bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Det föreslåsdärvid att några justeringar av inkomsten avnäringsverksamhet vad avser periodiseringsfonder ochexpansionsmedel inte skall göras i fortsättningen.Utskottet anser att regeringens överväganden medanledning av utredningens förslag bör avvaktas ochavstyrker därmed motionerna Sf273 i denna del ochSf281 yrkande 2.Beträffande kravet att bilförmån skall undantas vidberäkningen av inkomstunderlaget anser utskottet attdet inte finns skäl att förorda att andra avdragskall få göras vid inkomstberäkningen än som medgesvid beskattningen av inkomst av tjänst respektive avnäringsverksamhet. Motion Sf281 yrkande 3 avstyrksdärmed.Såvitt gäller frågan om att beakta ävenboförälderns ekonomi anser utskottet i likhet medtidigare (bet. 1998/99:SfU9) att ett sådant systemskulle leda till betydande svårigheter och dessutomkomma att ställa stora krav på administrationen medåtföljande kostnader. Utskottet gör vidarebedömningen att det är en mycket liten grupp avboföräldrar som har höga inkomster och som därmedskulle beröras samt att statens inkomster inteskulle minska annat än marginellt om enbehovsprövning infördes. Dessutom anser utskottetatt fördelen med nuvarande regler, som är enkla ochentydiga och ger föräldrar i en given situationmöjlighet att överblicka sina ekonomiskaförpliktelser, i så fall skulle riskera att gåförlorad. Utskottet är därför inte berett attförorda en sådan ordning och avstyrker därmedmotionerna Sf240 i denna del och Sf302 yrkande 21också i denna del.I fråga om umgängesavdrag och umgängesresor gällerenligt 23 § lagen om underhållsstöd att enbidragsskyldig förälder som haft barnet hos sigunder en sammanhängande tid av minst fem hela dygneller under en kalendermånad haft barnet hos sig iminst sex hela dygn får, vid återbetalning avunderhållsstöd, göra avdrag med 1/40 av stödet förvarje helt dygn. Enligt 6 kap. 15 b § (FB) skall den förälder som barnet bor hos ta del ide resekostnader som kan uppkomma i samband med attbarnet umgås med den andre föräldern. Det skall skeefter vad som är skäligt med hänsyn tillföräldrarnas ekonomiska förmåga och övrigaomständigheter.Bestämmelserna om umgängesavdrag frånunderhållsstödet vid en sammanhängande tid av minstfem hela dygn infördes med den nyalagen. Umgängesavdrag när umgänget varat minst sexhela dygn under en kalendermånad infördes den 1oktober 1998 (prop. 1997/98:7, bet. 1997/98:LU12,rskr. 1997/98:229-230). I yttrande 1997/98:SfU2ytill lagutskottet över nämnda proposition angavsocialförsäkringsutskottet som ett alternativ tillregeringens förslag om umgängesavdrag att parternainom ramen för de frivilliga samarbetsavtalen kanträffa avtal om umgängesavdrag med flexiblalösningar. ansåg dock attpropositionens förslag i fråga om umgängesavdragenfick anses tillfyllest.Beträffande resekostnader vid umgänge ansågsocialförsäkringsutskottet att den föreslagnametoden (FB 6 kap. 15 b §) föreföll rimlig ochtillämpbar i många fall. Ett problem var dock defall då en eller båda föräldrarna helt saknarekonomisk förmåga att bidra till resekostnaderna.Socialförsäkringsutskottet delade dock regeringensuppfattning att något finansiellt stöd inte kundekomma i fråga. Inom ramen för samarbetsavtalen, därman borde söka åstadkomma en helhetslösning, kundedenna fråga vägas in. , som var positivttill propositionens förslag, delade uppfattningenatt något finansiellt stöd från det allmänna intekunde komma i fråga och avstyrkte motioner medförslag om sådant stöd.Med det anförda anser utskottet liksom tidigare(bet. 1998/99:SfU1) att bör vidhålla sininställning i fråga om umgängesavdrag ochumgängesresor och avstyrker motionerna Sf273 i dennadel och Sf240 i denna del.Enligt 3 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd harett barn rätt till underhållsstöd om föräldrarnainte bor tillsammans eller den ena föräldern äravliden. Frågan om när föräldrarna fortfarande skallanses sammanbo när den ena föräldern avtjänar ettfängelsestraff har tagits