bet · GM01KU23 · 1999-04-13 00:00:00 — I detta betänkande tar utskottet till förnyadbehandling upp förslaget i regeringens proposition1997/98:184 om att i radio- och TV-lagen (1996:844)införa en möjlighet att upprätta en svensk TV-listaoch därtill hörande motion 1998/99:Kr519 yrkande 11samt motionerna 1998/99:K1 och 1998/99:K252 angående frågan om en svensk lista skallupprättas.Därutöver behandlar utskottet motioner frånallmänna motionstiden som rör mediefrågorrörande bl.a. grundläggande principer för friamedier, medieägandet, digital TV och radio, förbudmot viss avkodningsutrustning och utredning om brettmediestöd.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om attdet bör införas en möjlighet i radio- och TV-lagenatt upprätta en svensk TV-lista. Med hänsyn tillsvensk idrotts ekonomi och konkurrenskraft anserutskottet dock att idrottsevenemang där rättigheterupplåts av inhemska arrangörer skall lämnas utanfören eventuell lista. Utskottet förutsätter attregeringen inhämtar godkännande om någonannan bedömning aktualiseras. Detta bör enligtutskottet ges regeringen till känna.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats tio reservationer ochtvå särskilda yttranden. 1997/98:184 vari yrkas1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) såvittnu är i fråga.Lagförslaget framgår av bilaga 1.Motioner med anledning avpropositionen1998/99:K1 av ochSofia () vari yrkas attriksdagen som sin mening gerregeringen till känna vad imotionen anförts om arrangemang påen svensk lista.Motioner från allmänna motionstiden1998/99:K231 av m.fl. (fp) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om politikernasstyrning av utvecklingen av digital-TV.1998/99:K243 av () vari yrkasatt begär förslag till ändring av 2 kap. 2§ radio- och TV-lagen i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:K252 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attupprätta en svensk lista över idrottsevenemang somskall reserveras för sändning i rikstäckande TV-kanaler.1998/99:K254 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avlagstiftning mot användningen avpiratavkodningsutrustning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändrad straffsatsför grovt brott mot lagen om förbud beträffande vissavkodningsutrustning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det i lagen omförbud beträffande viss avkodningsutrustning införsregler för beräkning av skadestånd.1998/99:K255 av () vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i lagen om förbud beträffande vissavkodningsutrustning att det medför ett förbud motinnehav av utrustning,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i lagen om förbud beträffande vissavkodningsutrustning att en straffsats för grovtbrott mot lagen om förbud beträffande vissavkodningsutrustning införs med maximalt två årsfängelse vid yrkesmässig hantering i stor omfattningeller där stor skada förorsakats de kodandeföretagen,3. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i lagen om att avskaffa den s.k.allmänna åtalsregel som innebär att åtal väcksendast om det föreligger särskilda skäl och att detkan motiveras från allmän synpunkt,4. att hos regeringen begär förslag omatt lagen om förbud beträffande vissavkodningsutrustning utökas med regler för beräkningav skadestånd.1998/99:K282 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om marknätet fördigital TV.1998/99:K323 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om etableringsfrihetensbetydelse för tryck- och yttrandefriheten,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riktlinjer förstatens agerande rörande medier i ett öppetsamhälle,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att staten ej skallreglera formerna för olika programföretagsverksamhet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ägarbegränsningar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om markbundna