bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — 49 ( kd)57. beträffande miljöersättning för avbrottsgrödoratt avslår motionerna 1999/2000:MJ1 yrkande 3, 1999/2000:MJ7yrkande 7, 1999/2000:MJ8 yrkande 13, 1999/2000: MJ10yrkande 7, 1999/2000:MJ225 och 1999/2000:MJ242,res. 50 (m, kd, c)58. beträffande stöd till mindre gynnade områdenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ4 yrkandena 1 delvis och 3,1999/2000:MJ7 yrkandena 10 och 11 delvis och 1999/2000:MJ10 yrkande 11 delvis,res. 51 ( m)res. 52 ( kd)59. beträffande stödområdesindelningenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ1 yrkande 4, 1999/2000:MJ3yrkande 2, 1999/2000:MJ8 yrkande 12, 1999/2000: MJ11yrkande 5 delvis, 1999/2000:MJ215 yrkande 1, 1999/2000:MJ219, 1999/2000:MJ222 yrkande 8 och 1999/2000:MJ227,res. 53 (c)res. 54 (fp)60. beträffande förändringar i stödområde 4att avslår motionerna 1999/2000:MJ6, 1999/2000:MJ7 yrkande 11delvis, 1999/2000:MJ9, 1999/2000:MJ10 yrkande 11 delvis,1999/2000:MJ11 yrkande 5 delvis och 1999/2000:MJ232,res. 55 (m, kd, c, fp)61. beträffande stöd till investeringar ijordbruksföretagatt avslår motionerna 1999/2000:MJ1 yrkandena 5 och 6,1999/2000:MJ8 yrkande 10, 1999/2000:MJ214 yrkande 3 och1999/2000:MJ253 yrkande 2,res. 56 ( kd)res. 57 (c)62. beträffande kompetensutvecklingatt avslår motionerna 1999/2000:MJ11 yrkande 4 och1999/2000:MJ212 yrkande 4,res. 58 (m)res. 59 (fp)63. beträffande åtgärder för att främja anpassningoch utveckling på landsbygdenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ2 och 1999/2000: MJ213yrkande 10,res. 60 (fp)64. beträffande startstödatt avslår motion 1999/2000:MJ8 yrkandena 8 och 9,res. 61 (c)65. beträffande skrivelse 1999/2000:14att lägger skrivelsen till handlingarna.Stockholm den 25 november 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (),(), (), IngeCarlsson (s), (), IngvarEriksson (m), (), (), (), (), (),(), GudrunLindvall (mp), (), HaraldNordlund (fp), () ochJonas (). organisation (mom. 7), , och (alla m) anför:Det är enligt vår mening olämpligt att iegenskap av kontrollmyndighet även bedriver affärsverksamhetsom innebär att med hjälp av statliga subventioner konkurreramed bl.a. de veterinärer som verket är satt att övervaka. Motden bakgrunden bör en översyn göras av i syfte att skilja myndighetsutövning frånaffärsverksamhet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 7 bort ha följande lydelse:7. beträffande organisationatt med anledning av motion 1999/2000:MJ531 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,2. avgiftsfinansiering (mom. 8)och (båda kd) anför:Jordbrukarna bör inte belastas med kostnader för hållande avdjurregister som är föranledda av EU-krav, såsom avgiften fördjurdatabasen. Sådana avgifter bör i stället belasta statensbudget. Avgiften bör tas bort varför vi på intäktssidanredovisar en minskning som motsvarar en budgeterad årskostnadom . Regeringen bör utforma budgetförslag i enlighet med det anförda.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande djurregistrets avgiftsfinansieringatt med anledning av motion 1999/2000:MJ257 yrkande 7 delvis somsin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,3. Utbetalningen av arealstöd (mom. 10)(), (), (), CarlG (), () och () anför:Vi är mycket kritiska till regeringens förslag att senareläggautbetalningen av arealersättningarna. Åtgärden medför enförsämring av jordbrukssektorns likviditet med mellan 20 och 40miljoner kronor beroende på hur lång fördröjningen blir. Föratt göra skadan så liten som möjligt bör utbetalningen avarealersättningen ske den första arbetsdagen efter årsskiftet1999/2000.