bet · GM01SkU13 · 1999-02-16 00:00:00 — Vi inomCenterpartiet anser att de ekonomiska villkorenmåste förbättras och att den extra ryggsäck somsvenska bönder tvingas bära måste lyftas av.Centerpartiet har i anslutning till höstens bud-getbehandling föreslagit att intentionerna i Björksutredning skall fullföljas och föreslår slopadelskatt samt sänkt skatt på eldningsolja förjordbruksföretag i likhet med vad som gäller inombåda områdena för tillverkningsindustrin.Jordbrukarna bör även kompenseras för att de betalarett högre pris på diesel än kollegerna ikonkurrentländerna. Genom initiativhar frågan om jordbrukets energibeskattning ocksåaktualiserats i de pågående skattesamtalen mellanregeringen och de politiska partierna.Vad nu anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande jordbrukets energiskattatt med anledning av motionerna 1998/99:Sk700yrkandena 1 och 2 och 1998/99:MJ254 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1998/99:Sk645,1998/99:Sk700 yrkande 4, 1998/99:MJ224 yrkande3, 1998/99:MJ254 yrkande 2 och 1998/99:MJ256yrkandena 2 och 4 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts.5. Industrins och växthusnäringensenergiskatt (mom. 4)(), (),de () och () hardels anfört följande:Det är statens uppgift att fastställa ramar ochvillkor som medför att hushåll och företag geslångsiktigt hållbara spelregler. Enligt vår meningär det angeläget att nya energipolitiska riktlinjernu skyndsamt antas.Energibeskattningen måste göras konkurrensneutral.Fiskala skatter bör endast tas ut i konsumtionsledetmedan miljöstyrande skatter och avgifter böranvändas endast i produktionsledet. De särskildaproduktionsskatterna på vattenkraft och kärnkraftskall således slopas.När det gäller produktionsskatterna på el har denelintensiva industrin drabbats särskilt hårt, ochför dessa företag räcker det inte med den sänkningsom genomfördes . Produktionsskatten på elinnebär att dessa företag får allt svårare att klarasig på den internationella marknaden, vilket ledertill att nödvändiga långsiktiga investeringar integenomförs.En annan viktig uppgift på energiskatteområdet äratt få till stånd en ökad harmonisering avenergibeskattningen mellan de nordiska länderna.Ökande skillnader och olika beskattningsprinciperhotar effektiviteten på den gemensamma, nordiskaelmarknaden. De samlade produktionsresursernautnyttjas mindre effektivt, vilket i sin tur ledertill samhällsekonomiska kostnader och en ökadmiljöpåverkan.Beträffande växthusnäringen anser vi att det är avyttersta vikt att svenska växthusodlare ges sammaproduktionsvillkor som sin främsta konkurrenter inomEU.Vad nu anförts bör enligt vår uppfattning riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande industrins och växthusnäringensenergiskattatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk669 och1998/99:N228 yrkandena 27 och 28, med anledningav motion 1998/99:MJ241 yrkande 1 samt medavslag på motion 1998/99:Sk671 yrkande 9 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.6. Industrins och växthusnäringensenergiskatt (mom. 4)() och () hardels anfört följande:Genom EU-inträdet har konkurrensen för den svenskaväxthusodlingen ökat markant. Det sker successivt enreducering av priser och intäkter som en anpassningtill de nivåer som finns inom EU. Det är därför,menar vi, rimligt att de svenskaproduktionsskatterna på energi också anpassas tilleuropeiska förhållanden. I likhet med vad som anförsi motion MJ241 anser vi att regeringen skallåterkomma till med förslag till reduceradkoldioxidskatt för växthusnäringen. Det är avyttersta vikt att svenska växthusodlare ges sammaproduktionsvillkor som sina främsta konkurrenterinom EU. I annat fall är risken stor att näringen påsikt slås ut.