bet · GN01KU6 · 1999-11-23 00:00:00 — Utrednings- ochberedningsarbetet bör inte föregripas.Med hänvisning till det anförda avstyrkerkulturutskottet motionsyrkandet.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet ansluter sig till vadkulturutskottet har anfört i sitt yttrande.Motionsyrkandet avstyrks (1999/2000:K353 yrkande 4).ÄldreomsorgPropositionenRegeringen redovisar som sin bedömning attSocialstyrelsen bör ges i uppdrag att kartläggaäldreomsorgen för finsktalande äldre i kommuner medett stort antal äldre som använder finska. Syftet äratt ta fram ett antal goda exempel på åtgärder somger bra resultat.MotionernaI motion 1999/2000:K5 av m.fl. (s)begärs ett tillkännagivande om äldreomsorg påfinska. Motionärerna anför att det ökande antaletäldre sverigefinnar behöver en utbyggd finskspråkigservice inom äldreomsorgen. Det bör poängteras attdet åvilar kommunerna att tillse attkommunmedborgarna får den omsorg de har rätt attkräva.I motion 1999/2000:K12 av m.fl.(fp) yrkande 2 (delvis) begärs ett tillkännagivandeom rikstäckande åtgärder när det gälleräldreomsorg. Motionärerna finner det oroande attpropositionen inte tar upp de riks-täckande åtgärdersom gäller äldreomsorg och som togs upp iMinoritetsspråkskommitténs utredning. De åtgärdersom föreslås i propositionen gäller endastförvaltningsområdet. Därmed spolieras och stoppasenligt motionärerna helt de initiativ som tagits idet sydsamiska området när det gäller äldre.Motionärerna anser därför att förslagen måste tasupp till förnyad bedömning och kostnadsberäkning.I motion 1999/2000:K353 av och (v) yrkande 6 (delvis) begärs etttillkännagivande om äldreomsorgen. Motionärernaanser att alla äldre människor som tillhör någon avde nationella minoriteterna behöver ges möjlighetatt få äldreomsorg med personal som kan derasmodersmål. För romer, sverigefinnar och judar anserde det positivt med försöksverksamhet där det kanfinnas ett behov och det är praktiskt genomförbart.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet delar inställningen i motionerna omvikten av att de äldre som så önskar bör erbjudasvård och omsorg av personal som talar derasmodersmål. Äldre är ofta de starkaste språkbärarnaoch även bärare av kultur och traditioner. Inomäldreomsorgen har det vidare visat sig att äldre kanförlora kunskaperna i det sist inlärda språket menbehålla kunskaperna i det först inlärda språket.Detta talar för att äldreomsorg i möjligaste mån börerbjudas på de äldres modersmål.Kommunerna skall kunna erbjuda alla medborgare engod äldrevård. Detta kan i vissa fall innebära attvården - för att den skall nå önskat resultat - börske på det modersmål som individen i fråga talar.Det finns dock vissa svårigheter med att erbjudaalla äldre som så önskar vård på deras modersmål.Dels saknas det ofta tvåspråkig personal, dels kandet innebära stora kostnader när det gäller mindregrupper.Vad särskilt gäller den finskspråkiga minoritetenkan konstateras att den är den största minoriteten iSverige. Som regeringen anfört bor sverigefinnarnarelativt koncentrerat till vissa orter i landet ochutgör ett sådant antal att det borde finnas godamöjligheter att erbjuda äldreomsorg på finska inte alltför stor kostnad. Dessutom ärsituationen sådan att det inom kanförväntas finnas ett stort antal äldre finsktalandesom är i behov av äldreomsorg. Utskottet ser därförpositivt på att regeringen avser att geSocialstyrelsen i uppdrag att kartläggaäldreomsorgen för finsktalande i kommuner med ettstort antal äldre som använder finska.Sammanfattningsvis instämmer utskottet sålunda tillstor del i vad motionärerna anfört. Utskottet ansermed hänsyn till vad ovan anförts dock inte att någottillkännagivande bör föreslås. Motionerna K5 (s) ochK12 (fp) yrkande 2 delvis bör därför avstyrkas i denmån de inte anses tillgodosedda med det anförda.Konstitutionsutskottets bedömningKommunerna skall kunna erbjuda alla medborgare engod äldrevård. Det kan innebära att de äldre bemötspå sitt eget språk. Inte minst när det gäller denationella minoritetsspråken framstår det somnaturligt att noga ge akt på de behov som visar sig.Som socialutskottet pekat på kan det dock finnasvissa svårigheter att erbjuda alla äldre vård påderas modersmål. har sammauppfattning som den socialutskottet har uttryckt isitt yttrande. Motionerna 1999/2000:K5 och K12yrkande 2 (delvis) avstyrks. Även motion1999/2000:K353 yrkande 6 (delvis) avstyrks.