bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — Vidare åläggsarbetsgivaren en utrednings- och åtgärdsskyldighetvid trakasserier på grund av funktionshinderrespektive sexuell läggning. Tillsynen skallbeträffande diskriminering av personer medfunktionshinder även i fortsättningen utövas avHandikappombudsmannen medan det beträffandediskrimineringen på grund av sexuell läggninginrättas ett nytt ombudsmannainstitut, Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuell föreslås få tillsyn ävenenligt dessa båda lagar.MotionernaI motioner från flertalet partier har frågor av merprincipiell vikt tagits upp. Ett förslag går ut påatt bör avslå propositionen. I andraförslag efterlyses en samladdiskrimineringslagstiftning.Moderaterna begär i motion 1998/99:K336 yrkande 1(delvis) av m.fl. etttillkännagivande om en samordning av lagstiftningenmot diskriminering; en lagstiftning som tar sikte påskyddet av mänskliga rättigheter är att föredra,heter det. Motionärerna anser att inte nubör fatta beslut i enlighet med regeringens förslag;något formellt yrkande härom förs emellertid intefram. I motion 1998/99:A722 yrkande 4 av LarsLindblad m.fl. (m) föreslås ett tillkännagivande avinnebörden att en samladantidiskrimineringslagstiftning skall utredas. Iyrkande 3 begärs en utvärdering av de trediskrimineringslagar som regeringen föreslår. Ensådan åtgärd bör ses som ett första steg i arbetetför ett ökat skydd för de grupper som skall skyddasmot diskriminering, anser motionärerna.Vänsterpartiet säger sig i motion 1997/98:A67yrkande 1 (delvis) av m.fl. välkomnalagförslaget. Motionärerna bedömer att den nya lagenblir effektivare än den gällande. talarmånga skäl för att alla bestämmelser omdiskriminering på arbetsmarknaden skall samlas i enlag, anförs det. föreslås hos regeringenbegära en utredning med detta syfte.Kristdemokraterna förespråkar i motion 1998/99:A3yrkande 1 av m.fl. ett tillkännagivandeom en samordnad lagstiftning. Tre lagar med nästanidentisk uppbyggnad innebär onödigt krångel för bådeföretagare och arbetstagare, hävdas det.Centern föreslår i motion 1997/98:A70 yrkande 1 avElving m.fl. att lagförslaget skall avslåsav . Motionärerna anser att de trepropositionerna om diskriminering i arbetslivet tillsin uppbyggnad och utformning starkt påminner omvarandra. Enskilda företagare att kommer fåbetydande svårigheter att hantera en så komplexlagstiftning. I yrkande 2 begärs etttillkännagivande om en samlad lag meddiskrimineringsförbud och andra bestämmelser.Överväganden bör göras huruvida ävenjämställdhetslagen kan inarbetas i en sådan ny lag,anser motionärerna. Förslaget om en samlad lagåterkommer i motion 1998/99:A703 yrkande 3 avMargareta m.fl. liksom i motion1998/99:K330 yrkande 2 av och begär i motion 1997/98:A68 yrkande 3 avElver m.fl. att regeringen utarbetar ettförslag innefattande alldiskrimineringslagstiftning; även i denna motionnämns jämställdhetslagen bland övriga. Motionärernavänder sig mot den ökade komplexitet som kan bliföljden av splittringen i olika lagar. Det befarasatt detta i sin tur även leder till attlagstiftningen minskar i tyngd.I motion 1998/99:Sf635 yrkande 13 av () sägs att lagen mot diskriminering på grund avetnisk tillhörighet borde vara lika stark som lagenom jämställdhet på arbetsmarknaden. Etttillkännagivande av av denna innebördföreslås.UtskottetInledningsvis vill utskottet - med instämmande iregeringens synpunkter - understryka att strävandenaatt motverka etnisk diskriminering är en fråga omatt verka för alla människors lika rättigheter ochmöjligheter, vilket i grunden är en fråga omdemokratiska och humanistiska ideal och om allamänniskors lika värde. Ett demokratiskt samhälle kanaldrig acceptera att människor behandlas olika,alltefter sin etniska eller kulturella bakgrund.Utskottet erinrar om vad utskottet anförde hösten1997 vid behandlingen av proposition 1997/98:16Sverige, framtiden och mångfalden - fråninvandrarpolitik till integrationspolitik. Därvidframhölls (1997/98:SfU6) att det är viktigt attintegrationsarbetet inriktas på att skapamöjligheter till individens egen försörjning. Att haen egen försörjning är ytterst betydelsefullt, inteminst för individens självkänsla och möjlighet attdelta i samhällslivet.Samtidigt nödgas utskottet konstatera attarbetslösheten bland personer med utländsk härkomstär betydligt större än bland infödda svenskar. I dennu aktuella propositionen redovisas uppgifter sombelyser svårigheterna för invandrarna att få arbete,och för vissa grupper bland dem betecknasarbetslöshetssiffrorna som närmast katastrofala. Somregeringen anför tyder många tecken på att det ärattityder till personer med annan etnisk bakgrundsom spelar en roll i detta sammanhang. Man bör ocksåhålla i minnet att etnisk diskriminering harallvarliga konsekvenser som går vida utöver den ioch för sig viktiga frågan om arbetslöshet.Viktiga insatser mot etnisk diskriminering iarbetslivet görs på många håll, inte minst inomramen för det samarbete mellan arbetsmarknadensparter som har byggts upp och som utvecklasvidare. Ett viktigt instrument för att förebygga ochmotverka etnisk diskriminering är lagstiftning. DOinrättades ; verksamheten reglerades genomlagen (1986:442) mot etnisk diskriminering, den s.k.DO-lagen. Reglerna i denna lag kom senare attinarbetas i lagen (1994:134) mot etniskdiskriminering, som innebar en ökad inriktning motdet arbetsrättsliga området genom införandet avförbud mot diskriminering av arbetssökande ocharbetstagare. Lagstiftningen har således skärpts vidnågra tillfällen.Även nuvarande lag har emellertid kritiserats föratt inte vara tillräckligt effektiv; den har intekommit att tillämpas i avsedd utsträckning. Kravenpå bevisning har bedömts vara för högt ställda förden som anser sig diskriminerad. Likaså harpåföljdssystemet beträffande bl.a. skadeståndensnivå ifrågasatts. Utskottet delar därför regeringensuppfattning om att såväl en skärpning avförbudsreglerna som ytterligare åtgärder behövs föratt etnisk diskriminering skall kunna motverkas.Regeringens nu presenterade förslag till en ny lagom åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivetinnebär på flera punkter en skärpt reglering iförhållande till den nuvarande. Det gäller t.ex.införandet av en skyldighet för arbetsgivare attvidta aktiva åtgärder, förbudet mot indirektdiskriminering, slopandet av kravet på avsikt hosarbetsgivaren och utvidgningen till helarekryteringsförfarandet. Utskottet välkomnar dettaoch tillstyrker därmed regeringens förslag om en nylag. Utskottet anser att det är angeläget att den nuföreslagna lagen införs utan ytterligare dröjsmål;det är inte skäl nog att avvakta resultatet av enutredning om en samlad diskrimineringslagstiftning.I det följande återkommer utskottet i fråga omenskilda delar av lagförslaget. Med det nu anfördaavstyrks motion 1997/98:A70 yrkande 1.Såvitt gäller motionsförslagen om en samladlagstiftning anser utskottet att en sådanordning är att föredra. För såvälarbetsgivare som övriga berörda är det avvärde med en diskrimineringslagstiftning isamlad form. Enligt utskottets mening börett utredningsarbete med detta syfte kunnainledas . Inget torde heller hindraatt den av regeringen aviseradeutvärderingen av lagstiftningen genomförsparallellt med den nu förespråkadeutredningen. Utskottet föreslår sålunda attregeringen med anledning av här behandlademotioner i berört avseende ges detta tillkänna. Genom ett uttalande med dennainnebörd blir följande motioner helt ellerdelvis tillgodosedda, nämligen 1998/99:K330yrkande 2, 1998/99:K336 yrkande 1 (delvis),1998/99:A722 yrkandena 3 och 4, 1997/98:A67yrkande 1 (delvis), 1998/99:A3 yrkande 1,1997/98:A70 yrkande 2, 1998/99:A703 yrkande3, 1997/98:A68 yrkande 3 och 1998/99:Sf635yrkande 13.Utvidgning av lagen till även andrasamhällsområdenMotionernaKritik mot att regeringens förslag till lag ärbegränsat till sådan diskriminering som förekommer iarbetslivet framförs i två motioner.