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande industrins och växthusnäringensenergiskattatt med bifall till motion 1998/99:MJ241 yrkande 1och med avslag på motionerna 1998/99:Sk669,1998/99:Sk671 yrkande 9 och 1998/99:N228yrkandena 27 och 28 som sin mening ger rege-ringen till känna vad ovan anförts.7. Finsk rödmärkt olja för uppvärmning(mom. 5)(), (),de () och () hardels anfört följande:Genomförandet av den inre marknaden innebär attprivatpersoner skall ha möjlighet att köpa ochförbruka varor fritt inom EU. Skattereglerna harockså anpassats till dessa krav, och den som såönskar kan normalt köpa t.ex. kapitalvaror iett annat EU-land och föra dem med sig hem utan attdetta föranleder någon beskattning. En inre marknadutan gränshinder och med god funktion ökarkonkurrensen och ekonomins effektivitet och bidrartill en harmonisering av medlemsländernasskatteregler.De svenska reglerna uppställer oöverstigligahinder för de privatpersoner som vill föra in finskrödmärkt olja för andra ändamål än drift avmotordrivna fordon. Den privatperson som villanvända finsk rödmärkt olja för att värma sin villai måste betala både finsk och svenskpunktskatt.Dubbelbeskattningen gör att det i praktiken inte ärmöjligt för privatpersoner att köpa finsk rödmärktolja och använda den för uppvärmning i . Denändring som trädde i kraft och sominnebär att förbrukaren skall få tillbakamellanskillnaden mellan den högre och den lägresvenska energiskattesatsen medför ingen skillnadhärvidlag.De svenska reglerna på detta område står enligtvår mening i strid med principen om konsumenternasfria tillgång till den gemensamma inre marknaden. Påsamma sätt som när det gäller andra varor måste detvara möjligt för en person att köpa finsk olja ochföra in den till för eget bruk, t.ex. föruppvärmning av sin villa. Om det finnsprisskillnader som beror på skatten, utgör intedetta ett skäl att förbjuda och hindra den enskilde.I stället måste problemet lösas genom enharmonisering av skattereglerna.Regeringen bör enligt vår mening återkommamed ett förslag som innebär att det bör bli möjligtför privatpersoner att köpa och föra in finsk,rödmärkt olja för uppvärmningsändamål.Också företagare får betala dubbel punktskatt påeldningsoljan. Visserligen har de möjlighet attbegära återbetalning av den låga finska skatten mendetta löser inte problemet med den felaktiga svenskabeskattningen. Ett förslag måste därför även geföretagarna rimliga möjligheter att köpaeldningsolja där den är billigast.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 5 hemställt:5. beträffande finsk rödmärkt olja föruppvärmningatt med bifall till motion 1998/99:Sk641 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.8. Drivmedelsbeskattning (mom. 6)(), (),de () och () hardels anfört följande:Den teknikutveckling som pågår i allabiltillverkande länder kommer att resultera i merenergieffektiva fordon. Ett etappmål kan vara enfamiljebil med en bränsleförbrukning på ca 0,4liter/mil. Detta uppnår man genom att vidareutvecklaoch produktionsanpassa material och komponenter.Bilismens miljöpåverkan är heller inte statisk. Itakt med att bilparken moderniseras, reducerasmiljöpåverkan. sköts avtransportarbetet med avgasrenade bilar. Därigenomhar också utsläppen minskat betydligt jämfört mednär de första beräkningarna rörande bilismensmiljökonsekvenser gjordes. Vi anser att det är högtid att bedömningar avseende de olikatransportslagens samhällsekonomiska påverkan görsmot bakgrund av effekterna av ny reningsteknik ochav de samhällsekonomiska intäkterna.Vidare anser vi att förslag tillinförande av miljöklasss 1 för bensin med strängaremiljökrav än de gällande miljöklasserna 2 och3 bör prioriteras och att skatten på sådan bensinskall vara lägre än för annan bensin.