Översättning av vissa författningar tillminoritetsspråkPropositionenRegeringen anför som sin bedömning att författningarsom särskilt rör de nationella minoriteternasrättigheter bör översättas till samiska, finska ochmeänkieli.MotionernaI motion 1999/2000:K3 av m.fl. (kd)yrkande 5 begärs ett tillkännagivande omöversättning av grundlagen och de vanligaste lagarnatill minoritetsspråk. En sådan åtgärd kommer enligtmotionärerna att ha både ett praktiskt ochsymboliskt värde i ratificeringen av Europarådetsramkonvention. Motion 1999/2000:K239 av DanKihlström (kd) yrkande 5 är av samma innehåll. Ettyrkande av samma innebörd finns också i motion1999/2000:Sf639 av m.fl. (kd) yrkande18 (delvis).Konstitutionsutskottets bedömningI propositionen har regeringen uttalat attförfattningar som särskilt rör de nationellaminoriteternas rättigheter bör översättas tillsamiska, finska och meänkieli. Avminoritetsspråkskonventionens artikel 9.3 framgåratt staterna kan förbinda sig att på landsdels-eller minoritetsspråk tillhandahålla de viktigastelagtexterna och de texter som särskilt hänför sigtill personer som använder dessa språk, såvida deinte tillhandahålls på annat sätt. För att uppfyllaåtagandet i artikel 9.3 kommer enligt propositioneninitiativ att tas inom tillöversättning av vissa författningar till samiska,finska och meänkieli. Det gäller författningar somär särskilt viktiga för de minoritetsgrupper somtalar dessa språk och som särskilt berör dem i derasegenskap av minoritetsgrupper. Exempel på lagar sombör översättas är de två lagar som föreslås ipropositionen, rennäringslagen (1971:434) ochsametingslagen (1992:1433). Även grundläggandelagstiftning som rör fri- och rättigheter, bl.a. iregeringsformen, är av stor betydelse för samtligaminoritetsgrupper och bör enligt vad som anförs ipropositionen därför översättas tillminoritetsspråken.Utskottet delar uppfattningen att författningar avsärskild vikt för de nationella minoriteterna börgöras tillgängliga på deras språk. Inte minstviktigt är detta i fråga om den grundläggandelagstiftning som rör fri- och rättigheter. Utskottetutgår från att sådana översättningar kommer tillstånd och finner att något tillkännagivande enligtmotionärernas önskemål inte är nödvändigt.Motionerna 1999/2000:K3 yrkande 5, K239 yrkande 5och Sf639 yrkande 18 (delvis) avstyrks. beträffande en samlad svenskminoritetspolitikatt avslår motionerna 1998/99:K274 yrkande 1,1998/99:K334, 1998/99:Sf623 yrkande 10, 1998/99:MJ257yrkande 5, 1999/2000:MJ220 yrkande 1,1999/2000:K8, 1999/2000:K9 yrkande 1 och1999/2000:K10 yrkande 1,2. beträffande maktbalans mellan samernaoch deras motparteratt avslår motion 1998/99:K273,res. 1 (mp)3. beträffande ratificering av nr 169att avslår motionerna 1999/2000:K223 och1999/2000:MJ220 yrkande 8,res. 2 (mp)res. 3 (fp)4. beträffande termen sverigefinländareatt avslår motion 1999/2000:K11 yrkande 2,res. 4 (c)5. beträffande förvaltningsområdetatt avslår motionerna 1999/2000:K3 yrkande 1,1999/2000:K9 yrkande 2, 1999/2000:K12 yrkande 1,1999/2000:K237, 1999/2000:K239 yrkande 1, 1999/2000:K280och 1999/2000:K353 yrkande 8,res. 5 (kd, fp)6. beträffande finska språket iStockholmsregionenatt avslår motion 1999/2000:K11 yrkande 1,res. 6 (c)7. beträffande rätt att användaminoritetsspråk hos förvaltnings-myndigheter ochdomstolaratt med bifall till propositionen samt med avslagpå motionerna 1999/2000:K3 yrkandena 2 och 3samt 1999/2000:K239 