digitalaTV-sändningar,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attkoncessioner för nya sändningsrättigheter för TV-kanaler skall säljas genom ett auktionsförfarande,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om regelverk fördigital radio.1998/99:K328 av och () vari yrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att statenskall utforma nya principer för fördelningen avsändningstillstånd för digitala markbundna TV-sändningar,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att undantagför sändningar av särskilt lokalt eller regionaltintresse skall kunna medges från det s.k.riksförbudet.1998/99:K331 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omtillgång till lokala TV 4-sändningar för störredelen av hushållen i de glest befolkade delarna avlandet.1998/99:K333 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär enutredning av distributionskanalerna för tidningaroch tidskrifter i ett tryckfrihets- ochkonkurrensperspektiv.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas54. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om V-chip.1998/99:Kr276 av m.fl. (v)vari yrkas1. att hos regeringen begär en utredningav hur den nuvarande lagen om förbud beträffandeviss avkodningsutrustning kan ändras för att uppnåen effektiv skärpning mot dem som yrkesmässigttillverkar och säljer piratutrustning,2. att hos regeringen begär att denbeslutade medieutredningen ges tilläggsdirektiv attutreda hur de många olika organ som existerarpå området kan föras samman till en gemensammediemyndighet,3. att hos regeringen begär att dentillsätter en parlamentarisk utredning med uppgiftatt återkomma med förslag om hur ett brett mediestödskall utformas,4. att vid bifall till yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den parlamentariska utredning meduppgift att föreslå ett brett mediestöd även bör fåi uppdrag att se över funktionshindrades tillgångtill olika medier,5. att vid bifall till yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att den parlamentariska utredning meduppgift att föreslå ett brett mediestöd, också serpå möjligheten att fördela detta kulturstöd tilllokala radio- och TV-sändningar.1998/99:Kr519 av m.fl. (m) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om TV-direktivet.1998/99:T220 av m.fl. (m) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enenhetlig lagstiftning på IT-området,9. att beslutar avbryta utbyggnaden avdet digitala marknätet i enlighet med vad somanförts i motionen.Yttrande från kulturutskottetPå begäran harkulturutskottet yttrat sig i ärendet vad avser densvenska TV-listan. Yttrandet har fogats tillbetänkandet i bilaga 2. En svensk TV-listaÄrendetI betänkande 1998/99:KU6 behandlade utskottetproposition /98:184 Ändringar i radio- och TV-lagen (1996:844), m.m. jämte följdmotioner ochmotioner från allmänna motionstiden 1998.Under kammarbehandlingen den 3 december 1998yrkades att ärendet skulle återförvisas tillkonstitutionsutskottet för ytterligare beredning.Riksdagen beslutade att ärendet skulleåterförvisas. Det återförvisade ärendet omfattadesamtliga de frågor som behandlades i betänkande1998/99:KU6.I betänkande 1998/99:KU13 tog utskottet tillförnyad behandling upp samtliga de frågor sombehandlades i betänkande /99:KU6 med följandeundantag. Regeringens förslag till lagtext vad avsermöjligheterna att upprätta en svensk TV-lista ochdärtill hörande motion 1998/99:Kr519 yrkande 11 samtmotionerna 1998/99:K1 och 1998/99:K252 angåendefrågan om en svensk TV-lista skall upprättas avsågutskottet att behandla . Någotställningtagande vad avsåg dessa frågor gjordessåledes inte i betänkande 1998/99:KU13. När detgäller de frågor som behandlades i betänkandetgjorde utskottet samma bedömningar som gjordes ibetänkande 1998/99:KU6.PropositionenRegeringen föreslår att det införs en bestämmelsesom gör det möjligt att upprätta en lista över iSverige skyddade evenemang. Den som sänder TV-program