bet · GM01TU9 · 1999-04-13 00:00:00 — Förslaget utgjorde en del avverkets förslag till en nationell plan förvägtransportsystemet för den angivna perioden ochinnehöll, förutom förslaget till nationellväghållningsplan, bl.a. också en preliminär plan föråtgärder inom miljö- och trafiksäkerhetsområdet.I beslutet sägs att skall upprätta ochgenomföra en särskild trafiksäkerhetsplan för åren1999-2003 med utgångspunkt i det till regeringenlämnade förslaget till preliminär plan för åtgärderinom miljö- och trafiksäkerhetsarbetet. I planenskall användningen av de medel som avsatts iVägverkets förslag för fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder preciseras ytterligare ochde samhällsekonomiska effekterna av åtgärdernabeskrivas. Vidare skall - enligt regeringens beslut- kompletterande åtgärder för perioden preciseras såatt åtgärderna tillsammans utgör en konkret planför trafiksäkerhetsområdet medsyfte att uppnå de av riksdag och regeringenbeslutade trafiksäkerhetsmålen. Planen skallutarbetas i samråd med ochSvenska och redovisas tillregeringen senast den 31 december 1998.2.6 redovisning av uppdragetVägverket har redovisat sitt uppdrag att upprätta ensärskild trafiksäkerhetsplan itvå omgångar. Den första redovisningen, daterad den18 , avser fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder inom en total ram på för den angivna perioden. Den andraredovisningen, som är daterad ,avser åtgärder inom sektors- och myndighetsuppgifterunder . Dessutom lämnas förslag tillåtgärder som andra aktörer än bör vidta.Dessa förslag motiveras med en hänvisning tillVägverkets roll som sektorsansvarig myndighet förtrafiksäkerhetsfrågor och dess övergripande ansvarför att trafiksäkerhetsmålen nås.Vägverket framhåller sammanfattningsvis att även omalla förslagen genomförs, är det ändå inte möjligtatt nå det uppsatta målet om högst 400dödade i trafiken, om inte samhället genomförradikala hastighetsgränssänkningar tillsammans meden mycket intensifierad övervakning. Eftersom ettsådant förslag bedöms som oacceptabelt förallmänheten, förordar att man nu i ställetinriktar sig på att nå det uppsattamålet om högst 270 dödade i trafiken.För att nå det sistnämnda målet räcker det enligtVägverket inte med att genomföra de åtgärder somomfattas av den nationella väghållningsplan somregeringen fastställde och de åtgärdersom nu föreslås i den särskildatrafiksäkerhetsplanen . Med enresurstilldelning som krävs för att genomföra deåtgärderna når man som bäst antalet 340 och somsämst antalet 430 dödade 2007.Ytterligare för fysiskatrafiksäkerhetsåtgärder skulle behöva föratt åtminstone rädda 70 liv på det statliga vägnäteti syfte att klara målet, högst 270 omkomna år 2007.Ett särskilt problem i detta sammanhang är enligtverket kommunernas möjlighet att ge sitt bidrag tilltrafiksäkerhetsmålen. På det kommunala vägnätetomkommer nämligen av dem som dödas itrafiken.Vägverket betonar avslutningsvis att genomförandetav nollvisionen med dess ambitiösa preciseradeetappmål måste få stora konsekvenser förutvecklingen av vägtransportsystemet och deekonomiska resurser som ställs till aktörernasförfogande. Verket säger sig också ha för avsikt attinitiera och driva på forskning och utveckling föratt om möjligt finna effektivare lösningar.2.7 Motionsyrkanden om vissa övergripandetrafiksäkerhetsfrågorI motion T220 av m.fl. (m)behandlas bl.a. frågan om skatten på motorfordon.Motionärerna framhåller att den nuvarandevägtrafikbeskattningen baseras på bilens vikt ochatt utvecklingen av trafiksäkra bilar härigenommissgynnas. Dagens regler medför, sägermotionärerna, att färre personer kör säkrare bilar,något som i sin tur leder till svårare olyckor ochfler dödsfall. Såväl samhällsekonomiskt somstatsfinansiellt orsakar det nuvarande systemetstora förluster. Skatten bör, betonas det imotionen, utformas så att säkra och bränslesnålabilar gynnas.I motion T223 av m.fl. (kd) utgårmotionärerna från budgetpropositionen för år 1999och framhåller att regeringen i den