bet · GM01SkU10 · 1999-02-16 00:00:00 — I motion Sk706 av m.fl. (s)anförs att turist- och resebranschen är viktig förtillväxten i tjänstesektorn. Om svensk turistnäringskall kunna hävda sig krävs resurser förmarknadsföring och attraktiva projekt. Regeringenbör enligt motionärerna överväga att införa enbäddpeng som ett sätt att expandera turistsektornoch öka tillväxten i tjänstesektorn.Utskottets ställningstagandeRegeringen har inbjuditriksdagspartierna till överläggningar om skatte-politikens inriktning. Överläggningarna skallsärskilt gälla frågan om det är möjligt attförbättra betingelserna för hög tillväxt och högsysselsättning genom att stimulera arbete,företagande, utbildning och sparande medskattepolitiska åtgärder. De ändrade förutsättningarför skattesystemet som bl.a. följer av den ökandeinternationaliseringen bör beaktas. En utgångspunktför överläggningarna är att åtgärder inom skatte-politiken inte får äventyra starka offentligafinanser eller en sund samhällsekonomi, inteäventyra en god kvalitet inom skola, vård och omsorgoch inte leda till ökade klyftor i samhället.Skattesystemet skall också vara enkelt ochlikformigt och ha låga skattesatser och bredaskattebaser samt syfta till att främja enmiljövänlig utveckling av produktion och konsumtion.Enligt utskottets mening är det värdefullt om detgår att finna breda överenskommelser mellanriksdagspartierna om viktiga delar avskattesystemet. Den inriktning som regeringenangivit står också i god överensstämmelse medflertalet nu aktuella yrkanden. Utskottet anseremellertid inte att det finns skäl att nu gå in påen närmare bedömning av dessa utan avstyrkersamtliga motionsyrkanden med hänvisning till attresultatet av de pågående skatteöverläggningarna böravvaktas.KompetenskontonMotionernaI motion Sk631 av () anförs att detär nödvändigt med nya regler för att företag ochindivider skall kunna utveckla sin kompetens i taktmed världsledande länder (yrkande 1). En möjlighetatt spara inkomst före skatt på individuellakompetenskonton för egen utbildning, kursavgifteretc. bör införas (yrkande 2). Vidare bör enavdragsrätt för ränta på studielån förgrundutbildning och för omkostnader i samband medkompetensgivande utbildning införas (yrkande 3).Företag skall ges rätt att avsätta vinst tillkompetensinvesteringar i företagets medarbetare(yrkande 4). Det bör enligt motionären ankomma påregeringen att föreslå en lämplig finansiering(yrkande 5). I motion N326 yrkande 54 av PerWesterberg och (m,kd) begärs enutredning av förutsättningarna för att införaindividuella kompetenskonton.Utskottets ställningstagandeInom området pågår ett utredningsarbete på flerafronter.Småföretagsdelegationen har i betänkandet (SOU 1998:77) föreslagit ett system medindividuella kompetenskonton som i huvudsaköverensstämmer med de förslag som motionärernalägger fram. En särskild grupp inomRegeringskansliet arbetar med Små-företagsdelegationens förslag och skall rapporteratill regeringen under våren 1999.Vidare har en arbetsgrupp med representanter frånregeringen och parterna på arbetsmarknaden i enrapport lagt fram förslag om enstimulans för kompetensutvecklingen i arbetslivetgenom sänkta arbetsgivaravgifter underutbildningstiden. Gruppen har inte föreslagit någonfinansiering av förslaget men anger att en sådanutgör en ovillkorlig förutsättning för att förslagetskall kunna genomföras. Eventuellt kan enligtgruppen en delfinansiering sökas inom EG:sstrukturfonder.Regeringen har tillsatt ensärskild utredare med uppgift att inför nästaprogramperiod för föreslåinriktningen av ett nytt program för det mål somenligt förslag från kommissionen skall omfatta bl.a.anpassning och modernisering av politiken ochsystemen när det gäller utbildning, yrkesutbildningoch sysselsättning. En av utgångspunkterna skallvara förslagen i den nämnda rapporten om kompetens-utveckling i arbetslivet. Utredarens förslag skallläggas fram (dir.1998:76).Enligt utskottets mening utgör en satsning påkompetensutveckling ett viktigt inslag i den politiksom