inom svensk jurisdiktion och som innehar denexklusiva rätten till en TV-sändning från ettsvenskt eller utländskt evenemang som är av särskildvikt för det svenska samhället skall inte fåutnyttja rättigheten på ett sådant sätt att enväsentlig del av allmänheten i utestängsfrån möjligheten att i fri TV se evenemanget idirektsändning eller med en mindre tidsförskjutning.De evenemang som kan komma i fråga är sådana sominträffar högst en gång och som intresseraren bred allmänhet i . Enligt regeringensförslag skall regeringen bestämma vilka evenemangsom bestämmelsen skall gälla för.I skälen för sitt förslag anför regeringen bl.a. attSverige enligt och rådetsdirektiv /36/EG om ändring i rådets direktiv89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser somfastställts av medlemsstaternas lagar och andraförfattningar om utförandet av sändningsverksamhetför television får upprätta en lista över deevenemang, nationella eller icke-nationella, somSverige anser vara av särskild vikt för samhället.Härigenom säkerställs att programföretag inom svenskjurisdiktion och programföretag i andra stater somär bundna av inte utestänger enväsentlig del av allmänheten i frånmöjligheten att se evenemanget i fri TV. Regeringenkonstaterar att det dock inte finns någon skyldighetför enligt direktivet att ha en egen lista.Enligt regeringens uppfattning saknas det förnärvarande behov av en svensk lista. Regeringenkonstaterar härvid att det finns få exempel påsport-evenemang som har undanhållits allmänheten iSverige. För flera av de sportevenemang som skullevara aktuella att föra upp på en svensk lista ärrättigheterna redan upplåtna framöveroch till programföretag som kan sända evenemangentill en väsentlig del av allmänheten i . Motdenna bakgrund anser regeringen att det förnärvarande inte finns behov av att upprätta en listaöver skyddade sportevenemang. Regeringen anser attdet inte heller finns behov av att upprätta en listaöver andra skyddsvärda evenemang.Regeringen konstaterar att det emellertid är svårtatt bedöma den framtida utvecklingen inom dettaområde. Därför avser regeringen att noga följautvecklingen och är beredd att upprätta en lista omförutsättningarna skulle ändras och ett behov av enlista skulle uppstå.När det gäller vilka evenemang som skulle kunnaföras upp på en svensk lista konstaterar regeringenatt det enligt EG-direktivet skall vara evenemangsom är av särskild vikt för det svenska samhället.Enligt punkt 21 i ingressen till direktivet skalldet vara fråga om unika evenemang som är av allmäntintresse inom EU eller i en viss medlemsstat eller ien viktig del av en viss medlemsstat och anordnas iförväg av en arrangör som lagligen får säljarättigheterna vidare. Regeringen anför att enligtvad som framkommit vid kontaktkommitténs möte den 16oktober 1997 minst två av följande fyra kriterierbör vara uppfyllda, enligt , för attett evenemang skall kunna godkännas som så viktigtför allmänheten att det skall få publiceras i EGT.1. Evenemanget och dess resultat har en särskildallmän genklang i den aktuella medlemsstaten ochinte enbart för dem som vanligtvis följer sporteneller aktiviteten i fråga.2. Evenemanget har en allmänt erkänd specifikkulturell betydelse för invånarna i den aktuellamedlemsstaten, i synnerhet som en katalysator förinvånarnas kulturella identitet.3. Det nationella laget medverkar i en störreinternationell idrottsturnering.4. Evenemanget har av tradition sänts i TV utanextra kostnad och har dragit en stor TV-publik imedlemsstaten i fråga.Regeringen konstaterar att innebörden avriktlinjerna är att listan skall vara av begränsadomfattning och att den kan ändras. I artikel 3a.1anges även att listan på ett klart och öppet sättskall ange vilka evenemang som avses.Av listan skall också framgå om evenemangen skallvara tillgängliga helt eller delvis viadirektsändning eller, när det är nödvändigt ellerlämpligt på grundval av objektiva orsaker