upp av Vänsterpartiet.RFV har i sina allmänna råd (1999:2) omunderhållsstöd och förlängt underhållsstöd redovisattvå rättsfall, vari dåvarandeFörsäkringsöverdomstolen (FÖD) prövat om enbidragsskyldig skall anses bo tillsammans med sittbarn. En bidragsskyldig var intagen påkriminalvårdsanstalt och . Medhänsyn till vistelsetidens längd ansågs föräldrarnainte varaktigt bo tillsammans. Bidragsförskottbetalades därför ut. Ett annat fall gällde enbidragsskyldig jugoslavisk medborgare som fullgjordeen ettårig militärtjänstgöring i hemlandet. Hanansågs varaktigt bo tillsammans med sin son iSverige, varför bidragsförskott inte betalades ut.Det förhållandet att föräldrar lever på skilda hållunder ibland ganska långa perioder innebär enligtutskottets mening inte nödvändigtvis attsammanlevnaden skall anses ha upphört. Utskottetförutsätter att RFV följer tillämpningen och i denmån denna medför problem påtalar detta. Med detanförda avstyrker utskottet motion Sf237.Enligt 20 § lagen om underhållsstöd skall, omunderhållsstöd lämnats felaktigt eller med för högtbelopp, besluta om återkrav avbeloppet från den som det betalats ut till. Om detfinns särskilda skäl får dock försäkringskassanefterge kravet helt eller delvis. Det förhållandetatt en försäkringskassa har riktat återkrav mot enboförälder på grund av att den bidragsskyldigaföräldern uppgivit felaktiga inkomster ochboföräldern därmed fått för mycket underhållsstöd iform av utfyllnadsbidrag har enligt vad utskotteterfarit uppmärksammats av RFV. Vidare pågår förnärvarande en prövning av frågan i domstol. Motbakgrund härav är det enligt utskottets mening intepåkallat med någon åtgärd från sida.Motion Sf298 avstyrks med det anförda.Vad slutligen gäller kravet på en analys avnuvarande regler och deras påverkan pålevnadsförhållandena för föräldrar som harbetalningsansvar för flera barn har utskottet ovanredovisat att regeringen avser att långsiktigt verkaför att ta bort fattigdomsfällor och minskamarginaleffekter och att den särskilda utredarenäven skall se över de ekonomiska familjestöden. Demarginaleffekter och fördelningseffekter som följerav de ekonomiska familjestöden, inklusivebostadsbidragen, skall därvid särskilt beaktas.Utskottet anser att motion Sf299 får ansestillgodosedd med det anförda.A 4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerPropositionenEnligt från gällande bestämmelser ilagen (1988:1463) om bidrag vid adoption avutländska barn lämnas bidrag med per barn.Före lämnades bidrag med hälften avgenomsnittskostnaden för en adoption från barnetsursprungsland, dock högst med 24 000 kr.Bidraget administreras av RFV och de allmännaförsäkringskassorna. förinternationella adoptioner () räknar med att ca950 adoptivbarn skall komma till år 2000.Regeringen föreslår att för budgetåret2000 till anslaget A 4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptioner anvisar ett ramanslag på24 miljoner kronor.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf302 yrkande23 att beslutar att för budgetåret 2000till anslaget A 4 anvisa mer änvad regeringen föreslagit.I samma motion yrkande 20 begärs beslut om nyaregler för internationella adoptioner. Motionärernaanser att adoptionsbidraget bör höjas till 50 000 krår 2000.FolkpartietLars m.fl. (fp) begär i motion Sf305yrkande 11 att beslutar att till anslaget A 4 anvisa 16miljoner kronor mer än vad regeringen föreslagit.Motionärerna anser att adoptionsbidraget börhöjas till 40 000 kr.Liknande yrkanden återfinns i motionerna Fi212yrkande 14 i denna del av m.fl. (fp)och Sf241 av m.fl. (fp).