regeringen driver med stöd av ochMiljöpartiet. Tillväxt och sysselsättning skallstimuleras genom att alla får en möjlighet att ökasin kunskap och kompetens. Regeringen har också ibudgetpropositionen aviserat att man under våren1999 kommer att lägga fram förslag på hurkompetensutvecklingen i arbetslivet kan stärkas ochatt ett sådant förslag enligt regeringens planeringskulle kunna träda i kraft . Enförutsättning för att en statlig stimulans skallinföras är dock enligt vad regeringen anför attarbetsmarknadens parter bidrar med en ansvarsfulldelfinansiering.Som framgår av det anförda arbetar regeringen medfrågan om utformningen och finansieringen av enstimulans för kompetensutveckling inom arbetslivetoch det finns enligt utskottets mening anledning attanta att dessa frågor kommer att diskuteras inomramen för de pågående skatteöverläggningarna.Utskottet anser att resultatet av regeringens arbeteoch de pågående skatteöverläggningarna nu böravvaktas.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSk631 yrkandena 1-5 och N326 yrkande 54.Värdering av bilförmånBakgrundSmåföretagsdelegationen har i rapporten ochenklare regler (SOU 1997:186) föreslagit att förmånav fritt bränsle skall schablonbeskattas så att denbyråkrati med körjournaler och liknande som nubelastar småföretagen kan undvikas. Enligtdelegationens Förslagskatalog (SOU 1998:94) skulleförslaget få svagt positiva statsfinansiellaeffekter.MotionernaI motion N326 yrkande 7 av Per och (m, kd) anför motionärerna att anställdasom har förmån av fri bensin måste föra körjournaloch specificera antalet körda mil i tjänsten för attinte tvingas skatta för bensinförmånen. De föreslåren översyn i syfte att granska den ökade tidsåtgångsom de nya reglerna medför för småföretagen.I motion Sk672 av m.fl. (c, m,kd, fp) anförs att bilar som används somarbetsredskap i näringsverksamhet och nyttjas privati endast mindre omfattning bör vara undantagna frånförmånsbeskattning. Härigenom skulle företagareslippa en mängd administrativt merarbete liksomrisken för att dubbelbeskattas för flera fordon(yrkande 1). Vidare bör totalkostnaden för att hållabilen kunna proportioneras mellan närings-verksamheten och den privata ekonomin med ledning avreseräkningar. Det merarbete som dagens system gerför småföretagarna skulle på detta sätt kunnaundvikas (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeSedan den 1 januari 1997 gäller en ny metod förvärdering av förmån av helt eller delvis fri bil. Iförhållande till tidigare regler har en uppdelningskett i dels förmån av privat nyttjande av bil, delsförmån av fritt drivmedel. Drivmedelsförmånen ärknuten till bilens totala körsträcka med enmöjlighet för den skattskyldige att reduceraförmånen genom styrkt tjänstekörning.En förutsättning för att bilförmån skall ansesföreligga är att bilen använts privat i mer är ringaomfattning, dvs. bilen skall ha körts privat i merän eller fler än 10 gånger. För bilar somanvänds som arbetsredskap gäller särskildajämkningsregler.Enligt utskottets mening har reglerna förbeskattning av bilförmån fått sin nuvarandeutformning som en följd av den kritik som riktadesmot de tidigare reglerna för att de innebar enalltför kraftig stimulans av tjänstebilsinnehavarnasprivata körning. Utskottet är medvetet om attönskemålet om en ur miljösynpunkt mer rimligutformning har fört med sig att reglerna blivit merkomplicerade att tillämpa för dem som har förmån avfritt drivmedel, men anser att reglerna trots alltmåste anses utgöra en rimlig kompromiss isammanhanget. Utskottet är inte berett att frångåden grundläggande princip för beskattningen avbilförmån som de nuvarande reglerna är ett uttryckför.När det gäller bilar som används som arbetsredskapeller privat endast i ringa omfattning ger denuvarande reglerna enligt utskottets bedömning godamöjligheter att uppnå ett rimligt utfall samtidigtsom reglerna genom en viss schablonisering hållsenkla och förutsebara. Vad motionärerna anfört idenna del föranleder enligt utskottets mening intenågon annan bedömning.