bet · GM01FiU27 · 1999-05-25 00:00:00 — Enligt avtalet skallutestående lån vara återbetalda senast år2002. De bilaterala lånen ges av Banken förinternationell betalningsutjämning (BIS) iBasel med garanti från de deltagandeländernas centralbanker. För delär det således som garanterarlånet. Eftersom de bilaterala lånen fallerutanför ordinarie verksamhet,har begärt statsgaranti fördenna insats.Regeringen anser det angeläget att Sverigedeltar i ovannämnda stödarrangemang.Riksbanken erhåller ersättning från BIS försin garanti. Efter ett godkännande avriksdagen kommer regeringen att uppdra åtRiksgäldskontoret att ställa ut garantintill . Då fastställs en avgiftsom motsvarar garantins förväntadeekonomiska risk och övriga kostnader föråtagandet.Regeringen föreslår att den bemyndigas attför ställa utkreditgaranti till för lån tillBrasilien på högst 300 miljoner USD genomBanken för internationellbetalningsutjämning (BIS).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 8).Statistiska centralbyrån (A 6)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på . Regeringenanför i propositionen att det är angelägetatt det inrättas ett yrkesregister som kanersätta den insamling av yrkesuppgifter somtidigare skett i samband med folk- ochbostadsräkningarna. Registret skalltillgodose både statistikens ochforskningens krav på relevanta data.Yrkesuppgifter används inom yrkesmedicinskoch samhällsvetenskaplig forskning,utbildnings-, sysselsättnings- ochsamhällsplanering, hälso- ochsjukvårdsplanering, prognosverksamhet ochinom områden som berörjämställdhetsaspekter. Det övergripandemålet med uppgifterna i ett yrkesregisterär att bilda underlag för framställning avofficiell statistik.Yrkesregistret bör byggas upp på det sättsom () harföreslagit. Förslaget innebär attbefintliga yrkesuppgifter i lönestatistikenutnyttjas och kompletteras medenkätinsamling av yrkesuppgifter från de ca180 000 småföretag som inte ingår ilönestatistiken. Kostnaden för registretberäknas till årligenunder en fyraårsperiod och därefter 6miljoner kronor . Regeringen föreslåratt anvisas för att under1999 påbörja uppbyggnaden av ettyrkesregister vid SCB. Därutöver avserregeringen att låta SCB disponera 1 500 000kr för ändamålet av de medel som står tillregeringens disposition under anslaget.Finansiering sker dels genom att anslag B 1Riksförsäkringsverket under utgiftsområde10 minskas med , dels genomatt anslag E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. underutgiftsområde 16 minskas med 1 miljonkronor.Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med den lagstiftning som krävsför att inrätta ett yrkesregister.MotionenI kommittémotion Fi24 av . (m) avvisas förslaget om upprättandetav ett speciellt yrkesregister. Registretkommer snabbt att bli föråldrat, inte minstsom en följd av den stora föränderlighetenpå arbetsmarknaden.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar regeringensuppfattning att det är angeläget att detinrättas ett yrkesregister som kan ersättaden insamling av yrkesuppgifter somtidigare skett i samband med folk- ochbostadsräkningarna. Registret skalltillgodose både statistikens ochforskningens krav på relevanta data.Utskottet tillstyrker såledespropositionens förslag (yrkande 24 delvis).Motion Fi24 (m) yrkande 1 avstyrks därmed.Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Folk- och bostadsräkningPropositionenRegeringen föreslår att godkännervad regeringen anför om inriktningen avregisterbaserad folk- och bostadsräkning.Riksdagen beslutade att det skallgenomföras registerbaserad folk- ochbostadsräkning (prop. 1995/96:90,bet. 1995/96:FiU6, rskr. 1995/96:117).Regeringen har därefter informeratriksdagen om att arbetet är försenat. Dengenomförda försöksverksamheten visade attuppläggningen av lägenhetsregistret iförsöksområdena har fungerat bra medanfolkbokföringen på lägenheter har inneburitvissa problem. Regeringen uppdrog därför åtStatistiska centralbyrån (SCB) att underhösten 1998 utreda en alternativ metod föratt kunna genomföra en folk- ochbostadsräkning . Med denna metod,som innebär att SCB utnyttjar registretöver folk- och bostadsräkning ochgör en kompletterande uppgiftsinsamling, ärdet möjligt att genomföra en folk- ochbostadsräkning . Detta är emellertiden mycket kostsam engångslösning. Kostnadenberäknas till ca 230 miljoner kronor.Mot den här bakgrunden är det regeringensbedömning att fortsatta investeringar föratt möjliggöra registerbaserad folk- ochbostadsräkning är det bästa alternativet.Detta alternativ är en långsiktiginvestering som lägger grund till framtidafolk- och bostadsräkningar och möjliggörbesparingar för staten och kommunerna.Problemen i folkbokföringen bedöms vara avövergående karaktär och kunna lösas bl.a.genom att skapa stabilalägenhetsbeteckningar. På grund avförseningarna kan en registerbaserad folk-och bostadsräkning genomföras först år 2004eller 2005. Denna tidtabell förutsätter attverksamheten påbörjas redan underinnevarande budgetår. Förseningarna innebärockså ökade kostnader vilket medför attsammanlagt ytterligare ca 100 miljonerkronor avsätts 2001 ochframöver. Av de medel som redanhar anslagit för verksamheten återstår ca185 . Utgifterna finansierasinom ramarna för berörda utgiftsområden(utgiftsområdena 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10, 11,12, 14, 16, 18, 19, 22). Regeringen avseratt återkomma till med denlagstiftning som krävs för att genomföraregisterbaserad folk- och bostadsräkning.MotionernaI kommittémotion Fi24 av . (m) erinras om att Moderatasamlingspartiet vid tidigareställningstaganden har framfört åsikten attdet angivna syftet har varit vagtformulerat. Med modern teknik ökarmyndigheternas möjligheter att samlainformation på hög. I motionen framhållsatt beslutet om registerbaserad FoB togs år1995. Innevarande år är bedömningen att enFoB kan genomföras tidigast eller2005. Med denna långa förberedelsetid ochmotsvarande bearbetningsfas riskerarresultatet att bli inaktuellt somplaneringsunderlag. Värdet är därmed redanfrån början urholkat. Motionärerna föreslåratt den föreslagna registerbaserade folk-och bostadsräkningen ersätts medkomplettering och tillägg tillfolkbokföringen, så att den uppfyller degrundläggande uppgifter som behövs bl.a.för samhällsplaneringen och internationelltställda krav. Regeringen bör därför geberörd myndighet i uppdrag att förbereda ensådan komplettering och sedan återkommatill med förslag till hur ettsådant frågeformulär skall utformas.I partimotion Fi17 av m.fl. (fp) yrkas avslag på regeringensförslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet noterade attregeringen uppgav i budgetpropositionen attden avsåg att återkomma till medförslag över hur nästa folk- ochbostadsräkning skall genomföras (bet.1998/99:FiU2 s. 18). Utskottet delarregeringens bedömning att fortsattainvesteringar för att möjliggöraregisterbaserad folk- och bostadsräkning ärdet bästa alternativet. Som regeringenpåpekar är detta alternativ en långsiktiginvestering som lägger grund till framtidafolk- och bostadsräkningar och möjliggörbesparingar för staten och kommunerna.Utskottet tillstyrker därmedpropositionens förslag (yrkande 9).Motionerna Fi17 (fp) yrkande 7 och Fi24 (m)yrkande 2 avstyrks.Statens lokalförsörjningsverk:Avvecklingskostnader (A 16)PropositionenRiksdagen har beslutat om avveckling avStatens lokalförsörjningsverk från den 1januari 1998 (prop. 1997/98:1, utg.omr. 2,bet. 1997/98:FiU2, rskr. 1997/98:120).Kostnaderna för avvecklingen har visat sigbli högre än beräknat.Regeringen bedömer att kostnaderna börtäckas av ett särskilt anslag för dettaändamål. Därför föreslås att ett nyttramanslag A 16 : Avvecklingskostnadertas upp på statsbudgeten med 3 300 000kronor. Finansiering sker genom att anslagA 5 Täckning av merkostnader för lokalerminskas med samma belopp.