Övriga motioner om adoptionsbidragFlera av motionsyrkandena innehåller krav på enhöjning av adoptionsbidraget.I motion Sf284 av () begärs etttillkännagivande om behovet av en översyn avbidragsnivån per barn vid internationellaadoptioner. Motionären framhåller att denursprungliga avsikten var att adoptionsbidragetskulle täcka av kostnaden. uppgårkostnadstäckningen till ca 26 %.I motion So328 yrkande 1 av ()begärs ett tillkännagivande om internationellaadoptioners kostnader. Enligt motionären skulle flerkunna adoptera om nettokostnaden för adoption varlägre som det även skulle gesamhällsekonomiska vinster. Det finns även skäl attse om det är möjligt att sänka kringkostnader förintyg, utbildning m.m.Rolf m.fl. (v) begär i motion Sf243 attregeringen ges i uppdrag att utreda nivån påadoptionsbidraget i syfte att underlätta adoptioner.Motionärerna framhåller att adoptioner inte får blien angelägenhet bara för dem med höga inkomster.I motion Sf259 av () begärs iyrkande 1 ett tillkännagivande om adoptionsbidragetsstorlek. Det ekonomiska stödet bör enligt motionärenökas.Barbro m.fl. (s) begär i motionSf229 ett tillkännagivande om adoptionsbidraget.Enligt motionärerna kan kostnaden för konstgjordbefruktning beräknas till ca och kan blibarnlösas alternativ eftersom adoptionsbidraget ärså lågt. De anser att en översyn bör ske för attjustera bidraget.I motion Sf251 av m.fl. (s) begärs etttillkännagivande om ekonomisk orättvisa mellanföräldrar som föder barn i och svenskaföräldrar som adopterar barn. Motionärerna anser attmöjligheten att få barn inte får bli en klassfrågaoch att det är angeläget att antalet barn ökar.I motion Sf271 av ()begärs ett tillkännagivande om en översyn avadoptionsbidraget. Ekonomin skall enligt motionäreninte få styra om ett barnlöst par skall bliadoptivföräldrar eller inte.Johnny och () begär imotion Sf283 ett tillkännagivande om en översyn avadoptionsbidraget utifrån dagens faktiska kostnader,som uppgår till 50 000-100 000 kr.I motion Sf288 av () begärs etttillkännagivande om översyn av adoptionsbidragetutifrån dagens faktiska kostnader.I motion Sf203 av och () begärs ett tillkännagivande om enöversyn av adoptionsbidraget. Enligt motionärernafår adoption inte bli en klassfråga. Bidraget bördärför höjas så att det täcker hälften av defaktiska kostnaderna.Mikael () begär i motion Sf259 yrkande2 ett tillkännagivande om biståndsinsatser i sambandmed adoption. Motionären anser att Sida bör betaladen del av kostnaderna som går till t.ex. bidragtill social verksamhet i barnets hemland och som kanvara ett krav för att få adoptera.I samma motion yrkande 4 i denna del begärsslutligen ett tillkännagivande om rätt tillersättningar och bidrag till adoptivföräldrar somfår barn som är eller äldre. Motionärenkritiserar det förhållandet att rätt tilladoptionsbidrag inte föreligger då barnet fyllt tioår.Utskottets bedömningAnslaget A 4 Bidrag till kostnader förinternationella adoptionerI enlighet med vad utskottet redan anfört ärhöjningen av barnbidraget och flerbarnstillägget denekonomiska förstärkning för barnfamiljerna somprioriteras . Något utrymme för ytterligareutgiftsökningar inom utgiftsområdet finns inte. Medhänsyn härtill tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf302 yrkandena 20 och 23, Sf305 yrkande11, Fi212 yrkande 14 i denna del och Sf241.Övriga motioner om adoptionsbidragFlertalet motionsyrkanden i övrigt innehåller ocksåkrav på en höjning av adoptionsbidraget. Utskottet,som instämmer i att adoption av utländska barn intefår bli en klassfråga, konstaterar att det nuvarandebidraget är förhållandevis litet jämfört med denfaktiska kostnaden för en utländsk adoption.Maxbeloppet har varit sedan juli 1991.Utskottet anser med hänsyn härtill att det ärbefogat att belysa kostnaderna för utländskaadoptioner och att frågan om en höjning avadoptionsbidraget bör anstå i avvaktan härpå.Utskottet förutsätter i övrigt att fortlöpandeföljer utvecklingen av adoptionskostnaderna. Med detanförda anser utskottet att motionerna Sf284, So328yrkande 1, Sf243, Sf259 yrkande 1, Sf229, Sf251,Sf271, Sf283, Sf288 och Sf203 får ansestillgodosedda.Vad gäller frågan om att Sida bör ta på sig en delav de kostnader som uppkommer i samband med enadoption kan utskottet inte stödja en ordning därdet är en uppgift för Sida att lämna bistånd i syfteatt möjliggöra adoptioner i enskilda fall. Utskottetavstyrker därmed motion Sf259 yrkande 2.I fråga om åldersgränsen