bet · GN01KrU6 · 1999-11-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringens iproposition 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöeroch kulturföremål framlagda förslag till ändringar idels lagen (1963:583) om avveckling av fideikommiss,dels lagen (1963:587) om inkomstbeskattning avfideikommissbo, m.m. jämte sex motionsyrkanden urtvå motioner som har väckts med anledning avpropositionen.Återstående delar av propositionen kommer attbehandlas under våren 2000.De föreslagna ändringarna i lagen (1963:587) ominkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m. innebäratt undantaget från reavinstbeskattning vidtillskjutande av fideikommissfastigheter till etts.k. fideikommissaktiebolag utvidgas till attomfatta även vissa samlingar som ingår i ettfideikommiss. Däremot skall reavinstbeskattning skenär aktiebolaget avyttrar fastigheter ellersamlingar och när en aktieägare avyttrar aktier ibolaget.Vad gäller förslagen till ändringar i lagen(1963:583) om avveckling av fideikommiss innebärdessa att ges något vidgadebefogenheter och att lagen anpassas till 1975 årsaktiebolagslag.Lagändringarna föreslås enligt propositionen trädai kraft den 1 januari 2000.I propositionen redovisar regeringen även sinaöverväganden med anledning av vissa avKulturarvsutredningens förslag i delbetänkandetKulturegendomar och kulturföremål (SOU 1995:128).Kulturutskottet har berett skatteutskottettillfälle att yttra sig över propositionen jämteaktuella motionsyrkanden. yttrande1999/2000:SkU4y bifogas som bilaga 3 till detta betänkande.Utskottet tillstyrker propositionen, dock med denändringen att lagen om ändring i lagen (1963:587) ominkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m. föreslåsträda i kraft , (se bilaga 2).Motionsyrkandena avstyrks.I betänkandet har fem reservationer tagits in. I proposition 1998/99:114 föreslår regeringen() - efter hörande av Lagrådet -att antar de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1963:583) om avvecklingav fideikommiss,2. lag om ändring i lagen (1963:587) ominkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m.Lagförslagen har intagits som bilaga 1 tillbetänkandet. 1998/99:Kr37 av m.fl. (m) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förändra lagenom avveckling av fideikommiss så att den möjliggörstiftelsebildning,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att reavinstskattinte skall utgå vid fideikommissaktiebolags förvärvav kulturhistoriskt värdefulla samlingar,10. att avslår regeringens förslag tilllag om ändring i lagen (1963:587) ominkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m. vadgäller reavinstbeskattning för avyttring av tillfideikommissaktiebolag överförd fastighet ellersamling och för aktie i bolaget i enlighet med vadsom anförts i motionen,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av enreglering av tillståndsgivningen vidfideikommissaktiebolagens försäljning av fast ellerlös egendom,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avytterligare utredning av arvsskattereglerna frånkulturmiljösynpunkt.1998/99:Kr39 av m.fl. (kd) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten attöverföra fideikommiss i stiftelseform.BakgrundInledningMed fideikommiss avses fast eller lös egendom somenligt särskilt förordnande, exempelvis ifideikommissbrev eller testamente, skall bevaras o-minskad och följa en visssuccessionsordning. Förordnandet har normalttillkommit för att gynna en viss släkt eller vissasläkter. Successionsordningen anger på grundval avsådana omständigheter som släktskap, kön och ålderkretsen av de personer som kan komma i fråga sominnehavare av fideikommissegendomen, liksom ävenföreträdesordningen mellan dessa. Normalt besitterinnehavaren egendomen odelad under sin livstid varpåegendomen vid innehavarens död övergår till äldstesonen. Att egendomen skall vara ominskad innebär attden inte får överlåtas, pantsättas eller utmätas.Egendomen kan inte heller ingå i ett