iallmänhetens intresse, helt eller delvis viatidsförskjuten sändning. Regeringen konstaterarhärvid att det i vissa sammanhang kan vara mernaturligt att sända evenemang med en visstidsförskjutning. Även hänsyn till andra TV-program,t.ex. nyheter eller barnprogram som sänds på fastatider, kan motivera en viss tidsförskjutning. Enligtregeringen bör emellertid som en huvudregelsändningen ske efter det attevenemanget ägde rum.Regeringen anför vidare att utgångspunkten bör varaatt de evenemang som finns upptagna på listan skallkunna sändas i sin helhet. Detta är enligtregeringen mest förenligt med bestämmelsens syfteatt säkerställa tillgång för en stor allmänhet tillde viktigaste evenemangen i TV.När det gäller förslaget att regeringen skallfastställa listan anför regeringen bl.a. att detligger i sakens natur att en eventuell svensk listaöver skyddade evenemang inte kan fastställas en gångför alla. Enligt regeringens mening är det därförinte lämpligt att de skyddade evenemangen anges ilag. Regeringen anser vidare att den föreslagnalagbestämmelsen är tillräckligt detaljerad för attdet i verkställighetsföreskrifter kan anges deevenemang som skall föras upp på den svenska listanoch hur de skall sändas. Det krav på öppenhet somanges i artikel 3a tillgodoses enligt regeringengenom att berörda företag och organisationer fårtillfälle att avge synpunkter innan regeringenfattar sitt beslut.Regeringen konstaterar vidare att EG-direktivetsbestämmelse syftar till att säkerställa att enväsentlig del av befolkningen i en medlemsstat harmöjlighet att i fri TV följa de evenemang som finnspå listan. Regeringen anför att det, i de riktlinjersom diskuterats i konktaktkommittén förgenomförandet av artikel 3a, anges att med enväsentlig del av allmänheten avses avbefolkningen. För att lagens krav skall varauppfyllt bör enligt regeringens mening krävas attminst av den fast bosatta befolkningen iSverige faktiskt kan ta emot programmen, dvs. harskaffat sig den antenn m.m. som krävs för att taemot sändningen.När det gäller vad TV-företagens skyldigheternärmare innebär redogör regeringen för de riktlinjersom diskuterats i den kontaktkommitté som inrättatsför att följa tillämpningen av TV-direktivet.Regeringen anger att den föreslagna bestämmelseninte innebär att ett marksändande TV-företag fårensamrätt att sända de evenemang som finns pålistan. Ingenting hindrar att ett annat TV-företagsom innehar den exklusiva sändningsrätten ändåväljer att sända evenemanget. Det är enligtregeringen emellertid nödvändigt att rätten attsända evenemanget har erbjudits även till företagsom uppfyller kraven på befolkningstäckning.Regeringen anför vidare att den föreslagnabestämmelsen inte heller innebär någon skyldighetför de marksändande TV-företagen att sända ut deevenemang som är upptagna på listan. Liksom förnärvarande är det programföretagen som själva avgörvilka program de vill sända. Ett programföretag somhar förvärvat en exklusiv sändningsrätt till ettlistat evenemang, men som avstår från att sändaevenemanget i fråga, skall vara fritt från ansvar.TV-direktivet kan enligt regeringen sägas innebäraen skyldighet för vissa programföretag attmöjliggöra för andra programföretag att sända vissaevenemang. Detta kan ske på olika sätt. En möjlighetär att det första programföretaget avstår från sinexklusiva rättighet. Därmed ger det den som anordnarevenemanget rätten att upplåta sändningsrätten tillytterligare ett programföretag. Regeringen anför attett annat sätt är att det första programföretagetsjälv upplåter sändningsrätten till ett annatprogramföretag.Regeringen påpekar att direktivet emellertid integer någon vägledning när det gäller hur villkorenför en sådan rättighetsupplåtelse skall bestämmas.Vid kontaktkommitténs möte den 16 oktober 1997utlovade kommissionen att i sina riktlinjer lämnautrymme för medlemsländerna att bestämma atträttighetsupplåtelsen skall erbjudas till