uppgivet anföratt det s.k. reformarbetet inomtrafiksäkerhetsområdet inte gett det önskaderesultatet och att den därför inte vill öka medlenför den delen av trafiksäkerhetsarbetet.Kristdemokraterna accepterar inte denna uppgivenhet,säger motionärerna, utan vill utvärdera och omprövapedagogiken och metodiken för trafiksäkerhetsarbetetoch det attitydskapande arbetet. Det är då avsärskild vikt, understryks det i motionen, attsamarbeta med frivilligorganisationer, hemmen,förskola och skola samt att sätta upp mätbara målför attitydarbetet i fråga om trafiken, såsomalkoholfri zon, barn i trafik, normöverföring,hastighetsanpassning m.m.I motion T223 av m.fl. (kd) behandlasockså det kommunala trafiksäkerhetsarbetet.Motionärerna betonar att de oskyddade trafikanternassituation särskilt måste uppmärksammas. Dessadrabbas särskilt vid besparingar som medför minskadvägbelysning m.m. Både cyklister och fotgängare ärmycket utsatta i trafiken. Detta gäller i synnerheti tätorter.I miotion T217 av m.fl. (mp)framhålls att främsta sättet att minska antaletdödade och skadade i trafiken är att minskatrafiken. Trafiksäkerheten är så pass viktig,betonar motionärerna, att en minskning av trafikenmåste kombineras med ytterligare åtgärder. Lämpligasådana åtgärder är dock inte enligt motionärernasådana fysiska åtgärder i vägmiljön som enligt vadregeringen förordar i budgetpropositionen för år1999 nu måste prioriteras framför Vägverketssektorsuppgifter. Ambitionerna att "bygga bort"trafikfarorna i vägtrafiken har nämligen hittillsvarit mindre framgångsrika, betonar motionärerna. Deeffektivaste åtgärderna, vid sidan av minskningar avtrafiken, är de som syftar till sänkt hastighet påvägarna, minskad rattonykterhet, förbättradinformation, transportinformatik och utbildning,förbättrat underhåll av gång- och cykelbanor samtbättre laglydnad.2.8 Utskottets ställningstagandeDen positiva utvecklingen med ett kontinuerligtsjunkande antal dödade och svårt skadade ivägtrafiken har brutits.Utskottet finner detta mycket oroande och villbetona att beslut om den s.k.nollvisionen ligger fast. Det innebär att detlångsiktiga målet för trafiksäkerhetsarbetet skallvara att ingen dödas eller skadas allvarligt tillföljd av trafikolyckor i vägtransportsystemet samtatt vägtransportsystemets funktion anpassas till dekrav som följer av detta. En fortlöpande minskningav antalet dödade och skadade i trafiken är därförett krav som inte får efterges. Det är enligtutskottets mening angeläget att regeringen nusärskilt uppmärksammar hur detta krav skall kunnauppfyllas. Utskottet förutsätter att regeringendärvid också överväger hur en ökad andelkollektivtrafik kan bidra till att ökatrafiksäkerheten och därmed till förverkligandet avnollvisionen.Vid den utfrågning som utskottet anordnade den 18mars framkom bl.a. att företrädare förNäringsdepartementet och under dennärmaste tiden därefter tillsammans skulle arbetamed kompletteringar och preciseringar av Vägverketsförslag till en särskild trafiksäkerhetsplan föråren 1999-2003. Arbetet har enligt vad utskotteterfarit avslutats och den 9 april 1999presenterats i en promemoria frånNäringsdepartementet med rubriken 11 punkter förökad trafiksäkerhet. Utskottet förutsätter attregeringen möjligt för redovisarsina ställningstaganden i fråga omtrafiksäkerhetsarbetets fortsatta inriktning.Vid utfrågningen framhöll experterna också att desvenska trafikanternas kunskap om, och inställningtill, trafiksäkerhet är god i ett internationelltperspektiv. Detta mycket positiva förhållande synesvara ett resultat av ett långsiktigtpåverkansarbete, där inte minst olikafrivilligorganisationer har spelat en stor roll.Utskottet finner det därför angeläget att ettkontinuerligt och långsiktigt folkbildningsarbetefår fortgå i syfte att ytterligare utvecklaattityder och kunskaper i viktigatrafiksäkerhetsfrågor. Nykterhet i trafiken,bilbältes- och cykelhjälmsanvändning samt respektför hastighetsgränser är goda exempel på sådanafrågor.Utskottet vill