bet · GM01SoU7 · 1999-02-18 00:00:00 — De anser också attbegravningsväsendet skall vara tillmötesgående förenskildas önskemål med hänsyn till detta.I motion So387 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldre invandraresbehov (yrkande 22). Motionärerna anför att äldreinvandrare är underrepresenterade bland dem som harhemtjänst och som bor i särskilda boendeformer. Fördessa kan det ibland vara nödvändigt medsärlösningar, anför motionärerna, som exempelvissärskilt boende tillsammans med andra som talarsamma språk eller viss uppsökande verksamhet för attutröna om det finns dolda behov.Utskottet har behandlat frågor om äldre invandrarevid ett flertal tillfällen bl.a. i betänkandena1994/95:SoU3, 1994/95:SoU19, 1995/96:SoU2 och nusenast i 1997/98:SoU24. Utskottet har redovisatSocialstyrelsens kartläggning av äldre invandraressituation samt de av Forsknings- ochutvecklingsbyrån vid socialförvaltningpublicerade rapporterna om situationen för olikagrupper av äldre invandrare. Rapporterna visar attsituationen är mycket olika för olika grupper avinvandrare och att behoven därmed varierar.Utskottet framhöll i det senaste betänkandet attSveriges alltmer mångkulturella karaktär reser nyakrav på att utforma äldreomsorgen med hänsyn tillmänniskors olika språk och ursprung.Bemötandeutredningen har i en rapport behandlatinvandrarnas situation Invandrare i vård och omsorg- en fråga om bemötande av äldre (SOU 1997:76). Irapporten konstateras att man harstartat många verksamheter för specifika grupper.Verksamheterna kan bygga på religiös tillhörighetsom för assyrier/syrianer och judar, på etnisk ochnationell tillhörighet som för finländare, greker,turkar och iranier eller på ett gemensamt språk somför spansktalande eller arabisktalande. Samtidigtkonstateras att äldre invandrare ärunderrepresenterade både bland dem som har hemtjänstoch dem som bor i särskilda boendeformer. Rapportenslutar med några rekommendationer om planering avinsatser riktade till äldre människor från andraländer, om personalens utbildningsbehov samt ombehovet av forskning.Frågan om minoritetsgruppers ställning iäldreomsorgen har också behandlats iMinoritetskommitténs slutbetänkande (SOU 1997:192).Betänkandet är remissbehandlat och propositionplaneras till maj 1999.Av direktiven till Äldreberedningen (dir. 1998:109)framgår att beredningen i sitt arbete skall beaktadet ökandet antalet äldre med utländsk bakgrund ochde konsekvenser detta kan medföra.Regeringen har givitOmbudsmannen mot etnisk diskriminering (DO) iuppdrag att utforma råd för målinriktat arbete föratt främja etnisk mångfald i arbetslivet, i enlighetmed vad som föreslås i proposition 1997/98:177 Nylag om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet. Detta under förutsättning av riksdagensgodkännande av propositionen.Utskottets bedömningAv de nationella målen för äldrepolitiken framgåratt äldre skall kunna leva ett oberoende liv. Ävenom de äldre blir helt beroende av äldreomsorgenseller sjukvårdens insatser skall de ges möjlighetatt påverka sitt liv och sin vardag. Utskottetbetonade under riksdagsbehandlingen att Sverigesalltmer mångkulturella karaktär reser nya krav påatt utforma äldreomsorgen med hänsyn till människorsolika språk och ursprung.Bemötandeutredningen har givit rekommendationer omhur kommunerna kan arbeta aktivt med dessa frågorgenom uppsökande verksamhet och kartläggning avbehoven. Utredningen betonar att utbildningen ibemötande av äldre från andra länder måste stärkasoch genomföras med stöd av det underlag som inhämtasbl.a. vid uppsökande verksamhet. Utredningenunderstryker också att tillgång till vård och omsorgpå hemspråket måste utvecklas.I direktiven för Äldreberedningen nämns det ökandeantalet äldre med utländsk bakgrund och attberedningen bör beakta de konsekvenser detta kanmedföra.Utskottet konstaterar att det pågår ett aktivtutvecklingsarbete inom området. Någottillkännagivande med anledning av motionerna