse.1998/99:L803 av och (c, fp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i upphovsrättslagen att undantag kanmedges för ideella organisationer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om representanter iSTIM:s styrelse.1998/99:L805 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enutredning av de upphovsrättsliga frågorna påmusikområdet.1998/99:L806 av och ()vari yrkas att hos regeringen begärförslag till att en översyn av upphovsrättslagen ienlighet med vad i motionen anförts kommer tillstånd.1998/99:Kr273 av m.fl. (c) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om statens uppdragatt utse ordförande och styrelseledamöter i . Allmän bakgrundLagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära ochkonstnärliga verk (upphovsrättslagen) ger etttidsbegränsat skydd åt den som skapat ett sådantverk. Skyddet innebär att skaparen av verket,exempelvis en kompositör, har rätt att utnyttjadetta ekonomiskt och att han eller hon har ett visstideellt betonat inflytande över hur och i vilkasammanhang det används. Har flera medverkat vidtillkomsten av det skyddade verket har var och en avdem upphovsrätt.Upphovsmannens rätt att ekonomiskt utnyttja sittverk innefattar en principiell ensamrätt attframställa exemplar av verket och att göra dettillgängligt för allmänheten, t.ex. genom attframföra det offentligt. Ett framförande äroffentligt när det sker på en plats dit allmänhetenäger tillträde. Även musik som spelas inomföreningar och liknande inte helt slutna kretsarräknas som offentligt framförd, och detta oavsett omtillställningarna anordnas regelbundet ellertillfälligt och om publiken betalar entré eller ej.Lika med offentligt framförande anses framförandesom i förvärvsverksamhet anordnas inför en störresluten krets, framför allt på större arbetsplatser,såsom t.ex. industrimusik.Syftet med att begränsa upphovsmannens rätt tilloffentligt framförande är sålunda att frånensamrätten undanta framföranden som sker inomprivatlivet. En principiell utgångspunkt har därvidvarit att åt upphovsmannen borde förbehållas rättatt ekonomiskt tillgodogöra sig alla sådanautnyttjanden av verket som har praktisk betydelse.Det upphovsrättsliga skyddet gäller som regel underupphovsmannens livstid och till utgången av detsjuttionde året efter hans död.I upphovsrättslagen finns också bestämmelser omskydd för vissa prestationer som, även om de intekan betecknas som litterära eller konstnärliga verk,har ett visst samband med sådana verk och påkallarskydd efter liknande principer som gäller förupphovsrätten. Sådana s.k. närstående rättigheterger bl.a. musiker, sångare, skådespelare och andrautövande konstnärer ett rättsligt skydd då deframför litterära eller konstnärliga verk. För deutövande konstnärerna gäller en 50-årig skyddstid,räknad från framförandet.Den som gör intrång i de rättigheter som lagen gerrättighetshavarna kan dömas till straff ochförpliktas utge skadestånd.Rättigheterna enligt upphovsrättslagen tillämpas iförsta hand endast på svenska verk och prestationer.Det upphovsrättsliga skyddssystemet är dockinternationellt, och de flesta länder är bundna avinternationella konventioner på området. Denviktigaste av konventionerna är Bernkonventionenfrån för skydd av litterära och konstnärligaverk. Denna har drygt 100 medlemsstater.Konventionen bygger på principen om nationellbehandling, vilken innebär att stater som är bundnaav konventionen är skyldiga att ge upphovsrättsligtskydd åt verk från alla andra konventionsländer påsamma sätt som man skyddar sina egna verk. Ettliknande internationellt skyddssy-stem gäller på denärstående rättigheternas område, framför allt genomRomkonventionen om skydd för utövandekonstnärer, fonogramframställare och radioföretag.