konkursbo.Fideikommissegendomen utgör således en särskildegendomsmassa, som i viktiga avseenden ärunderkastad andra regler än vad som normalt gällerför annan egendom.Fideikommissinstitutets ursprung kan ytterstskönjas i rättsinstitutet fideicommissum i denromerska familjerätten. Härmed avsågs ettförordnande som möjliggjorde för en avlåtare atttillgodose en person som enligt lag inte kundeinsättas som testamentstagare. I dess nuvarandeutformning leder fideikommissinstitutet dock närmastsitt ursprung i det feodala institutet majorat somuppstod i . Majoraten hadetronföljden som förebild och innebar att vissjordegendom skulle gå i arv oförminskad enligt vissaregler. Genom det spanska stormaktsväldetsutbredning spreds fideikommissidén till flertaletövriga europeiska länder.I uppstod med början under 1600-taletsmitt, efter förebild från kontinenten,privaträttsliga fideikommissbildningar i och med attenskilda personer gjorde förordnanden för framtidenbeträffande viss egendom. Till en början råddetvekan beträffande lagligheten av dessaförordnanden. Denna tvekan undanröjdes dock genom1686 års testamentsstadga, som innehöll utförligabestämmelser om fideikommissvillkor.Under slutet av 1700-talet och början av 1800-taletkom fideikommissinstitutet att ifrågasättas runt omi . I ledde detta till att rätten attinstifta nya fideikommiss i fast egendom förevärdlig tid upphävdes genom en förordning den 27april 1810. Redan inrättade fideikommiss påverkadesinte av förbud. Genom en förordning sammaår infördes emellertid en möjlighet att åstadkommaförändringar i bestående fideikommiss genom att,efter tillstånd av Kungl. Maj:t, byta utfideikommissjord mot annan egendom. Det blev ävenmöjligt att efter tillstånd inteckna fideikommiss-egendom. kan fideikommissvillkor jämkas medstöd av permutationslagen (1972:205).Frågan om de bestående fideikommissens avvecklingaktualiserades i vid en rad tillfällen underslutet av och . År1914 uttalade sig i princip för enavveckling av bestående fideikommiss och år 1930upphävdes möjligheten att inrätta fideikommiss i lösegendom. utreddesavvecklingsfrågor , dock utanatt någon lagstiftning kom till stånd (se SOU1923:40 och SOU 1935:50). tillsattesFideikommissutredningen och på grundval av dessförslag i betänkandet Avveckling av fideikommissen(SOU 1959:40) överlämnade regeringen i januari 1963en proposition till med förslag till lagom avveckling av bestående fideikommiss. Ipropositionen anfördes att väsentliga principiellamen även praktiska skäl talade för en avveckling avde bestående fideikommissen. Regeringen hänvisadedärvid bl.a. till att fideikommissinstitutetsprivilegiekaraktär gjorde systemet oförenligt medgällande samhällsåskådningar och attinskränkningarna i innehavarens dispositionsrättöver egendomen var besvärande vid dess förvaltning.Lagförslaget antogs av ochden trädde lagen (1963:583) omavveckling av fideikommiss, fortsättningsvis benämndavvecklingslagen, i kraft (prop. 1963:5, bet. BevUL1U 1963:2, rskr. 1963:364).1963 års avvecklingslagEnligt 1 § avvecklingslagen skall ett fideikommisssom upprättats för obegränsad tid till förmån för eneller flera släkter avvecklas. Av 3 § framgår attavvecklingen skall ske när den avlider som vidlagens ikraftträdande var innehavare avfideikommisset. När ett fideikommiss upphörbetraktas fideikommissegendomen som ett särskilt bo,ett s.k. fideikommissbo. Egendom som innehavarenägde vid sidan av fideikommissegendomen ingår ivederbörandes eget dödsbo. Vid avvecklingen skallegendomen fördelas mellan arvingarna. Den som skulleha blivit nästa innehavare har därvid rätt tillhälften av egendomen, medan resten skall fördelasenligt vanliga arvs- och testamentsregler som omegendomen tillhört den siste innehavaren.Efterträdaren har rätt att på sin lott fåhuvudgården med där förvarade samlingar.Enligt 31-33 §§ kan fideikommissegendom medregeringens tillstånd överföras till ett s.k.fideikommissaktiebolag. Detta kan göras av antingeninnehavaren innan avvecklingen påbörjats