bet · GN01FöU1 · 1999-11-17 00:00:00 — Anslaget används också för attfinansieria det nationella flygtekniska forskningsprogrammet.Regeringen föreslår följande inriktning:Försvarsmaktens materielanskaffning skall inriktas så att den blir en integre-rad del i ett anpassningsförsvar. Kravet på Försvarsmaktens internationalise-ring skall uppmärksammas när materiel anskaffas.Försvarsmaktens materielanskaffning skall vidare inriktas mot en ökadsatsning på materielsystem som ger förmåga till informationsinhämtning ochsom medger utveckling av ledningsförmågan. I en anpassningssituation skallserieanskaffning i första hand planeras. Utveckling och anskaffning av de-monstratorer och prototyper skall utökas.Internationellt samarbete skall eftersträvas.Materielsystem som inte erfordras skall avvecklas så fort sommöjligt.Inhemsk fortifikatorisk kompetens skall upprätthållas.Forskning och teknikutveckling skall inriktas mot att utveckla Försvars-maktens anpassningsförmåga. Vidare skall forskning och teknikutvecklingsom syftar till att stödja Försvarsmaktens förmåga att delta i internationellainsatser utvecklas.I sina överväganden anför regeringen härutöver bl.a.:MaterielAnskaffningar av omfattande materielsystem styrs med objektsramar.Försvarsmaktens förslag om framtida struktur för Försvars-makten, beslut med anledning av regeringens proposition1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvar och det förslag till materi-elplan som Försvarsmakten lämnade innebär omfattande föränd-ringar för Försvarsmaktens materielförsörjning. Regeringen avser att åter-komma i särpropositionen om totalförsvaret med ett de-taljerat förslag till inriktning av materielanskaffningen inkluderande en redo-görelse för objektsramarna.Under kommer leveranser att genomföras av materiel, va-pen, underhållsutrustning m.m. till stridsvagn 121/122 Leopard, stridsfordon90, stridsfartyg, ubåtar, torpeder, JAS 39 , flygburen spaningsradarFSR 890 och till stridsledningscentraler. Därutöver genomförs vidmakthål-lande av befintlig materiel samt avveckling av en stor mängd utgående mate-riel.Anslagsfinansierade anläggningarAnslagsposten omfattar främst anskaffning, vidmakthållande och avvecklingav fortifikatoriskt skyddade anläggningar av betydelse för Försvarsmaktenslednings- och underrättelsefunktioner.Investeringar i anläggningar har beroende på de förestående förändringar-na inom Försvarsmakten genomförts med lägre ambitionsnivå än vad somplanerats i Försvarsmaktens anläggningsplan för . har ingastörre nybyggnationer påbörjats.Verksamheten skall inriktas mot att fortifikatorisk baskompetens och tek-nik utvecklas för att motsvara insatsorganisationens framtida behov av forti-fikatoriskt skyddade anläggningar. Kompetens skall därutöver finnas för attsäkerställa ombyggnad, hotbildsanpassning, drift och underhåll av befintligaanläggningar.Regeringen ser det som angeläget att anläggningstekniken utvecklas i taktmed förändringar i de säkerhetspolitiska bedömningarna. Verksamheten skallsäkerställa möjlighet att tillvarata erfarenheter från forskning och teknikut-veckling på nationell och internationell nivå.Försvarsmakten har i avvaktan på beslut om förändringar i För-svarsmaktens organisation och verksamhet inte planerat några beställningarför av s.k. regeringsobjekt.Forskning och teknikutvecklingAnslagsposten omfattar forskning och teknikutveckling som inte är direktknutna till särskilda materielobjekt.Verksamheten skall i första hand bidra till utvecklingen av Försvarsmak-tens anpassningsförmåga och till stöd för Försvarsmaktens förmåga att delta iinternationella fredsfrämjande och humanitära insatser.Följande områden skall prioriteras:? Forskning och analyser inriktade mot att tidigt identifiera nya utveck-lingsmönster som kan innebära förändrade krav på utformning av för-svaret och ge underlag för anpassningsåtgärder.?? Forskning och teknikutveckling som syftar till att stödja Försvarsmak-tens förmåga att delta i internationella