bet · GN01BoU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Studentbostäder (mom. 8)(), (), () och AgneHansson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 44 börjar med "Även om"och på s. 45 slutar med "avstyrks de" bort ha följande lydelse:Även om kommuner med universitet eller högskolor har ett särskilt ansvarför studenternas bostadssituation är det enligt utskottets uppfattningsjälvklart att staten måste ta sin del av ansvaret när bostadsmarknaden intefungerar tillfredsställande. kan konstatera att det imotioner från , läggs framtill stora delar sammanfallande förslag om statliga insatser för ett ökatbyggande av studentbostäder. Det gäller bl.a. förslag om investeringsbidrag,förenklade byggregler och åtgärder för att tillgodose efterfrågan påhandikappanpassade studentbostäder.Den självklara utgångspunkten när tillgången på studentbostäder diskuterasär att studenterna måste ha råd att hyra bostäderna. Olika åtgärder måstedärför vidtas för att öka tillgången på ett billigt boende för studenterna.Produktionskostnaderna för studentbostäder måste därför pressas. Här harbåde kommunerna och byggarna ett stort ansvar. Bostadssituationen på mångahögskoleorter är emellertid sådan att ett särskilt ekonomiskt stöd erfordrasför att på kort sikt få i gång nyproduktionen. Förslag om ett nyttinvesteringsbidrag för studentbostäder har förts fram i motioner från kd, coch fp. Det bör ankomma på regeringen att utifrån dessa förslag närmareutforma villkoren för ett nytt investeringsbidrag. Utgångspunkten bör varaatt reglerna görs så enkla som möjligt och i sig inte verkar styrande påproduktionens inriktning. I detta sammanhang kan det också finnas skäl attse över villkoren för räntebidrag till studentbostäder.Ytterligare en statlig åtgärd för att underlätta byggandet av billigastudentbostäder är att se över de byggregler som tillämpas. Det måste varamöjligt att i bostäder som endast skall användas och dessutom ofta endast under delar av året frångå vissa av destandard- och ytkrav som gäller för det vanliga bostadsbeståndet. Ökademöjligheter måste också ges att anpassa bostadsutformningen tillförutsättningarna i det enskilda projektet. Exempelvis kan det vid ombyggnadav hus som tidigare använts för annat än bostäder vara nödvändigt att frångåde vanliga kraven på bostadens utformning. Erfarenheter visar att sådanaprojekt ändå kan erbjuda ett boende som är mycket uppskattat.De handikappade studenternas bostadssituation har uppmärksammats i fleramotioner. Det är uppenbart att tillgången på handikappanpassadestudentbostäder måste bli bättre. Dagens situation bidrar till att mångafunktionshindrade utestängs från möjligheten till högre studier och därmedfrån stora delar av arbetsmarknaden. Enligt utskottets mening bör detankomma på regeringen att ta de initiativ som kan behövas för attefterfrågan på handikappanpassade studentbostäder skall kunna tillgodoses.Även i övrigt finns det flera förslag i de aktuella motionerna tillåtgärder som på olika sätt kan bidra till att förbättra tillgången påstudentbostäder. Regeringen bör bl.a. beakta förslaget om utveckling avteknik för att flytta bostäder från utflyttningsorter till högskoleorter. Isamband med ett flertal pågående utredningsinsatser inom bostadsområdetfinns det också anledning att särskilt uppmärksamma studenternasbostadssituation. Det gäller inte minst för den boendesociala beredningensarbete.Vad utskottet ovan anfört med anledning av motionerna Bo207 (kd) yrkandena1-3, Bo225 (fp), Bo233 (kd) yrkande 20, Ub418 (kd) yrkandena 2, 4 och 5,Ub499 (c) yrkandena 25-27 samt Ub814 (fp) bör som sin mening geregeringen till känna. I den mån övriga i detta avsnitt behandlade motionerinte kan anses vara tillgodosedda med det anförda avstyrks de.