bet · GM01AU8 · 1999-03-25 00:00:00 — På utskottets begäranhar det inom det förutvarandeArbetsmarknadsdepartementet, nuvarandeNäringsdepartementet, inrättats en särskildreferensgrupp som har till uppgift att utvärdera dennya anställningsformen. Representanter förarbetsmarknadens parter ingår i gruppen. I avvaktanpå att regeringen redovisar erfarenheterna somvunnits i referensgruppen är utskottet inte berettatt ställa sig bakom en sådan ändring vad gällervisstidsanställning som förordats av Vänsterpartiet.Utskottet är vidare inte berett att föreslåändringar i reglerna om den tid efter vilken envikariatsanställning skall övergå tilltillsvidareanställning. Motion A710 yrkande 4 (v)avstyrks därför.Utskottet ställer sig inte heller bakom förslagetatt förlänga tiden för visstidsanställning vidarbetsanhopning. Motion A716 delvis (kd) avstyrks.VerksamhetsöverlåtelseI kommittémotion A712 framför densynpunkten att den bestämmelse ianställningsskyddslagen som reglerar arbetstagarnasrättigheter vid övergång av företag, verksamheteller del av verksamhet från en arbetsgivare till enannan bör ändras så att den omfattar ocksåöverföring av förvaltningsuppgifter från enmyndighet till en annan. Enligt vad som begärs imotionen bör ge regeringen i uppdrag attutreda denna fråga.Utskottets ställningstagandeVid övergång av ett företag, en verksamhet eller endel av en verksamhet från en arbetsgivare till enannan övergår enligt 6 b § anställningsskyddslagenockså de rättigheter och skyldigheter på grund avanställningsavtal och de anställningsförhållanden,som gäller för tidpunkten för övergången, på den nyaarbetsgivaren. Regeln gäller även arbetstagare iallmän tjänst. Bestämmelsen är en följd avimplementeringen av ett EG-direktiv om skydd förarbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företagm.m. hänvisar i sin motion till endom i Arbetsdomstolen. Målet avsåg överföring avförvaltningsuppgifter från statliglantmäterimyndighet till kommun. Arbetsdomstolenansåg inte att någon sådan överlåtelse som avses iden nämnda bestämmelsen ianställningsskyddslagen hade skett. Utskottetkonstaterar att domen avser ett enskilt fall. Det ärovisst i vilken utsträckning domen tillåtergenerella slutsatser om regelns tillämplighet vidöverföring av förvaltningsuppgifter mellan tvåmyndigheter. Det s.k. överlåtelsedirektivet har påsenare tid ändrats. I direktivet finns nu endefinition av begreppet överlåtelse. Ändringarna idirektivet skall vara införlivade medmedlemsländernas lagstiftning senast i juli 2001.Huruvida ändringarna kommer att föranleda någrajusteringar för svensk del återstår att se, menutskottet utgår ifrån att regeringen överväger dennafråga i samband med att den tar ställning till om enändring i svensk lag är erforderlig. Utskottet ärinte berett att ställa sig bakom Vänsterpartietsbegäran om en utredning om detta och motion A712avstyrks därför.TurordningsreglernaVid uppsägning på grund av arbetsbrist ärarbetsgivaren inte fri att välja vem han eller honvill säga upp utan måste under skadeståndsansvarfölja viss turordning enligt regler i 22 §anställningsskyddslagen. Arbetstagarnas plats iturordningen bestäms efter längden av varjearbetstagares sammanlagda anställningstid hosarbetsgivaren. Företräde till fortsatt anställningges i huvudsak till den som har längstanställningstid. En turordningskrets bestäms normaltför varje driftsenhet och varjekollektivavtalsområde för sig. Kan en arbetstagareendast efter omplacering beredas fortsatt arbete hosarbetsgivaren, gäller som förutsättning förföreträde enligt turordningen att arbetstagaren hartillräckliga kvalifikationer för det fortsattaarbetet.Den 1 januari 1994 genomfördes under den dåvarandefyrpartiregeringen en ändring i bestämmelsen sominnebar att arbetsgivaren skulle ha rätt att inomturordningskretsen undanta två arbetstagare somarbetsgivaren bedömde var av särskild betydelse förden fortsatta driften. Sedan Socialdemokraternaåtertagit regeringsmakten upphävdesdenna undantagsregel