fredsfrämjande och humanitärainsatser. ?Försvarsmakten skall vid beställning av forskning och teknikutveckling tahänsyn till de faktorer av betydelse för informations- eller NBC-krigföring.Forskning och teknikutveckling skall även inriktas mot att utveckla kom-petenser inom områden där har konkurrensfördelar samt mot attlänka samman civil forskning och teknikutveckling med försvarets behov.Konsekvenserna för försvarsindustrin av den planerade omstruktureringenav Försvarsmakten med tillhörande förändringar i materielanskaffningenkommer att beskrivas i regeringens särproposition om totalförsvaret underhösten 1999.Regeringen föreslår att godkänner förslaget till inriktning föranskaffning av materiel och anläggningar samt för forskning och teknikut-veckling (yrkande nr 8).Investeringsplan och bemyndiganden om ekonomiska förpliktelserRegeringen redovisar följande investeringsplan:Tusental kronorPrognos1999Budget2000Beräknat2001Beräknat2002Materiel19 743 00021 306 10121 141 94817 943 420Forskning ochteknikutveckling797 000847 502827 061815 824Anläggningar259 000187 178156 166141 309Summa investeringar20 799 00022 340 78222 125 17518 900 553Regeringen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplanm.m. för Försvarsmakten för (hemställan nr 9).Regeringen redovisar följande behov av bemyndigande om ekonomiska , dels för nya beställningar, dels för tidigare gjorda beställniTusental kronor1998utfall1999prognos2000beräknat2001beräknat2002 -beräknatUteståendeförpliktelservid årets början80 397 80077 758 00083 437 485--Nya förpliktel-ser17 936 50025 405 90014 522 137--Infriade för-pliktelser*-20 576 300-22 140 900-21 438 170-23 562 751-52 958 701Uteståendeförpliktelservid årets slut77 758 00081 023 00076 521 452--Erhållen/före-slagen bemyn-diganderam89 063 20090 051 40076 521 452--* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.Regeringen föreslår att bemyndigar regeringen att i fråga omramanslaget A 3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutvecklingmedge beställningar av materiel, anläggningar samt forskning och teknikut-veckling så att behovet av anslagsmedel efter för dessa ochtidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 76 (hem-ställan nr 10).Regeringen beräknar medlen för verksamheten till 22 och föreslår att anvisar detta belopp under ansla-get A 3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveckling (yrkande27 i denna del).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i sin kommittémotion Fö214 (m) av HenrikLanderholm m.fl. att Försvarsmakten i enlighet med tidigare riksdagsbeslutengångsvis får ersättning för effekterna av den fulla tillämpningen av an-slagsförordningen. De sammanlagt , som Försvarsmak-ten uppskattar de uteblivna medlen till, bör sålunda anslås till försvarsverk-samheten. Tillsammans med fortsatt kompensation för teknisk fördyring ienlighet med principerna i såväl 1992 som försvarsbeslut innebärdetta, enligt motionärerna, en förstärkning av anslaget A 3 med3 , varav för teknisk fördyring. En sådan för-stärkning skulle möjliggöra beställning av flera materielprojekt som stru-kits ur Försvarsmaktens materielplaner, trots att de varit mycket angelägna.Motionärerna föreslår att till anslag A 3 Materiel, anläggningarsamt forskning och teknikutveckling beslutar anvisa 25 (yr-kande 3).I kommittémotion Fö205 (v) av m.fl. anförs att fredsbeva-rande och humanitära insatser för minröjning har stor betydelse. Behovet avminröjning runt om i världen är oerhört stort. Motionärerna anser att om viverkligen vill prioritera minröjning i olika delar av världen så måste resurseröronmärkas för detta ändamål. föreslår därför att anslaget tillminröjning ökas från till per årsamt att del av resursförstärkning på till Räddningsverketavses för minröjningsområdet (yrkande 3).Erforderlig resursförstärkning för den ökade satsningen på bl.a. minröjningföreslår motionärerna tillgodoses genom en omfördelning inom materielan-slaget (yrkande 