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande studentbostäderatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo207 yrkandena 1-3, 19991999/2000:Bo233 yrkande 20, 1999/2000:Ub418 yrkandena 2, 4 och 5,1999/2000:Ub499 yrkandena 25-27 samt 1999/2000:Ub814 yrkande 20 och medavslag på motionerna 1999/2000:Bo211 yrkandena 3 och 4 samt 1999/2000:Bo216 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,14. Segregation i boendet (mom. 9)(), (), () och AgneHansson (c) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 46 börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 25" bort ha följande lydelse:Många bostadsområden, speciellt i storstädernas förorter, är segregerade.Detta har till stor del sin grund i det s.k. miljonprogrammet från slutet av1960-talet och . Till segregationen bidrar att mångabostadsområden saknar normal service såsom post, bank, apotek m.m. Här harde statliga bolagen ett särskilt ansvar. Även de kommunala fastighetsägarnahar, bland mycket annat, ett ansvar för att på olika sätt stimuleraaffärsidkare att etablera sig i de utsatta områdena. är detviktigt att betona att samhällsgemenskap växer underifrån och att det aldrigkan vara ett handslag mellan kommunalråd och statsråd som skapar lokalutveckling. Att de boende själva tar ett ökat ansvar och får inflytande harvisat sig vara positivt. Det kan ske genom inflytande för hyresgäster,självförvaltning, ombildningar till bostadsrätt m.m. Vidare kanfastighetsägare, kommuner, näringsliv, föreningar och boende gemensamtstarta lokalt utvecklingsarbete. Det är i sammanhanget också viktigt attframhålla att framtidens bostadsbyggande måste vara genomtänkt för atthindra att nya segregerade bostadsområden växer fram. Det sagda gäller ävenbostadspolitiken generellt. Boendesegregationen är ett av de större problemsom existerar i landet i dag.Vad utskottet nu har anfört med anledning av motionerna 1999/2000: Bo204(c) yrkande 14, 1999/2000:Bo232 (fp) yrkande 5, 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande5 och 1999/2000:Sf637 (c) yrkande 25 om åtgärder för att bryta segregationeni boendet bör som sin mening ge re-geringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande segregation i boendetatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 14, 199yrkande 5, 1999/2000:Bo233 yrkande 5 och 1999/2000:Sf637 yrkande 25 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,15. Bosparande (mom. 10)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Frågan om"och på s. 48 slutar med "18 avstyrks" bort ha följande lydelse:När de gäller kraven på en egen insats vid förvärv av bostad har Sverigeunder en rad av år internationellt sett utgjort ett undantag. mening kan inte längre inta denna särställning. I deflesta länder spelar det egna sparandet en avgörande roll för den som skallförvärva en bostad. Däremot har det i bara krävts en mycket litenegen insats av förvärvaren. Även om detta naturligtvis har gjort det lättareatt skaffa en bostad har de senaste årens utveckling visat att det lett tillsvårigheter för många människor att behålla bostaden. Den stora lånebördasom följer av en låg kontantinsats gör den boende mycket utsatt förräntehöjningar. Det har också visat sig att många som förvärvat en bostadfått ekonomiska svårigheter när räntorna stigit. En ökad egen insatsmotverkar detta och bidrar därmed till en bättre ekonomisk stabilitet förden enskilde och en stabilare bostadsmarknad för samhället. Det finns enligtutskottets mening starka skäl som talar för att förutsättningarna för ettlångsiktigt bosparande måste förbättras.I betänkandet Bosparande (SOU 1994:121) läggs det fram ett förslag tillbosparande. Förslaget innebär att sparandet skall stimuleras genom enstatlig kreditgaranti. Sparare som regelbundet bosparar i någon av desparformer som erbjuds på marknaden, således även sparande i särskildabosparkassor, skall kunna kvalificera sig för en statlig kreditgaranti isamband med köp av eget hem eller bostadsrätt. Enligt utskottets meningskulle en sådan garanti kunna ge den stimulans som erfordras för att fåtill stånd ett erforderligt bosparande. Utskottet delar sålunda vad som imotion 1998/99:Bo209 (m) anförts om att utredningsförslaget nu börgenomföras. Det bör ankomma på regeringen att vidta de åtgärder somerfordras för ett genomförande.