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna N326yrkande 7 och Sk672 yrkandena 1 och 2.Handikappades bilförmånMotionenI motion Sk730 yrkande 2 av ochHans Karlsson () anförs att företagare som använderrullstol och är i behov av en handikappanpassad bilriskerar att få ett mycket högt förmånsvärdeeftersom sådana bilar kräver större utrymmen ochspeciell utrustning och därmed betraktas somlyxbilar. Enligt motionärerna bör reglerna ses överså att handikappade inte missgynnas.Utskottets ställningstagandeBilstödet till funktionshindrade fick sin nuvarandeform . Stöd lämnas bl.a. tillpersoner som är beroende av bil för att försörja sigeller för att genomgå yrkesinriktad utbildning ellergenomgå rehabilitering med utbildningsbidrag.Bilstöd lämnas i form av bidrag för inköp ochanpassning av motorfordon.När det gäller bestämmelserna om beskattning avbilförmån ger nuvarande regler möjlighet att bortsefrån anordningar som är knutna till handikapp ellersjukdom. Enligt anvisningar (RSV S1998:41) skall anordningar som betingas av sjukdomeller handikapp hos förmånstagaren inte anses somsådan extrautrustning som skall påverka förmåns-värdet. I denna del har reglerna enligt utskottetsbedömning en tillfredsställande utformning.När det sedan gäller rullstolsbundnas behov av enstörre bil - t.ex. till följd av att särskildutrustning behövs - finns det inte på samma sätt enuttrycklig reglering. Reglerna innehåller dock enallmän regel om jämkning vid synnerliga skäl somenligt utskottets mening bör ge ett utrymme för attta vissa hänsyn vid beskattningen.I likhet med motionärerna anser utskottet att detär viktigt att skattereglerna inte missgynnarhandikappade. Som framgår av det anförda har deaktuella reglerna en utformning som lämnar ettutrymme för den typ av hänsynstaganden sommotionären önskar. Utskottet ser därför inte någotskäl till tillkännagivanden till regeringen i dennafråga utan avstyrker motion Sk730 yrkande 2.Miljövänliga förmånsbilarMotionenI motion Sk656 av () anförs attbilar som drivs med alternativa bränslen har ettförmånsvärde som är 40 000 till högre änen bensindriven bils förmånsvärde. Anledningen äratt förmånsvärdet beräknas på marknadsvärdet. Miljö-kostnaderna bör enligt motionären räknas fram ochdras av från marknadsvärdet.Utskottets ställningstagandeNuvarande regler ger ett visst utrymme för att jämkavärdet om en miljövänlig förmånsbil används.Jämkning får ske när bilen ingår i en större gruppav bilar, som deltar i ett test eller liknande förutprovning av ny eller förbättrad miljö- ellersäkerhetsteknik eller dylikt och bilen i detutförandet inte finns att köpa på den allmännamarknaden inom Europeiska unionens medlemsländereller EES-länderna. Om bilen däremot finns påmarknaden men är särskilt dyr därför att denanvänder sig av ny teknik, t.ex. av miljöskäl, finnsdet inte någon uttrycklig jämkningsgrund.Frågan om den skattemässiga behandlingen avmiljövänliga bilar är föremål för utredning inomTrafikbeskattningsutredningen, som bl.a. ser påfordonsskattens utformning. Översynen gäller denlämpligaste avvägningen mellan försäljningsskatt,fordonsskatt, energi- och koldioxidskatt i syfte attförbättra den samlade styreffekten med avseende påtrafiksäkerhet och miljö. Reglerna om beskattning avbilförmån ingår inte i uppdraget. Avsikten är attutredningen skall vara avslutad i april 1999.Enligt utskottets mening är det viktigt attskattereglerna medverkar till en styrning motanvändning av bilar med goda miljöegenskaper.Möjligheterna att få till stånd en ökadmiljöstyrning inom ramen för de olika punktskattersom tas ut för bilar är nu föremål för utredning ochett resultat är att vänta . Även omreglerna om bilförmån inte ingår i utredningensuppdrag anser utskottet att bedömningen av behovetav ytterligare förbättringar av bilförmånsreglernasmiljöstyrning bör anstå tills resultatet av överväganden är klart.Utskottet är därför inte nu berett att tillstyrkaett tillkännagivande till regeringen om behovet aven ändring av bilförmånsreglerna