eller avfideikommissboet som ett led i avvecklingen. För atttillstånd att skjuta till fideikommissegendom tillett aktiebolag skall medges krävs enligtavvecklingslagens förarbeten att det med hänsyn tillegendomens storlek och beskaffenhet från allmänsynpunkt är önskvärt att egendomen hålls samman ävenefter avvecklingen. har aktiebolagsbildningmedgivits i ett 15-tal fall.Regeringen kan med stöd av 16 § besluta om inlösenav en större jord- och skogsegendom om dessbevarande som en enhet är av betydande allmäntintresse. Lösenrätt föreligger enligt 17 § också vadgäller samlingar av möbler, tavlor, böcker ellerandra föremål av särskilt kulturhistoriskt värde omdet behövs för att förebygga att samlingarna fårförsämrad vård, skingras eller bortflyttas.I 6 § stadgas att regeringen kan förordna att enfideikommissurkunds bestämmelser skall gälla tillsvidare eller tills en i beslutet angiven innehavareavlider om fideikommissegendomen har synnerligtkulturhistoriskt värde eller om det annarsföreligger särskilda skäl. Förlängning har hittillsmedgivits i fyra fall.Avvecklingen skall ske under medverkan av ensärskild nämnd, . i uppgift att meddela beslut i olika medavvecklingen sammanhängande frågor.Fideikommissnämnden skall vidare genom rådgivningfrämja fideikommissens avveckling. Underavvecklingstiden får meddelaförbud vid vite att utan nämndens tillstånd riva,ändra eller flytta byggnad, ändra trädgård ellerparkanläggning eller skingra eller bortflytta ensamling av särskilt kulturhistoriskt värde.Skyddet av kulturvärdena vid avveckling avfideikommissFrågan om skyddet av fideikommissens kulturvärdenvid den förestående avvecklingen var föremål föringående överväganden vid avvecklingslagenstillkomst. fann att dettvångsvisa sammanhållandet av egendom genomfideikommissband verksamt torde ha bidragit till atttrygga kulturvärdenas bestånd och att en avvecklingsannolikt skulle medföra att de tillgångar somutgjort grundvalen för kulturföremålens underhållskulle komma på olika händer. Mot denna bakgrundföreslog utredningen bl.a. att fideikommissmedelskulle kunna avsättas till särskilda fonder som varknutna till varje kulturbärande fideikommiss.Fonderna skulle organiseras som stiftelser och görasså stora att avkastningen kunde täcka en väsentligdel av kulturvärdenas underhåll. På grund av kraftigremisskritik förkastades dock dessa tankar. Iavvecklingslagen tillvaratogs i ställetangelägenheten av att fideikommissegendom i vissafall inte splittrades genom i första handbestämmelserna om tillskjutande avfideikommissegendom till aktiebolag. För den lösaegendomen anvisades inlösen och i ytterstaundantagsfall skulle fideikommissförordnandet kunnaförlängas (se närmare i föregående avsnitt).I syfte att underlätta bildandet avfideikommissaktiebolag meddelades i lagen (1963:587)om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m.särskilda bestämmelser om reavinstbeskattning.Vidare föreskrevs i förordningen (1963:588) omarvsskatt vid avveckling av fideikommiss enmöjlighet att medge befrielse från eller nedsättningav arvsskatt för viss närmare angivenkulturhistoriskt värdefull egendom.KulturarvsutredningenRegeringen uppdrog åt en särskildutredare att se över vissa frågor om lagskyddet förolika kulturminnen och kulturmiljöer (dir. 1994:57).I uppdraget låg bl.a. att se över avvecklingslagenmed den utgångspunkten att lagen skall tillgodosedet allmänna intresset av att värdefullakulturegendomar bevaras och hålls samlade och attstudera förutsättningarna för att bilda stiftelserav enskilda slotts- och herrgårdsmiljöer medtillhörande samlingar. Övervägandena skulle i dennadel inte begränsas till att avse endastfideikommissegendom utan även kunna omfatta annanvärdefull kulturegendom.Utredningen, som antog namnetKulturarvsutredningen, lade i delbetänkandetKulturegendomar och kulturföremål (SOU 1995:128)fram en rad förslag till ändringar i bl.a.avvecklingslagen och skattelagstiftningen i syfteatt ge utrymme för att i några fler fall hindraavveckling, men främst ge förutsättningar för att devärdefullaste egendomarna frivilligt skall kunnaöverföras till andra förvaltningsformer somgaranterar ett långsiktigt bevarande under samladförvaltning. Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslår regeringen vissa ändringari lagen (1963:587) om inkomstbeskattning avfideikommissbo, m.m. som innebär att undantaget frånreavinstbeskattning vid tillskjutande avfideikommissfastigheter till ettfideikommissaktiebolag utvidgas till att omfattaäven samlingar som omfattas av 17 §avvecklingslagen. Däremot skall reavinstbeskattningfortsättningsvis ske när aktiebolaget avyttrarfastigheter eller samlingar och när en aktieägareavyttrar aktier i bolaget. Vidare föreslås vissaändringar i avvecklingslagen som innebär attFideikommissnämnden ges något vidgade befogenheteroch att lagen anpassas till nu gällandeaktiebolagslagstiftning. Ändringarna föreslås trädai kraft den 1 januari 2000.Regeringen redovisar i propositionen även sinaställningstaganden med anledning av vissa avKulturarvsutredningens förslag.Utskottet övergår i det följande till att underskilda rubriker behandla propositionen i de delarsom har aktualiserats motionsvis eller som eljesttilldragit sig utskottets intresse.Överförande av fideikommissegendom tillstiftelseSom redovisats i det föregående anvisaravvecklingslagen i första hand aktiebolagsbildningsom åtgärd för att hålla samman fideikommissegendomi syfte att skydda de kulturella värden som kan blilidande vid avvecklingen. Avvecklingslagen medgerdäremot inte att fideikommissinnehavaren överlåteregendomen till en stiftelse. Inget torde dock hindraatt delägarna i fideikommissboet genomför en sådantransaktion, om man kommer överens om det.Kulturarvsutredningen föreslog att det bordeinföras särskilda bestämmelser i avvecklingslagen avinnebörd att en fideikommissinnehavare, medtillstånd av eller regeringen,kan överföra fideikommissegendom av särskiltkulturhistoriskt värde till en stiftelse med ändamålatt bevara egendom av allmänt intresse och därstiftelsen genom sin ändamålsbestämmelse åtagit sigatt långsiktigt skydda och vårda egendomen i ettsammanhållet skick.Regeringen gör, med hänvisning tillavvecklingslagens syften, i propositionenbedömningen att den av Kulturarvsutredningenföreslagna ordningen inte bör genomföras.I motion Kr37 (m) menar motionärerna att regeringengivit de allmänpolitiska värderingar som liggerbakom avvecklingslagen alltför stor tyngd iförhållande till de kulturhistoriska värden som stårpå spel. Motionärerna begär ett tillkännagivande somgår ut på att regeringen bör utreda huravvecklingslagen kan förändras så attstiftelsebildning blir en naturlig form av bevarandeav fideikommissegendom vid sidan avfideikommissaktiebolaget (yrkande 8).Enligt vad som anförs i motion Kr39 (kd) har vissafideikommiss en mycket viktig roll att spela i ettkulturarvsperspektiv, inte minst där det samladebeståndet av byggnader, inventarier och lösören ärav högt kulturhistoriskt värde. Enligt motionärernaligger det inte i linje med lagstiftningensintentioner att försvåra ett samlat bevarande av ettsådant kulturarv. Motionärerna begär därför etttillkännagivande om att det bör införas en möjlighetatt överföra fideikommissegendom i stiftelseform(yrkande 7).Inför ställningstagandet till ifrågavarandespörsmål kan utskottet konstatera att de skäl somligger bakom avvecklingslagen alltjämt ägergiltighet. Bestående fideikommiss skall såledesavvecklas. Som regeringen, och även skatteutskottetframhåller, uppvisar stiftelseinstitutet sådanalikheter med fideikommissinstitutet vad gällerändamål och rättsverkningar att införandet av enmöjlighet att överföra fideikommissegendom till enstiftelse i linje med förslagskulle innebära ett väsentligt avsteg frånavvecklingslagens syfte, dvs. att återföra egendomentill den ordinära arvsordningen.Mot bakgrund av vad nu anförts ansluter sigutskottet till regeringens bedömning i fråga omstiftelsebildning av