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion Bo215 (m) anförtbör som sin mening ge regeringen till känna. I den mån övrigamotionsyrkanden inte kan anses tillgodosedda med det anförda avstyrks de avutskottet.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande bosparandeatt med anledning av motion 1999/2000:Bo215 och med avslag påmotionerna 1999/2000:Bo217, 1999/2000:Bo227, 1999/2000: Bo232yrkande 9 samt 1999/2000:Bo233 yrkande 18 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. Bosparande (mom. 10)(), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Frågan om"och på s. 48 slutar med "18 avstyrks" bort ha följande lydelse:Regeringen liksom en riksdagsmajoritet (s, v, mp) har under en rad av århävdat uppfattningen att bosparandet inte behöver stimuleras. Det är enligtutskottets mening en felaktig bedömning. Det finns tvärtom starka skäl -skäl som vuxit i styrka - att närmare överväga frågan om hursparandet i allmänhet och bosparandet i synnerhet skall kunna ökas. Värdetav ett tillräckligt sparande kan enligt utskottets mening inte överskattas.Inte minst på bostadsområdet bidrar ett eget sparande till att skapastabilitet såväl för samhället som för den enskilde. Det är därför angelägetatt ungdomar lär sig att bospara så att de i vuxen ålder har bättreförutsättningar att skaffa sig en egen bostad. Även de som är vuxnamåste också i ökad utsträckning förmås att bospara. För att bosparandetskall få en tillräcklig omfattning måste därför ett bosparsystem med klararegler för verksamheten tillskapas. Det bör mot denna bakgrund utredas hurspararnas medel skall garanteras och vilka sparstimulanser som skall ingå isystemet för att skapa långsiktighet och stabilitet. Ett alternativ som då iförsta hand bör övervägas är det bosparlånesystem som Bofrämjandetföreslagit.Systemet bygger på det tyska systemet med s.k. bosparkassor. Detmodifierade förslag som Bofrämjandet presenterat - såväl i en skriftsom inför utskottet - innebär i korthet att den som sparar kontinuerligttill låg ränta kvalificerar sig för ett lån som också det löper med lågränta. Till sparandet är knutet en statlig sparpremie som betalas ut vidinvesteringstillfället.Vad utskottet nu med anslutning till motionerna Bo227 (c) och Bo233 (kd)yrkande 18 anfört om bosparande bör som sin mening ge regeringentill känna. I den mån övriga motionsyrkanden inte kan anses tillgodoseddaavstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande bosparandeatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo227 och 1999/2000:Bo23och med avslag på motionerna 1999/2000:Bo215, 1999/2000:Bo217 samt1999/2000:Bo232 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,17. Bosparande (mom. 10)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 47 börjar med "Frågan om"och på s. 48 slutar med "18 avstyrks" bort ha följande lydelse:De nackdelar som följer av en alltför låg egen insats vid bostadsförvärvhar framstått allt klarare. Den som finansierar en stor delav sitt bostadsförvärv med lån blir naturligtvis mera känslig förförändringar i ränteläget och andra ekonomiska faktorer som påverkarboendekostnaderna. En högre egen insats bidrar således till att stabiliseraden egna ekonomin. Den bidrar dessutom till att stabilisera bostadsmarknadenoch till att underlätta finansieringen av nyproduktionen. Krav måste därföri framtiden ställas på en ökad egen insats. En sådan ökning förutsätternaturligtvis att bosparandet ökar. Det finns anledning att