yrkandena 2 och 3 antarregeringens förslag till lagar angående rätt attanvända samiska hos förvaltningsmyndigheter ochdomstolar och angående rätt att använda finskaoch meänkieli hos förvaltningsmyndig-heter ochdomstolar såvitt avser 6 § i de båda lagarna,res. 7 (kd)8. beträffande kontakt med centralamyndigheter m.m.att avslår motionerna 1998/99:K274 yrkande 2,1999/2000:K3 yrkande 4, 1999/2000:K10 yrkande 2,1999/2000:K10 yrkande 4,**FOOTNOTES**[1]: Ursprungsfolk definieras i konvention169, artikel 1 b), som folk som härstammar frånfolkgrupper som bodde i landet, eller detgeografiska område som landet tillhörde, vidtiden för erövring eller kolonisation ellerfastställande av nuvarande statsgränser.Ytterligare en förutsättning är att de helt ellerdelvis har behållit sina sociala, ekonomiska,kulturella och politiska institutioner. Ettgrundläggande kriterium är också att de folk somberörs själva identifierar sig som ursprungsfolk.Avgörande är inte att dessa folkgrupperhistoriskt sett bott i ett visst område längretid än andra.1999/2000:K11 yrkande 4, 1999/2000:K239 yrkande4 och 1999/2000:Sf639 yrkande 18 (delvis),res. 8 (kd)9. beträffande rätt för andra än parteratt använda minoritetsspråkatt avslår motion 1999/2000:K11 yrkande 3,res. 9 (c)10. beträffande regionala åtgärder i frågaom förskoleverksamhet och äldreomsorgatt avslår motionerna 1999/2000:K353 yrkande 6(delvis) och 1999/2000:K353 yrkande 7 (delvis),11. beträffande kommunindelning ochspråkgränseratt avslår motion 1999/2000:K10 yrkande 5,res. 10 (fp)12. beträffande rikstäckande åtgärder iutbildningsfrågor m.m.att avslår motionerna 1999/2000:K6, 1999/2000:K7och 1999/2000:K353 yrkandena 1, 2 och 7(delvis),13. beträffande rikstäckande åtgärder förbarnomsorgatt avslår motion 1999/2000:K12 yrkande 2(delvis),res. 11 (fp)14. beträffande rikstäckande åtgärder ikulturfrågoratt avslår motionerna 1999/2000:K4, 1999/2000:K10yrkande 3, 1998/99:K274 yrkande 3 och1999/2000:K353 yrkande 5,15. beträffande massmedieratt avslår motion 1999/2000:K353 yrkande 4,16. beträffande rikstäckande åtgärder ifråga om äldreomsorgatt avslår motionerna 1999/2000:K5, 1999/2000:K12yrkande 2 (delvis) och 1999/2000:K353 yrkande 6(delvis),res. 12 (fp)17. beträffande översättning av vissaförfattningar till minoritetsspråkatt avslår motionerna 1999/2000:K3 yrkande 5,1999/2000:K239 yrkande 5 och 1999/2000:Sf639 yrkande 18(delvis),18. beträffande ramkonventionom skydd för nationella minoriteteratt godkänner att ratificerarkonventionen,19. beträffande den europeiska stadgan omlandsdels- eller minoritetsspråkatt godkänner att ratificerar stadgan,20. beträffande lagförslagenatt med anledning av propositionen antarregeringens förslag tilldels lag om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar,dels lag om rätt att använda finska ochmeänkieli hos förvaltnings-myndigheter ochdomstolar,i den mån lagförslagen inte omfattas av vadutskottet hemställt ovan under moment 7.Stockholm den 23 november 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), (), (), (),(), (), (), KerstinKristiansson (s), (), (), vonder Esch (kd), (), Per (),(), Per-SamuelNisser (m) och (). Maktbalans mellan samerna och derasmotparter (mom. 2)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Utskottet räknar med" och slutar med"Motion 1998/99:K273 avstyrks" bort ha följandelydelse:Den samiska parten måste, för rådgivning och förrättegång, få resurser - och efter eget val fulltkompetent juridisk assistans. Mot samerna stårvälutrustade lobbygrupper, med rika resurser ochnätverk, t.ex. bonde- och jägarorganisationer ochskogsbolag.Regeringen bör få i uppdrag att överväga och läggafram förslag till en rimlig maktbalans mellanurfolksminoriteten och majoriteten. "Gällande rätt"vilar på mycket bristfälliga utredningar före 1880-talets lagstiftning och på diskriminering i form avtvångsförflyttningar 1923-1939 och "lapprivilegium"1928, som starkt splittrade samebefolkningen.Det behövs bl.a. ekonomiskt stöd till samerna föratt en bättre balans skall råda i förhållande tillden ofta mycket starka motparten. Samerna skallkunna hävda sin rätt enligt civilrätt/folkrätt ochgrundlag och ges ekonomiska resurser för behövligjuridisk kompetens.