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande drivmedelsbeskattningatt med bifall till motion 1998/99:T220 yrkande 4delvis och med avslag på motionerna1998/99:Sk306 yrkande 21, 1998/99:Sk643 yrkande3, 1998/99:Sk701, 1998/99:Sk725, 1998/99:Sk726 och 1998/99:T223 yrkandena 12 och 14 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts.9. Drivmedelsbeskattning (mom. 6)() och () hardels anfört följande:Sverige har mycket goda förutsättningar attframställa förnybara drivmedel för fordon.Biodrivmedel har en gynnsam effekt på mängdenkoldioxidutsläpp, på den inhemska marknaden och påhandelsbalansen. Biodrivmedlens goda effekt påmiljön och på att skapa arbetstillfällen och enkonkurrenskraftig gröda för svenskt jordbruk gör detmycket angeläget att fasa ut fossila bränslen tillförmån för förnyelsebara biodrivmedel. Vi anser atten introduktion av biobränslen bör ske både genomlåginblandning och genom att utveckla nya motorersom kan drivas med ren alkohol. Låginblandning avstörsta möjliga halt som utan modifieringar ibefintliga motorer ger en marknad förinhemsk produktion i stor skala. Därigenom skapasockså förutsättningar för introduktion av fordon medren alkoholdrift.Mot denna bakgrund anser vi att det är viktigt attskatter och andra pålagor inte hindrar utvecklingenav alternativa bränslen utan staten måste medverkatill att stimulera marknaden inom detta område.Vad som anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande drivmedelsbeskattningatt med bifall till motion 1998/99:T223 yrkande 12och med avslag på motionerna 1998/99:Sk306yrkande 21, 1998/99:Sk643 yrkande 3,1998/99:Sk701, 1998/99:Sk725, 1998/99:Sk726,1998/99:T220 yrkande 4 delvis och 1998/99:T223 yrkande14 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.10. Drivmedelsbeskattning (mom. 6)() hardels anfört följande:De skadliga utsläppen från biltrafiken måstereduceras bl.a. genom en övergång från fossila tillbiobaserade drivmedel. Målet på kort sikt bör varaatt introducera biobaserade drivmedel i stor skala ihela landet. Det brådskar därför med åtgärder föratt främja den inhemska tillverkningen av bl.a.etanol som bränsle. Förutsättningarna för sådanproduktion finns i landet, vilket är positivt förmiljön och tillväxten samt skapar åtskilligaarbetstillfällen.Inom ramen för de s.k. pilotprojekten harregeringen givit skattefrihet för bl.a. etanol.Försöksverksamhet finns även på andra områden, ochdet är viktigt att denna verksamhet följs upp så attden kan tillåtas av EG-kommissionen.För att nå en miljömässigt hållbar utveckling ochgöra biobränslena konkurrenskraftiga gentemotfossila bränslen är det angeläget att regeringen gerskattebefrielse för miljövänliga, biobaseradedrivmedel. Inom EU bör vara pådrivande ochverka för en möjlighet till generell skattefrihetför biobaserade drivmedel. Olika försöksverksamheteroch projekt räcker inte för att utveckla en marknadför sådana bränslen.Vad som här anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande drivmedelsbeskattningatt med bifall till motion 1998/99:Sk306 yrkande 21och med avslag på motionerna 1998/99:Sk643yrkande 3, 1998/99:Sk701, 1998/99:Sk725,1998/99:Sk726, 1998/99:T220 yrkande 4 delvis och1998/99:T223 yrkandena 12 och 14 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.11. Sänkning av bensinskatten (mom. 7)(), (),de () och () hardels anfört följande:För enskilda människors välfärd är godakommunikationer avgörande. Goda kommunikationerunderlättar arbetspendling och är ett väsentligtinslag för en god livskvalitet och ökarmöjligheterna att kombinera en god boendemiljö meden bred arbetsmarknad. Utan bilen skulle mångamänniskor varken ha fungerande arbetsliv ellersocialt liv. Särskilt viktig är bilen för boende iglesbygd, barnfamiljer och för dem som har ettaktivt fritidsliv. Transporternas betydelse för enbredare arbetsmarknad och minskad arbetslöshet ärkraftigt underskattad. Regeringen har i dentrafikpolitiska propositionen anfört attTrafikbeskattningsutredningen (TBU) har i uppdragatt göra en översyn av vägtrafikens samladebeskattning.För att redan nu underlätta för hushållen föreslårvi att den höjning av skatten på bensin med 25 öresom regeringen genomförde återtas.Vi avvisar vidare bestämt alla idéer om en fortsattårlig ökning av bensinskatten med 10 öre.Ytterligare bensinskattesänkningar bör genomföras.Därutöver anser vi att bensinskatten skall varaenhetlig i hela landet.Det skall också tilläggas att har en avEuropas äldsta bilparker, vilket är negativt urmiljösynpunkt eftersom nya bilar släpper ut mindrekolväten och kväveoxid och drar även ofta mindrebensin per mil. Ett lägre pris på bensin skulle gemånga hushåll en möjlighet att byta dengamla bilen mot en nyare och mer miljövänlig.Den höga skatten på bensin kan således sägas varakontraproduktiv ur miljösynpunkt.