Även andra delar av samhället borde innefattas,heter det i motion 1998/99:K336 yrkande1 (delvis) av m.fl. och en utredningefterlyses.Vänsterpartiets motion 1997/98:A67 yrkande 1(delvis) av m.fl. går ut på attriksdagen hos regeringen skall begära en utredningmed uppdrag att föreslå hur även utbildnings- ochvärnpliktsväsendena skall omfattas avlagstiftningen.UtskottetDen nuvarande lagen mot diskriminering är, som harframgått, en del av den arbetsrättsligalagstiftningen. I lagen regleras de uppgifter somankommer på DO; denne skall verka för att etniskdiskriminering inte förekommer i arbetslivet ellerpå andra områden av samhällslivet. Regeringensförslag till en ny lag innebär att DO:s uppgifter påandra områden än arbetslivet skall regleras iförordningen med instruktion för DO.Utskottet har förståelse för det syfte som kommertill uttryck i de aktuella motionerna. Det ärsärskilt angeläget att etnisk diskrimineringmotverkas inom utbildnings- och värnpliktsområdena,som representerar perioder i människors liv undervilka många värderingar grundläggs.Tidigare har utskottet uttalat (bet. 1997/98:SfU6)att den princip som demokratin och rättssystemet ivårt land bygger på är respekten för människors likavärde. Det innebär bl.a. att ingen skall missgynnaspå grund av ursprung, etnisk tillhörighet ellerkön. Principen om allas rätt till lika möjligheteroavsett bakgrund görs vidare tydlig i deövergripande målsättningar för detintegrationspolitiska arbete som regeringen harformulerat. Det var utskottets bestämda uppfattningatt samhället skall bekämpa förekomsten avhandlingar som kränker denna princip. Det innebäratt arbetet med att förebygga och motverkafrämlingsfientlighet, rasism och diskriminering ärett prioriterat område inom integrationspolitiken.Utskottet ansåg att arbetet bör föras på samhälletssamtliga nivåer.I detta sammanhang vill utskottet peka på deuppgifter som det nya hartilldelats. I denna fråga framhöll utskottet inyssnämnda betänkande att myndigheten skall ha detövergripande ansvaret för att verka för likarättigheter och möjligheter för alla oavsett etniskoch kulturell bakgrund, förebygga och motverkadiskriminering, främlingsfientlighet och rasism samtför att nyanlända invandrare får stöd för sinintegration i det svenska samhället. Vidare skallmyndigheten följa och utvärdera samhällsutvecklingenmot bakgrund av samhällets etniska och kulturellamångfald.Såvitt gäller DO:s uppgifter inom andra områden änarbetslivet utgår utskottet från att DO även ifortsättningen ges en opinionsbildande roll och attfunktionen inte heller i övrigt inskränks iförhållande till vad som gäller.Enligt vad utskottet har erfarit planeras inomRegeringskansliet en översyn av brottsbalkensbestämmelse om olaga diskriminering (16 kap. 9 §).Denna tar sikte på det fall en näringsidkare i sinverksamhet diskriminerar någon på grund av bl.a.etniskt ursprung. Bestämmelsen tillämpas också påden som är anställd i näringsverksamhet eller iövrigt handlar på en näringsidkares vägnar samt påden som är anställd i allmän tjänst eller inneharett allmänt uppdrag. I arbetet, som förutses kunnainledas under innevarande år, skall bl.a. frågan ombestämmelsens effektivitet tas upp.Mot bakgrund av vad som här har anförts finnerutskottet inte anledning att nu föreslå enutvidgning av lagens regelverk. Motionerna1998/99:K336 yrkande 1 (delvis) och 1997/98:A67yrkande 1 (delvis) avstyrks.Förbud mot etnisk diskrimineringPropositionenSom har nämnts i det föregående föreslås attförbudet mot diskriminering på grund av etnisktillhörighet skall gälla såväl direkt som indirektdiskriminering.Med direkt diskriminering avses att enarbetssökande eller arbetstagare missgynnas genomatt arbetsgivaren behandlar honom eller henne mindreförmånligt än arbetsgivaren behandlar eller skulleha behandlat personer med annan etnisk tillhörigheti en likartad situation. Missgynnandet skall hasamband med etnisk tillhörighet. Förbudet mot direktdiskriminering skall inte gälla om behandlingen ärberättigad