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande maktbalans mellan samernaoch deras motparteratt med bifall till motion 1998/99:K273 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Ratificering av konvention nr 169(mom. 3)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar "Frågan huruvida " och slutar "MJ220yrkande 8 avstyrks" bort ha följande lydelse:Genom att ratificera konvention 169 förenarsig med de stater som för en framåtsyftandepolitik i ursprungsfolksfrågor. Att Sverigeratificerar konventionen får därmed betydelse inteenbart för samerna som folk utan främjar på ettpositivt och aktivt sätt möjligheterna attförbätttra situationen för ursprungsfolk i helavärlden. måste visa i handling ochinte bara i ord att man är beredd att lösa densamiska frågan. En ratificering av ILO-konventionen169 betyder i första hand officiellt erkännande avsamerna som ursprungsfolk. Särskildalagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som ärviktiga för att skall kunna efterlevabestämmelserna i konventionen ut successivt.De konflikter som finns kan snarare öka än lösas omfrågan förhalas genom ytterligare långbänkar. Detfinns nu ingen anledning at dra ut . Sverigebör - men senast - ratificerakonventionen.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande ratificering av nr 169att med bifall till motion 1999/2000:MJ220 yrkande8 och med avslag på motion 1999/2000:K223 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.3. Ratificering av konvention nr 169(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Frågan huruvida " och slutar med"MJ220 yrkande 8 avstyrks" bort ha följande lydelse:ILO-konvention nr 169 innehåller bestämmelser somskall säkra ursprungsbefolkningarnas rätt till marksom de innehaft eller använt under lång tid.Konventionen trädde i kraft och harundertecknats av 14 länder, däribland ochDanmark. Det är naturligt att ta ställning förursprungsbefolkningarnas rättigheter och attförespråka att även ratificerarkonventionen.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande ratificering av nr 169att med anledning av motion 1999/2000:K223 och medavslag på motion 1999/2000:MJ220 yrkande 8 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.4. Termen sverigefinländare (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Den minoritet i " och på s. 23slutar med "motion 1999/2000:K11 yrkande 2 avstyrks"bort ha följande lydelse:Bland de ca 450 000 sverigefinnar i somomnämns i propositionen är cirka en fjärdedel sådanasom antingen själva är eller som är barn ellerbarnbarn till finlandssvenskar, dvs. finländare med()svenska som huvudspråk. Historiskt setthar finländare från båda språkgrupperna (ochfinlandssvenskar) alltid flyttat till ,kulturen är likartad eller likadan oberoende avspråket och i den finlandssvenska identiteten ingåräven, om än i starkt varierande grad, finska som ettandraspråk.Det är rimligt att vid ratificeringen klart yttraatt även finlandssvenskarna i anses ingå iden sverigefinska eller kanske hellresverigefinländska minoriteten. Eftersomminoritetsspråkskonventionen stadgar att statenskall ta hänsyn till önskemål från dem som talarlandsdels- eller minoritetsspråk när åtgärder vidtassom berör dem, är det naturligt att uppmärksammafinlandssvenskarnas ställning i detta sammanhang.Även finlandssvenskarna skall känna sig omfattade avde nya bestämmelserna till gagn för nationellaminoriteter. För att inga tvivel ska råda om dettabör termen sverigefinnar ändras till"sverigefinländare", eftersom detta begrepp omfattarsamtliga från inflyttade oberoende av om deninflyttades modersmål eller förstaspråk är finskaeller ()svenska.