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 7 hemställt:7. beträffande sänkning av bensinskattenatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk607,1998/99:Sk621 yrkandena 1 och 3, 1998/99:Sk639,1998/99:Sk640 och 1998/99:T220 yrkande 4 delvissamt med avslag på motion 1998/99:Sk638 delvissom sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.12. Fordonsskatt på dieseldrivnapersonbilar (mom. 9)(), (),de () och () hardels anfört följande:Enligt vår mening är det önskvärt att Sverigesbilpark förnyas och föryngras. En sådan förnyelse ärbra och önskvärd ur trafiksäkerhetssynpunkt och urmiljösynpunkt. Den höga årliga fordonsskattenmissgynnar emellertid de nya dieselbilarna ochmotverkar en sådan utveckling. De nyadieselmotorerna har en bättre avgasrening än degamla och är dessutom avgjort bättre urmiljösynpunkt än många bensinmotorer. Vi anser attden höga fordonsskatten på dieselfordon skall sänkasså att nya moderna dieselbilar inte missgynnas pådet sätt som sker i dag.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 9 hemställt:9. beträffande fordonsskatt på dieseldrivnapersonbilaratt med bifall till motion 1998/99:Sk638 delvis ochmed avslag på motionerna 1998/99:Sk643 yrkandena1 och 2, 1998/99:Sk703 samt 1998/99:T230 yrkande 11 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts.13. Fordonsskatt på dieseldrivnapersonbilar (mom. 9)Per () och () hardels anfört följande:En för staten angelägen uppgift är att ge impulsertill marknaden så att miljötänkandet ökar. När detgäller fordonsbeskattningen sker detta lämpligastgenom att dels sänka skatten för miljövänligaalternativ, dels höja skatten för sådana alternativsom är mindre fördelaktiga ur miljösynpunkt.Nytillverkade dieseldrivna bilar är ettmiljövänligt alternativ. Trots detta ärfordonsskatten i på nya dieselbilar dubbeltså hög som skatten på äldre fordon. Vi menar attmiljötänkandet skulle öka om en enhetlig skattinförs för äldre och nyare dieselfordon.Vi menar också att det varken finnsmiljömässiga eller ekonomiska skäl att beskattapersonbilar på olika sätt. Dieseldrivna personbilarbör därför beskattas på samma sätt som bensindrivnabilar.Vad som anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 9 hemställt:9. beträffande fordonsskatt på dieseldrivnapersonbilaratt med bifall till motion 1998/99:Sk643 yrkandena 1och 2 och med anledning av motionerna1998/99:Sk638 delvis, 1998/99:Sk703 och 1998/99:T230 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts.14. Fordonsskatt på dieseldrivnapersonbilar (mom. 9)() hardels anfört följande:Det är angeläget att fordonsskatten för dieseldrivnapersonbilar förändras så att större vikt läggs vidbilens miljöegenskaper. föreligger en heltomotiverad skillnad i vägtrafikskatt mellan nya ochäldre dieseldrivna fordon. De som fortsätter attköra med äldre dieselbilar, som är betydligtskadligare ur miljösynpunkt på grund av attkatalysatorrening saknas, gynnas i beskatt-ningshänseende framför den som byter till en nydieselbil med katalysatorrening. Därigenom motverkasen föryngring av dieselbilparken. För att främja ettmiljövänligare trafiksystem måste en övergång tilllikvärdig vägtrafikbeskattning mellan nya och äldredieseldrivna fordon komma till stånd. Dock måstefördelningspolitiska skäl vägas in vid omfördelningav fordonsskatten för dessa personbilar.Lika svårmotiverad ur miljösynpunkt är