bet · GM01KU17 · 1999-01-28 00:00:00 — Rösträtt vid val tillkommunfullmäktige har den som fyller senast påvaldagen och är folkbokförd i kommunen.Medborgare i någon av Europeiska unionensmedlemsstater (unionsmedborgare) samt medborgare iIsland eller som fyller senast påvaldagen och är folkbokförda i landet har, enligt 3§ andra stycket, rösträtt vid val till landstings-och kommunfullmäktige.Enligt 3 § tredje stycket har andra utlänningar somfyller senast på valdagen och är folkbokfördai landet rösträtt vid val till landstings- ochkommunfullmäktige om de har varit folkbokförda ilandet i följd före valdagen.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1996/97:KU16 motioner (mp) vari yrkades bl.a. attvallagen skulle ändras så att alla, oavsettnationalitet, som fyller senast på valdagenoch är folkbokförda i landet skall ha rösträtt vidval till landstings- och kommunfullmäktige. Enligtmotionären fanns det inga sakliga skäl att göraskillnad mellan olika grupper av invandrare när detgäller rösträtten. Utskottet gjorde följandebedömning.Genom förslaget till 1 kap. 3 § genomförs det EG-direktiv som ger vidgad rätt för unionsmedborgarebosatta i att rösta i landstings- ochkommunfullmäktigeval. EG-direktivet ger ocksåsvenska medborgare bosatta i ett EU-land rätt attrösta i kommunalval på samma villkor som den statensegna medborgare. Reglerna är ett exempel påtillämpningen av principen om jämlikhet mellan ochlika behandling av en medlemsstats medborgare ochmedborgare i andra medlemsstater och en följd av denrätt att röra sig fritt och uppehålla sig somföreskrivs i artikel 8 a . Utskottetdelar inte uppfattningen i motionerna att reglernaborde omfatta alla i bosatta invandrare,oavsett om de omfattas av direktivet eller inte.Utskottets bedömningRätt att rösta i landstings- ochkommunfullmäktigeval tillkommer unionsmedborgare somär bosatta i . I motsvarande mån har ävensvenska medborgare som är bosatta i ett annat EU-land rätt att rösta i det landet. Reglerna ärexempel på tillämpningen av principen om jämlikhetmellan och lika behandling av en medlemsstatsmedborgare och medborgare i andra medlemsstater.Utskottet vidhåller sin tidigare bedömning attreglerna inte bör omfatta alla i bosattainvandrare oavsett om de är unionsmedborgare ellerej. Utskottet avstyrker motion Sf635 yrkande 11.För svenska medborgare och medborgare i någon avEuropeiska unionens medlemsstater samt medborgare iIsland eller krävs för rösträtt vid val tilllandstingsfullmäktige och kommunfullmäktige attvederbörande senast på valdagen fyller samt ärfolkbokförd inom respektive i kommunen.För andra utländska medborgare finns dessutom ettkrav på folkbokföring i landet i följd förevaldagen. Enligt utskottet bör därutöver inteuppställas andra villkor för utländska medborgaresrösträtt än för svenska medborgare. Utskottetavstyrker motion K244.Statens och kommunernas insatser vid val,m.m.MotionernaI motion 1998/99:K344 av m.fl. (s)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om analys avstatens och kommunernas insatser i samband med deallmänna valen. Valdeltagandet i årets val liksomdet låga deltagandet val till inger kraftig oro för demokratinsutveckling i . En stor del av ansvaret fördet låga valdeltagandet måste enligt motionärernatas av dem som representerar de politiska partierna,men vårt gemensamma samhälliga ansvar är inteoviktigt. Det finns anledning att överväga om det ärförsvarbart att de svenska röstkorten utformas ochdistribueras så att det skall bli så billigt sommöjligt och att staten själv inte använder särskiltstora resurser för att informera om de medborgerligarättigheterna i samband med de allmänna valen ochatt den som får rösträtt till kommuner och landstingeller blir svensk medborgare inte får någon särskildinformation om sin rätt att rösta i liksomom själva valsystemet. Motionärerna anser attRiksskatteverkets beslut att blanka valsedlar intelängre skall särredovisas utan behandlas somogiltiga sedlar är oacceptabelt. För den enskilde ären blank valsedel en viktig signal till detpolitiska systemet. Om rösten behandlas som