1).UtskottetInriktningUtskottet konstaterar att den av regeringen föreslagna inriktningen är allmänoch i stora delar oprecis. Utskottet har förståelse för detta med hänsyn till dstora förändringar som förestår inom Försvarsmakten och där materielplane-ringen ännu inte är slutförd. Utskottet förutsätter att regeringen i den aviserde särpropositionen om totalförsvarets utveckling återkommer med ett merdetaljerat förslag till inriktning av materielanskaffningen, bl.a. med en redo-visning av de s.k. objektsramarna.Utskottet delar regeringens uppfattning att Försvarsmaktens materiel-anskaffning skall inriktas så att den blir en integrerad del i ett anpassnings-försvar. Vidare ser utskottet, liksom regeringen, det eftersträvansvärt medfortsatt internationalisering och samarbete på materielområdet.Utskottet noterar att behovet av bemyndiganden för framtida ekonomiskaförpliktelser har minskat kraftigt i förhållande till föregående års budgetför-slag.Utskottet föreslår att med bifall till propositionen godkännerförslaget till? inriktning för anskaffning av materiel och anläggningar samt för forsk-ning och teknikutveckling,?? investeringsplan m.m. för Försvarsmakten för .?AnslagI kommittémotion Fö205 av m.fl. föreslåsbl.a. att medel omfördelas inom anslaget A 3 till förmån för minröjning.Utskottet konstaterar att motsvarande yrkanden framfördes isamband med den s.k. kontrollstationen. Utskottet framhöll då (bet.1998/99:FöU5 s. 41) att det delade motionärernas uppfattning om att detfanns en politisk vilja att utöka den svenska minröjningsförmågan och attregeringen gett Försvarsmakten direktiv med sådan innebörd. Utskottetframhöll vidare att det erfarit att regeringen inte ansett det nödvändigt att gdetaljerade anvisningar om finansiering i denna fråga. Regeringen styr näm-ligen verksamheten vid myndigheterna genom att ange mål och förmåga.Utskottet gör nu ingen annan bedömning och förutsätter att regeringenåterkommer till om det finns behov av ytterligare åtgärder inomminröjningsområdet. Kommittémotion Fö205 (v) yrkandena 1 och 3 avstyrksdärför av utskottet.Moderata samlingspartiet föreslår i sin kommittémotion Fö214 av HenrikLanderholm m.fl. ett högre anslagsbelopp än det som regeringen föreslagit.Utskottet har i sitt yttrande (1999/2000:FöU3y) till finansutskottet förordatatt den av regeringen föreslagna ramen för utgiftsområde 6 Totalförsvar förår 2000 bör bifallas av . Utskottet gör nu ingen annan bedömningoch avstyrker därför kommittémotion Fö214 (m) yrkande 3.Utskottet har ingen erinran mot regeringens beräkning av anslaget och fö-reslår därför att anvisar 22 för budgetåret 2000under anslaget A 3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikutveck-ling.Utskottet föreslår vidare att bemyndigar regeringen att i frågaom ramanslaget A 3 Materiel, anläggningar samt forskning och teknikut-veckling medge beställningar av materiel, anläggningar samt forskning ochteknikutveckling så att behovet av anslagsmedel efter fördessa och tidigare beställningar tillsammans uppgår till högst 76 521 452 000kr.Det civila försvaret - vissa funktionerUtgiftsutveckling, resultatbedömning, prioriteringar m.m.Utskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 53-58) bl.a.anfört om utgiftsutveckling, resultatbedömning och prioriteringar för vissafunktioner inom det civila försvaret.RegeringenDet civila försvaret omfattar all samhällsverksamhet som skall bedrivas ikrig. I fred är civilt försvar verksamhet som genomförs för att höja samhäl-lets förmåga att motstå ett väpnat angrepp. Det civila försvaret är därmed inteen organisation utan verksamhet som ett flertal aktörer genomför i syfte attkomplettera det fredstida samhällets förmåga.Utgifterna för verksamheten inom den civila ekonomiska planeringsramen,dvs. de tio funktionerna inom utgiftsområde 6, beräknas uppgå till , och 2 407 miljonerkronor år 2002.Kapaciteten inom civilt försvar påverkas dels av funktionens egna resurseroch sårbarhet, dels av