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande termen sverigefinländareatt med anledning av motion1999/2000:K11 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.5. Förvaltningsområdet (mom. 5)och von der Esch (båda kd)samt () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Såvitt gäller den sydsamiska" och slutarmed "enligt lagen om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar" bort haföljande lydelse:Enligt regeringens förslag skall enskilda ges enlagstadgad rätt att använda samiska hos domstolaroch förvaltningsmyndigheter i de geografiska områdendär språken använts av hävd och fortfarande användsi tillräcklig utsträckning. För det samiska språketär det geografiska området , ,och kommuner. I propositionen harinte angetts någon kommun inom det sydsamiskageografiska området. Det sydsamiska språket kommerdärmed att försvagas och eventuellt försvinna.Förvaltningsområdet bör därför, under enförsöksperiod, utvidgas till att omfatta ,och kommuner. En utvärderingbör ske efter försöksperiodens slut.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande förvaltningsområdetatt med avslag på motionerna 1999/2000:K9 yrkande2, 1999/2000:K237, 1999/2000:K239 yrkande 1,1999/2000:K280, 1999/2000:K353 yrkande 8 och medanledning av motionerna 1999/2000:K 3 yrkande 1och 1999/2000:K12 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.6. Finska språket i (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "gör" och slutarmed "Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:Det finns starka skäl för att betrakta det finskaspråket som ett territoriellt bundet språk även iStockholmsregionen. I har det finskaspråket en livaktig historia under åtminstone femsekler. Att ge finska språket samma ställning iStockholmsregionen som i är viktigt förde rättigheter och den välfärd som bör tillerkännasde flera tiotusentals finländare som lever iregionen. Det är också viktigt för Stockholmsframtida roll i och förrelationerna mellan och . Det innebärockså att statsmakten ger ett besked om att enlevande finskspråkig kultur ses som ett nationelltvärde i huvudstadsregionen. Det bör ankomma påregeringen att ta initiativ så att finska språketsställning på nytt aktualiseras i berörda kommuneroch återkomma till med förslag efter detatt kommunerna i ochMälardalsregionen tagit ställning till huruvida deönskar att finska får ställning som territorielltbundet språk i kommunen.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande finska språkets iStockholmsregionenatt med anledning av motion 1999/2000:K11 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.7. Rätt att använda minoritetsspråk hosförvaltningsmyndig-heter och domstolar(mom. 7)och von der Esch (båda kd)anserdels att den del av utskottets yttrande på s. 31börjar med "Regeringen föreslår att en begäran" ochpå s. 32 slutar med "och domstolar" bort ha följandelydelse:I propositionen föreslås att den som vill användasamiska, finska eller meänkieli under ett måls ellerett ärendes handläggning i domstol skall begäradetta i samband med att målet eller ärendet inledseller första gången parten skall yttra sig i måleteller ärendet. Om en begäran att användaminoritetsspråket framställs senare får den avslås.Detta stadgande kommer att få oönskadekonsekvenser. I många fall prövar en part att förasin talan på svenska. När sedan ärendet inletts ochkommunikationen intensifierats uppstår de språkligasvårigheterna. Att i detta läge avslå en begäran attanvända samiska, finska eller meänkieli vore mycketolyckligt. Behovet av att använda sitt eget språk ärinte mindre i denna situation än den är initialt. Enbegäran som framställs efter det att ärendet inlettseller efter det att parten första gången yttrar sigi målet eller ärendet skall kunna avslås endast omdet föreligger särskilda skäl för detta.Enligt de förslag som framförs i propositionen fårvidare en begäran att använda samiska, finska ellermeänkieli även avslås om det är uppenbart att denhar ett otillbörligt syfte. Detta ordval framstårsom olämpligt. En begäran bör kunna avslås bara omdet är uppenbart att den är onödig.