fideikommissegendom ochavstyrker bifall till motionerna Kr37 (m) yrkande 8och Kr39 (kd) yrkande 7.Beskattning vid tillskjutande av egendomtill fideikommissaktiebolag, m.m.Enligt 2 § lagen (1963:587) om inkomstbeskattning avfideikommissbo, m.m. skall skattepliktig reavinstinte anses uppkomma när en fideikommissfastighetöverförs till ett aktiebolag genom tillskott isamband med aktieteckning. Detsamma gäller ombolaget avyttrar en fideikommissfastighet eller omden som fått aktier i bolaget vid avvecklingenavyttrar aktierna.I propositionen gör regeringen den bedömningen attmöjligheten att hålla samman kulturhistorisktvärdefull egendom i anslutning tillfideikommissavvecklingen skulle gynnas om ävensamlingar som avses i 17 § avvecklingslagen, dvs.samlingar av möbler, tavlor, böcker eller andraföremål av särskilt kulturhistoriskt värde, skullekunna tillskjutas ett aktiebolag utan attreavinstbeskattning sker. En sådan ändring föreslåsdärför i propositionen. Undantaget skall dock endastgälla vid själva överföringen och inte vid envidareförsäljning av egendomen från aktiebolaget.Enligt regeringens bedömning föreligger intetillräckliga skäl för att behålla nu gällandeundantag när ett fideikommissaktiebolag avyttrar enfastighet och när en aktieägare avyttrar aktier ibolaget. Skattebefrielsen vid sådana avyttringarföreslås därför slopas.De nya skattereglerna föreslås träda i kraft den 1januari 2000 och skall tillämpas på tillskott ochavyttringar som sker efter ikraftträdandet.Övergångsbestämmelserna är i propositionen utformadepå så sätt att värdestegringar på fastigheter somhar tillskjutits före i principinte skall beaktas vid tillämpningen av de nyareglerna.I motion Kr37 (m) anför motionärerna att nugällande befrielse från reavinstbeskattning är ettviktigt incitament för att bilda ettfideikommissaktiebolag. Motionärerna ifrågasätterdärför regeringens förslag att avskaffa undantagetfrån reavinstbeskattning vid avyttring avfastigheter och aktier. Enligt motionärerna bör inteheller avyttring av samlingar som tillskjutits ettfideikommissaktiebolag reavinstbeskattas.Motionärerna yrkar att skall avslåregeringens förslag till ändring i lagen (1963:587)om inkomstbeskattning av fideikommissbo, m.m.,såvitt nu är i fråga (yrkande 10).I samma motion är motionärerna i och för sigpositiva till att samlingar som avses i 17 §avvecklingslagen enligt propositionen skall kunnatillskjutas ett aktiebolag utan attreavinstbeskattning sker. Det föreslagna undantagetborde dock utvidgas till att omfatta även andrasamlingar vid sidan av fideikommissegendomen somtillskjuts aktiebolaget. I motionen begärs etttillkännagivande i enlighet med det anförda (yrkande9).Vad först gäller det spörsmål som tas upp i yrkande10 delar skatteutskottet regeringens bedömning attdet saknas tillräckliga skäl för att behållaskattefriheten vid bolagets och aktieägaresavyttringar. framhåller därvidsärskilt att anskaffningsvärdet på aktierna ifideikommissaktiebolaget skall motsvaramarknadsvärdet på den tillskjutna egendomen vidtidpunkten för överföringen till bolaget.Anskaffningsvärdet på aktierna skulle, enligtskatteutskottet, bli lägre och den latentareavinsten i motsvarande mån högre om vanliga reglerskulle tillämpas. Den förmånligare utformningen harvalts för att så långt som möjligt tillgodose sammasyfte som nämnts i motionen, dvs. att undvika attskattereglerna minskar viljan att föra överfideikommissegendom till bolag. görden bedömningen att den föreslagna lösningen börvara tillräcklig för att uppnå detta syfte ochtillstyrker förslaget i propositionen. Motionärernasförslag om fortsatt fullständig skattefrihetavstyrks.Kulturutskottet ansluter sig till skatteutskottetsbedömning och tillstyrker därför - med avstyrkandeav motion Kr37 (m) yrkande 10 - propositionen.När det sedan gäller yrkande 9 anserskatteutskottet att det i propositionen föreslagnaundantaget från reavinstbeskattning vid överföringav samlingar enligt 17 § avvecklingslagen till ettfideikommissaktiebolag är motiverat. Undantaget bördock enligt skatteutskottet inte omfatta andrasamlingar än sådana som ingår ifideikommissegendomen och omfattas avavvecklingslagen. tillstyrkerpropositionen och avstyrker motionsyrkandet.