även betona det personliga ansvarvi alla har för trafiksäkerheten. Nollvisionens s.k.systemutformaransvar ersätter inte utan kompletterardet personliga ansvaret. Vid utfrågningen den 18mars framgick att ett hundratal liv kan räddasvarje år, om alla som färdas i personbilar tog sittpersonliga ansvar att använda föreskrivna bilbälten.Det framgick också att antalet personer som varje åromkommer på våra vägar i s.k. alkoholrelateradeolyckor uppgår till 50 à 100.Utskottet finner det vidare angeläget att vi sökernå ökad kunskap om varför trafikolyckor inträffar.Sådan kunskap gäller inte bara trafikantens beteendeutan också den betydelse som t.ex. vägen ochvägområdet samt fordonet kan ha för en trafikolyckasuppkomst och skadornas omfattning. Vägtrafikensaknar motsvarighet till förjärnvägstrafiken, för sjöfartenoch för luftfarten. Regeringenbör enligt utskottets mening låta utreda inrättandetav en för vägtrafiken fristående vägtrafikinspektion- med uppgift att nå, och dela med sig av, en ökadkunskap om trafikolyckornas orsaker - samt återkommatill med förslag därom.Vad utskottet nu anfört om inrättande av enfristående vägtrafikinspektion bör som sinmening ge regeringen till känna.Under den gångna vintern har i samband med mycketallvarliga olyckor konstaterats att inblandadefordon varit utrustade med sommardäck eller alltförgamla vinterdäck. Mot den bakgrunden har utskottetmed tillfredsställelse noterat regeringens avsiktatt föreskriva obligatorisk användning av vinterdäckvid vinterväglag fr.o.m. . Fråganbehandlas mer utförligt i ett senare avsnitt avdetta betänkande.De i motionerna T217 (mp) yrkande 5, T220 (m)yrkande 23 samt T223 (kd) yrkandena 22 och 24aktualiserade frågorna har tidigare behandlats avutskottet, som också återkommer till dem i annatsammanhang. Av detta skäl avstyrker utskottet nudessa yrkanden.3 Återstående motionsyrkanden omtrafiksäkerhet3.1 Utbildnings- och behörighetsfrågorKörkortsinnehav för äldreMotion T410 av () har rubrikenKörkortsinnehav för äldre. Motionären framhåller attdet av trafiksäkerhetsskäl är oundgängligennödvändigt att börja uppmärksamma de allt fler äldrefordonsförarna och de särskilda överväganden somdetta bör föranleda. Problemet finns ,betonar motionären, och det är snabbt växande.Regeringen bör därför tillsätta en parlamentariskutredning som får till uppgift att bl.a. föreslåskärpta regler för medicinsk undersökning ochförnyad uppkörning.Riksdagen antog en ny körkortslag (1998:488) i majförra året. Lagen innebär bl.a. den av ett EG-direktiv betingade nyheten attkörkortsbehörigheterna för tung lastbil och bussenligt 3 kap. 12 § "gäller tills det attkörkortshavaren fyller och därefter förperioder om högst , om körkortshavaren harvisat att de medicinska kraven för att ha sådanbehörighet är uppfyllda". Frågan om att på liknandesätt tidsbegränsa giltigheten avkörkortsbehörigheten för t. ex. personbil har,enligt vad utskottet erfarit, utretts av Vägverketpå uppdrag av regeringen. Uppdraget har redovisats,och regeringen bereder frågan.Utskottet erinrar om att enligt 5 kap. 3 § gälleratt körkort skall återkallas i vissa fall, bl.a. "omkörkortshavarens förutsättningar för rätt att köraett körkortspliktigt fordon är så väsentligtbegränsade genom sjukdom, skada eller dylikt att hanfrån trafiksäkerhetssynpunkt inte längre bör hakörkort". Vidare gäller enligt samma lagrum attkörkort skall återkallas om en körkortshavare inteföljer ett föreläggande att ge in läkarintyg.Och 10 kap. 2 § körkortslagen innehåller följandestadgande:Om en läkare vid undersökning av en körkortshavarefinner att körkortshavaren av medicinska skäl äruppenbart olämplig att ha körkort, skall läkarenanmäla det till . Innan anmälan görsskall läkaren underrätta körkortshavaren. Anmälanbehöver inte göras om det finns anledning att antaatt körkortshavaren kommer att följa läkarenstillsägelse att avstå från att köra körkortspliktigtfordon.I avvaktan på resultatet av den nämnda beredningenoch med hänvisning till de