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande rätt att användaminoritetsspråk hos förvaltnings-myndigheter ochdomstolaratt med anledning av propositionen samt med bifalltill motionerna 1999/2000:K3 yrkandena 2 och 3samt 1999/2000:K329 yrkandena 2 och 3 antarregeringens förslag till lagar om rätt attanvända samiska hos förvaltningsmyndigheter ochdomstolar och rätt att använda finska ochmeänkieli hos förvaltningsmyndigheter ochdomstolar såvitt avser 6 § i de två lagarna medden ändringen att paragraferna erhåller följandesom Reservanternas förslag betecknade lydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------Lagen om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar-----------------------------------------------------6 §-----------------------------------------------------Den som vill använda Den som vill användasamiska under ett måls samiska under ett målseller ett ärendes eller ett ärendeshandläggning i domstol handläggning i domstolenligt 4 § skall begära enligt 4 § skall begäradetta i samband med att detta i samband med attmålet eller ärendet målet eller ärendetinleds eller första inleds eller förstagången parten skall yttra gången parten skall yttrasig i målet eller sig i målet ellerärendet. Om en begäran ärendet. Om en begäranatt använda samiska att använda samiskaframställs senare får den framställs senare får denavslås. avslås endast om detföreligger särskilda skälEn begäran att använda för detta.samiska får även avslåsom det är uppenbart att En begäran att användaden har ett otillbörligt samiska får även avslåssyfte. om det är uppenbart attden är onödig.-----------------------------------------------------Lagen om rätt att använda finska och meänkieli hosförvaltningsmyndigheter och domstolar-----------------------------------------------------6 §-----------------------------------------------------Den som vill använda Den som vill användafinska eller meänkieli finska eller meänkieliunder ett måls eller ett under ett måls eller ettärendes handläggning i ärendes handläggning idomstol enligt 4 § skall domstol enligt 4 § skallbegära detta i samband begära detta i sambandmed att målet eller med att målet ellerärendet inleds eller ärendet inleds ellerförsta gången parten första gången partenskall yttra sig i målet skall yttra sig i måleteller ärendet. Om en eller ärendet. Om enbegäran att använda begäran att användafinska eller meänkieli finska eller meänkieliframställs senare får den framställs senare får denavslås. avslås endast om detföreligger särskilda skälEn begäran att använda för detta.finska eller meänkielifår även avslås om det är En begäran att användauppenbart att den har ett finska eller meänkieliotillbörligt syfte. får även avslås om det äruppenbart att den äronödig.-----------------------------------------------------8. Kontakt med centrala myndigheter (mom. 8)och von der Esch (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 31 börjar med"Detsamma gäller" och slutar med "statligaförvaltningsmyndigheter" bort ha följande lydelse:I dag är det mycket vanligt att medborgarna har direktkontaktmed centrala myndigheter via brev, telefon eller e-post. Denationella minoriteterna bör ha möjlighet att använda sittminoritetsspråk också i kontakten med centrala myndigheter.Detta bör som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort ha följandelydelse:8. beträffande kontakt med centrala myndigheterm.m.att med avslag på motionerna 1998/99:K274 yrkande 2,1999/2000:K10 yrkandena 2 och 4, 1999/2000:K11 yrkande 4och med anledning av motion 1999/2000:K3 yrkande 4,1999/2000:K239 yrkande 4 och 1999/2000:Sf639 yrkande 18(delvis) som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.9.