ogiltigoch inte ens räknas är risken stor att väljaren istället väljer att avstå i valet. Motionärerna troratt det är en stor risk för demokratins ställning påsikt om valsystemet innehåller element som gör attenskilda väljare väljer att helt avstå från attdelta i valen.I motion 1998/99:K306 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad som i motionen anförts dels om att flyttavaldagen till lördag (yrkande 1), delsom att sambandet mellan boende och vallokalundanröjs (yrkande 2). Det är angeläget att på olikasätt stimulera medborgarna att aktivt delta iallmänna val. Motionären framför i motionen krav påatt flytta valdagen till lördag som ettled i den översyn som kommer att göras för attstimulera medborgarna att använda sin rösträtt. Detbör enligt motionären även ges möjligheter förväljarna att avge sin röst i en vallokal var helstman befinner sig i på valdagen. Sambandetmellan boendeplats och vallokal bör undanröjas.BakgrundEnligt 1 kap. 9 § vallagen skall val hållas på ensöndag. Enligt 10 § skall valdagen vara tredjesöndagen i september.Enligt 9 kap. 3 § vallagen kan röstning anordnas iföljande röstningslokaler: vallokaler, Posten AB:spostkontor inom landet, särskildaröstmottagningsställen inom landet ochröstmottagningsställen som utlandsmyndigheter harinrättat.På valdagen skall väljarna enligt 9 kap. 5 § röstai vallokalen i det valdi-strikt där de finns iröstlängden. Väljare som vistats utomlands eller avnågon annan anledning inte kan rösta på valdagen isin vallokal kan rösta i en annan röstningslokal.Enlig 11 kap. 4 § vallagen skall på valdagen t.ex.de postkontor där röstmottagning anordnas vara öppnaför röstning före klockan 11.00och efter klockan 15.00.Demokratiutredningen, m.m.Den 11 september 1997 beslutade regeringen atttillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté föratt belysa de nya förutsättningar, problem ochmöjligheter som det svenska folkstyret möter inför2000-talet (dir. 1997:101). Kommittén har antagitnamnet . Kommitténs arbete skallenligt direktiven koncentreras till följandeområden:- Internationaliseringen av ekonomin. Ekonomi ochdemokrati i samspel.- i Europeiska unionen.- Nya informations- och kommunikationsmönster,informationstekniken.Det nya medielandskapet.- Förändringar i den offentliga sektorn. Utvecklinginom folkrörelserna.Det anges i direktiven att utgångspunkten förkommitténs arbete bör vara varje medborgares rätttill full delaktighet i samhället. Kommittén skallsummera och värdera de senaste årensdemokratiutredningar och demokratiforskning ochbedöma om ytterligare undersökningar och forskningbör initieras. Kommittén skall vidare utöveranalyser och beskrivningar lämna konkreta förslaginom de områden där den anser det vara behövligt.Arbetet skall bedrivas så att det offentligasamtalet kring demokrati och folkstyre stimulerasoch utvecklas. Utredningsarbetet skall enligtdirektiven vara avslutat senast den 31 december1999.Regeringen beslutade omtilläggsdirektiv till fick i särskilt uppdrag attutreda orsakerna till det sjunkande valdeltagandetoch att föreslå åtgärder för att öka medborgarnasdelaktighet och engagemang i det demokratiskasystemet. skall samråda medRådet för utvärdering av val samt medIntegrationsverket, som av regeringen fått i uppdragatt påbörja en undersökning kring det lågavaldeltagandet bland invandrare och utvecklingenunder åren sedan den kommunala rösträttsreformen år1976.Rådet för utvärdering av val fick enligttilläggsdirektiv (dir. 1998:99) i uppdrag att bl.a.utvärdera om, och i så fall på vilket sätt, reformenav det svenska valsystemet påverkade valdeltagandeti val.Utskottets bedömningRådet för utvärdering av val har fått iuppdrag att utvärdera reformen av det svenskavalsystemet. Rådets uppdrag omfattar de tekniska,ekonomiska, organisatoriska och praktiska effekternaav det nya valsystemet. Rådet skall ägna särskilduppmärksamhet åt konsekvenserna av systemet ur ettdemokratiskt perspektiv. Rådet har itilläggsdirektiv fått i uppdrag att bl.a. utvärderaom, och i så fall på vilket sätt, reformen av detsvenska valsystemet påverkade