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker propositionensförslag (yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Utgiftsområde 4 RättsväsendetHöjning av avgiften tillbrottsofferfondenPropositionenBrottsofferfonden finansieras genom att densom döms för brott som har fängelse istraffskalan åläggs att betala en avgift på300 kr (1 § lagen [1994:419] ombrottsofferfond). Fonden tillförs ocksåavgifter enligt lagen (1994:451) omintensivövervakning med elektroniskkontroll.I propositionen anförs att de ideellaorganisationerna på brottsofferområdet görbetydande insatser till stöd förbrottsoffer. Regeringen anser att det ärmycket angeläget att de ges tillräckligtstöd för sin verksamhet. Det är naturligtatt brottsofferfonden används för dettaändamål. Regeringen anser att det ärnödvändigt att förstärka brottsofferfonden,och att det bör ske genom en höjning avavgiften till fonden. Regeringen föreslårsåledes att avgiften till brottsofferfondenhöjs och att lagen ombrottsofferfond ändras i enlighet härmed.Ändringen föreslås träda i kraft den 1 juli1999. Förstärkningen av fonden sker för attöka utrymmet för bidrag till ideellaorganisationers verksamhet.MotionenI kommittémotion Fi22 av m.fl.(m) föreslår motionärerna att intagna ikriminalvårdsanstalt skall vara med ochfinansiera brottsofferfonden. Motionärernaföreslår vidare att förbudet mot utmätningav en intagens arbetsersättning i 45 §lagen (1974:03) om kriminalvård i anstaltbör avskaffas.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet tillstyrker i sittyttrande (JuU4y) regeringens förslag.Utskottet konstaterar att det tidigarebehandlat motionsyrkanden liknande de nuaktuella. Utskottet ser ingen anledning atttillstyrka den ordning som motionärernaförordar och som innebär att intagna ikriminalvårdsanstalt skall vara med ochfinansiera brottsofferfonden. Vidare delarutskottet regeringens bedömning attutmätningsförbudet inte bör upphävas.Justitieutskottet avstyrker såledesmotionen.I en gemensam avvikande mening tillstyrkerföreträdarna för Moderata samlingspartiet,, ochFolkpartiet liberalerna förslagen imotionen.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medjustitieutskottet, regeringens förslag(yrkande 6). Motion Fi22 (m) avstyrks.Domstolsväsendet m.m. (C 1)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 3 . Ipropositionen anförs att det i samband medinförandet av och inrättandetav särskilda miljödomstolar uppstod vissaengångskostnader för domstolsväsendet.Regeringen anser att domstolsväsendet skallersättas för dessa kostnader. Regeringenföreslår därför att anslag C 1Domstolsväsendet m.m. ökas med 10 miljonerkronor. Finansiering sker genom indragningav medel från det under fjortondehuvudtiteln för /96 uppfördaanslaget A 8 Investeringsbidrag förfrämjande av omställning i ekologiskthållbar riktning med motsvarande belopp.Justitieutskottets yttrandeJustitieutskottet tillstyrker i sittyttrande (JuU4y) regeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medjustitieutskottet, regeringens förslag(yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer senare i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Utgiftsområde 5 Utrikesförvaltningoch internationell samverkanFredsfrämjande verksamhet - medelför en svensk styrka i KosovoPropositionenI vårpropositionen anges att regeringenavser att i en