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande utbetalningen av arealstödatt med anledning av motion 1999/2000:MJ212 yrkande 5 och medavslag på motion 1999/2000:MJ222 yrkandena 5 och 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,4. Utbetalningen av arealstöd (mom. 10)() anför:Med hänsyn till det ansträngda läget för svenskt jordbruk ärdet enligt min mening helt oacceptabelt att förskjutautbetalningarna av arealstödet. Varje månads försening innebärett avbräck som omräknat i ränteinkomster motsvarar drygt 20miljoner kronor. Utformningen av den statliga budgetprocessengör det svårt att förändra regeringens förslag. En statliglånegaranti bör därför införas för de jordbrukare som på grundav försenade utbetalningar får problem med likviditeten. Vidarebör kompensation utgå för de uteblivna ränteinkomster som dejordbrukare som drabbas av förseningen kommer att kännas vid.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande utbetalningen av arealstödatt med anledning av motion 1999/2000:MJ222 yrkandena 5 och 6 ochmed avslag på motion 1999/2000:MJ212 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,5. Kartavgiften (mom. 11)(), (), (), CarlG (), () och () anför:Enligt vår mening är kartavgiften för de digitala kartor somanvänds för att identifiera jordbruksmark att betrakta som enansökningsavgift och får därför enligt EG-rätten inte tas ut avmedlemsländerna. Vi anser det angeläget att lantbrukarna inomEU kan konkurrera på lika villkor, och de skall därför inteheller i övrigt belastas med kostnader för hållande avregister föranledda av EU-krav. Sådana avgifter skall betalasav staten och inte av lantbruksföretagen. Kartavgiften bördärför avskaffas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande kartavgiftenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ205 och1999/2000:MJ257 yrkande 7 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,6. Ersättning för skador till följd av dumpadekemiska stridsmedel m.m. (mom. 12), , och (alla m) anför:Vi anser att det bör ankomma på staten att hålla de fiskareskadeslösa som drabbas av skador på fiskefartyg ochfiskeredskap till följd av dumpade kemiska stridsmedel ochliknande produkter. Staten har dessutom ett övergripande ochlångsiktigt ansvar för skador och miljöfarligt avfall påhavsbotten. Antalet sådana skador har varitlitet, varför ersättningarna inte torde medföra någrabetungande utgifter för staten. Den enskilde fiskaren drabbasdäremot hårt. Det är därför nödvändigt att frågan om ersättningpå grund av detta slags skador löses snarast.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande ersättning för skador till följd avdumpade kemiska stridsmedel m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ780 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ404 och1999/2000:MJ410 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,7. Ersättning för skador till följd av dumpadekemiska stridsmedel m.m. (mom. 12)och (båda kd) anför:I mars 1995 antog () gemensammariktlinjer för skyddsåtgärder när fiskare drabbas av skador pågrund av senapsgas eller nervgas. Risken för skador ökar i taktmed att de stridsmedel som innehåller sådana ämnen blir äldreoch faller sönder. Eftersom beredskapen för denna typ avolyckor är bristfällig, har den drabbade fiskaren intemöjlighet att gå i land innan saneringsåtgärder inleds, vilketalltid medför inkomstbortfall. Ersättningssystemet fungerarsåledes dåligt. Vid en frågestund uppmärksammadesstatsministern på detta förhållande. Han utfärdade då ett löfteatt skyndsamt vidta åtgärder för att komma till rätta medproblemet.Vi förutsätter att statsministern håller sitt löfte.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande ersättning för skador till följd avdumpade kemiska stridsmedel m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ410 yrkande 4 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ404 och 1999/2000: MJ780som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,8. Resurser för exportfrämjande åtgärder (mom. 15)(), (), (), CarlG (), (), () och () anför:Sedan blev medlem i EU har vår livsmedelsexport ökat.