valdeltagandet i 1998års val.Vidare har bl.a. fått iuppdrag att utreda orsakerna till det sjunkandevaldeltagandet samt att föreslå åtgärder för ettökat demokratiskt engagemang. ,slutligen, har fått i uppdrag att påbörja enundersökning kring det låga valdeltagandet blandinvandrare och utvecklingen sedan denkommunala rösträttsreformen år 1976.I motionerna tas, enligt utskottet, viktigademokratifrågor upp som gäller t.ex. det sjunkandevaldeltagandet i . Frågorna hör enligtutskottet till det område som utredningarna enligtovan fått i uppdrag att utreda. Utskottet som anseratt resultaten av dessa uppdrag bör avvaktasavstyrker motionerna.Val till EuropaparlamentetMotionenI motion 1998/99:U509 av m.fl.(kd) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad som i motionen anförts omatt de svenska EU-valen skall företas på grundval avstrikt proportionalitet och utan spärr (yrkande 20).Enligt motionärerna måste även iframtiden ha en sådan utformning att även de mindreländernas politiska "landskap" får fullgodrepresentation. Det är därför beklagligt att antaletledamöter permanent begränsas till maximalt 700,oavsett utvidgningar av medlemskretsen. I fördragetpåpekas dock att antalet ledamöter från ett landmåste "säkerställa skälig representation". Desvenska EU-valen skall enligt motionärerna företaspå grundval av strikt proportionalitet och utanspärr.BakgrundEnligt 18 kap. 33 § vallagen skall Riksskatteverketi valet till fördela mandatenmellan partierna på grundval av länsstyrelsernassammanräkning. Bara partier som fått avrösterna i hela landet får enligt 34 § delta ifördelningen av mandaten. Mandaten skall enligt 35 §fördelas proportionellt mellan de partier som fårdelta i fördelningen. Fördelningen görs genom attjämförelsetal beräknas för partierna medutgångspunkt i valresultatet i hela landet. Detparti som vid varje beräkning får det störstajämförelsetalet tilldelas ett mandat.Konstitutionsutskottet behandlade i betänkande1997/98:KU26 två motioner (kd) vari föreslogs attspärren vid de svenska EU-valen slopas och attmandatfördelningen till skallföretas på grundval av strikt proportionalitet.Utskottet gjorde följande bedömning.Utskottet ställde sig i det av godkändabetänkandet /97:KU16 bakom lydelsen av 18 kap.34 § vallagen när utskottet beredderegeringens förslag till ny vallag. Den nya vallagenersatte den lag om val till somtillämpades vid första val tillEuropaparlamentet och innebar ingenförändring beträffande 4-procentspärren. Utskottetvidhåller sin tidigare ståndpunkt och avstyrkermotionerna.Utskottets bedömningUtskottet som vidhåller sin tidigare bedömningavstyrker motion U509 yrkande 20.Gemensamma valsedlarMotionenI motion 1998/99:K251 av ()begärs att hos regeringen begär enutredning om gemensamma valsedlar för de olikapartierna (yrkande 1) och att som sinmening ger regeringen till känna vad som i motionenanförts om att gemensamma valsedlar bör delas utinne i vallokalen (yrkande 2). Vid varje val skerett enormt slöseri med valsedlar. Före valet skerockså en mängd transporter för att distribueravalsedlarna i vårt lands olika delar. Dessatransporter bör också minska. För att bringa nedantalet valsedlar bör det därför utformas gemensammavalsedlar på vilka samtliga riksdagspartiers namnoch partikandidatlistor finns angivna. Övriga nyapartier, som söker komma in i , bör finnaspå en gemensam valsedel. Samma bör gälla för kommun-och landstingsval. Dessa gemensamma valsedlar skallenligt motionären tillhandahållas och finnas inne ivallokalen och delas ut där. En utredning bör enligtmotionären tillsättas som ser över valsedlarnasutformning enligt intentionerna i motionen och hursystemet med valsedelsutdelning går till.BakgrundI 6 kap. vallagen behandlas bl.a. valsedlarsutformning och innehåll samt hur valsedlar skallbeställas och hur de hålls till handa.Riksskatteverket skall enligt 1 § tillhandahålla devalsedlar som skall användas vid val. På en valsedelskall det enligt 3 § finnas en partibeteckning. Envalsedel bör dessutom innehålla namn på en ellerflera kandidater, en valkretsbeteckning som visarför