för rätt tilladoptionsbidrag konstaterar utskottet att enligt 6 §lagen om bidrag vid adoption av utländska barnlämnas adoptionsbidrag endast för barn som intefyllt när adoptivföräldrarna fick barnet isin vård. Utskottet finner inte skäl att föreslåriksdagen att åldersgränsen för rätt tilladoptionsbidrag skall höjas. Utskottet avstyrkerdärför motion Sf259 yrkande 4 i denna del.A 5 BarnpensionerPropositionenFrån anslaget bekostas barnpension i form avfolkpension och allmän tilläggspension.Barnpension betalas ut till barn varsfar eller mor eller båda föräldrar har avlidit. Förbarn som går i grundskola, gymnasium eller liknandekan barnpensionen förlängas och betalas ut t.o.m.juni månad det år barnet fyller 20 år.Enligt vad som anges i propositionen fyllerbarnpensioner väl målet att garantera barn vars enaeller båda föräldrar avlidit en rimlig ekonomiskstandard.I propositionen föreslås att tillanslaget A 5 Barnpensioner anvisar ett ramanslag på985 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottettillstyrker förslaget.A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnPropositionenFrån anslaget bekostas vårdbidrag till förälder medhemmavarande barn som är i behov avsärskild tillsyn och vård. Vid bedömning av rätttill vårdbidrag beaktas även merkostnader på grundav barnets sjukdom eller handikapp. För barn somnormalt vistas på institution eller enskilt hemgenom samhällets försorg kan, för den tid barnetvistas hemma, under vissa förutsättningar utbetalasferievårdbidrag.Vårdbidrag utbetalas som hel, tre fjärdedels, halveller en fjärdedels förmån. Vårdbidraget relaterastill prisbasbeloppet, och hel förmån utgör avprisbasbeloppet. Vårdbidraget är skattepliktigt ochpensionsgrundande.Viss del av vårdbidraget kan fastställas som enskattefri ersättning för merkostnader. Om heltvårdbidrag fastställts utan att merkostnaderbeaktats kan dessutom merkostnadsersättning utges ommerkostnaderna uppgår till avprisbasbeloppet. Vårdbidrag kan vidare beviljas i defall det enbart är fråga om merkostnader samt ivissa fall även utges vid längre sjukhusvistelse.Den del av vårdbidraget som avser merkostnader ärinte pensionsgrundande.Vårdbidrag för funktionshindrade barn fyller enligtregeringen väl målet att ge föräldrar möjlighet atti hemmet ta hand om funktionshindrat barn med behovav särskild tillsyn och vård. För närvarandetenderar antalet vårdbidrag att öka. Ökningen kantroligen förklaras med att regelverket utvecklats,att kännedomen om förmånen hos föräldrarna har ökatsamt att det finns fler barn som är berättigade tillförmånen, bl.a. som ett resultat av den s.k.avinstitutionaliseringen och det ökade antalet barnmed diagnosen DAMP.Enligt vad som anges i propositionen varhandläggningstiden för av vårdbidragsärendenaknappt år 1998.Regeringen, som utgår från att ca 17 000 helavårdbidrag kommer att utbetalas ,föreslår att till anslaget A 6 Vårdbidragför funktionshindrade barn anvisar ett ramanslag på2 008 000 000 kr.Motion med anslagseffekt budgetåret 2000KristdemokraternaAlf m.fl. (kd) begär i motion Sf302 yrkande23 att beslutar att för budgetåret 2000till anslaget A 6 anvisa mer än vadregeringen föreslagit.I samma motion yrkande 22 begärs beslut omvårdbidrag för barn till biståndsarbetare.Motionärerna framhåller att enligt den nyasocialförsäkrings-lagen omfattas biståndsarbetare,anställda av en ideell organisation, avbosättningsbaserade förmåner. Vidutlandstjänstgöring har de rätt att uppbärafamiljestöd. Eftersom vårdbidrag inte räknas somfamiljestöd kan denna förmån inte utges underutlandsvistelsen. Detta förhållande bör enligtmotionärerna ändras.