den 1 januari 1995.Turordningsreglerna kan frångås genomkollektivavtal. Lokala kollektivavtal om turordningär under vissa förutsättningar tillåtna. Innan detblev möjligt att träffa sådana lokala avtal fannsett krav på att avtal om turordning skulle haslutits eller godkänts av en centralarbetstagarorganisation. fanns också ensärskild regel om att medgivande av centralarbetstagarorganisation krävdes i varje enskilt fallför uppsägning av äldre arbetstagare som innebar enavvikelse från lagens turordningsregler. Det kravettogs bort i samband med de övriga ändringarna ilagen som antogs år 1996.MotionerI ett flertal motioner har föreslagits attturordningsregeln i 22 § anställningsskyddslagenskall medge undantag för två personer. Förslagenskiljer sig åt på ett par punkter. I en del motionerföreslås att förändringen genomförs medannågra motionärer vill att regeringen återkommer medförslag om detta. I vissa fall begränsas förslagettill att avse enbart mindre företag.Moderaterna anser i kommittémotion A705 att småföretag med upp till tio anställda börges möjlighet att gå ifrån turordningsreglerna förtvå anställda. Detta bör enligt motionen gesregeringen till känna.Centerpartiet anför i motion A214 att riksdagenomedelbart bör besluta om att undantag får göras förtvå nyckelpersoner (yrk. 12).Folkpartiet föreslår i motion A255 att riksdagensnarast fattar beslut om att återinföra den regel ianställningsskyddslagen som medgav attundantag från turordningsreglerna fick göras för tvåpersoner (yrk. 15 delvis).Miljöpartiet anser i kommittémotion N328 attturordningsreglerna bör ändras så att företag medupp till tio anställda ges möjlighet att gå ifrånturordningsreglerna för två anställda. Regeringenbör återkomma till med förslag om en sådanändring (yrk. Motsvarande tankegångar framförpartiet i kommittémotion N334 (yrk. 6 delvis).Helena Höij och () anser i motionA716 (delvis) att undantag bör medges frånturordningsreglerna för två personer i företag medhögst tio anställda.En motion behandlar frågor om s.k. avtalsturlistor.En annan motion tar upp driftsenhetsbegreppet ibestämmelsen om turordning.Vänsterpartiet anser i motion A710 att s.k.avtalsturlistor alltid skall godkännas av en centralarbetstagarorganisation när föräldralediga ellergravida är berörda. Det har visat sig, menarpartiet, att särskilt föräldralediga kvinnor ochgravida har en svag position när arbetsgivarenförhandlar med det lokala facket om vilka som skallsägas upp på grund av arbetsbrist (yrk. Det börockså krävas att den centralaarbetstagarorganisationen skall godkänna avsteg frånturordningsreglerna om avsteget innebär att personersom fyllt sägs upp (yrk. 8).Centerpartiet anför i motion A214 att en ändring börgöras i 22 § anställningsskyddslagen så att enbartden omständigheten att en person har sin arbetsplatsförlagd till bostaden inte skall medföra attarbetsplatsen utgör en egen driftsenhet.Lagändringen bör utformas enligt förslag som lämnatsi utredningen om distansarbete, SOU 1998:115.Riksdagen bör, enligt , redan nu kunnabesluta om en sådan ändring (yrk. 13).Utskottets ställningstagandeUndantag från turordningsreglernaReglerna i anställningsskyddslagen om turordningutgör en avvägning mellan arbetstagarnas intresse avanställningstrygghet och företagens intresse att förden fortsatta driften få behålla de anställda somför företagets överlevnad och utveckling är deviktigaste. Lagen om anställningsskydd kan docksägas vara skriven med ett större företag sommåttstock. Utskottet anser, i likhet med fleramotionärer, att turordningsreglerna för de riktigtsmå företagen inte nödvändigtvis behöver varadesamma som för de stora företagen. För små företagkan det vara avgörande för att de skallkunna drivas vidare att de får behålla visskompetens i samband med neddragningar av antaletanställda. Utskottet ser också ett undantag frånturordningsreglerna som ett av flera sätt attstimulera såväl småföretagande som små företagsmöjlighet att öka kompetensen i företaget