på denna punkt.Utskottet avstyrker med det anförda motion Sk656.Resor till och från arbetetBakgrundAvdraget för kostnad för resor med egen bil mellanbostad och arbetsplats har fr.o.m. inkomståret 1998höjts från per mil till per mil.Samtidigt höjdes avdragsgränsen från till (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:FiU1).Avdrag medges endast för resa mellan bostad ocharbetsplats. Eventuell omväg eller tidsförlust närbarn hämtas eller lämnas på vägen beaktas inte, utanses som en ej avdragsgill levnadskostnad.MotionernaI motion Sk621 yrkande 2 av ()hemställs att avdraget för arbetsresor höjs utannågon samtidig höjning av gränsen för rätt tillavdrag.I motion Sk667 av () anförs attavdragsgränsen på bör sänkas till 4 000 krnär det gäller avdrag för kostnad för bilresor tilloch från arbetet.I motion A811 yrkande 12 av m.fl.(fp) föreslås att den tid det tar att köra barn tilloch från dagis bör få räknas in när rätten tillavdrag för resor till och från arbetet bestäms.Utskottets ställningstagandeNär behandlade frågan omen uppjustering av det avdragsgilla beloppet förresor med egen bil hade detta legat på sedan1993. Ökade rörliga kostnader, bl.a. för bensin, gavdå anledning till en uppjustering av avdraget.Eftersom den nya nivån borde bestå under flera årbestämdes uppjusteringen till . Med hänsyn tillstatsfinanserna och för att ge åtgärden entillfredsställande fördelningsprofil höjdessamtidigt gränsen för avdragsgilla kostnader förresor till och från arbetet från till 7 000kr. Konstruktionen innebar att åtgärden fick eninriktning mot dem med förhållandevis långa avståndmellan bostaden och arbetsplatsen.Som framgår har avsikten varit att fastställaavdragsbeloppet för resor med en viss marginal föratt på det sättet undvika årliga justeringar. Närdet gäller avdragsgränsen för resor har denna utöversin fördelningspolitiska innebörd också en praktiskbetydelse genom att den bidrar till att förenklataxeringsarbetet. Utskottet ser mot denna bakgrundinte någon anledning att nu överväga någon justeringav de aktuella beloppen och avstyrker därförmotionsyrkandena.När det gäller frågan om avdrag när barn lämnatsoch hämtats under resan anser utskottet att ettavsteg från gällande principer vid beräkningen avtidsvinst skulle medföra kontroll- och tillämpnings-svårigheter. En möjlighet att räkna denna kostnadskulle också innebära en klar avvikelse frånprincipen om att avdrag inte bör medges förlevnadskostnader.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSk621 yrkande 2, Sk667 och A811 yrkande 12.Ökade levnadskostnader vid tillfälligtarbeteBakgrundUtredningen om ökade levnadskostnader m.m. (Fi1997:17) arbetar med en översynav reglerna om avdrag för ökade levnadskostnader vidtjänsteresa, tillfälligt arbete och dubbelbosättning. Översynen gäller även eventuella problemsom beskattningen av förmåner vid tillfälliga ochkortvariga anställningar eller uppdrag kan medföra(dir. 1997:128). I delbetänkandet Avdrag för ökadelevnadskostnader vid tjänsteresa och tillfälligtarbete (SOU 1998:56) har utredningen behandlattjänsteresor och tillfälligt arbete som pågår underlängre tid än . Utredningen föreslår bl.a. attavdrag för kostnader för logi, måltider ochsmåutgifter skall kunna medges än utan att särskilda skäl föreligger.Utredningen föreslår också vissa ändringar avschablonbeloppen.Utredningens slutbetänkande skall redovisas senastden 1 september 1999.MotionernaI flera motioner framställs yrkanden om atttvåårsgränsen för ökade levnadskostnader vidtillfälligt arbete utanför bostadsorten skall slopassnarast. Sådana yrkanden framställs i motionernaSk650 av m.fl. (m), Sk634 av ChristelAnderberg (m) och Sk635 av ().Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet inhämtat har regeringen den 4februari 1999 beslutat om en remiss till Lagrådetsom innehåller det av motionärerna begärda förslagetom slopad tvåårsgräns. Av regeringenspropositionsförteckning framgår att en propositionkommer att lämnas senare i vår.Utskottet anser att regeringens förslag böravvaktas och avstyrker därför motionernaSk634, Sk635 och Sk650.Resekostnader vid kortvariga uppdragBakgrundAvgörande för gränsdragningen mellan å ena sidanresor mellan arbete och bostad och å andra sidantjänsteresor är begreppet tjänsteställe. Om enskattskyldig har flera arbeten eller uppdrag bestämstjänstestället vid respektive uppdrag. Detta gällerför musiker, föredragshållare, m.fl. En resa mellanbostaden och tjänstestället utgör i dessa fall inteen tjänsteresa. För andra yrkesgrupper gäller reglersom innebär att bostaden skall anses utgöratjänsteställe, t.ex. arbetstagare inom byggnads- ochanläggningsbranschen, nämndemän, m.fl. För dessautgör resor till arbetsplatsen tjänsteresor.MotionenI motion Sk675 av och () anförs att skattemyndigheterna på vissa hållvägrar fotbollsdomare avdrag för resekostnaden medhänvisning till att det inte är fråga om en resa itjänsten utan resor till och från arbetet. Eftersomuppdragen ligger på olika orter är detenligt motionären rimligt att betrakta bostaden somutgångspunkten för de olika uppdragen.Utskottets ställningstagandeDen översyn som Utredningen om ökadelevnadskostnader m.m. arbetar med (se föregåenderubrik) gäller också eventuella problem medbeskattningen av förmåner vid tillfälliga ochkortvariga anställningar eller uppdrag. I direktiventas bl.a. problemet med gränsdragningen mellanarbetsresor och tjänsteresor upp. Utredningensslutbetänkande skall redovisas senast den 1september 1999.Enligt utskottets mening finns det ett nära sambandmellan de problem som motionärerna tar upp och defrågor som utreds av Utredningen om ökadelevnadskostnader. Utskottet anser att det finnsanledning att avvakta resultatet av utredningensarbete innan ställning tas till den typ avförändringar som motionärerna begär. Utskottetavstyrker därför motion Sk675.PensionsförsäkringarBakgrundFör löntagare i allmänhet är utrymmet för avdrag förpensionsförsäkring begränsat till ett halvtbasbelopp och av inkomsten mellan 10 och 20basbelopp. Andra regler gäller för löntagare somsaknar pensionsrätt och näringsidkare.Före 1995 uppgick löntagarnas avdragstak till ettbasbelopp och av inkomsten mellan 10 och 20basbelopp. Beslutet att sänka taket till nuvarandenivå utgjorde ett led i finansieringen av EU-medlemskapet och beräknades ge en förstärkning på800 (prop. 1994/95:203, bet.1994/95:SkU28).MotionernaI motion Sk674 av () anförs attproblemet med det begränsade utrymmet för avdrag förpensionsförsäkring kan lösas med ett avdragstak förhela livstiden. En sådan gräns skulle enligtmotionären kunna läggas vid 3,5 miljoner kronor.Personer som elitidrottsmän, popstjärnor och andramed en kort och intensiv period med höga inkomsterskulle på detta sätt få ett vidgat utrymme förekonomisk planering. Motionären föreslår att enutredning med denna inriktning tillsätts.I motion Sk670 yrkande 4 av Per m.fl.(m) anförs att möjligheten till personliga"fallskärmar" genom pensionsförsäkring bör utvidgas.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets bedömning skulle förslaget om ettavdragstak för hela livstiden medföra ett betydandestatsfinansiellt bortfall och dessutom innebära attde fördelningspolitiska principer som ligger bakomdagens inkomstbeskattning inte längre skulle fåfullt genomslag. Utskottet är inte berett atttillstyrka denna typ av förändringar.Utskottet är inte heller berett att nu tillstyrkaen utvidgning av avdragsrätten förpensionsförsäkringspremier.Utskottet avstyrker med det anförda motionernaSk670 yrkande 4 och Sk674.Föräldraaktivitet vid kommunala förskolorMotionenI motion Ub801 yrkande 2 av m.fl.(mp) anförs att föräldrar med barn i kommunalförskola bör ha samma möjlighet att ta del iverksamheten som föräldrar med barn i kooperativaförskolor. Skattelagstiftningen bör enligtmotionärerna ändras så att det blir möjligt atterbjuda skattefria ersättningar och rabatter till deföräldrar som deltar i verksamheten vid barnenskommunala förskola.