Även avtalet om handelsrelaterade aspekter avimmaterialrätter (TRIPs) innehåller internationellaåtaganden på det upphovsrättsliga området.Skyddet för upphovsmän och innehavare av närståenderättigheter är i vissa avseenden inskränkt av hänsyntill allmänna eller enskilda intressen. Eftersom deupphovsrättsliga reglerna bygger på atträttighetshavarna skall ha en ensamrätt att bestämmaöver utnyttjandet av deras verk och prestationer,skall bestämmelserna om inskränkningar i skyddettolkas restriktivt. Inskränkningarna i den svenskaupphovsrättslagen måste också självfallet ligga inomramen för vad som är tillåtet enligt deinternationella konventioner på området till vilkaSverige är bundet.Regler om vissa situationer då offentligaframföranden får ske utan tillstånd och utan attersättning utgår för utnyttjandet av verken finnsintagna i 21 § upphovsrättslagen. Där anges attutgivna verk får framföras fritt om framförandetinte är det huvudsakliga, om tillträdet äravgiftsfritt och om anordnandet sker utanförvärvssyfte. Denna inskränkning i detupphovsrättsliga skyddet gäller t.ex. vidframförande av marschmusik vid militära parader, vidprocessioner eller vid olika andra evenemang såsomidrottsevenemang och officiella högtidligheter.Musiken kan i dessa sammanhang visserligen varaviktig men är emellertid inte det huvudsakliga vidhändelsen i fråga. Utanför bestämmelsenstillämpningsområde faller däremot tillställningardär framförandet av verket utgör själva ändamåletmed arrangemanget. Exempel på sådana tillställningarär avgiftsfria friluftsföreställningar ochparkkonserter. Att publiken frivilligt erlägger ettbidrag föranleder inte att framförandet ansesavgiftsbelagt. Med hänsyn till att innehavare avradio- och TV-apparater måste betala licensavgiftanses däremot radio- och TV-utsändningaravgiftsbelagda.Andra inskränkningar i ensamrätten då utgivna verkfår framföras fritt enligt 21 § gäller vidundervisning, såsom studiecirkelverksamhet som skerinom folkbildningsorganisationernas ram, samt vidgudstjänster.Inskränkningarna i 21 § gäller inte sceniska verkoch filmverk och ger inte rätt att sända ut verken iradio eller TV. Genom en ändring i upphovsrättslagenår 1994 har vidare en tidigare inskränkning somgällde framföranden i allmännyttigt syfte (den s.k.välgörenhetsbestämmelsen) utmönstrats (prop.1992/93:214, bet. LU44).På det upphovsrättsliga området finns en rad olikaorganisationer som har till uppgift att ta tillvarade rättigheter som lagen ger upphovsmän ochinnehavare av närstående rättigheter. (Föreningen ) är en ekonomisk förening, till vilkentonsättare och författare genom ett anslutningsavtalupplåter sina rättigheter till offentligtframförande och inspelning på skiva, band, film osv.Föreningen tecknar avtal med musikanvändare ochinkasserar och fördelar till rättighetshavarnaersättningen för offentliga framföranden ochinspelningar. , som har samarbete med liknandeorganisationer över hela världen, kontrollerar ocksåatt skyddad musik inte spelas offentligt eller iförvärvsverksamhet utan tillstånd.Enligt stadgarna för skall föreningensangelägenheter handhas av dess styrelse. Dennabestår av nio ledamöter, varav regeringen utserordföranden och ytterligare två ledamöter. Övrigaledamöter utses av Föreningen (), Föreningen () samt (). Styrelsen är iprincip beslutför med sex ledamöter, dock skallalltid minst två av regeringen utsedda ledamötervara närvarande.MotionernaI flertalet av de motioner som behandlas iförevarande betänkande riktas kritik mot de avgiftersom ideella organisationer och studieförbund isamband med olika arrangemang måste betala tillSTIM. Sålunda anser och (båda m) i motion L801 att sådana organisationer börundantas från ersättningsskyldighet. Motionärernayrkar