genom attkunna anställa välutbildad och kompetent personalutan att dessa försätts i en situation där de kännerett automatiskt hot om att bli de första som sägsupp vid arbetsbrist. Utskottet har länge hoppats påatt parterna själva skulle kunna lösa denna fråga.Eftersom parterna uppenbarligen inte har lyckatskomma överens anser utskottet nu att det ärnödvändigt att lösa denna fråga med lagstiftning.Regeringen bör utan dröjsmål återkomma tillriksdagen med förslag till ändring i 22 § lagen omanställningsskydd så att undantag medges frånturordningsreglerna vad gäller totalt två personer iföretag med färre än tio anställda. Utskottetunderstryker att undantag alltså inte skall få görasför två personer per turordningskrets. Utskottetbetonar också att en arbetsgivare inte skall kunnautnyttja möjligheten att undanta anställda frånturordningen på ett sätt som står i strid medjämställdhetslagens regler mot könsdiskriminering,förbud mot diskriminering enligt annan lagstiftning,föreningsrätten eller liknande. Utskottet motsättersig en försvagning av arbetsrätten i övrigt.Det anförda bör ges regeringen till känna.Utskottet ansluter sig därför till motionerna N328yrkande 2 (mp) och N334 yrkande 6 delvis (mp). Dettainnebär att de synpunkter som förts fram imotionerna A705 (m) och A716 delvis (kd) också ärtillgodosedda med vad utskottet anfört. Övriga isammanhanget behandlade motioner, A214 yrkande 12(c) och A255 yrkande 15 delvis (fp), avstyrks i denmån de inte är tillgodosedda med vad som anförts.DriftsenhetsbegreppetSom påpekat i sin motion harDistansarbetsutredningen presenterat sittbetänkande Distansarbete, SOU 1998:115. Ibetänkandet föreslås bl.a. en ändring avdriftsenhetsbegreppet i 22 §anställningsskyddslagen. Förslaget bereds förnärvarande i . Utskottet seringen anledning att föregripa det arbetet genom attnu genomföra en sådan förändring som Centerpartietföreslår. Motion A214 yrkande 13 (c) avstyrks.AvtalsturlistorVad gäller begäran om att regeln omatt en central arbetstagarorganisation skallgodkänna avtalsturlistor om föräldralediga ellergravida är inblandade och att sådant godkännandeockså skall krävas vid vissa avsteg frånturordningen beträffande personer som är äldre än57,vill utskottet hänvisa till vad som anförtsdå möjligheterna till lokala avtal utan krav påcentralt godkännande infördes, (bet. 1996/97:AU4).Syftet med slopandet av detta krav var att anpassade arbetsrättsliga reglerna till förändringar somskett på arbetsmarknaden. De ändringar som gjordesvar resultatet av en avvägning mellan å ena sidanintresset av att öka möjligheterna till lokalanpassning och å andra sidan farhågorna för attsvaga lokala arbetstagarorganisationer skulle kunnakänna sig tvingade att acceptera omfattande avstegfrån lagens regler. Utskottet menar att denavvägning som gjordes , då ändringenbeslutades, är välgrundad. Motion A710 yrkandena 7och 8 (v) avstyrks.FöreträdesrättDen som har sagts upp på grund av arbetsbrist harunder från anställningens upphörandeföreträdesrätt till återanställning i den verksamhethan eller hon har varit sysselsatt. Dettagäller under förutsättning att han eller hon harvarit anställd hos arbetsgivaren i sammanlagt mer och attarbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer förden nya anställningen. Andra tidsgränser gäller försäsongsanställning. Återanställningsregeln ändradesmed verkan från . vartiden för återanställningsrätt tolv månader.Sedan den 1 januari 1997 gäller att endeltidsanställd arbetstagare, som har anmält tillsin arbetsgivare att han eller hon vill haanställning med högre sysselsättningsgrad, harföreträdesrätt till sådan anställning. Som enförutsättning för företrädesrätten gäller attarbetsgivarens behov av arbetskraft tillgodosesgenom att den deltidsanställde anställs med högresysselsättningsgrad och att den deltidsanställde hartillräckliga kvalifikationer för de nyaarbetsuppgifterna. Om arbetsgivaren har fleradriftsenheter, gäller företrädesrätten anställninginom den enhet