andra funktioners resurser. Regeringen anför att gräns-sättande faktorer för funktionerna inom det civila försvaret är tillgänglighe-ten till bl.a. el, telekommunikationer och datorstöd samt effekter av NBC-stridsmedel. Då förmågan inom det civila försvaret bygger på det fredstidasamhällets kapacitet har förändringar i samhället stor påverkan på inriktning-en av beredskapsåtgärder och ytterst på förmågan för civilt försvar.Exempel på faktorer som har stor påverkan på funktionen Telekommuni-kationer m.m. är intrång och manipulation av informationssystem. Detta ärett hot som växer i takt med samhällets ökade beroende av väl fungerandeinformationssystem. Utöver detta kan elektromagnetiska vapen, såsom hög-effektpulsad mikrovågsstrålning, utgöra ett hot. Avregleringen av elmarkna-den samt beroendet av regionala och lokala elföretags förmågor är faktorersom har stark påverkan på funktionen Energiförsörjning.Regeringen bedömer utifrån funktionsansvariga myndigheters redovis-ningar att förmågan inom huvuddelen av det civila försvarets funktioner vidutgången av var godtagbar. Flera funktioner uppvisar brister när detgäller att lösa uppgifterna vid ett angrepp med kemiska stridsmedel. Förbätt-ringar har skett inom funktionerna Civil ledning och Telekommunikationerm.m. men brister kvarstår dock och funktionernas förmågor är ej godtagbara.Orsaken till detta är att åtgärder som vidtas inom dessa funktioner är bådeomfattande och tidskrävande. Infrastrukturfunktionerna uppvisar även bristervad gäller bevakning och skydd av vitala anläggningar och objekt.I 1999 års budgetproposition bedömde regeringen att den samlade förmå-gan till civilt försvar inte var godtagbar vid angrepp i ett förändrat omvärldsläge. Den samlade förmågan, med undantag av elförsörjningen, bedömdesemellertid vara godtagbar vid utgången av försvarsbeslutsperioden. Somregeringen redovisade budgetproposition är det intemöjligt att helt säkerställa en säker elförsörjning.Under respektive funktion redovisas mer i detalj de åtgärder som vidtagitsför att minska sårbarheten vad gäller elförsörjning samt andra åtgärder för attförbättra respektive funktions förmåga och därmed förmågan inom det civilaförsvaret.Mot bakgrund av bl.a. försvarsutskottets betänkande (bet. 1998/99:FöU1)Totalförsvarets budget har regeringen vidare beslutat om en funk-tionsgenomgång när det gäller delfunktionen Elförsörjning. Regeringen haräven uppdragit åt att senast den 1 mars2000 redovisa i vilken utsträckning sårbarheten hos den civila infrastruktu-ren, främst vad gäller telekommunikationer, elförsörjning och datasystemen,kan bedömas vara gränssättande för totalförsvarsförmågan vid olika anta-ganden om de resurser som en angripare kan sätta in.Regeringen har även beslutat om en uppföljning av den tidigare genomför-da funktionsgenomgången vad gäller Telekommunikationer m.m. Att bedö-ma det civila försvarets förmåga är förenat med stora osäkerheter då funktio-nernas ömsesidiga beroende påverkar bedömningen. Regeringen anseremellertid att en mer preciserad bedömning av förmågan till civilt försvar iett förändrat omvärldsläge bör kunna lämnas efter redovisning av ovannämnda uppdrag.Riksdagen beslutade med anledning av regeringens förslag i propositionen(prop. 1998/99:74) Förändrad omvärld - omdanat försvar att det civila för-svaret skall anpassas till det nya säkerhetspolitiska läget. För det civila försvaret skall omfattningen av förberedelserna när det gäller väpnat angreppminskas, men nya inslag som kan följa av andra former av väpnat angrepp äninvasion måste uppmärksammas.Regeringen anser det vara av stor vikt att relationen grundförmåga-an-passningsåtgärder-önskvärd förmåga redovisas på ett tydligt sätt. Målet fördet civila försvaret skall mot bakgrund av detta brytas ned så att en önskvärdförmåga, dels efter en anpassning , dels en förmåga efter en an-passning kan fastställas. Regeringen anser därför att arbetet med attutveckla mål- och resultatstyrningen