skillnaden ivägtrafikskatt mellan nya dieselbilar ochbensindrivna bilar. Vägtrafikskatten för ennormalstor ny dieseldriven personbil är drygt tregånger så hög som motsvarande bensindriven bil. Ävendenna skillnad i beskattning bör jämnas ut.Vad som anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 9 hemställt:9. beträffande fordonsskatt på dieseldrivnapersonbilaratt med bifall till motion 1998/99:T230 yrkande 11och med anledning av motionerna 1998/99:Sk638delvis, 1998/99:Sk643 yrkandena 1 och 2 och1998/99:Sk703 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts.15. Åkerinäringen, m.m. (mom. 11)(), (), CarlErik (), (), dePourbaix-Lundin (m) och () hardels anfört följande:En effektiv och miljövänlig åkerinäring är viktigför landet. Höga skatter på fordon och dieselbränsleoch högre personalkostnader för svenska åkareinnebär stora konkurrensnackdelar gentemot mångaandra europeiska åkerier. har en av deäldsta lastbilsflottorna, och den fasta fordons-kostnaden är näst högst i . Dieselkostnadeninklusive skatt är en av de högsta.Den 1 juli 1998 infördes fritt s.k. cabotage iEuropa. Detta innebär att utländska buss- ochlastbilsflottor fritt kan konkurrera i hela Europa.Konkurrensen måste dock ske på lika villkor. Som detär är risken uppenbar att svenska åkerier, medsina högre löne- och skattekostnader samt strängaremiljökrav, förlorar uppdrag. Detta leder i sin turtill att åkerier lägger ner, går i konkurs eller ivissa fall flaggar ut till andra länder som en sistaåtgärd för att överleva. Konsekvenserna av dettablir, förutom en försvagning av svenskt näringsliv,att miljön påverkas negativt. Den avgjort viktigastefrågan för åkerinäringen är sänkta skatter.Bränslekostnaderna och löneskatterna måste sänkasför att svensk åkerinäring skall kunna konkurreramed utländska företag. En annan viktig åtgärd är attharmonisera fordonsbeskattningen med omvärlden.Vi anser att regeringen bör utreda desamhällsekonomiska konsekvenserna av en sänkning avmiljödieselskatten till internationell nivå.Ett viktigt steg har tagits genom Sverigesanslutning till Eurovinjettsystemet, men reglernahar här fått en utformning som lett till kraftigaförsämringar för vissa svenska fordonskategorier(jfr bet. 1997/98:SkU7). För den svenskaåkerinäringen har dock anslutningen utgjort ennödvändig åtgärd för att något förbättrakonkurrenskraften.Vad nu anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 11 hemställt:11. beträffande åkerinäringen, m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:Sk699 och1998/99:Sk702 samt med avslag på motion1998/99:Sk708 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.16. Traktorer och motorredskap (mom. 12)(), (),de () och () hardels anfört följande:Det svenska kravet på användning av högbeskattaddieselolja i arbetsfordon som används i jordbruk,skogsbruk, industri och andra kommersiella verk-samheter innebär en kraftig och omotiverad fördyringför dessa verksamheter. Trots att det rör sig omarbetsfordon som används i produktion utanför detallmänna vägnätet belastas de med samma skatter somde fordon som använder vägnätet fullt ut.Den svenska trafikbeskattningen av arbetsfordon harinte någon motsvarighet inom EU. Flertalet EU-länderhar i likhet med inte något krav påanvändning av högbeskattad olja i motorredskap,jordbrukstraktorer etc. föreskriverendast att högbeskattad olja skall användas i väg-trafik. Beslut har fattats om ett gemensamtsystem för märkning av lågbeskattad olja. Ävenenligt detta direktiv begränsar sig kravet påanvändning av den högbeskattade oljan till fordonsom är avsedda för vägtrafik. Kommissionen arbetarför närvarande med att ta fram ett lämpligtmärkämne.Enligt vår mening bör bränsle för arbetsredskap iSverige beskattas på samma sätt som i flertaletövriga EU-länder. De svenska företagen skall intebehöva konkurrera på villkor som på denna punkt ärväsentligt sämre än de som gäller för företag inomövriga