överväga påvilket sätt den avsedda ökningen kan komma till stånd.I motion Bo232 (fp) förordas att det individuella pensionssparandet skallmodifieras så att det också kan fungera som ett bosparande. Utskottet delardenna uppfattning. I enlighet med förslaget i motionen bör sålunda reglernaför det individuella pensionssparandet justeras så att sparade medel ävenkan användas för förvärv av bostad. Det kan ske genom att spararen får lånafrån det egna kontot till en förmånsränta som i princip motsvararavkastningen på medel placerade i bostadsobligationer. Till sparandet skallockså knytas en lånemöjlighet. Lånade medel skall sedan vara återbetaladeinnan pensionen enligt avtal skall börja utgå.Vad utskottet nu med anslutning till förslaget i motion Bo232 (fp) yrkande9 anfört om ett individuellt bostads- och pensionssparande bör somsin mening ge regeringen till känna. I den mån övriga motionsförslag intekan anses tillgodosedda med det nu anförda avstyrks de av utskottet.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande bosparandeatt med anledning av motion 1999/2000:Bo232 yrkande 9 och mmotionerna 1999/2000:Bo215, 1999/2000:Bo217, 1999/2000:Bo227 samt1999/2000:Bo233 yrkande 18 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,18. Bostadsbidragens utformning på (mom. 11)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Denomläggning" och på s. 52 slutar med "7 avstyrks" bort ha följande lydelse:Det höga skattetrycket på boendet i har drivit uppbostadskostnaderna som vår inkomstbeskattning lämnar alltför litekvar av lönen för den enskilde att leva på. Ett individuellt bostadsstöd iform av bostadsbidrag har därför blivit ett nödvändigt instrument för attmotverka de effekter som de höga skatterna orsakar. illustrerarden utformning som bostadsbidragen har tydligt den rundgång sompräglar statens agerande gentemot familjer och enskilda. Åtgärder måsteenligt utskottets mening därför vidtas för att växla dagens bidrag mot sänktskatt. Målet bör självfallet vara att den enskilde skall kunna leva på sinlön utan att vara beroende av bidrag. Som ett led i denna utveckling bör ensamordning av bostadsbidragen och övriga socialpolitiska åtgärder komma tillstånd. Den helhetssyn som detta ger över den ekonomiska situationen för deberörda hushållen är en nödvändig förutsättning för att den nu förordadeväxlingen av bidrag mot sänkt skatt skall kunna inledas.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo206 (m) yrkande 11 anfört omsamordning av bostadsbidragen och övrigt socialpolitiskt stöd bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt med anledning av motion 1999/2000:Bo206 yrkande 11 och mmotionerna 1999/2000:Bo209, 1999/2000:Bo214, 1999/2000:Bo220,1999/2000:Bo222, 1999/2000:Bo232 yrkande 6, 1999/2000:Sf302 yrkande 24samt 1999/2000:Sf305 yrkande 7 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,19. Bostadsbidragens utformning på (mom. 11)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Denomläggning" och på s. 52 slutar med "7 avstyrks" bort ha följande lydelse:De besparingar i bostadsbidragen som framför allt Socialdemokraterna harinitierat har inneburit stora försämringar för i första hand ett stort antalbarnfamiljer. Trots att bostadsbidragen är det fördelningspolitiskt settmest effektiva sättet att tillförsäkra också lågavlönade, barnfamiljer ochstudenter en rimlig bostadsstandard har de alltså skurits ned. Det kan motden bakgrunden ifrågasättas om målsättningen med bostadsbidragen - atthushåll med barn skall kunna efterfråga en bostad där varje barn har etteget rum - längre kan anses vägleda stödets utformning. De förändringar somenligt utskottets mening framför allt har bidragit till försämringarna förbarnfamiljerna är de individuella inkomstgränserna och de snäva ytgränserna.Som framgår av utvärdering av de nya bidragsreglernaär det framför allt familjer med barn som drabbats av regeländringarna. Detär också dessa hushåll som får bära den stora delen av de besparingar somuppkommit.För att förbättra bidragen bör därför följande förändringar snarastgenomföras:- den samlade familjeinkomsten läggs till grund förbostadsbidraget,-- ytgränserna för oreducerat bidrag höjs med för allahushållstyper,-- det särskilda bidraget höjs med per barn.