vilken valkrets valsedeln är avsedd, envalbeteckning som visar för vilket val valsedelngäller och uppgift på om det parti som valsedelngäller för har registrerat sin partibeteckning ochanmält kandidater.Enligt 7 § förser på beställningvarje parti med valsedlar till det antal partietönskar. Staten ansvarar enligt 8 § för kostnaden förvalsedlar till ett antal som motsvarar tre gångerantalet personer som har rösträtt i valkretsen förett parti som deltar i riksdagsvalet, om partiet viddetta val får eller vid något av de två senasteriksdagsvalen har fått mer än en procent av rösternai hela landet. Detta gäller också ett parti som,utan att ha uppnått den angivna röstandelen, äreller genom valet blir representerat i riksdagen.Enligt 9 § svarar staten för kostnaden förvalsedlar till ett antal som motsvarar tre gångerantalet personer som har rösträtt i valet för ettparti som deltar i val till landstings- ellerkommunfullmäktige, om partiet är eller genom valetblir representerat i fullmäktige.Utskottets bedömningEnligt utskottet kan även små förändringar avbestämmelserna om röstning och val skapa osäkerhetbland väljarna med risk för minskat valdeltagandesom följd. Valsedlarna är också den valinformationsom lär läsas flitigast av väljarna. Utskottet anseratt gemensamma valsedlar skulle kunna blisvåröverskådliga och kanske också medföra vissapraktiska problem. Några vinster i praktiskthänseende skulle inte heller gemensamma valsedlarge. Utskottet som inte vill föreslå att gemensammavalsedlar införs avstyrker motion på valsedelMotionenI motion 1998/99:K232 av ()begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad som i motionen anförts om attvalsedlar med punktskrift bör tas fram tillnästkommande val. Integritet är viktigt att slå fastom. Ett funktionshinder, som en synskada, innebäratt en synskadad måste ha hjälp vid olikasituationer av en seende person. För att gesynskadade möjlighet att kunna vara ensamma ivalbåset de går till val i en vallokal,bör valsedlar med de olika partiernas namn tas frami punktskrift.BakgrundRiksskatteverket () upprättar inför varje valinformation för synskadade. Informationen består idels kassettband med samma information som RSV:sbroschyrer, dels material i punktskrift. Dettamaterial innehåller bl.a. kuvert med lösa valsedlar.Kuverten har text i punktskrift som anger vadkuvertet innehåller, t.ex. valsedlar för ett visstparti i riksdagsvalet. Valsedlarna är däremot inte ipunktskrift eftersom det enligt RSV skulle äventyravalhemligheten.Utskottets bedömningI dag finns information till synskadade väljare delspå kassettband, dels med punktskrift. Dessutomdistribueras kuvert med text i punktskrift sominnehåller valsedlar utan punktskrift. Denna ordninghar utformats med tanke på valhemligheten. Utskottetär med hänsyn till valhemligheten inte berett attföreslå att även valsedlarna skall utformas medpunktskrift och avstyrker därför motionen. beträffande personval, m.m.att avslår motionerna 1998/99:K204, 1998/99:K212,1998/99:K241 yrkande 2, 1998/99:K250,1998/99:K286, 1998/99:K290, 1998/99:K328 yrkande 10, 1998/99:K343 och1998/99:K211,2. beträffande dubbelvalsavvecklingatt avslår motionerna 1998/99:K316 och1998/99:K345,3. beträffande kommunalautjämningsmandatatt avslår motionerna 1998/99:K214, 1998/99:K265och 1998/99:K269 yrkande 4,res. 1 (v, kd, c, fp, mp)4. beträffande utlandssvenskars röstningatt avslår motionerna 1998/99:K267, 1998/99:K339och 1998/99:K351,5. beträffande utländska medborgaresrösträttatt avslår motionerna 1998/99:K244 och1998/99:Sf635 yrkande 11,res. 2 (mp)6. beträffande statens och kommunernasinsatser vid val, m.m.att avslår motionerna 1998/99:K344 och1998/99:K306 yrkandena 1 och 2,7. beträffande val tillEuropaparlamentetatt avslår motion 1998/99:U509 yrkande 20,res. 3 (v, kd, mp)8. beträffande gemensamma valsedlaratt avslår motion 1998/99:K251,res. 4 (mp)9. beträffande punktskrift på valsedelatt avslår motion 1998/99:K232.Stockholm den 28 januari 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), (), KennethKvist (v), (), (), (), (), KerstinKristiansson (s), (), PerLager (mp), (), (), (), ()och (). Kommunala utjämningsmandat (mom. 3)(), (), Per (), (), () ochInger Strömbom (kd) anserdels att utskottets yttrande som på s. 14 börjar med"Frågan om att" och slutar med "samtliga motioner. "bort ha följande lydelse:Enligt vallagen kan kommunfullmäktige besluta omvalkretsindelning när kommunen har fler än 6 000röstberättigade. De flesta kommuner harvalkretsindelning. Kommunfullmäktiges platserfördelas utifrån fasta valkretsmandat vilket innebäratt ett parti trots ett relativt starkt stöd ikommunen i sin helhet kan hamna utanförkommunfullmäktige i de fall röstetalet är jämntfördelat över hela kommunen. Detta utgör enligtutskottet ett demokratiproblem. Väljarnas röster fårinte genomslag i kommunfullmäktiges sammansättning.Enligt utskottet bör en analys göras av möjlighetenatt ändra vallagen, så att det införs en bestämmelseom utjämningsmandat vid val till kommunfullmäktige.Därför bör en utredning tillsättas. Detta bör medbifall till motionerna K214, K265 och K269 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande kommunala utjämningsmandatatt med bifall till motionerna 1998/99:K214,1998/99:K265 och 1998/99:K269 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Utländska medborgares rösträtt (mom. 5)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 18 sombörjar med "Rätt att rösta" och slutar med "yrkande11." bort ha följande lydelse:Enligt utskottet bör alla invandrare behandlas likai valsammanhang. Invandrare som är medborgare i ettEU-land samt och och som ärfolkbokförda i har rösträtt i vidvalen till kommunfullmäktige ochlandstingsfullmäktige. Dessa regler bör enligtutskottet gälla alla utländska medborgare som ärfolkbokförda i . Annars utsätter Sverigevissa utländska medborgare för diskriminering vilketenligt utskottet inte kan accepteras. Regeringen böråterkomma till med förslag till lagändringi enlighet med vad utskottet framfört. Detta börriksdagen, med bifall till motion Sf635 yrkande 11,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande utländska medborgares rösträttatt med avslag på motion 1998/99:K244 samt medbifall till motion 1998/99:Sf635 yrkande 11 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. till (mom. 7)(), (), Per () och () anserdels att utskottets yttrande på s. 22 bort haföljande lydelse:Enligt utskottet måste även ifortsättningen väljas på ett sådant sätt att även demindre partierna får fullgod representation. Därförmåste de svenska EU-valen företas på grundval avstrikt proportionalitet och utan spärr. Detta börriksdagen, med bifall till motion U509 yrkande 20,som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande val till Europaparlamentetatt med bifall till motion 1998/99:U509 yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Gemensamma valsedlar (mom. 8)Per () anserdels att utskottets yttrande på s. 23 som börjar med"Enligt utskottet kan" och slutar med "motion K251. "bort ha följande lydelse:Kostnaderna för val till riksdag och kommuner äromfattande och det borde enligt utskottet vara ettallmänt intresse att minimera dessa. Inte minsthandlar det om ett stort slöseri med papper för allaolika vallistor, något som också ökat medpersonvalsinslaget. En åtgärd, som skulle kunnaeffektivisera informationen, kraftigt minskapappersanvändningen och minska transportvolymen,vore att ha gemensamma valsedlar för de partier somdeltar i respektive val. Andra länder har genomförtdetta med bra resultat. Enligt utskottet bör fråganaktualiseras i någon av de pågående utredningarna omvalfrågor. Detta bör , med bifall tillmotion K251, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande gemensamma valsedlaratt med bifall till motion 1998/99:K251 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilt yttrandePersonval, m.m.Åsa () anför:Centerpartiet förutsätter att de förslag medkoppling till personvalet som tas upp i motion1998/99:K241 yrkande 2 av m.fl.kommer att tas upp och ges en positiv behandling avRådet för utvärdering av val. Om, motförmodan, så inte sker avser attsnarast återkomma med dessa förslag.