Övriga motioner om vårdbidrag m.m.Inger m.fl. (kd) begär i motion Sf303yrkande 1 ett tillkännagivande om behovet avskyndsam handläggning av vårdbidragsansökningar.Enligt motionärerna finns det fall där föräldrarnafått vänta 19 månader på beslut.I samma motion yrkande 2 begärs etttillkännagivande om orimligheten iåterbetalningskrav för studiemedel och bostadsbidragpå grund av lång handläggningstid. En retroaktivutbetalning av vårdbidrag påverkar t.ex.bostadsbidraget med återkrav som följd.I yrkandena 3 och 4 begärs tillkännagivanden omflera nivåer i vårdbidraget, t.ex. , och omlikvärdig bedömning av vårdbidragets storlek mellanolika försäkringskassor. Motionärerna påpekar attstorleken på vårdbidraget kan bli olika trots attbarnen har samma vårdbehov.I motion Sf214 av () begärs etttillkännagivande om att undersöka förutsättningarnaför att vårdbidrag för diabetesbarn skall utgå iform av schablonbidrag. Ett schablonbidrag skulleenligt motionären ge en snabb handläggning ochsamtidigt innebära en avlastning förförsäkringskassan och sjukvårdspersonal.I detta sammanhang tar utskottet också upp motionSf275 av (). I motionen begärs etttillkännagivande om att se över lagstiftningen såatt samt andra organisationersom eventuellt inte omfattas av det svenskasjukförsäkringssystemet får samma socialaförsäkringsskydd som volontärer från andra svenskaorganisationer. Brister i regelverket gör enligtmotionären att läkare som skickas ut av Läkare utangränser har ett sämre försäkringsskydd än andragrupper som reser ut från svenskabiståndsorganisationer. De får t.ex. ingensjukersättning om de är ute mer än sex månader.Utskottets bedömningAnslaget A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnDen nuvarande svenska socialförsäkringen bygger påprincipen att försäkrade är de personer som ärbosatta här i landet. Bosättning ger rätt till vissaförmåner som exempelvis folkpension och barnbidrag.För rätt till andra förmåner såsom sjukpenning ochinkomstgrundad ålderspension krävs utöver bosättningockså förvärvsarbete.Biståndsarbetarna omfattas vid tjänstgöringutomlands av den s.k. ettårsregeln i 1 kap. 3§ AFL, om inte annat föreskrivs. Ettårsregelninnebär att en försäkrad under en utlandsvistelsesom är avsedd att vara längst fortfarandeskall anses bosatt i . För biståndsarbetare,som sänds ut för att arbeta åt t.ex. en svenskideell biståndsorganisation, finns för närvarandesärbestämmelser om sjukpenninggrundande inkomst,föräldrapenning, bosättningstid för folkpension,garantipension och allmänt barnbidrag. Detta gällerom utlandsvistelsen varat längst tre år.Bestämmelsen gäller även biståndsarbetarensmedföljande make eller därmed likställd.Riksdagen har fattat beslut om införande aven socialförsäkrings-lag fr.o.m. (prop. 1998/99:119, bet. 1999/2000:SfU3, rskr.1999/2000:12).Den nya lagen innebär att den svenskasocialförsäkringen delas i två delar. Den ena deleninnehåller förmåner som grundas på bosättning iSverige och den andra delen förmåner som är beroendeav arbete här i landet. Den bosättningsbaseradeförsäkringen avser garantibelopp och bidrag och denarbetsbaserade försäkringen avser inkomstförlust.Båda försäkringarna skall gälla lika för alla som ärbosatta respektive arbetar i Sverige.Beträffande några särskilda persongrupper skallsocialförsäkringen ha utsträckt giltighet vidutlandsvistelse. Bl.a. föreskrivs attbiståndsarbetare m.fl. som av svenskt trossamfundeller svensk ideell organisation som bedriverbiståndsverksamhet sänds ut för tjänstgöringutomlands skall vara försäkrade i såvittavser den bosättningsbaserade försäkringen, omutlandsvistelsen kan antas vara längst . Dettagäller även medföljande familjemedlemmar.När det gäller utbetalning av bosättningsbaseradeförmåner vid vistelse i ett land som varken ärmedlem i EU eller omfattas av införsvissa begränsningar. Som huvudregel skall sådanaförmåner kunna betalas ut vid en utlandsvistelse omdenna kan antas komma att vara i längst sex månader.Bosättningsbaserade förmåner, såsom garantipension,skall dock kunna betalas ut till vederbörande sålänge han eller hon anses bosatt här. till biståndsarbetare betalas också ut underhela den angivna perioden (). Med familjestödavses enligt propositionen föräldrapenning pågarantinivå, barnbidrag, förlängt barnbidrag,adoptionsbidrag samt underhållsstöd. Däremot avsesinte vårdbidrag för funktionshindrade barn.Utskottet konstaterar att så sent somdenna höst har fattat beslut om en nysocialförsäkringslag . Mot bakgrundhärav finner utskottet inte skäl att föreslåriksdagen att göra ändringar i nuvarandebestämmelser eller att ändra sitt ställningstagandebeträffande regelverket . Med detanförda tillstyrker utskottet regeringens förslagtill medelsanvisning och avstyrker motion Sf302yrkandena 22 och 23.