av hänsyn till ett sådant ideellt ellerannat särskilt intresse som uppenbarligen ärviktigare än intresset av att förhindra etniskdiskriminering i arbetslivet.Med indirekt diskriminering avses att enarbetssökande eller arbetstagare missgynnas genomatt arbetsgivaren tillämpar en bestämmelse, ettkriterium eller ett förfaringssätt, som framstår somneutralt men som i praktiken särskilt missgynnarpersoner av en viss etnisk tillhörighet. Dettagäller såvida inte syftet med bestämmelsen,kriteriet eller förfaringssättet kan motiveras avsakliga skäl och åtgärden är lämplig och nödvändigför att syftet skall uppnås.Förfaranden under rekryteringenMotionernaMotionsvägen aktualiseras frågor som gäller tvåmoment under rekryteringsförfarandet, nämligenplatsannonsering och meritvärdering.I motion 1997/98:A67 yrkande 4 av . (v) föreslås göra ett uttalande somgår ut på att förbuden mot etnisk diskriminering böromfatta även platsannonsering.I samma motion - 1997/98:A67 yrkande 2 av GudrunSchyman m.fl. (v) - begärs ett tillkännagivande ommeritvärdering. Även arbetsgivaren bör ha vissaskyldigheter när det gäller att prövaarbetssökandens kvalifikationer, hävdas det.Reglerna bör kompletteras med en bestämmelse avinnebörden att man inte kan godta som förklaringfrån en arbetsgivare att det saknats tid ellerresurser att pröva sökandens kvalifikationer.Motion 1997/98:A68 yrkande 1 av m.fl.(fp) innehåller krav på ett tillkännagivande ombehovet av enkla rutiner för att översätta utländskautbildningar och betyg.UtskottetUtskottet, som först tar upp frågan omplatsannonsering, erinrar om att den i propositionenföreslagna skyldigheten för arbetsgivaren att vidtaaktiva åtgärder är avsedd att förhindra även sådantdiskriminerande beteende som inte faller in underdiskrimineringsförbudet. Skyldigheten att vidtaaktiva åtgärder är alltså tänkt att kompletteraförbudet att diskriminera. Det kan gälla sådanasituationer då det inte går att urskilja någraenskilda arbetssökande eller arbetstagare. Ipropositionen framhålls just diskriminerandeplatsannonser som ett exempel på sådana åtgärder.Utskottet finner - med hänvisning till det anförda- inga skäl till åtgärd från sida. Motion1997/98:A67 yrkande 4 avstyrks.Vad härefter gäller frågan om meritvärdering villutskottet anföra följande. Förbudet motdiskriminering föreslås, som har framgått, helarekryteringsförfarandet. I lagförslaget preciserasdetta till att omfatta när arbetsgivaren beslutar ien anställningsfråga, tar ut en arbetssökande tillanställningsintervju eller vidtar annan åtgärd underett anställningsförfarande. Beträffande den del avprocessen som gäller meritvärderingen sägs ipropositionen att en arbetssökande som vill åberopavissa meriter, t.ex. utländska examina, har engrundläggande skyldighet att själv göra sina meriter"förståeliga" för arbetsgivaren. Detta gälleroavsett etnisk tillhörighet. Utskottet finner -liksom regeringen - att bara den arbetssökande, somhar gjort vad som kan krävas av honom eller henneoch ändå blir mindre förmånligt behandlad, kan hafog för ett påstående om diskriminering omarbetsgivaren inte bedömer meriterna rättvist.Utskottet vill härutöver påminna om Högskoleverketsuppgifter. Enligt sin instruktion (1995:945) skallverket svara för bedömningar av utländskautbildningar på eftergymnasial nivå, dels enligt vadsom är särskilt föreskrivet, dels för tillämpningeni av direktiv och konventioner. Huvudsyftetmed värderingsverksamheten, som har funnits , är att underlätta inträdet på den svenskaarbetsmarknaden för personer med utländsk högreutbildning. En enskild arbetssökande kan såledeskostnadsfritt göra en skriftlig ansökan hosHögskoleverket om att få ett utlåtande över sinutländska examen. I rapporten ocherkännande av utländsk högskoleutbildning(rapportserie 1998:15 R) lämnas enredovisning av principer och metodik förverksamheten.Såvitt gäller främst gymnasienivån ellermotsvarande vill utskottet peka på förslagen i detnyligen presenterade betänkandet Validering