proposition föreslåriksdagen att regeringen får ställa enväpnad styrka till förfogande som ettsvenskt bidrag till en multinationellfredsstyrka i provinsen iFörbundsrepubliken för ett svenskt deltagande iKosovo beräknas uppgå till ca 220 miljonerkronor . Kostnaderna avses täckasgenom ett utnyttjande av den ingåendereservationen från äldreanslaget B 9Fredsbevarande verksamhet, senast uppförtpå statsbudgetens tredje /96. Vidare avser regeringenatt använda det ingående anslagssparandetpå anslag A 2 Fredsfrämjande truppinsatserunder utgiftsområde 6 Totalförsvar.Regeringen föreslår att riksdagengodkänner att högst avanslag B 4 Fredsfrämjande verksamhet fåranvändas för en väpnad svensk styrka iKosovo . Detta innebär attanslagets ändamål vidgas.Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet noterar i sitt yttrande(UU1y) att regeringen avser att i enkommande proposition föreslå attregeringen får ställa en väpnad styrka tillförfogande som ett svenskt bidrag till enmultinationell fredsstyrka i provinsenKosovo i noterar vidare att det iden här behandlade ekonomiskavårpropositionen inte sägs något omstorleken på den eventuella väpnade styrkanavsedd för Kosovo. utgårfrån att i samband med sinbehandling av den aviseradesärpropositionen får tillfälle till merapreciserade ställningstaganden.Beaktande att får möjlighet attåterkomma i frågan anser utrikesutskottetdet lämpligt att handlingsfrihet skapasgenom att det görs ekonomiskt möjligt attsända en väpnad svensk styrka till Kosovounder 1999. anser med detanförda att propositionens förslag börtillstyrkas.Utrikesutskottet tar i sitt yttrande ävenupp frågan om regeringens användning av des.k. Denna frågabehandlar finansutskottet i betänkande1998/99:FiU20 (avsnitt 2.2.2 Användningenav begränsningsbelopp).Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet kan konstatera attregeringen i proposition 1998/99:112föreslår att medger attregeringen ställer en väpnad styrka tillförfogande som ett svenskt bidrag till eninternationell fredsstyrka i Kosovo, efteren vapenvila eller en fredsöverenskommelsemellan parterna i konflikten i provinsenKosovo i ,och efter ett beslut av Förenta nationernassäkerhetsråd eller av Organisationen försäkerhet och samarbete i () omen sådan styrka.Finansutskottet tillstyrker, i likhet medutrikesutskottet, vårpropositionens förslagom att skall godkänna att högst15 av anslag B 4Fredsfrämjande verksamhet får användas fören väpnad svensk styrka i Kosovo under år1999 (yrkande 10).Utgiftsområde 6 TotalförsvarUtveckling och investeringar (A 3)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på 20 . År 1998tilldelades 10miljoner kronor för att genomföra saneringefter forskning kring explosivämnen iUrsvik. Finansieringen skedde genom attanslag A 1 Försvarsmakten minskades medmotsvarande belopp. Eventuellt belopp sominte förbrukades skulle återföras tillFörsvarsmakten (prop. 1997/98:1, volym 5,utg.omr. 6, bet. 1997/98:FöU1, rskr.1997/98:82). Av Försvaretsforskningsanstalts redovisning framgår attutgifterna för saneringen uppgick till3 varför återstår.Regeringen föreslår därför att anslag D minskas med6 och att anslag A 3 Utvecklingoch investeringar ökas med motsvarandebelopp.