Ännu finns dock stora outnyttjade resurser på området. De medelsom regeringen föreslår för exportfrämjande åtgärder äremellertid mycket mindre än vad som avsätts i våra grannländerDanmark och . Totalt arbetar ca 400 000 personer inomsvensk livsmedelssektor, varav ca 150 000 är sysselsatta inomjordbruk och livsmedelsindustri. För att sysselsättningen inomsektorn skall kunna bibehållas och öka måsteregeringen, tillsammans med exportfrämjande organisationer ochbranschorganisationer, genom ytterligare satsningar på olikaexportfrämjande åtgärder, öka konkurrenskraft. Dettakan ske genom omfördelning av medel inom befintlig ram.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande resurser för exportfrämjande åtgärderatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ212 yrkande 7 och1999/2000:N299 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,9. Särkostnader för djursjukvård inomveterinärutbildningen (mom. 17)(), () och () anför:Genom att utöver anslagen för grundutbildning tillförassärskilda statliga medel kompenseras landstingen för demerkostnader den kliniska utbildningen av bl.a. läkare ochtandläkare medför. Så är emellertid inte fallet för motsvarandeutbildning av veterinärer vid SLU. För perioden 1996-1998uppgick dessa kostnader till ca eller25 % av djursjukvårdens omslutning vid SLU. Särkostnaden, som irealiteten kan anses som "underskott i djursjukvården", harhittills täckts genom ianspråktagande av de statsanslag somegentligen är avsedda för forskning och forskarutbildning.Härigenom har dessa verksamheter fått stå tillbaka, vilket harmedfört negativa effekter på såväl grundforskning, tillämpadforskning som utbildning av forskare. Vi anser att en utredningbör tillsättas för att undersöka om inte särkostnaden för dendjursjukvård som bedrivs inom veterinärutbildningen bör täckasgenom ett särskilt statligt anslag.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 17 bort ha följande lydelse:17. beträffande särkostnader för djursjukvård inomveterinärutbildningenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ607 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,10. Internationella skogsfrågor m.m. (mom. 20), , och (alla m) anför:Det är ett statligt ansvar att inom EU och i andrainternationella sammanhang främja den svenskaskogsbruksmodellen, baserad på dokumenterad uthållighet ochlikställda mål för produktion och miljö. För att svenskaintressen vid förhandlingar om internationella överenskommelsersom berör skogsbruk eller handel med skogs- ochskogsindustriprodukter skall kunna företrädas på ett kraftfulltsätt bör tillräckliga resurser avsättas för internationellbevakning inom skogsnäringen. Regeringen bör även verka aktivtför att klimatkonventionen inte får en sådan utformning att denmissgynnar det svenska skogsbruket.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande internationella skogsfrågor m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ306 yrkande 8 och medavslag på motion 1999/2000:MJ302 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,11. Internationella skogsfrågor m.m. (mom. 20)() anför:I internationella skogsfrågor måste visa upp en merenad front gentemot omvärlden. För att stärka Sverigesmedverkan i de internationella diskussionerna på det skogligaområdet bör ett internationellt skogligt sekretariat inrättas.Sekretariatet bör ledas av en skogsambassadör.