inom civilt försvar skall fortsätta så attovan nämnda förhållande tydligt framgår av myndigheternas redovisningar.UtskottetUtskottet har tagit del av regeringens redovisning i budgetpropositionen bl.a.vad avser utgiftsutveckling, resultatbedömning, prioriteringar m.m. Medanledning av vad regeringen redovisar i avsnittet om vissa funktioner inomdet civila försvaret har utskottet bl.a. noterat följande.Gränssättande för förmågan funktionen Civil ledning är bl.a. att det finnsen väl fungerande elförsörjning. Detsamma gäller för funktionen Ordningoch säkerhet. I redovisningen av funktionen Telekommunikationer m.m.framgår det också att gränssättande för funktionens förmåga är tillgänglig-heten till samhällets elförsörjning. Telekommunikationer är vidare mycketsårbara för sabotage och angrepp från luften och risken är stor att telekom-munikationerna lamslås vid en stor insats av sabotage m.m. Genom dencentralisering och automatisering som genomfört har sårbarhetenbåde för postbefordran av brev och paket och för postkontorens betal-ningstjänster ökat. En övergång till hantering är inte längre möjlig idessa verksamheter.När det gäller delfunktionen Elförsörjning redovisar regeringen i budget-propositionen att branschens strukturförändring och andra förändringar videlföretagen efter elmarknadsreformen sker i snabb takt, vilket påverkar förut-sättningarna för beredskapsplanläggningen. Vidare att den snabba avställ-ningen av reservkraftproduktion på kort sikt kräver en dialog med elbran-schen om olika tänkbara lösningar vid effekttoppar. kan marknadenskrav på leveranstrygghet medföra lösningar vad avser fredstida effektbrist-situationer. Med hänsyn till de förutsättningar som gäller för elförsörjningenvid höjd beredskap bör utvecklingen följas. Vid ett angreppshot i ett föränd-rat omvärldsläge finns vissa materielbrister samt vissa brister iskydd och bevakning.Utskottet vill mot bakgrund av vad regeringen nu redovisar framhålla att ibudgetpropositionen anförde regeringen att det fanns avgörandebrister i funktionen Telekommunikationer och delfunktionen Elförsörjning.Enligt utskottets bedömning finns det ingenting i regeringens redovisning iårets budgetproposition som tyder på att dessa brister på ett avgörande sättskulle ha förbättrats. Snarare anser utskottet att sårbarheten inom systemenökar på ett oroande sätt. Det är inte bara genom elberoendet som sårbarhetenbyggs in i de viktiga infrastruktursystemen. Strukturförändringar till följd avändrade marknadsförutsättningar, datorisering och automatisering utan möj-lighet till hantering m.m. är också faktorer som ökar sårbarheten.Liksom att infrastrukturfunktionerna uppvisar brister vad gäller bevakningoch skydd av vitala anläggningar och objekt.Förutom elberoendet hos de viktiga infrastruktursystem som nämnts ovanså är vattenförsörjningen, hälso- och sjukvården, radio och TV m.m. områ-den som är minst lika beroende av en väl fungerande elförsörjning.Utskottet, som vid upprepade tillfällen framhållit den vitala betydelsen avuthållighet inom viktiga infrastrukturområden, förutsätter nu att resultatet avde funktionsgenomgångar och andra studier som påbörjats och som rörsårbarheten inom dessa system leder fram till att åtgärder vidtas för att få enur beredskapssynpunkt godtagbar förmåga i uthållighet inom viktiga in-frastrukturområden, främst elförsörjning och telekommunikationer. Utskottetutgår ifrån att regeringen regelbundet informerar i denna fråga.Anslag B 1 Funktionen Civil ledningUtskottet behandlar här vad regeringen i budgetpropositionen (s. 58-62) bl.a.anfört om investeringsplan, bemyndiganden om ekonomiska förpliktelseroch anslag till funktionen Civil ledning. Utskottet behandlar även motionFö214 (m) yrkande 4.RegeringenRegeringen anför bl.a. att gränssättande för funktionens förmåga bl.a. är attdet finns en väl fungerande elförsörjning. I syfte att minska konsekvensernaav störningar i elförsörjningen har () iarbetet med utbyggnaden av