avutländsk yrkeskompetens (SOU 1998:165). Däriförordas att alla vuxna som så önskar skall kunnagenomgå prov för att få sin yrkeskompetens - oavsetti vilket land denna har erhållits - jämförd ochjämställd med den yrkeskompetens som har sin grund igymnasieskolans yrkesutbildning eller utbildning påangränsande nivåer.Mot bakgrund av vad som har redovisats avstyrkerutskottet motionerna 1997/98:A67 yrkande 2 och1997/98:A68 yrkande 1.Ansvar för arbetsförmedlingens överträdelse avdiskrimineringsförbudetMotionenI motion 1997/98:A67 yrkande 3 av . (v) sägs att arbetsgivarens ansvar också skallomfatta sådan överträdelse avdiskrimineringsförbudet som den offentligaarbetsförmedlingen har gjort sig skyldig till.UtskottetUtskottet instämmer med motionärerna om vikten avatt etnisk diskriminering motverkas i alla led i enrekryteringsprocess. erinras om vad somsägs i propositionen, nämligen att den offentligaarbetsförmedlingen är en statlig myndighet. Detskulle, menar regeringen, leda för långt att låta enarbetsgivares ansvar utsträckas till att omfatta enarbetsförmedlares åtgärder, t.ex. bortsållning avarbetssökande med en viss etnisk tillhörighet.Utskottet ansluter sig i detta avseende tillregeringens redovisade uppfattning. Därutöver villutskottet framhålla det angelägna i att man ökarkunskapen hos arbetsförmedlingen om de resurser sompersoner med olika etnisk tillhörighetrepresenterar. Med hänvisning härtill avstyrksmotion 1997/98:A67 yrkande 3.Positiv särbehandlingPropositionenSåsom har nämnts i det föregående föreslårregeringen en möjlighet till undantag från förbudetmot direkt diskriminering, nämligen för ideellteller annat särskilt intresse. I propositionenpåpekas att utredningen därutöver hade föreslagitett undantag för s.k. positiv särbehandling. Därmedavsågs en särbehandling som är en del i ettplanmässigt främjande av ett visst syfte, t.ex.etnisk mångfald. Med hänvisning till den nyabestämmelsen om aktiva åtgärder anser regeringen detemellertid inte nödvändigt med ett sådant undantag.Frågan kan dock prövas på nytt när effekterna avlagen kan ses, sägs det i propositionen.MotionernaI två motioner tas frågan om positiv särbehandlingupp.I motion 1998/99:Sf612 yrkande 5 (delvis) av GudrunSchyman m.fl. (v) anförs att godtarregeringens förslag om att någon regel om positivsärbehandling inte skall införas . Motionärernavill dock att skall göra etttillkännagivande om att - som de betecknar - positivlikabehandling på arbetsmarknaden av personer frånetniska minoriteter fortfarande har stor aktualitet.Samtidigt understryker man vikten av att det görs enterminologisk skillnad jämfört med ordalydelsenenligt jämställdhetslagen. Om nämligen samma begreppskulle användas både vad gäller kön och etnisktillhörighet skulle detta leda till en automatik dären invandrad man utan vidare prioriteras framför ensvensk kvinna. Turordningen bör i stället vara sådanatt en arbetsgivare vid rekryteringsbehov förstkonstaterar vilket kön som är underrepresenterat ochdärefter - vid lika meriter hos två sökande av dettaunderrepresenterade kön - tillämpar positivlikabehandling så att en sökande från en etniskminoritet ges företräde.I motion 1997/98:A69 yrkande 2 av . (mp) förordas att beslutar om attförbudet mot direkt diskriminering i 8 §lagförslaget skall ges den lydelse som återfinns imotionen och som går ut på att positiv särbehandlingskall tillåtas.UtskottetUtskottet konstaterar att förbudet motdiskriminering syftar till att främja etniskmångfald. Det undantag som regeringen föreslårgäller ideellt eller annat särskilt intresse.Utredningen hade föreslagit ytterligare ettundantag, nämligen för positiv särbehandling för attfrämja etnisk mångfald. En motsvarande sådanbestämmelse finns i jämställdhetslagen.Med positiv särbehandling menas att en sökande frånen underrepresenterad grupp ges företräde vidtillsättning av en befattning, trots att det finnsmer meriterade sökande som tillhör enöverrepresenterad grupp. En förutsättning är