där arbetstagaren är sysselsatt pådeltid.MotionVänsterpartiet anser i motion A710 attföreträdesrätten bör förlängas från dagens niomånader . Annars utgör den inte ettreellt skydd mot godtyckliga uppsägningar, sägs det.I motionen nämns en dom från Arbetsdomstolen enligtvilken arbetsgivare kan erbjuda en tjänst till någonannan om den som har företrädesrätt inte omgåendekan tillträda en tjänst. Detta medför, enligtVänsterpartiet, att föräldralediga inte kan utnyttjasin företrädesrätt med nu gällande tidsfrist (yrk.5).Vidare anser partiet att företrädesrätten tillanställning med högre sysselsättningsgrad vad gällerdeltidsanställda inte bör vara begränsad till sammadriftsenhet och att det bör vara tillräckligt att endeltidsanställd efter ett rimligt inskolnings- ochinlärningsskede, inom eller utom företaget, börkunna anförtros nya arbetsuppgifter. Partiet menaratt detta är av stor vikt eftersom deltidsanställdaofta inte får del av kompetensutveckling och allmäntsett har en svagare ställning på arbetsplatsen änheltidsanställda (yrk. 6 delvis).Utskottets ställningstagandeDen ändring i anställningsskyddslagen som gällertiden för återanställningsrätt trädde, som sagt, ikraft . Utskottet har tidigarevarit inne på de överväganden som gjordes i sambandmed att denna och andra ändringar ianställningsskyddslagen beslutades . En niomånader lång återanställningsrätt ansågs då vara enlämplig avvägning mellan å ena sidan skyddet förarbetstagaren och å andra sidan viljan attunderlätta nyanställningar. Utskottet har inteändrat uppfattning. Motion A710 yrkande 5 avstyrksdärför.Enligt förarbetena till bestämmelsen omföreträdesrätt för deltidsanställda skall begreppet"tillräckliga kvalifikationer" ha samma innebörd somi 25 §, dvs. den bestämmelse som regleraråteranställningsrätten för dem som sagts upp pågrund av arbetsbrist (prop. 1996/97:16 - Enarbetsrätt för ökad tillväxt, bet. 1996/97:AU4).Enligt Arbetsdomstolen innebär kvalifikationskravetinte att det kan krävas att arbetstagarenfullständigt behärskar sina arbetsuppgifter frånbörjan utan endast att han eller hon har möjlighetatt inom rimlig tid lära sig dem. Utskottet är intepå de skäl som anfört berett attställa sig bakom en begäran om ändring av kravet påtillräckliga kvalifikationer för deltidsanställda.Motion A710 yrkande 6 i motsvarande del avstyrks.Dispositivitet i övrigtSom huvudregel är lagen om anställningsskyddtvingande till arbetstagarens förmån. Vissabestämmelser får frångås genom kollektivavtal påförbundsnivå. trädde en ändring ilagen i kraft som innebär att de bestämmelser somavser tidsbegränsad anställning, turordningar ochåteranställningsrätt får frångås genomkollektivavtal utan att det som tidigare krävs attavtalet slutits eller godkänts på förbundsnivå.Avsteg kan alltså göras genom lokalt avtal.MotionVänsterpartiet anför i motion A710 att lagen skallge ett grundskydd som inte skall kunna avtalas bortoch att branschanpassning enbart skall kunna skegenom överenskommelser på central nivå. Förbundenskall sedan kunna delegera förhandlingsrätten tilllokal nivå efter de lokala organisationernas styrkaoch önskemål. fanns det en regel sominnebar att avvikelser från lagen skulle varaträffade eller godkända på central nivå. Partietvill nu att den tidigare hänvisningen till centralarbetstagarorganisation återinförs (yrk. 3).Utskottets ställningstagandeUtskottet återkommer till vad som anförts i sambandmed den ändring i anställningsskyddslagen som träddei kraft och somVänsterpartiets motion tar sikte på (bet.1996/97:AU4, rskr. Syftet var att anpassa dearbetsrättsliga reglerna till förändringar som skettpå arbetsmarknaden och de ändringar som gjordes varresultatet av en avvägning mellan arbetstagar- ocharbetsgivarintresset. Utskottet har inte ändratuppfattning i denna fråga. Motion A710 yrkande 3 (v)avstyrks.DeltidsanställningI några motioner av och av enskildasocialdemokrater har väckts frågor om åtgärder föratt öka möjligheterna för deltidsanställda att