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande internationella skogsfrågor m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ302 och med avslag påmotion 1999/2000:MJ306 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,12. Inriktningen av svensk jordbrukspolitik(mom. 21)och (båda v) anför:Enligt vår mening är det av stor betydelse att ett jordbruk kanbibehållas i hela landet för att bevara den resurs som denodlade jorden är. kommer vi att behöva alljordbruksmark för att föda jordens växande befolkning. I daganvänds jordbruksmark för bebyggelse och det är svårt attåterta mark som bebyggts och återigen odla livsmedel på den.Jordbruksmark används också alltmer för annan produktion änlivsmedel. Att då gödsla den marken med slam eller andragödselmedel med alltför stort innehåll av tungmetaller kanomöjliggöra en senare livsmedelsproduktion. En målsättning förjordbrukspolitiken skall vara att ingen jordbruksmark skall tasur produktion på ett sätt som försvårar möjligheten att återtaden i livsmedelsproduktion.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande inriktningen av svensk jordbrukspolitikatt med anledning av motion 1999/2000:MJ213 yrkande 11 och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ213 yrkandena 7 och 12,1999/2000:MJ216 yrkande 1, 1999/2000:MJ222 yrkande 1,1999/2000:MJ257 yrkande 1, 1999/2000:U512 yrkande 7 och1999/2000:So226 yrkande 13 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,13. Inriktningen av svensk jordbrukspolitik(mom. 21)och (båda kd) anför:Det finns stora brister i dagens svenska jordbrukspolitik.Regeringens ensidiga strävan mot en avreglering av europeisktjordbruk och avsikt att låta marknaden helt avgöra var ivärlden livsmedel kan produceras billigast kommer att leda tillett radikalt förändrat kulturlandskap i . Det kan på långsikt inte vara försvarbart att med en lågprispolitik framtvingaatt tas ur drift. Vi anser att inriktningen av svenskjordbrukspolitik skall vara att skapa möjligheter förjordbruksdrift i hela landet och med fullt utnyttjande avtillgänglig . Jordbruket är centralt försysselsättningen på landsbygden och inom livsmedelssektorn iövrigt. Regeringens linje att verka för en snabb och radikalreformering av CAP är felaktig och skulle, om den genomfördes,innebära att stora delar av åkermarken avvecklades, vilket isin tur skulle medföra att tusentals arbetstillfällen försvannfrån denna sektor. Detta kommer i sin tur att leda tillavfolkning av landsbygden och därmed försämrade möjlighetertill utkomst från en rad binäringar som är beroende avjordbruket som primärproduktion. Detta är en utveckling som gåri direkt felaktig riktning i relation till devisen om att HelaSverige ska leva.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande inriktningen av svensk jordbrukspolitikatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ216 yrkande 1 och1999/2000:MJ257 yrkande 1 och med avslag på motionerna1999/2000:MJ213 yrkandena 7, 11 och 12, 1999/2000:MJ222yrkande 1, 1999/2000:U512 yrkande 7 och 1999/2000:So226yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,14. Inriktningen av svensk jordbrukspolitik(mom. 21)() anför:Lantbruket är drivkraften för den svenska landsbygden. Därförär det nödvändigt att lantbrukare ges politiskaförutsättningar att utvecklas som företagare. Enligt min meninghar regeringen dessutom visat ointresse för att ta till varaden potential till ersättning för jordbrukets insatser somSverige förhandlat sig till. Regeringen bär även det ytterstaansvaret för alla de inhemska regler som försvårar hanteringenav ersättningar från EU på jordbruksområdet. Regeringen börutforma en jordbrukspolitik med utgångspunkt i de i motionernaMJ222 yrkande 1 och U512 yrkande 7 redovisade synpunkterna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande inriktningen av svensk jordbrukspolitikatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ222 yrkande 1 och1999/2000:U512 yrkande 7 och med avslag på motionerna1999/2000:MJ213 yrkandena 7, 11 och 12, 1999/2000:MJ216yrkande 1, 1999/2000:MJ257 yrkande 1 och 1999/2000:So226yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,15. Bekämpningsmedel (mom. 22)(), () och JonasRingqvist (v) anför:En negativ utveckling i jordbruket är den ökande användningenav bekämpningsmedel. Antalet sålda doser av bekämpningsmedelhar ökat . Ökningen kandelvis förklaras av den