Övriga motioner om vårdbidrag m.m.Handikappombudsmannen har i en rapport tillregeringen redovisat en undersökningom handläggningstider i ärenden och mål bl.a. omvårdbidrag. , som anfört atthandläggningstiderna i ärenden och mål som gällerbarn inte får vara för långa för att skallleva upp till bl.a. , har bl.a.föreslagit att det i AFL skall införas enbestämmelse om att mål och ärenden om vårdbidragskall handläggas skyndsamt. Rapporten bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Många vårdbidragsärenden är både komplicerade ochsvårbedömda och tar därför att utreda.Utskottet kan dock konstatera att handläggningstidenför av vårdbidragsärendena varknappt . Som redan nämnts kan vårdbidragutges på fyra nivåer, varför det enligt utskottetsmening saknas behov av att införa ytterligarenivåer. Det är enligt utskottets mening inte hellernågon enkel sak att i enskilda fall avgöra huruvidaolika barn har samma vårdbehov. Mot bakgrund av detanförda avstyrker utskottet motion Sf303 yrkandena1-4.Såvitt gäller förslaget att vårdbidrag fördiabetesbarn skall utges i form av ettschablonbidrag kan utskottet visserligen delauppfattningen att en sådan ordning skulle kunnaförkorta handläggningstiden och avlasta t.ex.försäkringskassans personal. Utskottet kan ändå inteställa sig bakom förslaget eftersom förhållandenaäven i denna typ av ärenden kan variera och krävamånga och svåra avvägningar. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf214.Vad slutligen gäller personer som lämnar Sverigeför att arbeta åt den utländska organisationenLäkare utan gränser, vars verksamhet enligtutskottets mening är av stort värde, omfattas deenligt huvudregeln av svensk socialförsäkring omutlandsvistelsen är avsedd att vara längst ett år.Detsamma kommer att gälla enligt dennya socialförsäkringslagen. Utskottet anser att, närinte de generella reglerna är tillämpliga, derasskydd måste tillgodoses på annat sätt än genom densvenska socialförsäkringen och avstyrker därmedmotion Sf275.A 7 Pensionsrätt för barnårPropositionenAnslaget har tillkommit med anledning av det nyaålderspensionssystemet.I ett livsinkomstbaserat ålderspensionssystemkommer varje inkomstbortfall att påverkapensionsutfallet. Pensionsgrundande belopp förbarnår skall därför kunna tillgodoräknas för vissaår då barnen är små.För förälder som tillgodoräknas pensionsgrundandebelopp för barnår skall en fiktiv inkomst beräknasför . En statlig ålderspensionsavgift om18,skall beräknas på det pensionsgrundandebeloppet. Det är denna avgift, som motsvarar denenskildes pensionsrätt, som skall belasta anslaget.I propositionen föreslås att tillanslaget A 7 Pensionsrätt för barnår anvisar ettramanslag på 3 240 miljoner kronor.Utskottets bedömningRegeringens förslag till medelsanvisning har inteföranlett några motionsyrkanden. Utskottet hemställerPrinciper för socialförsäkringarna1. beträffande principer försocialförsäkringarnaatt avslår motionerna 1999/2000:Sf227,1999/2000:Sf230, 1999/2000:Sf246 yrkandena 1-4,1999/2000:Sf254 yrkande 10, 1999/2000:Sf260yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Sf277 yrkande 12,1999/2000:Sf286, 1999/2000:Sf297,1999/2000:Kr315 yrkande 26, 1999/2000:Kr316yrkande 1 och 1999/2000:Sk769 yrkande 2,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)res. 5 (mp)2. beträffande beräkningsunderlagatt avslår motionerna 1998/99:Sf245, 1998/99:N332yrkande 13 och 1999/2000:Sf224,res. 6 (m, fp)Utgiftsområde 103. beträffande företagenssjuklönekostnader och återförsäkringenatt avslår motionerna 1999/2000:Sf215,1999/2000:Sf218, 1999/2000:Sf231,1999/2000:Sf263 och 1999/2000:Sf306 yrkande 3,res. 7 (m)res. 8 (v)res.