So387(fp) yrkande 22 och Sf608 (c) yrkande 20 behövsinte. Motionerna avstyrks.DemensvårdenMotionerI motion So230 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om demens (yrkande 18).Motionärerna anför att det finns ett flertal olikademenssjukdomar som var och en fordrar sinbehandling och forskning. Det finns också s.k. falskdemens som är ett botbart tillstånd. Motionärernaanser att varje misstänkt demensfall måste utredas.En tidigt upptäckt demens kan med moderna medicinerbromsas upp. Demens kan inte botas men lindras genomomvårdnad och behandling som anpassas till densjukes behov. För vården av de sjuka måste en kedjaav differentierade möjligheter skapas och anpassastill sjukdomarnas förlopp samt de anhörigas ochsjukas villkor och förutsättningar. För att ge deanhöriga bästa möjliga stöd bör dagvården fördemenssjuka byggas ut. Likaså är avlastnings- ochväxelvårdsplatser på geriatriska ellerpsykogeriatriska vårdavdelningar eller lokalasjukhem betydelsefulla. Den institutionsanknutnahemsjukvården kan vidareutvecklas med särskildaöppenvårdsteam som besöker patienter och ger stödoch råd till anhöriga och sjuka.I motion So460 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om dagboende för demenssjuka(yrkande 18). Möjligheten att omge sig med sininvanda miljö påverkar individens hälsostatus ipositiv riktning, anför motionärerna. Det gör ävendagvård, vilken gör demenssjuka tryggare ochlugnare.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade senast frågor omdemenssjukdomar i betänkande 1997/98:SoU24.Utskottet anförde då följande (s. 81):Utskottet vill understryka vikten av en god vård förde demenssjuka. Alla som behöver utredas beträffandedemens bör utan dröjsmål ges den möjligheten. Deinsatser som görs för att de särskilda boendenaskall få tillgång till läkare som tar etthelhetsansvar för den medicinska vården bör ledatill att fler äldre som lider av demens får enkorrekt diagnos liksom att personalen geshandledning i bemötande och behandling av dementa,anser utskottet. Demens kan än så länge inte botasmen lindras genom att omvårdnad och behandlinganpassas till den sjukes behov. Målsättningen förarbetet med personer med demenssjukdomar måste varaatt upprätthålla funktioner genom att skapa en tryggmiljö, stimulering och aktivering.Utbyggnaden av gruppboenden för dementa ochdagverksamheter har inneburit en kvalitativutveckling av demensvården i hela landet.Bemötandeutredningen redovisar en studie däranhöriga till personer med demens som bor igruppbostäder intervjuas. Genomgående har deanhöriga en mycket positiv inställning tillpersonalens bemötande av deras närstående.Många dementa bor dock i eget boende ibland med mereller mindre omfattande stödinsatser från anhöriga.Den uppsökande verksamhet inom somregeringen aviserat kan bli ett viktigt instrumentför att finna dessa personer och deras anhöriga ocherbjuda stöd från samhällets sida. Dagvården fördemenssjuka bör byggas ut liksom avlösning ochväxelvårdsplatser. Även insatser från hemsjukvårdenär viktiga för att bistå den sjuke och stötta deanhöriga.I en motion tas särskilt upp de svårigheter somdementa invandrare kan drabbas av genom att deglömmer det svenska språket och enbart kan samtalapå sitt ursprungsspråk. För dessa personer kan detvara särskilt viktigt att få leva de sista årentillsammans med andra som delar derasursprungsspråk. Flerspråkighet bör ses som en meritvid rekrytering av personal till demensvården.Utskottet vill slutligen understryka vikten av attde statliga tillsynsmyndigheterna noga följervården. Något initiativ med anledning av motionerna- - - behövs inte. Motionerna är i huvudsaktillgodosedda och avstyrks därmed.Utskottets bedömningDe frågor motionärerna tar upp behandlade utskottetutförligt . Ett enigt utskott underströkvikten av en god vård för de demenssjuka. Alla sombehöver utredas beträffande demens bör utan dröjsmålges den möjligheten. Utskottet vill ocksåunderstryka vikten av kompetensutveckling hospersonalen inom demensvården för att kunnatillgodose behovet av demensutredningar och en godomvårdnad. Dagvården för demenssjuka bör byggas utliksom avlösning och växelvårdsplatser. Äveninsatser för hemsjukvården är viktiga för att biståden sjuke och stötta de anhöriga. Utbyggnaden avgruppboenden för dementa och dagverksamheter harinneburit en kvalitativ utveckling av demensvården ihela landet. Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet vill än en gång understryka vikten av attde statliga tillsynsmyndigheterna noga följervården. Utskottet gör vidare bedömningen att denuppsökande verksamhet inom som nyligenstartat kan bli ett viktigt instrument för att fåkontakt med personer med demenssjukdomar och derasanhöriga och erbjuda stöd från samhällets sida.Motionerna So230 (m) yrkande 18 och So460 (mp)yrkande 18 är därmed i huvudsak tillgodosedda.Vård i livets slutskedeMotionerI fyra motioner begärs tillkännagivanden om vård ilivets slutskede.I motion So230 av m.fl. (m)(yrkande 20) anförs att vården i livets slutskedemåste inriktas mot att ge patienten livskvalitet ochen lugn och värdig död. Det är angeläget att varalyhörd mot den döendes och de anhörigas önskemål. Demedicinska insatserna får inte vara ett mål i sigutan ett av flera medel för att tillfredsställa densjukes behov. Man måste kunna erbjuda effektiv hjälpför kroppsliga besvär eller ångest. Smärtlindringenskall ingå som en väsentlig del i livets slutskede.Patienten själv skall så långt möjligt ha rätt attavgöra sitt eget livs kvalitet. Motionärernavälkomnar den utredning som tillsatts om vården ilivets slutskede. De anser att vad som anförts imotionen bör beaktas i utredningens fortsattaarbete.I motion So340 av m.fl. (kd) (yrkande19) anförs att ett värdigt sätt att ta avsked avlivet är en livskvalitetsfråga för alla. Ett värdigtavsked innebär att ha tillgång till smärtstillandeoch i övrigt välanpassade mediciner, att få mänskligomvårdnad, att ha möjlighet att ha sina närmasteomkring sig, att närstående visas respekt och attbåde patient och närstående kan få psykologiskt ochandligt stöd. Motionärerna understryker att ingenbehandling kan ersätta en anhörigs roll. Slutligenanför motionärerna att om inte någon anhörig finnssom stöd i livets sista dagar skall någon urvårdpersonalen vara hos den sjuke. Mänsklig närhetär oerhört viktig och kan inte ersättas av någotannat. Principen skall vara att ingen skall behövadö i ensamhet.Också i motion So314 av m.fl. (c)(yrkande 18) framhålls att vård i livets slutskedeskall utgå från patientens önskemål och situation.Även om patienten är medicinskt färdigbehandladkräver den palliativa vården högt kvalificerademedicinska och omvårdande insatser. Effektivsmärtlindring är en insats som de flesta patienter ilivets slutskede behöver. Vård i hemmet skall varapatientens fria val. Sjukvården skall dygnet runtsvara upp med adekvat kompetens. Tillgången tillavlastningsplats skall vara garanterad när behovuppstår. Motionärerna anser att kvalitetsuppföljningav hemsjukvård i livets slutskede är viktig. Den börinnefatta insyn, formella kompetenskrav påvårdpersonalen och den sjukes möjligheter attpåverka samt möjligheterna att i hemmiljö utföranödvändiga vårduppgifter och åtgärder.Tillgänglighet, kontinuitet, samordning samtsamverkan med social hemtjänst är andra viktigakvalitetskriterier för patientens trygga och säkravård.I motion So387 av m.fl. (fp) (yrkande 14)anförs att det måste vara en självklarhet atttillräcklig smärtlindring ges och att psykologisktoch socialt stöd erbjuds den äldre och de anhöriga.Vården måste vara lyhörd för den döende och deanhörigas behov och önskemål. Besökstider får intebegränsas annat än av hänsyn till den äldre. Vidareframhålls att en allt större andel av de äldreslutar sina dagar i hemmet. Här måste det finnasupparbetade kontakter med specialistsjukvården ochett kontinuerligt stöd av distriktsläkare m.m.Bakgrund och tidigare behandlingRegeringen beslöt att tillkalla enparlamentarisk utredning om vård i livets slutskede(dir. 1997:147). Av kommittédirektiven framgår attkommittén skall överväga och lämna förslag till hurman förbättrar livs-kvaliteten för dem som är svårtsjuka och döende, deras familjer och närstående.Kommittén skall bl.a.