förändrade strukturen på jordbruket.Gårdarna har blivit större, spannmålsarealen har ökat ochvallarealen har minskat. Detta beror till stor del på EG:sbidragssystem som påskyndar denna strukturomvandling avjordbruket och som dessutom ställer krav på en viss andel trädasom oftast bryts med hjälp av bekämpningsmedel. Undersökningarav grundvatten och ytvatten visar att vattnet på många hållinnehåller glyfosat (det aktiva ämnet i bekämpningsmedletRoundUp). Detta trots att tillverkarna av glyfosat hävdar attdet är biologiskt nedbrytbart. Användningen av bekämpningsmedeli jordbruket är en tickande bomb som kan få allvarligakonsekvenser dels på miljön, dels på människors hälsa.Erfarenheterna från den snabbt ökande ekologiska odlingen visaratt biologiska och mekaniska åtgärder för att begränsa ogräsoch angrepp av skadeinsekter kan ersätta kemiskabekämpningsmedel. Ett jordbruk utan kemiska bekämpningsmedel ärfullt möjligt. För att nå miljömålen räcker det inte med attdet ekologiska jordbruket ökar. Det krävs också enmiljöanpassning av det konventionella jordbruket som underöverskådlig tid kommer att vara det dominerande. Med enfortsatt utveckling av mekaniska och biologiska metoder förbekämpning av ogräs och skadeinsekter skulle dessa metoderkunna spela en allt större roll även inom det konventionellajordbruket. vore en avveckling av användningen avkemiska bekämpningsmedel fullt möjlig. En satsning på enavveckling av kemiska bekämpningsmedel skulle också vara ettsätt att stärka det svenska jordbrukets konkurrenskraft på enalltmer miljömedveten marknad. För att samordna de olikainsatser som krävs bör en avvecklingsplan för användning avkemiska bekämpningsmedel i det svenska jordbruket tas fram.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande bekämpningsmedelatt med anledning av motion 1999/2000:MJ213 yrkande 6 och medavslag på motion 1999/2000:MJ213 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,16. Lika konkurrensvillkor (mom. 24)(), (), (), CarlG (), (), (), () och () anför:Det svenska jordbruket förbereddes på det kommande svenska EU-medlemskapet genom sänkta kostnader, priser och stöd.Grundtanken var att svenskt jordbruk skulle varakonkurrenskraftigt redan vid inträdet i EU. kan detkonstateras att det svenska jordbruket enbart delvis klarat avdet nya läget. I och med EU-medlemskapet har konkurrensen ökat.Handeln på EU-marknaden är fri och de svenskalivsmedelsföretagen utsätts för en allt hårdare konkurrens frånföretag i andra EU-länder och från företag utanför EU genomminskade tullar och minskning av andra barriärer, vilket ökarvärldshandeln. Friare handel ställer givetvis fokus påvillkoren i olika länder. Enligt vår mening finns basen förlivsmedelsindustrins framtida utveckling i jordbruket. Förnärvarande belastas den svenska primärproduktionen av skatteroch avgifter som inte finns i våra konkurrentländer. Detinnebär att inte kan ha skatter och avgifter påjordbruket som skiljer sig alltför mycket frånkonkurrentländernas. Den höga beskattningen av svenskt jordbrukinnebär en försämrad lönsamhet i produktionen och en minskadframtidstro i de enskilda jordbruksföretagen. Åtgärder behövergenomföras nu för att svenskt jordbruk och svensklivsmedelsnäring skall ges möjlighet att konkurrera på likavillkor. Jordbruket bör jämställas med övriga företag iSverige när det gäller energiskatt (el- och eldningsoljeskatt).Regeringen måste också omgående presentera förslag vad gällerdieselbeskattningen och avgiften på handelsgödsel, som innebärökad konkurrensneutralitet med omvärlden.