Även kulturutskottet tillstyrker propositionen medavstyrkande av motion Kr37 (m) yrkande 9.ArvsbeskattningI förordningen (1963:588) om arvsskatt vidavveckling av fideikommiss finns särskildabestämmelser som ansluter till lagen (1941:416) omarvsskatt och gåvoskatt (AGL) med vissa avvikelser.Skatten på efterträdarandelen skall utgå enligt dennärmast före gällande tariffen i28 § AGL. Regeringen kan i enskilda fall med stöd avförordningen besluta om befrielse eller nedsättningav arvsskatt för byggnad, trädgård, parkanläggningeller samling vars bevarande med hänsyn tillegendomens historia, vetenskapliga ellerkonstnärliga värde är av allmänt intresse. Även iannat fall kan regeringen fatta beslut omnedsättning eller befrielse av skatt enligtförordningen, om det föreligger synnerliga skäl fördet.I 57 a-c §§ AGL finns dispensregler som innebär attregeringen i vissa fall kan befria från ellernedsätta arvs- och gåvoskatt. 57 b § AGL avser bl.a.arvsskatt i de fall förlängning av ett fideikommissmedges med stöd av 6 § avvecklingslagen. Sådan skattkan efterges eller nedsättas om skattebetalningenskulle äventyra ett allmänt intresse avkulturhistorisk eller annan art.Kulturarvsutredningen föreslog att anstånd skall fåmedges - under högst från skattensfastställande - med arvs- och gåvoskatt på fastegendom som är förklarad som byggnadsminne enligt 3kap. lagen (1988:950) om kulturminnen, eller fastegendom som enligt intyg från är avbeskaffenhet att kunna bli byggnadsminnesförklarad.Under anståndstiden skall den skattskyldige kunnaavräkna kostnader för reparation och underhåll avden fasta egendomen som betalning av skatt ochränta, om intygar att kostnadernavarit kulturhistoriskt motiverade överkostnader.Återstående skatt och ränta skall, enligtutredningsförslaget, betalas när anståndstiden löptut.I propositionen konstaterar regeringen attutredningens förslag skulle få mycket begränsadeffekt eftersom kulturhistoriskt värdefullabyggnader normalt är åsatta ett relativt lågt värde.Vidare avser förslaget en relativt stor ochheterogen grupp, i vilken ingår allt mellan hyreshusi storstäder till herrgårdar. Enligt regeringensmening är problemen med generationsskifte som regelhelt olika i dessa fall. Hotbilderna frånkulturmiljösynpunkt skiljer sig vidare åt starkt.Kulturarvsutredningens förslag bör därför enligtregeringens mening inte genomföras.I motion Kr37 (m) hävdar motionärerna attregeringens skäl för att inte genomföraKulturarvsutredningens förslag om arvsbeskattning ärså knapphändiga att frågan bör belysas ytterligare.I motionen begärs ett tillkännagivande omytterligare utredning (yrkande 12).Skatteutskottet delar regeringens bedömning ochpåminner om att frågor om arvs- och gåvoskattensframtida utformning bereds inom Regeringskansliet.Enligt skatteutskottets uppfattning saknas anledningför att göra ett uttalande om en särskildutredning av arvsskattereglerna frånkulturmiljösynpunkt och skatteutskottet avstyrkermotionsyrkandet.Kulturutskottet gör även i denna fråga sammabedömning som skatteutskottet och avstyrker bifalltill motion Kr37 (m) yrkande 12.Bolagsordning i fideikommissaktiebolag,m.m.I det följande behandlar utskottet ett yrkande somrör utformningen av fideikommissaktiebolagensbolagsordningar och tillståndsgivningen vidfideikommissaktiebolagens egendomsförsäljning -spörsmål som inte berörs närmare i propositionen.Enligt 34 § avvecklingslagen skall i ettfideikommissaktiebolags bolagsordning föreskrivasatt bolagsordningen skall fastställas av regeringenoch att ändringar däri endast får ske medregeringens medgivande om annat inte föreskrivits avregeringen. Bestämmelsen syftar till att de allmännaintressen som motiverar bolagsbildningen kantillgodoses även efter avvecklingen avfideikommisset.