- kartlägga och analysera hur människors livgestaltar sig i slutskedet; var de tillbringar sinsista tid i livet och vilken vård de får,-- överväga och lämna förslag till hur en god vårdoch en bra symptomlindring kan komma dem till delsom har behov av sådan vård och behandling,-- beskriva pågående utvecklingsarbete ochsamarbetsformer i kommuner och landsting som rörvården i livets slutskede och om möjligt dragenerella slutsatser vad avser den framtida vården.-I uppdraget ingår att belysa vilka önskningarmänniskor har om vårdformer och vårdinsatser vidlivets slut. Hit hör också kunskap om hur närståendeskulle vilja att vården var organiserad. Kommitténskall lämna förslag till åtgärder som behöver vidtasför att en god vård i livets slut skall kunna ges.Kommittén skall arbeta för att påskyndautvecklingen. Arbetet skall därför bedrivasutåtriktat.Kommittén skall överväga hur de erfarenheter ochden kunskap som har samlats hos trossamfunden skallkunna tas till vara i vården i livets slutskede.Utredningsarbetet skall vara slutfört senast den 31december år 2000.Utskottet behandlade senast frågan om palliativ vårdi betänkande 1997/98:SoU24. Utskottet anförde dåföljande (s. 78):Utskottet delar inställningen i motionerna att måletför vården skall vara att ge patienten godlivskvalitet även i livets slutskede och en lugn ochvärdig död. Vården bör bedrivas som en aktivhelhetsvård med lindring av smärta och andrabesvärande symptom samt psykologiskt, socialt ochandligt stöd åt patienten och de närstående.I Allmänt råd ominformationsöverföring och samordnad vårdplanering(SOSFS 1996:32 (M och S)) ges vägledning för dengemensamma planeringen då en patient bedöms ha behovav insatser från den kommunala ellerannan vårdgivare efter sjukhusvistelse. I rådetbetonas särskilt att en patient som befinner sig ilivets slutskede och som bedöms sommedicinskt färdigbehandlad bör få stanna kvar påsjukhuset om detta är hans eller hennes önskan ochdet kan ge en ökad livs-kvalitet. Om patientenönskar att få vården i det egna hemmet eller i ettsärskilt boende, bör hälso- och sjukvården ochsocialtjänsten kunna bistå även denna önskan.Direktiven till utredningen om vården i livetsslutskede omfattar även de frågor som motionärernatar upp. Något tillkännagivande med anledning avmotionerna - - - behövs inte. Motionerna avstyrks.Utskottets bedömningUtskottet delar inställningen i motionerna att måletför vården skall vara att ge människor godlivskvalitet även i livets slutskede och en lugn ochvärdig död. Vården bör bedrivas som en aktivhelhetsvård med lindring av smärta och andrabesvärande symptom samt psykologiskt, socialt ochandligt stöd åt patienten och de närstående.De frågor som motionärerna tar upp omfattas avdirektiven till utredningen om vård i livetsslutskede. Något tillkännagivande med anledning avmotionerna So230 (m) yrkande 20, So314 (c) yrkande18, So340 (kd) yrkande 19 och So387 (fp) yrkande 14behövs därför inte. Motionerna avstyrks.---------------------------------------------------------------------- beträffande attityder tilläldreatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 1 och 1998/99:So275 yrkandena2 och 4,res. 1 (m)res. 2 (kd)2. beträffande valfrihet m.m.att avslår motionerna 1998/99:So223yrkande 8, 1998/99: So230 yrkandena 2,7, 9, 11, 13, 17 och 19, 1998/99:So245,1998/99: So279, 1998/99:So314 yrkande16, 1998/99:So387 yrkandena 7 och 10,1998/99:So409 och 1998/99:So433 yrkande3,res. 3 (m)res. 4 (v)res. 5 (c)res. 6 (fp)3. beträffande äldrebostäderatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkandena 8 och 14, 1998/99:So387yrkandena 