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet anser i sitt yttrande(FöU4y) att regeringens förslag börbifallas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medförsvarsutskottet, propositionens förslag(yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Statens räddningsverk: Samhällets skydd motolyckor (C 5)PropositionenI statsbudgeten för innevarande budgetårfinns för detta ändamål uppfört ettramanslag på . Regeringenföreslog i budgetpropositionen attStatens räddningsverks utgifter förförvaltningskostnader och kostnader medanledning av fredsräddningstjänst skulleanvisas under detta anslag. Till och beräknades dessa utgifterunder anslag B 3 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst.Riksdagen beslutade i enlighet medförslaget. I regeringens förslag skullerätteligen ytterligare haberäknats under anslag C 5 : Samhällets skydd motolyckor, i stället för under anslag B 3Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst. Regeringen föreslår därföratt anslag B 3 Funktionen Befolkningsskyddoch räddningstjänst minskas med 81 390 000kr och att anslag C 5 : Samhällets skydd mot olyckorökas med motsvarande belopp.Enligt regeringen är det angeläget att ökasatsningen på minröjningsområdet vad gällerforskning samt inriktningen av utbildningenav civilpliktiga. Regeringen föreslårdärför att anslag C 5 : Samhällets skydd mot olyckorökas med och anslag B 3Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst minskas med motsvarandebelopp. Om behov finns av ytterligareåtgärder på detta område avser regeringenatt återkomma till riksdagen.Slutligen föreslår regeringen att anslag C5 : Samhällets skyddmot olyckor ökas med ytterligare 2,5miljoner kronor. Regeringen har nyligenföreslagit en lag om åtgärder för attförebygga och begränsa följderna avallvarliga kemikalieolyckor. Genom lagengenomförs EG-direktivet om åtgärder för attförebygga och begränsa följderna avallvarliga olyckshändelser där farligaämnen ingår (96/82/EG) och FN:s konventionom gränsöverskridande effekter avindustriolyckor av (seprop. 1998/99:64 Säkrarekemikaliehantering). Beloppet skallanvändas för att finansiera tillkommandekostnader för länsstyrelsernas ochkommunernas tillsyn m.m. med anledning avlagen. Finansiering sker genom att anslag B6 Funktionen Hälso- och sjukvård m.m.minskas med motsvarande belopp.Sammantaget föreslår således regeringenatt anslag C 5 Statens räddningsverk:Samhällets skydd mot olyckor ökas med88 . Finansiering sker genom attanslag B 3 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst minskas med 86 390 000 kroch anslag B 6 Funktionen Hälso- ochsjukvård m.m. med 2 500 000 kr.MotionernaI partimotion Fi15 av ()avvisas förslaget om att ökningen av anslagC 5 : Samhällets skyddmot olyckor om skallfinansieras genom en neddragning av anslagB 6 Funktionen Hälso- och sjukvård. Imotionen föreslås i stället finansieringenske genom att anslag B 3 FunktionenBefolkningsskydd och räddningstjänstreduceras med 2,5 miljoner kronor.I motion Fi29 av ochStig (båda v) anför motionärernaatt det är angeläget att öka satsningen påminröjningsområdet. Därför bör 10 miljonerkronor för detta ändamål omfördelas tillStatens räddningsverk i stället för bara 5miljoner kronor som regeringen föreslår. 10miljoner kronor bör således omfördelas frånanslag B 3 Funktionen Befolkningsskydd ochräddningstjänst till C 5 : Samhällets skydd motolyckor.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet anför i sitt yttrande(FöU4y) att aktivthar bidragit till olika minröjningsprogrami FN:s regi. stöder ävenminröjningsinsatser som utförs av enskildaorganisationer. När det gäller resursernatill minröjningsområdet villförsvarsutskottet erinra om att regeringenanmält att den avser att återkomma tillriksdagen om ytterligare åtgärder på dettaområde behövs. Regeringens bedömning idetta avseende bör sålunda avvaktas.Försvarsutskottet tillstyrker såledespropositionen och avstyrker motionerna.Kristdemokraternas respektiveVänsterpartiets ledamöter har avgivitavvikande meningar.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medförsvarsutskottet, propositionens förslag(yrkande 24 delvis). Motionerna Fi15 (kd)yrkandena 10 och 11 samt Fi29 (v) avstyrks.Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Förslag om ny tilläggsbudget inomutgiftsområde 6 TotalförsvarMotionenI kommittémotion Fi35 av . (m) anförs att Försvarsmaktensberäknade likviditetsbrist för år 1999uppgår till ca 1,7 miljarder kronor.Regeringens förslag till tilläggsbudgetinnehåller inga åtgärder för att kompenseraför de akuta likviditetsproblem under år1999 som uppstått på grund av regeringenseget agerande beträffande försvarsekonomin.Att skjuta problemen framåt med enkombination av osäkra anslagskrediter ochbetalningsförskjutningar är en ovärdighantering. Med regeringens förslag kommerriksdagen att fatta medvetet felaktigabeslut. Anslagen kommer inte att täcka denverksamhet som andra riksdagsbeslut ochregeringens regleringsbrev förutsätter. Detär enligt motionärerna orimligt. För år1999 är det beräknade behovet avkompensation för likviditetsindragningen2,. Regeringen böråterkomma till med förslag om nytilläggsbudget där anslaget A 3 Utvecklingoch investeringar räknas upp med dettabelopp.Försvarsutskottets yttrandeFörsvarsutskottet konstaterar i sittyttrande (FöU4y) att beslut omriktlinjerna för totalförsvarets ekonomifattas med anledning av bl.a. proposition1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanatförsvar, vilken bereds avförsvarsutskottet. kommer sålundaatt ta ställning till de ekonomiskariktlinjerna såväl för resten avinnevarande försvarsbeslutsperiod (åren1999-2001) som för den kommandeförsvarsbeslutsperioden ().Förslagen i propositionen bygger på denuppgörelse som träffats mellan regeringenoch . anseratt dessa riktlinjer - som även omfattarinnevarande budgetår - bör ligga till grundför den fortsatta försvarsplaneringen.Motionen bör därför inte bifallas avriksdagen, anser försvarsutskottet.Moderata samlingspartiets företrädare haravgivit en avvikande mening.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet avstyrker, i likhet medförsvarsutskottet, motion Fi35 (m).Utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingarStatens invandrarverk (A 1)PropositionenI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslag på438 . pågår ettförändringsarbete med syfte att få en merrationell och samordnad styrning avutlandsmyndigheternas hantering avutlänningsärenden. Processen inbegriperflera myndigheter, däribland i dess roll som centralutlänningsmyndighet. I arbetet ingår attutveckla ett nytt modernt IT-stöd. För attkunna genomföra detta utvecklingsarbete ochmodernisera arbetssättet behöver tillföras 4 miljoner kronor.För att tillgodose det fortsatta behovet avsärskilda insatser i f.d. Jugoslavienbehöver Invandrarverket tillföras 1 miljonkronor för förstärkning avutrikesförvaltningen. Regeringen föreslårsåledes att anslaget tillförs 5 miljonerkronor. Finansiering sker genom attanslaget A 3 Migrationspolitiska åtgärderminskas med motsvarande belopp.Socialförsäkringsutskottet, som har yttratsig i form av protokollsutdrag, tillstyrkerregeringens förslag.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet tillstyrker, i likhet medsocialförsäkringsutskottet, propositionensförslag (yrkande 24 delvis).Utskottet återkommer nedan i avsnittetFinansutskottets sammanställning av anslagoch utgiftsramar på tilläggsbudget ochredovisar konsekvenserna av sittställningstagande för anslag ochutgiftsramar för år 1999.Utresor för avvisade och utvisade (A 6)PropositionenI statsbudgeten finnsför detta ändamål uppfört ett ramanslag på51 . Effekten avDublinkonventionen och de till dennakonvention kopplade avtalen med ochTyskland har blivit större än beräknat,dvs. antalet verkställigheter har ökat.Detta har lett till högre kostnader och enstörre anslagsförbrukning på anslaget förutresor för avvisade och utvisade under år1998 än tidigare beräknat.