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 24 bort ha följande lydelse:24. beträffande lika konkurrensvillkoratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ202,1999/2000:MJ218 yrkande 1 och 1999/2000:MJ222yrkande 3 samt med avslag på motion 1999/2000:MJ213yrkande 9 som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,17. Vissa konsekvensutredningar m.m. (mom. 27)och (båda kd) anför:Jord- och skogsbruket är en förutsättning för en levandelandsbygd och tusentals arbetstillfällen i livsmedels- ochskogsindustri. För att få en helhetsbild av jordbruketsbetydelse borde en särskild konsekvensanalys genomföras. Dennaskulle belysa jordbrukets betydelse för sysselsättning,försörjningsberedskap, bevarandet av det öppna landskapet,boende och service på landsbygden etc. Regeringen bör snaraståterkomma till med en sådan konsekvensanalys att hasom underlag för det fortsatta beslutsfattandet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 27 bort ha följande lydelse:27. beträffande vissa konsekvensutredningar m.m.att med anledning av motion 1999/2000:MJ257 yrkande 2 och medavslag på motion 1999/2000:MJ216 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,18. Jordbrukets miljöeffekter och miljökostnader(mom. 28)() anför:Eftersom själva syftet med jordbruket är att maximera jordensförmåga att ge så stor avkastning som möjligt har jordbruket inverkan på miljön, både i positiv och negativ bemärkelse.Enligt min mening bör en utredning tillsättas för att medutgångspunkt i EU:s miljömål se över vilka miljöeffekter ochmiljökostnader som kan kopplas till jordbruket.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 28 bort ha följande lydelse:28. beträffande jordbrukets miljöeffekter ochmiljökostnaderatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ11 yrkande 2 och1999/2000:MJ252 yrkande 10 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,19. Vissa trädesregler (mom. 29), , och (alla m) anför:Enligt gällande huvudregel för träda skall marken inormalfallet vara bevuxen. I vissa fall är det emellertid enfördel från miljösynpunkt att tillåta avsteg från dennahuvudregel. Mindre totalbekämpningsmedel kommer till användningom möjligheten till mekanisk bekämpning förbättras. Vi anseratt regeringen bör låta utreda om det är möjligt att medge s.k.svart träda i de områden som är lämpliga härför och som därmedkan bidra till ökade miljövinster. Vidare bör reglerna utformasså att trädan, både vid mekanisk och kemisk ogräsbekämpning,kan börja brukas redan från i stället för, enligtgällande regler, . är konventionell träda utankemiska hjälpmedel omöjlig under flertalet år på grund av förkort tid för ogräsbekämpning.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande vissa trädesregleratt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ217 och1999/2000:MJ231 och med avslag på motion 1999/2000:MJ204som sin mening ger regeringen till känna vad ovan anförts,20. Vissa trädesregler (mom. 29)() anför:Enligt min mening orsakar nu gällande trädesregler vissaproblem. Exempelvis är det inte tillåtet för brukaren att köraut på trädad mark före . Syftet med denna bestämmelseär att förhindra fusk. Vissa ogräs kan dock inte bekämpasmekaniskt så sent som . Man tvingas att i ställettillgripa totalutrotningsmedel vilket givetvis ärotillfredsställande. Enligt uppgift har användningen avglyfosatpreparat i ökat mellan åren 1997 och1998. Dessa preparat bryts inte ner, som i varmare jordar, utanförorenar omgivningen. Det finns därför särskild anledning attändra trädesreglerna i . bör därför hoskommissionen begära undantag från trädesreglerna för attmöjliggöra mekanisk bekämpning under försommaren.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottets hemställanunder 29 bort ha följande lydelse:29. beträffande vissa trädesregleratt med anledning av motion 1999/2000:MJ204 och med avslag påmotionerna 1999/2000:MJ217 och 1999/2000:MJ231 som sinmening ger regeringen till känna vad ovan anförts,21. Skördeskadeskydd (mom. 30)och (båda kd) anför:För många lantbruksföretag har de två senaste årens väderlekinneburit dels stora svårigheter att bärga skörden, delsavsevärt sämre ekonomiskt utbyte av den skörd som kunnatbärgas.