att hos regeringen skall begära enöversyn av tillämpningen av upphovsrättslagen idetta hänseende (yrkande 1).Ett liknande yrkande återfinns i motion L806 avAgneta Brendt och (båda s), som menaratt det måste ligga i intresse att deideella insatser som görs av organisationer ochfolkrörelser får en chans att utvecklas.Helena m.fl. (s) framhåller i motion L805(delvis) att det är angeläget att tydliggöragränserna mellan ideellt och privat musikutnyttjandeå ena sidan samt kommersiellt musikutnyttjande åandra sidan. I motionen begärs ett tillkännagivandeom behovet av en utredning av de upphovsrättsligafrågorna på musikområdet.Även () och ()anser att ställer orimliga krav på ersättningför den musik som framförs vid de ideellaorganisationernas och studieförbundens olikaarrangemang. I motion L803 yrkar de att riksdagenskall begära förslag till en sådan ändring avupphovsrättslagen att undantag medges för ideellaorganisationer. Dessa organisationers vilja attverka i sin bygd, utan egen , bör enligtmotionärerna tas tillvara på ett för hela landetskulturutövning positivt sätt (yrkande 1).Flera motionärer anser vidare att det engagemangsom staten har i rimmar illa med denhårdnande attityd som intar i förhållande tillde ideella organisationerna. I motion L801 av JeppeJohnsson och (båda m) begärs etttillkännagivande om att regeringen inte bör utserepresentanter i (yrkande 2).Ett motsvarande tillkännagivande begärs av EskilErlandsson (c) och () i motion L803(yrkande 2).I motion Kr273 av m.fl. (c)framhålls att upphovsrättsorganisationerna numera ärså välorganiserade och finansiellt starka att detinte längre finns några skäl för staten att varaengagerad i verksamheten. Regeringens uppdrag attutse ordförande och styrelseledamöter i bördärför enligt motionärerna slopas. I motionen begärsett tillkännagivande härom (yrkande 10).Helena m.fl. (s) påpekar i motion L805(delvis) att de skäl som tidigare fanns för ettstatligt engagemang i inte är lika starka somtidigare. Det kan i stället enligt motionärernaifrågasättas om inte statens starka roll i en alltför stark myndighetskaraktär.Motionärerna efterlyser en utredning av deupphovsrättsliga frågorna på musikområdet och yrkarett tillkännagivande härom.Utskottets ställningstagandenVad först gäller det i motionerna upptagnaspörsmålet om ideella organisationers avgifter tillSTIM vill utskottet inledningsvis påminna om attutskottet i betänkandet 1997/98:LU16behandlat och avstyrkt en motion i vilken detyrkades att en utredning skulle tillsättasbeträffande ungdomsföreningarnas skyldighet enligtupphovsrättslagen i fråga om avgifter till STIM.Utskottet erinrade därvid om att upphovsrätten är endel av förmögenhetsrätten och att detupphovsrättsliga skyddet bl.a. ger upphovsmannenensamrätt att utnyttja det skyddade verketekonomiskt. Detta gällde, påpekade utskottet, bl.a.offentliga framföranden av verk, vare sig det ärfråga om levande framförande eller om framförandetförmedlas genom radio, TV, satellit, kabelnät, band-eller skivspelare. Utskottet sade sig vidare haförståelse för den omtanke om ungdomsföreningarnasom låg bakom det då aktuella motionsyrkandet. Isammanhanget måste emellertid, enligt vad utskottetanförde, beaktas att i sin verksamhet förvaltarde enskilda upphovsmännens ekonomiska rättigheter.Dessa rättigheter är att se somförmögenhetstillgångar, och det borde enligtutskottets mening inte komma i fråga att genomlagstiftningsåtgärder ingripa i upphovsmännensmöjligheter i vissa fall att ta till vara sinarättigheter.Utskottet vidhåller nu sin tidigare uppfattningsåvitt avser frågan om att lagstiftningsvägeninskränka upphovsmännens möjligheter att ta tillvara sina rättigheter. I sammanhanget måste ocksåbeaktas att