skäligersättning. Hur detta belopp skall bestämmas är detdock de enskilda medlemsländernas sak att bestämma.För att bedöma vad som är skälig ersättning får manenligt regeringen jämföra med de villkor som normalttillämpas för evenemang av motsvarande slag när detgäller TV-sändningar som programföretagtillhandahåller utan villkor om särskild betalning.MotionernaI motion 1998/99:K1 av och (båda c) anförs att regeringen genom sinpassivitet att inte nu upprätta en lista riskeraratt även framgent undanhålla stora grupper avmänniskor i stora sportarrangemang.Regeringen bör i samband med att lagändringen antasav upprätta en sådan lista. Enligtmotionärerna är det angeläget att också riksdagenhar möjlighet att uttrycka vilka arrangemang som börvara aktuella att föra upp på en svensk lista.Motionärerna anför att åtminstone följandearrangemang bör komma i fråga: , och ifotboll (män), samtliga matcher med svensktdeltagande i kvalifikationsmatcher och slutspel samtsemifinaler och finaler, i fotboll (damer),slutspelsmatcher med svenskt deltagande samtsemifinaler och finaler, i ishockey, SM-slutspeli ishockey, i bandy, i längdåkning,, Finnkampen i friidrott, i friidrottsamt i trav. Vad som anförts omarrangemang på en svensk lista bör ges regeringentill känna.I motion 1998/99:K252 av och (båda m) från allmänna motionstidenframhålls att försäljning av TV-rättigheter förvissa idrotter har utvecklats till en centralintäktskälla. När internationella idrottsförbundbeslutar om vilket land som skall få arrangera storamästerskap är möjligheter till TV-intäkter intesällan en avgörande faktor. Om de stora evenemangenreserveras för sändning i rikstäckande kanaler -SVT:s båda kanaler samt - innebär detta enligtmotionärerna att intäktsmöjligheterna minskarradikalt. Det innebär också att möjligheteratt få arrangera stora evenemang minskar imotsvarande grad. Motionärerna anser att regeringenav hänsyn till idrottens intäktsmöjligheter böravstå från att skapa en svensk lista. Detta bör gesregeringen till känna.I motion 1998/99:Kr519 av m.fl. (m) frånallmänna motionstiden anförs att förslaget tilländring i radio- och TV-lagen innebär att idrotten irealiteten mister rätten till sina egna evenemang.Detta är enligt motionärerna principielltförkastligt eftersom det innebär att man tar ifrånidrotten förfoganderätten över egna arrangemang.Dessutom innebär det ett sämre ekonomiskt utbyte fördet berörda förbundet och dess föreningar, vilket isin tur försämrar förutsättningarna för denidrottsliga kvaliteten. Motionärerna anför attförslaget bör avvisas. Detta bör ges regeringen tillkänna (yrkande 11).Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet konstaterar att tillgången till TV-program alltjämt varierar kraftigt i . Mångahushåll har endast tillgång till de tre markbundnakanalerna, , och . Vidare ärutskottet medvetet om att det inom idrottsrörelsenpå sina håll finns ett motstånd till att en listaupprättas över idrottsevenemang. Utskottet haremellertid vid sin bedömning av propositionen och deolika motionsförslagen kommit fram till attallmänhetens tillgång till program av den nuaktuella programtypen inte får riskera attbegränsas. Utskottet vill framhålla att sådanaprogram inte endast avser sändning avidrottsevenemang. Lika viktigt är allmänhetenstillgång till andra angelägna evenemang, t.ex. inomkultursektorn. Således talar enligt utskottet främsträttviseskäl för att det är angeläget att regeringenges möjlighet att upprätta en lista över viktigaevenemang, däribland sportevenemang, som bör kunnases av praktiskt taget hela befolkningen. Utskottetkonstaterar vidare att kulturministern - sedanpropositionen lämnats till - i enfrågestund i uttalat att regeringen kommeratt upprätta en lista över sportevenemang (prot.1998/99:6).Kulturutskottet föreslår att medanledning av motion K1 och med avslag på motionernaKr519 yrkande 11 och K252 godkänner vad utskottethar anfört.Utskottets