fåheltidsanställning.Vänsterpartiet anför i motion A710 att incitamentmåste skapas för att arbetsgivare skall organiserasin verksamhet så att möjligheterna till högresysselsättningsgrad ökar. Arbetsgivarens fria rättatt oberoende av reella behov väljadeltidsanställning som anställningsform börinskränkas. Undantag skall kunna medges om det finnssakliga skäl i form av att en påtaglig störningannars skulle uppkomma i verksamheten (yrk. 6delvis).Annika och (båda s) menar imotion A223 att ett sätt att nå målet att ökaantalet heltidsanställningar skulle kunna vara attinföra differentierade arbetsgivaravgifter fördeltidstjänster och heltidstjänster. Detta börregeringen beakta i sitt fortsatta arbete meddeltidsarbetslösheten.Marie och (båda s) anser imotion A229 att regeringen noga bör följautvecklingen beträffande förekomsten av ofrivilligdeltidsanställning. En utvärdering bör göras av hurarbetsrättens regler om företrädesrätt till utökadarbetstid verkar i praktiken. Regeringen bör, ominte situationen förbättras, ta initiativ tillöverläggningar mellan berörda fackligaorganisationer och motsvarandebranschorganisationer.Lena och (båda s) anför imotion A258 att den arbetsrättsliga lagstiftningenmåste skärpas. Deltid skall vara tillåtet bara omsärskilda skäl föreligger som t.ex. att arbetetutförs av dygnet, attdet råder arbetsbrist eller på grund avarbetstagarens särskilda önskemål. En sådanlagstiftning bör enligt motionärerna varadispositiv. Avsteg från lagen skall kunna ske genomen central överenskommelse mellan arbetsmarknadensparter.Lennart Klockare och (båda s)anser i motion A260 att alla arbetsgivare bordeinrätta alla anställningar på heltid. Den som såönskar skall dock kunna få arbeta deltid. I denarbetsrättsliga lagstiftningen bör regleras vad somskall utgöra särskilda skäl för deltidsanställning.Utskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning attanställningar på heltid bör eftersträvas. Det ärangeläget att det skapas förutsättningar för att densom så vill skall kunna få en sådan anställning.Utskottet har tidigare behandlat företrädesrättenför deltidsanställda till högre sysselsättningsgrad.Denna möjlighet som infördes får ses somett sätt att underlätta för deltidsanställda atterhålla heltidsarbete. Utskottet vill också hänvisatill den förutnämnda arbetsgruppen omsysselsättningsfrågor med företrädare förRegeringskansliet, och Miljöpartietsom bl.a. skall överväga förslag som syftar till attunderlätta möjligheterna att övergå fråndeltidsarbete till heltidsarbete. Den s.k. kom med sitt betänkande DELTA -Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb ocharbetslöshetsersättning (SOU 1999:27). I betänkandetlämnas förslag som bl.a. syftar till att minskadeltidsarbetslösheten. De frågor som väckts imotionerna är således redan föremål för beredninginom . I avvaktan på resultatet avdet arbetet avstyrker utskottet motionerna A223 (s),A229 (s), A258 (s), A260 (s) och A710 yrkande 6delvis (v).Övriga frågor med anknytning till lagen omanställningsskyddMotionerVänsterpartiet tar i motion A710 upp vad partietkallar utköp enligt 39 § anställningsskyddslagen.Bestämmelsen bör enligt vad som föreslås ändras såatt sådana utköp förbjuds. Undantag bör dock, enligtmotionärerna, kunna göras om särskilda ellersynnerliga skäl föreligger. Skadeståndet bör isådant fall bestämmas till en viss procent avarbetsgivarens årsomsättning. En del av skadeståndetbör tillfalla staten (yrk. 9).Vänsterpartiet föreslår också i samma motion attföretag med verksamhet i fler länder skall varaskyldiga att enligt lag betala skadestånd tillanställda när de lägger ner sin verksamhet iSverige. Skadeståndet bör enligt vad som anförs imotionen vara i storleksordningen två årslöner.