återgivna bestämmelsernai körkortslagen finner utskottet syftet med motionT410 (m) tillgodosett. Motionen behöver sålunda inteföranleda någon åtgärd och avstyrksdärför.Utbildning i samband med körkortsförnyelseI motion T422 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts (yrkande 1) om utbildning isamband med körkortsförnyelse och (yrkande 2) om"körkortsfortbild-ningen". Motionären framhåller attvidareutbildning och kompetensutveckling numera ären självklarhet i yrkeslivet och erinrar ombestämmelsen i körkortslagen att ett körkort skallförnyas efter det att det har utfärdatseller senast förnyats. Körkortsförnyelsen är ettförträffligt tillfälle, säger motionären, attutnyttja till en frivillig uppdatering avtrafikkunskaperna. Höj avgiften, fortsätter han, mednågra och låt en talong följa med detnya körkortet. Talongen lämnas till en godkändtrafikskola som erbjuder trafikanten enlektionstimme i grupp på ca 10 personer medgenomgång av nya trafikregler. Dessutom kantrafikläraren låta 3-4 personer frivilligt följa medpå en körslinga med konkreta exempel på rättkörteknik. Härigenom stimuleras strävandena att intebara öka trafiksäkerheten utan också att värnamiljön. Körkortshavaren har redan betalat avgiften,säger motionären, och deltagandet skall varafrivilligt och utan "examen".Enligt vad utskottet erfarit överväger man inomVägverket hur man på lämpligt sätt skall geinformation i olika vägtrafikfrågor till alla demsom förnyar sitt körkort. I avvaktan på resultatetav dessa överväganden är utskottet för sin del inteberett att förorda någon åtgärd medanledning av motion T422 (kd). Denna avstyrksdärför.Skärpta krav på körkortsutbildning för traktorförareMotion T423 av och (båda s) gäller skärpta krav påkörkortsutbildning för traktorförare. Många ungaförare sitter bakom ratten på traktorer därefterfordonen är mycket tungt lastade, sägermotionärerna. Det är inte ovanligt att laster på30-40 ton dras av en jordbrukstraktor. Med så tungaefterfordon blir traktorn svår att hantera. Förarensutbildning har dock inte förberett honom/henne försådana svårigheter. Den utbildning som finnsbehöver därför kompletteras med praktiska övningarkombinerat med teori. Det är viktigt atttraktor och redskap som används vid utbildningen haren tjänstevikt av lägst och att vagnarnaär lastade med minst motsvarande traktornstjänstevikt för att den som övningskör skall kunnakänna hur traktorn uppför sig med tunga efterfordon.Riksdagen antog, som nämnts, en ny körkortslag såsent som . I det avseende det nu ärfråga om skiljer sig inte det sakliga innehållet iden nya lagen från den gamla. Enligt den nya lagens3 kap. 16 § får sålunda traktorkort utfärdas förden som har fyllt , som har körkortstillståndoch som genom godkänt kunskapsprov visat siguppfylla de krav som bör ställas fråntrafiksäkerhetssynpunkt. (Om det finns särskildaskäl, gäller det sagda den som fyllt .) Detkrävs sålunda inte något godkänt körprov.Övningskörning med traktorer förekommer dock, enligtvad utskottet inhämtat, inom . Utbildningen inom detta programskall ge eleverna grundläggande yrkeskunskaper inomnaturbruksområdet som helhet, innefattande jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring, fiske och vattenbruk,djurvård, hästhållning, miljövård och bioenergi.Utskottet har vidare från inhämtat attolyckor i sådana fall som avses i motionen ärsällsynta. Utskottet är inte berett att förorda ensådan ändring i körkortslagen som motionenförutsätter. Denna avstyrks därför.Undantag från 21-årsgränsen för busskortMotion T424 av () har rubrikenUndantag från 21-årsgränsen för busskort. Motionärenutgår från en bestämmelse i körkortslagen om attkörkort för buss får utfärdas för den som har fyllt21 år och har avlagt godkänt förarprov. Det voreönskvärt, säger motionären, att det införs ettundantag från 21-årsgränsen för elever som genomgåttgymnasial yrkesförarutbildning eller liknande.Undantaget skulle innebära att den som avlagtgodkänt förarprov ges rätt att från ålderframföra