bedömningRegeringens förslag innebär att det i radio- och TV-lagen införs en bestämmelse som möjliggör att ensvensk lista över evenemang som är av särskild viktför det svenska samhället kan upprättas. Utskottetdelar regeringens bedömning att en sådan bestämmelsebör införas. Härigenom säkerställs att svenskaprogramföretag och programföretag i andra EES-staterinte skall kunna utestänga en väsentlig del avallmänheten i från möjligheten att i fri TVse evenemang som anser är av särskild vikt.Motion 1998/99:Kr519 yrkande 11 (m), i vilken anförsatt regeringens förslag i denna del bör avvisas,avstyrks därför.När det därefter gäller frågan om regeringen börupprätta en svensk lista över evenemang som är avsärskild vikt för det svenska samhället harkulturutskottet i sitt yttrande framhållit att mångahushåll i alltjämt endast har tillgång tillde tre markbundna kanalerna , och TV 4.Kulturutskottet anser att allmänhetens tillgång tillprogram av den aktuella typen inte får riskera attbegränsas. Härvid framhåller utskottet att sådanaprogram inte endast avser sändning avidrottsevenemang. Lika viktigt är enligt utskottetallmänhetens tillgång till andra angelägnaevenemang, t.ex. inom kultursektorn. Kulturutskottetanser att främst rättviseskäl talar för att det ärangeläget att regeringen ges möjlighet att upprättaen lista över viktiga evenemang.Konstitutionsutskottet konstaterar för egen del attden föreslagna konstruktionen av den aktuellabestämmelsen innebär att det ankommer på regeringenatt besluta om en svensk lista skall upprättas ochatt fastställa dess innehåll. I enlighet med vad somanförs i propositionen utgår utskottet från att ensådan lista upprättas först när det finns behov avatt på detta sätt säkerställa att de aktuellaevenemangen blir tillgängliga för en väsentlig delav befolkningen. När det gäller idrottsevenemang därrättigheter upplåtits av inhemska arrangörer har deproblem som en lista är tänkt att lösa intevarit för handen. Arrangörerna har försökt göraevenemangen tillgängliga för en väsentlig del avbefolkningen - detta i såväl deras egna som derassponsorers intresse. Med hänsyn till svensk idrottsekonomi och konkurrenskraft anser utskottet därföratt idrottsevenemang i där rättigheterupplåts av inhemska arrangörer skall lämnas utanfören eventuell lista. Utskottet förutsätter attregeringen inhämtar godkännande om någonannan bedömning aktualiseras. Enligt utskottetsmening bör detta ges regeringen till känna. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna /99:K1 (c) och 1998/99:K252 (m).Grundläggande principer för fria medierMotionernaI motion 1998/99:K323 av Per m.fl. (m) anförsatt yttrande- liksom tryckfriheten i grundaspå det faktum att mångfalden bäst skyddas och stärksav etableringsfrihet. Det skall enligt motionärernaråda stor frihet att ge ut och distribueramedieprodukter och att pröva deras ekonomiskabärkraft. Inom ramen för dagens tekniskabegränsningar för medierna skall det vara läsarna,lyssnarna, tittarna och användarna som genom sinaval avgör vilka medier som skall ha förutsättningaratt distribueras. Motionärerna anför att det varkenkan eller får vara politiskt grundat godtycke somavgör vilka begränsningar som skall göras. Vad somanförts om etableringsfrihetens betydelse för tryck-och yttrandefriheten bör ges regeringen till känna(yrkande 1).I motionen anförs vidare att statens ansvar är attslå vakt om yttrande- och etableringsfriheten.Därmed uppnås en mångfald på publikens ochsamhällets villkor. Enligt motionärerna kommer enpolitik för fria medier också att leda till attteknikens utveckling sker utifrån de enskildamedborgarnas behov och intressen. Det innebär attgränserna mellan olika medier luckras upp samtidigtsom lagar och regler, som är teknikbundna, snabbtkommer att bli otidsenliga och motverka sina egnasyften. Motionärerna anför att det ställer krav pålagstiftning som ger en frihet för de nya mediernasutveckling.