-För att mildra de marginaleffekter som kan uppkomma för de familjer som harinkomsterna ojämnt fördelade över året bör dessutom bostadsbidragen på sammasätt som studiestödet omprövas halvårsvis. Som en del i en mera allmänreformering av familjestödet bör dessutom barndelen inom bostadsbidragenförbättras.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion Sf302yrkande 24 anfört om utformningen av bostadsbidragen bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt med anledning av motion 1999/2000:Sf302 yrkande 24 och medmotionerna 1999/2000:Bo206 yrkande 11, 1999/2000:Bo209, 1999/2000:Bo214,1999/2000:Bo220, 1999/2000:Bo222, 1999/2000:Bo232 yrkande 6 samt 1999/2000:Sf305 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,20. Bostadsbidragens utformning på (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 50 börjar med "Denomläggning" och på s. 52 slutar med "7 avstyrks" bort ha följande lydelse:Vi har en situation där bostadsbidragen tillsammans med skatterna,barnomsorgstaxorna och underhållsbidagen skapar helt orimligamarginaleffekter. För den barnfamilj som ökar sin inkomst går i många fallstörre delen av ökningen bort i form av ökad skatt, minskade bostadsbidragoch höjda barntillsynskostnader. Som framhålls i partimotionSf305 svarar enbart bostadsbidragen för en marginaleffekt på . Det ärnaturligtvis helt orimligt att den som t.ex. går från studier ellerarbetslöshet till arbete eller ökar sin arbetstid inte skall ha någotekonomiskt utbyte av detta. Vad som erfordras är därför åtgärder som minskarmarginaleffekterna i såväl stödsystemen som i skattesystemet. En åtgärd somenligt utskottets mening bör genomföras är att minskabostadsbidragen och öka det generella barnstödet.Den nu förordade övergången från ett individuellt stöd till ett meragenerellt bör ske successivt. I ett första steg bör därför barnbidragen förnästa år höjas med och barn. bör bostadsbidragentrappas ned med samma summa. sker därefter en växling frånbostadsbidrag till det allmänna barnstödet med samma summa. Enbart genomdessa förändringar kan 20 000 barnfamiljer komma ur den fattigdomsfälla dei dag sitter i.Vad utskottet nu med anslutning till partimotion Sf305 yrkande7 anfört om växling av bostadsbidragen mot ett generellt barnstöd börriksdagen som sin mening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkandenavstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt med anledning av motion 1999/2000:Sf305 yrkande 7 och memotionerna 1999/2000:Bo206 yrkande 11, 1999/2000:Bo209, 1999/2000:Bo214,1999/2000:Bo220, 1999/2000:Bo222, 1999/2000:Bo232 yrkande 6 samt 1999/2000:Sf302 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,21. Bostadsbidraget vid delad vårdnad (mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med "Utskottetoch" och slutar med "avstyrks sålunda" bort ha följande lydelse:I dag är det normala vid en skilsmässa att föräldrarna har gemensam vårdnadav sina barn. De vanligaste bidragssystemen - barnbidragen ochbostadsbidragen - tar dock inte fullt ut hänsyn till detta. Trots den deladevårdnaden behandlas föräldrarna olika vid beräkningen av bostadsbidraget.Den icke bostadsanknutna delen av bidraget utgår endast till den förälderhos vilken barnet är folkbokfört. Det är en enligt utskottets mening orimligordning. Avsikten med gemensam vårdnad är att båda föräldrarna skall kunnata ett lika stort ansvar för sitt barn. Det innebär naturligtvis att ocksåbåda föräldrarna måste ges