buss inom ett geografiskt begränsat områdeoch/eller rätt att framföra buss med högst 17sittplatser för passagerare. Ett sådant undantagfrån 21-årsgränsen skulle leda till attbussbranschen får möjlighet att rekrytera ungdomardirekt från gymnasieskolan och att vidareutbilda deminom de olika företagen.Utskottet erinrar om att den gamla körkortslagen(1977:477) ändrades (prop. 1995/96:118,bet. 1995/96:TU14, rskr. 1995/96:195) som en följdav skyldighet att såsom EU-medlem införlivaEG-rätten i den svenska rättsordningen. Enligt EG:sdirektiv /439/EEG av om körkortgäller bl.a. behörighetsåldern förbusskörkort. Genom det nämnda riksdagsbeslutetändrades den gamla körkortslagen bl.a. så attbehörighetsåldern för busskörkort höjdes från 20 årtill . Den sålunda ändrade regeln har överförtstill den nya körkortslagen (1998:488), där denåterfinns i 3 kap. 1 §. EG:s körkortsdirektivtillåter ingen sådan nationell avvikelse frånifrågavarande bestämmelse som motionären förordar.Härav följer att motionen avstyrks.Kalenderår och körkortMotion 1998/99:T428 av () . Motionärenframhåller att många unga finner det inkonsekventatt födelseåret bestämmer när man skall börja skolanoch göra värnplikten, men att det är födelsedagensom avgör när man får köra moped, motorcykel ochpersonbil. Motionären vill att ungdomar skall harätt att köra moped, lätt motorcykel och personbilfrån det kalenderår de fyller 15 respektive 16 och18 år samt att gällande bestämmelser ändras ienlighet härmed.I sitt av godkända betänkande 1995/96:TU2från behandlade utskottetmotionsyrkanden om rätt att föra moped från det årföraren fyller . Utskottet framhöll att enligtVägverkets bedömning kunde trafiksäkerhetsskäl inteåberopas till stöd för att frångå kravet på attföraren skall ha fyllt . Ett bifall tillmotionsyrkandena skulle, betonade utskottet, medföraatt behörighetsåldern i mångafall. I betänkandet hänvisades också till entidigare tillsatt utredning meduppdrag att göra en översyn av de åldersgränser isamhället som berör unga människor och att lämna förslag till erforderligaförändringar.Utskottet kan konstatera attÅldersgränsutredningens resultat föreligger ibetänkandet Bevakad övergång - Åldersgränser förunga upp till (SOU 1996:111). Något förslagtill sådan förändring som begärs i motion T428 (kd)finns inte i betänkandet. Utskottet kan vidarekonstatera att åldersgränserna 16 och 18 årföreskrivs i EG:s körkortsdirektiv för behörighetatt köra lätt motorcykel respektive personbil ochlätt lastbil.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet attmotion T428 (kd) inte bör föranleda någon riksdagensåtgärd. Motionen avstyrks följaktligen.Utbildning för förare av utryckningsfordonMotion T431 av () gäller särskildutbildning för förare av utryckningsfordon.Motionären framhåller att det intefinns några särskilda körkortskrav på t.ex.ambulans- eller brandbilsförare. Enligt motionärenhar på uppdrag av regeringen genomfört enutredning, i vilken föreslås att en särskildutbildning och behörighet införs för förare avutryckningsfordon. Regeringen bör , betonarmotionären, på grundval av förslagsnarast möjligt förelägga förslag tillsärskild utbildning för förare av utryckningsfordon.Enhetliga krav på utbildning och kompetens oavsettvem som är huvudman för verksamheten bör därmeduppnås. Behörigheten att föra utryckningsfordon böranges i körkortsregistret och i en särskildpersonlig handling.Beredning av förslag pågår inomRegeringskansliet, enligt vad utskottet inhämtat. Iavvaktan på resultatet av denna är utskottet för sindel inte berett att förorda någon åtgärdmed anledning av motionen. Denna avstyrks därför.3.2 Fordons- och utrustningsfrågorSänkning av nuvarande ålderskrav för hjälmanvändningvid färd på mopedMotion T409 av () gäller sänkning avnuvarande ålderskrav för hjälmanvändning vid färdpå moped.Enligt 117 b § vägtrafikkungörelsen (VTK) gäller attden som färdas med motorcykel eller moped skallanvända skyddshjälm, om han fyllt . VTKupphävs , då trafikförordningen(1998:1276) träder