ledningsplatser vid berörda myndigheter låtitinstallera anläggningar med reservkraft och avbrottsfri kraft. Dessa anlägg-ningar skall klara ett bortfall . Utbyggnaden av ledningsplatser harmedfört att myndigheterna ges god förmåga att med en operativ kärna upp-rätthålla verksamheten vid störningar i elförsörjningen.Länsstyrelsernas verksamhet inom funktionen Civil ledning har i stort ge-nomförts. Den ökade integrationen av uppgifter inom länsstyrelserna medföratt andelen personer som har beredskap som deluppgift ökar. Denna trendkan vara positiv genom att beredskapsfrågorna får en större bredd inommyndigheten och att den bygger på en befintlig kompetens för fredsverk-samheten i olika samhällssektorer. Överstyrelsen har inlett ett långsiktigtstöd till länsstyrelserna i syfte att förbättra kommunens beredskap. Regering-en anför vidare att ÖCB har tecknat avtal i syfte att minska sårbarheten ikommunernas vattenförsörjning. Beroendet av el är stort för vattenförsörj-ning varför satsningar på reservkraft är en av de viktigaste åtgärderna. ÖCButvecklar stödet till kommunernas ledning med avseende på förstärkning avfysiskt skydd, telesäkerhet och elsäkerhet.Regeringen bedömer i sina slutsatser att de åtgärder som vidtagits i syfte attförbättra funktionens förmåga har genomförts på ett godtagbart sätt. Vidutgången av bedömdes dock att funktionen fortfarande inte har engodtagbar förmåga i förhållande till totalförsvarsbeslutets mål för år 2001.Det gäller förmågan att lösa de viktigaste uppgifterna vid påfrestningar bådei nuvarande omvärldsläge och vid ett förändrat omvärldsläge.Mot bakgrund av att funktionen hade en icke godtagbar förmåga vid ut-gången av har ÖCB redovisat en plan över vilka åtgärder som be-döms vara nödvändiga att genomföra för att funktionen skall ha en god för-måga vid utgången av försvarsbeslutsperioden.Planen omfattar bl.a. utveckling och samordning av visst tekniskt led-ningsstöd, möjlighet att försörja hela med reservkraft, anskaff-ning av IT- och signalskyddsmateriel, förstärkning av IT-säkerheten påsamtliga nivåer inom funktionen Civil ledning samt uppbyggnad och vid-makthållande av kompetensen inom uppgiften NBC-skydd för funktionen.Regeringen har i propositionen (1998/99:74) Förändrad omvärld - omda-nat försvar anfört att med en utgångspunkt i en grundförmåga skall en an-passning och därmed uppbyggnad av förmågan inom det civila försvaretkunna ske . I propositionen angav regeringenemellertid att åtgärder avseende ledningsförmågan inom civilt försvar intekan anstå till en anpassningsperiod.Regeringen anser att - mot bakgrund av den i propositionen angivna an-passningsperioden - prioriteringar skall göras av vilka åtgärder som är nöd-vändiga för att funktionen skall uppvisa en godtagbar förmåga vid försvars-beslutsperiodens slut.Civilbefälhavarnas organisation och verksamhet är under utredning i sam-band med översynen av lednings- och samordningsfrågorna inom det civilaförsvaret. I väntan på resultatet från denna översyn skall civilbefälhavarnasverksamhet bedrivas i enlighet med inriktningen i den nämnda proposi-tionen.Regeringen föreslår att godkänner förslaget till investeringsplanför , såvitt avser funktionen Civil ledningför . Planen är att göra investeringar för perioden påtotalt , varav för budgetåret 2000.Regeringen föreslår också att bemyndigar regeringen att underår 2000, i fråga om ramanslaget B 1 Funktionen Civil ledning, genomförabeställningar av kommunaltekniska anläggningar, telesäkerhetsåtgärder,skyddade ledningsplatser och signalskydd så att behovet av anslagsmedelefter för dessa och tidigare beställningar uppgår till högst 132 miljo-ner kronor.I budgetpropositionen föreslår regeringen att för anvisarett ramanslag på till anslaget B 1 Funktionen Civil ledning.MotionenI kommittémotion Fö214 (m) av m.fl. föreslås att riksda-gen till anslaget B 1 Funktionen Civil ledning anvisar ett belopp om337 , dvs. lägre än vad regeringen föreslår ibudgetpropositionen.