är bundet av internationellakonventioner som begränsar konventionsstaternasmöjligheter att inskränka de rättigheter somtillkommer upphovsmän och innehavare av närståenderättigheter. De bestämmelser om inskränkningar iupphovsrätten som lagen innehåller ochde gränsdragningsproblem som därvid kan göra siggällande bör därför, enligt utskottets uppfattning,överlämnas till rättstillämpningen.Mot bakgrund av vad som anförts avstyrkerutskottet bifall till motionerna L801 yrkande 1,L803 yrkande 1, L805 i denna del och L806.Vad härefter gäller frågan om statens engagemang iSTIM erinrar utskottet om att denna frågaaktualiserats av , som i sittslutbetänkande (SOU 1995:84) Kulturpolitikensinriktning föreslog att staten inteskulle utse ordförande eller ledamöter i . Enligt utredningen förlänade en sådanordning organisationen ett drag av statlig instanssom inte stämmer med dess roll som partsföreträdareför upphovsmännen. förslagbeträffande erhöll ett blandat mottagande hosremissinstanserna, och någon förändring av gällandeordning är, såvitt utskottet har sig bekant, förnärvarande inte aktuell.Utskottet kan för sin del inte se att innehållet imotionerna skulle utgöra skäl att förorda ettminskat statligt engagemang i . Några andraomständigheter som talar för ett initiativ frånriksdagens sida i sådan riktning föreligger enligtutskottets uppfattning inte heller. Tvärtom tordeden marknadsdominans som följer med på området motivera offentlig insyn meden fortlöpande och tillförlitlig granskning avverksamheten. Det faktum att också tillämparinternationella konventionsförpliktelser gör inte enstatlig insyn i verksamheten genomstyrelserepresentation mindre motiverad.Mot denna bakgrund finner utskottet inte anledningatt förorda någon ytterligare åtgärdbeträffande frågan om regeringens utseende avstyrelserepresentanter i , och utskottetavstyrker bifall till motionerna L801 yrkande 2,L803 yrkande 2, L805 i denna del och Kr273 yrkande10. beträffande offentliga framförandenatt avslår motionerna 1998/99:L801 yrkande 1,1998/99: L803 yrkande 1, 1998/99:L805 i dennadel och 1998/99:L806,2. beträffande STIMatt avslår motionerna 1998/99:L801 yrkande 2,1998/99: L803 yrkande 2, 1998/99:L805 i dennadel och 1998/99:Kr273 yrkande 10.res. (m, kd, c, fp)den 26 januari 1999På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet har deltagit: (), RolfÅbjörnsson (kd), (), StigRindborg (m), (), (),(m), (),(), (), ChristinaNenes (s), (), (), (), (),() och (). (mom. 2)(), (), (), (), (), (), () ochUlf () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Utskottet kan" och på s. 6 slutar med"yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning om attdet statliga engagemanget i rimmarilla med den hårdnande attityd som på senaretid intagit i förhållande till de ideellaorganisationerna. Upphovsrättsorganisationerna ärdessutom numera så välorganiserade och finansielltstarka att det inte heller längre finns någonegentlig anledning för staten att vara engagerad iverksamheten. Det kan till och med ifrågasättas ominte statens starka roll i ger föreningen enalltför tydlig myndighetskaraktär. Enligt utskottetsmening skulle mot denna bakgrund en lämpligareordning vara att regeringen avstår från att utseledamöter i styrelse.Vad utskottet nu anfört i fråga om regeringensutseende av styrelserepresentanter i börriksdagen, med bifall till motionerna L801 yrkande2, L803 yrkande 2 och Kr273 yrkande 10 samt medanledning av motion L805 i denna del, som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande STIMatt med bifall till motionerna 1998/99:L801 yrkande2, 1998/99:L803 yrkande 2 och 1998/99:Kr273yrkande 10 samt med anledning av motion1998/99:L805 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.