dockatt den som får befattningen har erforderligkompetens. Det skall vidare vara fråga om ettplanmässigt främjande av ett visst syfte. Regler ochriktlinjer förutsätts ha fastställts i samråd medarbetsgivarens fackliga motparter.Utskottet delar regeringens uppfattning, nämligenatt regler om positiv särbehandling för att främjaetnisk mångfald inte bör införas. Det finns, menarutskottet, skäl att avvakta resultatet av denutvärdering som regeringen har sagt sig ha föravsikt att initiera.Med hänvisning till vad som har sagtstillstyrker utskottet propositionen i denna del.Motion 1997/98:A69 yrkande 2 avstyrks liksom motion1998/99:Sf612 yrkande 5 (delvis); den sistnämnda fåranses delvis tillgodosedd med det anförda.Skyldighet att vidta aktiva åtgärderPropositionenRegeringen föreslår att arbetsgivare ocharbetstagare skall samverka för att främja etniskmångfald i arbetslivet (2 §). Vidare föreslås attarbetsgivaren inom ramen för sin verksamhet skallbedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främjaetnisk mångfald i arbetslivet (4 §). Det betonas attskyldigheten att vidta aktiva åtgärder skall ses somett komplement till förbudet mot diskriminering -ett sätt att påskynda en förändring i människorsattityder. Arbetsgivarens skyldigheter omfattarsåväl arbetsförhållanden som rekrytering (5-7 §§).I propositionen redovisas vidare ett förslag avutredningen som gick ut på att det i lagen skulletas in en särskild bestämmelse om att lagen skallgälla även om det finns kollektivavtal som avseraktiva åtgärder. Regeringen har emellertid inteföljt utredningen på denna punkt; det påpekas attden föreslagna lagen är tvingande och en sådan regeldärför är onödig.MotionernaTvå motioner berör frågan om vilka slags åtgärdersom arbetsgivarens skyldighet avses omfatta. I enannan motion tas frågan om kollektivavtal upp.I motion 1998/99:A722 yrkande 1 av . (m) kritiseras bestämmelsen om aktiva åtgärderför att vara alltför vag, och motionärerna begär etttillkännagivande om att bestämmelsen i 4 § bör utgå.I motion 1997/98:A68 yrkande 8 av . (fp) efterlyses en precisering av vilka aktivaåtgärder arbetsgivarna skall vidta för att motverkaetnisk diskriminering. I motion 1998/99:Sf634yrkande 5 av m.fl. (fp) begärs etttillkännagivande om att DO bör ges i uppdrag attstödja och utveckla arbetet för etnisk jämställdheti företagen.I motion 1997/98:A69 yrkande 3 av . (mp) begärs att det i lagen införs enuttrycklig regel om att arbetsgivarens skyldigheterenligt lagen skall gälla även om ett kollektivavtalhar träffats om aktiva åtgärder.UtskottetBestämmelsen om aktiva åtgärder går ut på att ettmångfaldstänkande hos arbetsgivare,arbetstagarorganisationer och enskilda arbetstagareskall främjas. Det förhållandet att sådana åtgärderockså förutsätts bli genomförda i samverkan mellanarbetsgivare och arbetstagare ökar möjligheternatill acceptans hos båda parter. Som regeringenpåpekar är skyldigheten att vidta aktiva åtgärderavsedd att komplettera förbuden mot diskriminering.Regeringen framhåller att en skillnad mellanbestämmelserna är att förbuden - genom sin normativaverkan - förutsätts motverka diskriminering pålängre sikt medan skyldigheten att vidta aktivaåtgärder i första hand är inriktad på att åstadkommaförändringar på kort sikt.Utskottet anser mot denna bakgrund att denföreslagna bestämmelsen om skyldighet för enarbetsgivare att vidta aktiva åtgärder utgör ettvälkommet tillskott när det gäller möjligheterna attmotverka etnisk diskriminering i arbetslivet.I några av motionerna kritiseras föreskrifterna ide aktuella paragraferna för att de är alltförallmänt hållna. Denna omständighet, liksom att detinte heller i motivuttalanden lämnas närmareanvisningar om vilka åtgärder som kan komma ifråga,har uppfattats som ett problem.Med anledning av dessa aspekter gör utskottetföljande bedömning. Uttalandena i propositionen omaktiva åtgärder är inte så tydliga att de kommer attbli styrande för hur arbetet med de aktivaåtgärderna skall gå till.