9 och 11 och 1998/99:Bo236yrkande 2,res. 7 (m)res. 8 (fp)res. 9 (mp)4. beträffande rätten attflyttaatt avslår motionerna 1998/99:So387yrkande 12 och 1998/99:So433 yrkande 1,5. beträffande utvärdering avädelreformenatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 10 och 1998/99:So436,res. 10 (m)res. 11 (kd)6. beträffande den medicinskakompetensen i äldreboendetatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 6 och 1998/99:So387 yrkande 1,res. 12 (m, fp)7. beträffande samverkan mellankommun och landstingatt avslår motionerna 1998/99:So311yrkande 2, 1998/99: So314 yrkande 15och 1998/99:So460 yrkande 20,res. 13 (v, mp)res. 14 (c)8. beträffande hjälpmedelatt avslår motion 1998/99:So387 yrkande13,res. 15 (m)res. 16 (fp)9. beträffande folkhälsoarbeteriktat till äldreatt avslår motionerna 1998/99:So314yrkande 7 och 1998/99:So400 yrkande 1,res. 17 (kd)10. beträffande förebyggandearbete i äldreboendetatt avslår motionerna 1998/99:So387yrkandena 2-5 och 8, 1998/99:So400yrkandena 2-4 och 1998/99:So446 yrkande6,res. 18 (kd)res. 19 (fp)11. beträffande anhörigvårdatt avslår motionerna 1998/99:So214,1998/99:So233, 1998/99:So311 yrkande4, 1998/99:So314 yrkande 17, 1998/99:So387 yrkande 19, 1998/99:So397,1998/99:So460 yrkande 19 och1998/99:So463 yrkandena 2-4,res. 20 (kd, c,fp)12. beträffandefrivilliginsatseratt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 12 och 1998/99:So314 yrkandena19 och 20,res. 21 (m, kd)13. beträffanderikskompetenscentrum föräldreforskning m.m.att avslår motionerna 1998/99:So323 och1998/99:So410,res. 22 (v, mp)14. beträffande könsperspektiv iäldreforskningenatt avslår motion 1998/99:A808 yrkande12,res. 23 (m, c)15. beträffande fortbildning ochpersonalförsörjning inomäldreomsorgenatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 21, 1998/99: So275 yrkandena 3och 5, 1998/99:So311 yrkande 6,1998/99:So314 yrkande 22,1998/99:So368, 1998/99:So384 yrkande 1och 1998/99: So446 yrkande 3,res. 24 (m)res. 25 (kd)res. 26 (c)16. beträffande avgifterna inomäldreomsorgenatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkandena 3-5, 1998/99:So311 yrkande 5,1998/99:So387 yrkandena 15-18 och1998/99:So433 yrkande 2,res. 27 (m)res. 28 (fp)17. beträffande kommunalaäldreombudsmänatt avslår motion 1998/99:So387 yrkande20,res. 29 (fp)18. beträffande äldreminister ochäldreombudsmanatt avslår motion 1998/99:So275 yrkande6,res. 30 (kd)19. beträffande äldreinvandrareatt avslår motionerna 1998/99:So387yrkande 22 och 1998/99:Sf608 yrkande20,res. 31 (m, fp)res. 32 (c)20. beträffande demensvårdenatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 18 och 1998/99:So460 yrkande18,21. beträffande vård i livetsslutskedeatt avslår motionerna 1998/99:So230yrkande 20, 1998/99: So314 yrkande 18,1998/99:So340 yrkande 19 och 1998/99:So387yrkande 14.Stockholm den 18 februari 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit:Ingrid (), ChrisHeister (m), SusanneEberstein (s), MargaretaIsraelsson (s), RinaldoKarlsson (s), (), (), Elisebeht ()(),(), (),(),(),(), Tulliavon (), () och (). Attityder till äldre (mom. 1)(), (), () och CristinaHusmark () anserdels att den del av utskottets betänkandesom på s. 8 börjar med "Utskottetvidhåller" och slutar med "och avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att attityderna till äldremåste ändras. Antalet äldre blir allt fleroch friskare. Våra äldre kommer att spelaen aktiv roll i samhället betydligt längre.De äldre har livsvisdom och mognad samtperspektiv på ett långt liv. De måste ocksåfå utrymme i samhällsdebatten. Samhälletmåste tillgodogöra sig de äldres kunskap,kompetens och utveckling. Viljan att tatill vara de äldres erfarenhet måstegenomsyra alla delar av samhällslivet.Först när var och en oavsett ålder kankänna sig efterfrågad och behövd har vifått ett värdigt samhälle.Utskottet anser också att det behövsförändringar i t.ex. arbetsrätt ochsocialförsäkringssystemet så att det blirlättare för dem