samma ekonomiska förutsättningar för detta. Ienlighet med förslaget i motion Sf201 (c) yrkande 2 bör därför reglerna förbostadsbidragen ändras så att också den icke bostadsanknutna delen avbostadsbidraget utgår till båda föräldrarna vid gemensam vårdnad. Utskottetsställningstagande i denna del bör som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande bostadsbidraget vid delad vårdnadatt med anledning av motion 1999/2000:Sf201 yrkande 2 som sinregeringen till känna vad utskottet anfört,22. Den bostadsbidragsgrundande inkomsten för egenföretagare(mom. 13)(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 52 börjar med "Grund-läggande för" och på s. 53 slutar med "10 avstyrks" bort ha följandelydelse:Redan när det nuvarande inkomstbegreppet för egenföretagare infördes år1997 riktade företrädare för m, kd, c och fp invändningar mot denkonstruktion det nu har. Några förändringar som föranleder en omprövning avdessa invändningar har inte heller gjorts. Den som är egenföretagare och harinkomst från näringsverksamhet behandlas fortfarande mycket olika i flera avsamhällets bidrags- och stödsystem. Skälen till detta är framför allt attinkomsten beräknas på skilda sätt i olika system. Det är naturligtvis interimligt. Oavsett om det är fråga om att inkomsten skall ligga till grund förersättning för inkomstbortfall vid t.ex. sjukdom eller för bostadsbidragskall den naturligtvis beräknas på ett enhetligt sätt. Noterbart är ocksåatt inkomsten inte ens beräknas på samma sätt i de bådabostadsbidragssystemen bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. respektivebostadstillägg till pensionärer.De förändringar som började tillämpas innebär att inkomsten frånnäringsverksamhet ökas bl.a. med belopp som avser avsättning tillperiodiseringsfond samt ökning av expansionsmedel. Skälen för denna ändringangavs bl.a. vara de möjligheter som egenföretagare hade att genomavsättningar för dessa ändamål reglera sin inkomst. Det är enligt utskottetsmening ett betraktelsesätt som utgår från föreställningen att enegenföretagare gör avsättningar främst för att på olika sätt anpassa sininkomst till vad som är mest förmånligt ur bidrags- eller skattesynpunkt. Såär naturligtvis inte fallet. Avsättningarna är i stället normalt settföranledda av företagarens omsorg om företagets utveckling och stabilitet.Möjligheterna till fondering av detta slag har tillkommit för att geföretagen möjlighet att agera mera långsiktigt genom de ekonomiska reserversom skapas.Det sätt på vilket den bostadsbidragsgrundande inkomsten nu beräknas föregenföretagare missgynnar dessa framför vanliga löntagare. En effekt avdetta är att företagandet i sig missgynnas. I en situation däregenföretagande i stället bör uppmuntras och stödjas är detta naturligtvishelt olämpligt. I enlighet med förslagen i de nu aktuella motionerna bördärför inkomstbegreppet för den som har inkomst från näringsverksamhetjusteras så att för näringsverksamheten nödvändiga avsättningar tillperiodiseringsfond, ökning av expansionsmedel m.m. inte i räknas in i denbidragsgrundande inkomsten.Vad utskottet nu med anslutning till motion N387 (c) yrkande 10 anfört ominkomstbegreppet för egenföretagare bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande den bostadsbidragsgrundande inkomsten föregenföretagareatt med anledning av motion 1999/2000:N387 yrkande 10 som sinregeringen till känna vad utskottet anfört,23. Bostadsanpassningsbidrag (mom. 14)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 53 börjar med "behandlade" och slutar med "yrkande 17" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i förslaget i motion So488 (kd) om att enöversyn bör komma till stånd av bostadsanpassningslagen. Tillämpningen avlagen leder till att funktionshindrade inte får samma stöd i allakommuner. Detta beror på att lagen i flera avseenden är oklar.