i kraft. I den nya förordningens4 kap. 9 § stadgas att den som färdas med motorcykeleller moped skall använda skyddshjälm. Skyddshjälmbehöver dock inte användas i vissa fall, t.ex. avpassagerare som inte fyllt och som använderannat lämpligt huvudskydd.Näringsminister har i ett svar den16 på en fråga av ()framhållit att kravet på skyddshjälm har satts med hänsyn till att yngre barn riskerarskador på hals och nacke om de använder entypgodkänd skyddshjälm. "Annat lämpligt huvudskydd"som föreskrivs i trafikförordningen för de yngrebarnen kan, sade näringsministern, vara t.ex. encykelhjälm.Av det anförda framgår att syftet med motion T409(s) torde få anses tillgodosett. Motionen behöverdärför inte föranleda någon åtgärd ochavstyrks följaktligen.Barns användande av cykelhjälmMotion T415 (s) av gällerbarns användande av cykelhjälm. Motionärenframhåller att cykelolyckor bland barn är mycketvanliga. Ofta orsakar dessa olyckor endastskrubbsår, men tyvärr sker även olyckor medallvarliga skador och även dödsfall som följd. Dessaskador utgörs alltför ofta av skallskador. I deflesta fallen skulle användning av hjälm ha kunnatminska skadorna. Tiden bör nu vara mogen, betonarmotionären, att lagstifta om ett hjälmtvång för barnsom färdas på cykel.Frågan om hjälmtvång för cyklister behandlades i1997 års proposition om nollvisionen och iutskottets betänkande 1997/98:TU4 med anledning avpropositionen. I denna framhöll regeringen att demed cykeltrafiken förenade dödsfalls- ochskaderiskerna borde motverkas i första hand genomlägre hastigheter vid blandtrafik inom tättbebyggtområde, separering av biltrafik och gång- ochcykeltrafik samt en utbredd användning avcykelhjälm. Ökad användning av hjälm borde tillsvidare åstadkommas genom information och som en deli myndigheters och näringslivets kvalitetssäkring avtransporter. En tvingande bestämmelse borde enligtregeringen införas först när det kunde anses atttillräckligt många accepterar lagstiftning påområdet.I det nämnda betänkandet, ,betonade utskottet också för sin del vikten av attcyklister använder hjälm. Några tvingande reglerdärom borde emellertid tills vidare inte införas. Enökad hjälmanvändning borde i stället åstadkommas pådet sätt som regeringen förordade. Utskottetframhöll vikten av att noga borde följdeutvecklingen och betonade att frågan om tvingandebestämmelser skulle övervägas på nytt, omhjälmanvändningen inte fick en godtagbar omfattning.Utskottet, som självfallet vidhåller sinuppfattning om vikten av en ökad användning avcykelhjälm, har tagit del av en uppgift i åretsbudgetproposition om att hjälmanvändningen inteökade . Utskottet är emellertid, medtanke på den relativt korta tid som förflutit sedanseptember 1997, ännu inte berett att förorda någratvingande bestämmelser. Utskottet förutsätter attVägverket fortsätter sin bevakning av utvecklingenoch att genom regeringens försorgfortlöpande hålls underrättad om denna. Någonriksdagens åtgärd bör således inte nu vidtas medanledning av motion T415 (s), varför denna avstyrks.Passagerare på cykelMotion T411 av () har rubrikenPassagerare på cykel. Motionären framhåller att detregelverk som omgärdar skjutsning på cykel gör attcykeln inte kommer till sin rätt som miljövänligtalternativ till bilen i den utsträckning som skullekunna förekomma. Naturligtvis finnstrafiksäkerhetsaspekter på cykelskjutsning som måstevägas in, men i och med det alltmer utbredda bruketav cykelhjälm skulle lagstiftningen kunna mildras såatt det i stället för förbud mot skjutsning införsen regel om att cyklist får medförapakethållarpassagerare förutsatt att denne bärcykelhjälm.Utskottet vill med anledning av denna motion fästauppmärksamheten på 128 § vägtrafikkungörelsen(VTK) som har följande lydelse:På en cykel eller moped får inte färdasflera personer än cykeln är byggd för.När cykeln har lämpliga säten och effektivt skyddmot hjulekrarna, får dock på fordonet färdasytterligare1. ett barn , om den som styr fordonethar fyllt , eller2.