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening finns det anledning attiaktta en viss försiktighet när det gäller atttillskapa nya utrymmen för skattefria ersättningarför arbete eftersom det finns en risk att deutnyttjas för att kringgå beskattningen och därmedorsakar kontrollproblem. En möjlighet tillskattebefrielse för personal som arbetar på enkommunal förskola och har sitt barn i samma förskolabör enligt utskottets mening också kunna ge upphovtill gränsdragningsproblem om inte avsikten är atttillskapa en möjlighet till skattebefrielse även förfast anställd förskolepersonal i denna situation.Även om utskottet således kan se problem med dentyp av skattebefrielse som motionärerna föreslår harutskottet förståelse för att det finns ett intresseatt stimulera föräldrar att delta iförskoleverksamhet och önskemålet om att slippa deproblem som en beskattning i denna situation kan geupphov till. Ett undantag av den typ sommotionärerna önskar har också tillskapats förhyresgästers och bostadsrättsinnehavaressjälvförvaltning (prop. 1996/97: 119, bet.1996/97:SkU24).Enligt utskottets mening finns det anledning attanta att det nu aktuella förslaget kan komma attberöras i de pågående skatteöverläggningarna, ochutskottet anser därför att resultatet av dessaöverläggningar bör avvaktas.Utskottet avstyrker motion Ub801 yrkande 2.Beskattning av EU-parlamentarikerBakgrundEuropaparlamentet har lagt fastriktlinjer för en stadga om bl.a. ledamöternas löneroch beskattning. Enligt förslaget skallEuropaparlamentets ledamöter inte betala skatt ihemlandet. Stadgan är ett utflöde av debeslutsmöjligheter som parlamentet fått iAmsterdamfördraget. Stadgan förutsätter beslut avEuropaparlamentet och ett enhälligt beslut av rådet.MotionenI motion K354 yrkande 2 av m.fl. (v)anförs att under alla förhållanden börförbehålla sig rätten att ta ut skatt för de EU-parlamentariker som valts i Sverige.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening bör verka för attEuropaparlamentets förslag till stadga förparlamentet ändras på så sätt att ledamöterna iEuropaparlamentet kan beskattas i hemlandet. Enligtvad utskottet inhämtat är detta också den linje somregeringen driver i överläggningarna om parlamentetsförslag till stadga. Det finns därför inte någonanledning till ett tillkännagivande till regeringeni denna fråga.Utskottet avstyrker med det anförda motion K354yrkande 2.Avdrag för kampanjmaterialBakgrundI ett avgörande från Regeringsrätten (RÅ 1986 ref.30) har riksdagsledamot medgivits avdrag förresekostnader i det politiska arbetet och undervalrörelsen. Regeringsrätten ansåg att det ingår ien riksdagsledamots arbetsuppgifter att hållakontakt med väljarna i den egna valkretsen och attdelta i det partipolitiska arbetet.Riksskatteverket har i ett brevsvar den 23 juni1998 anfört att avdrag för kostnader undervalrörelse bör kunna medges den som är riksdagsmanmen inte den som, utan att vara riksdagsman, deltari en valrörelse för att bli invald i riksdagen.MotionernaI motion Sk613 av () anförs att det ären otillbörlig förmån för dem som redan är valda attde medges avdrag för sina kampanjkostnader. En såuppenbar orättvisa måste rättas till, annars blirtanken med personval förfelad. Lagen bör ändras såatt kostnader för kampanjmaterial upp till en visssumma, förslagsvis , görs avdragsgilla.I motion Sk678 av () hemställsatt diskrimineringen av dem som bedriver valkampanjutan att vara riksdagsledamot måste upphöra och attreglerna om avdrag för kampanjkostnader måsteändras.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening är avdragsrätten förriksdagsmännens kampanjkostnader en direkt följd avatt riksdagsmännen erhåller en skattepliktigersättning under sitt uppdrag och att uppdragetanses omfatta verksamhet under valkampanjer. Ienlighet med de principer som gäller vid inkomst-beskattningen uppkommer i denna situation enavdragsrätt för de kostnader som är förenade meduppdraget. Beroende på hur uppdraget utformats tordemotsvarande gälla för ledamöter i andra valdaförsamlingar som uppbär en skattepliktig ersättningunder sitt uppdrag.