som är äldre att få en nychans. Det behövs större variation vadgäller kompetens, ålder och erfarenhet.Fixerade åldersgränser tillhör detförgångna. Detta skulle vara ett förstasteg i rätt riktning mot en mindre regleradsyn på när och hur man skall arbeta. anfört med anledning av motionSo230 (m) yrkande 1 bör som sinmening ge regeringen till känna. MotionSo275 (kd) yrkandena 2 och 4 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bortha följande lydelse:1. beträffande attityder till äldreatt med anledning av motion 1998/99:So230yrkande 1 och med avslag på motion1998/99:So275 yrkandena 2 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Attityder till äldre (mom. 1)() och () anserdels att den del av utskottets betänkandesom på s. 8 börjar med "Utskottetvidhåller" och "och avstyrks" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det vore enkvalitetshöjning för hela samhället om denäldre generationens livserfarenhet togstill vara. De äldre har livsvisdom ochmognad samt perspektiv på ett långt liv.Detta bör utnyttjas av samhället. Dagenssamhälle vet inte hur man skall ta tillvara den stora kapacitet som många friskaäldre erbjuder. De äldre, som utgör ca 20 %av befolkning, diskriminerashärigenom. Utskottet anser att FN:s äldreår1999 måste få ett brett deltagande i deolika aktiviteterna. Attityderna till deäldre måste bli en prioriterad uppgift iregeringens satsning. Vad utskottet anförtmed anledning av motion So275 (kd)yrkandena 2 och 4 bör som sinmening ge regeringen till känna. MotionSo230 (m) yrkande 1 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 1 bortha följande lydelse:1. beträffande attityder till äldreatt med anledning av motion 1998/99:So275yrkandena 2 och 4 och med avslag påmotion 1998/99:So230 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Valfrihet m.m. (mom. 2)(), (), () och CristinaHusmark () anserdels att den del av utskottets betänkandesom på s. 14 börjar med "har" ochslutar med "avstyrks därmed" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att den enskildesställning måste stärkas inom ramen för detgemensamma ansvaret. Den nyavälfärdspolitiken måste bygga på denenskildes val och resurserna skall följa deval som den enskilde själv träffar.Finansieringsansvaret måste skiljas frånverksamhetsansvaret. Huvudmannaskapetinnebär ett yttersta ansvar för att allahar tillgång till nödvändig vård elleromsorg, men verksamheten skall kunna drivasav många olika vårdgivare på lika villkor.Samhällets viktigaste uppgift blir attsäkerställa att även de som av olika skälinte kan föra sin egen talan eller fattameningsfulla beslut garanteras med andrajämbördiga förhållanden. Utskottet anseratt denna inriktning kommer att möjliggöraen bättre service och ge helt nyamöjligheter såväl för dem som arbetar inomvård, omsorg och utbildning som för dem somär beroende av dessa tjänster. Ett ökatinslag av konkurrens leder till bättreutnyttjande av resurserna så att köer ochbrister i dagens system kan angripas.Utskottet anser att regeringen böråterkomma till med förslag tilllagstiftning som säkerställer konkurrensoch valfrihet i äldrevården och ger frietableringsrätt för enskilda vårdgivare.Regeringen bör också återkomma tillriksdagen med förslag om en hemtjänstpeng,så att den enskilde som beviljas rätt tillhemtjänst själv kan välja vem han eller honvill anlita för hjälpen. Det bör varamöjligt att anställa en granne eller enanhörig till samma taxa som gäller i övrigtinom eller vända sig till ettprivat företag. Utskottet anser också attfrågan om särskilda sparkonton som kan ökade äldres valfrihet bör utredas. Den äldrekan då vara fri att köpa hjälp efter egenbedömning men också garanteras hjälp om haneller hon inte själv kan ta ställning tillsina behov. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna So223 (m) yrkande8, So230 (m) yrkandena 2, 7, 9, 11, 13, 17och 19, So245 (m) och So279 (m) börriksdagen som sin mening ge regeringen tillkänna.