EU-länder. Svenska företag som användermaskiner i sin verksamhet skall inte behöva åka tillFinland och tanka för att på det sättet få tillgångtill bränsle på samma villkor som de finska företa-garna. Skatter som snedvrider konkurrensen gentemotomvärlden och bidrar till ökad gränshandel är inteförenliga med ett bra företagarklimat och medför attarbetstillfällen försvinner från vårt land.Grunden för den konkurrenssnedvridning som desvenska företagarna utsätts för är i första hand attSverige i motsats till övriga EU-länder trafik-beskattar motorredskap, jordbrukstraktorer och andrafordon som främst används utanför vägnätet. Detskulle vara ett framsteg för EU om upphördemed sin extrabeskattning av motorredskapen ochanslöt sig till vad som gäller inom andra länder.Vi föreslår att trafikbeskattningen avdieselbränsle för motorredskap slopas.Regeringen bör härvid överväga om förslaget kanutformas på ett sådant sätt att stimulansen föranvändning av den bästa miljöklassade dieseloljanbibehålls. Möjligheten att uppställa ett krav på attden grönfärgade olja som används i denna typ avfordon skall vara miljöklass 1 bör undersökas.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 12 hemställt:12. beträffande traktorer och motorredskapatt med bifall till motionerna 1998/99:Sk642 och1998/99:Sk700 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts.17. Motorcyklar (mom. 13)(), (),de () och () hardels anfört följande:Försäljningsskatten på personbilar slopades för tvåår sedan. Enligt vår mening bör ävenförsäljningsskatten på motorcyklar upphävas.Vi motsätter oss att Trafikbeskattningsutredningensförslag om en femdubblad fordonsskatt på motorcyklargenomförs.Vad nu anförts bör som sin mening geregeringen till känna.dels vid moment 13 hemställt:13. beträffande motorcyklaratt med bifall till motion 1998/99:T220 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.18. Alkohol- och tobaksbeskattningen(mom. 15)(), (),de () och () hardels anfört följande:De höga svenska punktskatterna på alkohol är och haralltid varit ett incitament för husbehovssmugglingeller köp och konsumtion av smugglade varor i mereller mindre avancerade former bland mångamedborgare. I ett läge där de svenska priserna påalkoholdrycker kraftigt skiljer sig från övriga EU-länders ser välorganiserade brottssyndikat möjlighetatt tjäna stora pengar på smuggling av dessa varor,med en allt grövre brottslighet som följd. Det finnssåledes mycket starka skäl att reduceraförutsättningarna för den välorganiseradebrottsligheten genom att harmoniera de svenskapunktskatterna med omvärldens.Den svenska bryggerinäringen sysselsätter ca 3 700personer direkt och påverkar sysselsättningen förmångdubbelt fler. Bryggerinäringen måste ses som enförädlingsindustri inom livsmedelsbranschen och böråtnjuta med utländska konkurrenter likvärdigavillkor för sin verksamhet. På så sätt kan enindustrigren ges möjlighet till naturlig utvecklingoch svenska arbetstillfällen behållas.EU-inträdet har drastiskt tillspetsat branschenskonkurrenssituation då den svenska ölskattenpåtagligt avvikit från omvärldens och fortfarandegör det. sänktes skatten på ölstarkare än 2,8 volymprocent till pervolymprocent i syfte att motverka den ökandegränshandeln. Vi kan konstatera att sänkningenvar otillräcklig. Även med den nya skatten kvarståren betydande skillnad jämfört med t.ex. Danmark.Gränshandeln och smugglingen fortgår. Detta påverkarallvarligt den svenska bryggerinäringensöverlevnadsmöjligheter på sikt.För är införseln över gränsen från våragrannländer av störst betydelse, dels för att denredan har en stark tradition, dels därför attreglerna tillåter en införsel av öl perperson från annat EU-land. Gränshandeln har enligtvår mening nu antagit sådana proportioner att det ärnödvändigt att vidta motverkande åtgärder. Dengenomförda skattesänkningen har varit otillräckligför att den önskade effekten på gränshandeln skalluppnås.