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att senastunder 1999 presentera ett förslag till en lag somreglerar detta (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat yrkanden frånVänsterpartiet om införandet av ett principförbudmot "utköp" enligt 39 § anställningsskyddslagen.Regeln innebär att om en arbetsgivare vägrar atträtta sig efter en dom, varigenom en domstol harogiltigförklarat en uppsägning eller ett avskedande,skall anställningsförhållandet anses vara upplöst.Arbetsgivaren skall då betala skadestånd tillarbetstagaren. Skadeståndet bestäms efteranställningstiden i företaget. Utskottet har, dåfrågan tidigare behandlats, anfört att ett sådantförbud skulle kunna medföra en ny tvist efter domensom till viss del skulle inrymma samma frågor som iden föregående processen. Problem skulle ocksåkvarstå om arbetsgivaren åter vägrade att låtaarbetstagaren komma tillbaka. Även om de nu gällandereglerna ibland kan leda till mindre tilltalandesituationer skulle yrkande inte lösaproblemen på ett godtagbart sätt, (se bet.1997/98:AU6, då utskottet senast behandlademotsvarande yrkande). Motion A710 yrkande 9 (v)avstyrks.Vad gäller yrkandet om rätt till skadestånd vidföretagsnedläggelse hänvisar utskottet till vadutskottet anfört i motsvarande fråga i förra åretsarbetsrättsliga betänkande, 1997/98:AU6. En rätt förden enskilde arbetstagaren att i händelse avuppsägning på grund av företagsnedläggelse erhållaskadestånd av arbetsgivaren vore ett principielltfrämmande inslag i svensk arbetsrätt. Det skulleinnebära ett avsteg från den hävdvunna principen omarbetsgivarens rätt att besluta i frågor om affärs-och företagsledning. I vissa andra länder där ensådan rätt till skadestånd föreligger är den rättenofta kombinerad med ett sämre skydd föranställningen som sådan. En sådan ordning är enligtutskottet inte önskvärd. Utskottet ställer sigdärför inte bakom att rätt till skadestånd införsvid nedläggning av verksamhet i , och motionA710 yrkande 2 (v) avstyrks därför.MedbestämmandelagenKonflikt- och fredspliktsreglerArbetsmarknadsparter som inte är inbördes bundna avkollektivavtal är i allmänhet fria att lösameningsmotsättningar i fackliga frågor genom sådanapåtryckningsmedel, eller stridsåtgärder, som t.ex.strejk och blockad. Stridsåtgärderna får tillgripasunder kollektivavtalslöst tillstånd. En fackföreningkan vidta stridsåtgärder för att tvinga enarbetsgivare att tecknad kollektivavtal, även omarbetsgivaren inte har någon anställd påarbetsplatsen som är medlem i föreningen. En parthar också rätt att, utan hinder av att denne ärbunden av kollektivavtal, vidta sympatiåtgärd föratt stödja annan i pågående, laglig arbetskonflikt.Fyrpartiregeringen genomförde ett förbud motfackliga stridsåtgärder mot enmans- ochfamiljeföretag som hade till syfte attkollektivavtal skulle träffas med företaget. Sedan Socialdemokraternaåterkommit i regeringsställning upphävdes den 1januari 1995 dessa ändringar i lagen.Enligt medbestämmandelagen är det förbjudet attvidta stridsåtgärder i syfte att undanträngaexisterande kollektivavtal. Förbudet har dock genom"" inskränkts till att gällaenbart när en organisation vidtar åtgärder medanledning av arbetsförhållanden sommedbestämmandelagen är direkt tillämplig på. Syftetär bl.a. att ge de fackliga organisationerna iSverige möjligheter att träffa kollektivavtal medvillkor som motsvarar vad som normalt tillämpas ifråga om arbetet som utförs här i landet ochdärigenom motverka s.k. social dumpning. Saken kanuttryckas så att fredspliktsregeln inte gäller närförhållandena har en svag anknytning till Sverige.MotionerI flera motioner görs invändningar mot rätten tillbl.a. blockad som riktar sig mot enmans- ochfamiljeföretag.Centerpartiet anser i motion A214 att det börinföras ett förbud mot sympati- och stridsåtgärdermot enmans- och familjeföretag (yrk. 14 delvis).Folkpartiet anser i motion A255 attblockadmöjligheterna enligt medbestämmandelagen bort i enlighet med vad som gällde (yrk.15 delvis).Ola m.fl (m, kd, c, fp) menar i motion A715att fackliga blockader mot enmans- ochfamiljeföretag i syfte att få dem att tecknakollektivavtal saknar ett rimligt fackligt syfte.Fackliga blockader bör därför inte tillåtas i dessafall anser motionärerna.