bet · GN01BoU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Den boendesociala beredningen föreslås få i uppdrag attsärskilt belysa studenternas behov och situation på bostadsmarknaden(yrkande 26). Slutligen föreslås ett tillkännagivande om att antalethandikappanpassade studentbostäder integrerade i det övrigastudentbostadsbeståndet måste ökas kraftigt (yrkande 27).Enligt vad som anförs i motion Bo225 (fp) bör följderna av attinvesteringsbidraget till studentbostäder avvecklades uppmärksammas.I motionen föreslås dels att en utredning om investeringsstödet börtillsättas, dels att reglerna för byggande av studentbostäder ändras så attstandardkraven sänks. I motion Ub814 (fp) yrkande 20 föreslås att det börutgå ett investeringsbidrag enbart inriktat mot studentbostäder.I motion Bo216 (mp) framhålls att kommunerna och staten delar ansvaret föratt behovet av studentbostäder skall kunna tillgodoses. bör enligtyrkande 1 begära att samordningen mellan staten och kommunerna förbättras idetta syfte. I yrkande 2 föreslås att staten skall göra en översyn av defunktionshindrades möjlighet att erhålla studentbostad.Bostadsutskottet har tidigare kortfattat redogjort för ett flertalutredningsinsatser och överväganden som kan förväntas få betydelse förarbetet med att förbättra de allmänna förutsättningarna förbostadsbyggandet. Dessa överväganden har givetvis till stor del ävenbetydelse när förutsättningar för byggande av studentbostäder diskuteras.Andra frågor är emellertid mer specifika för student- och ungdomsbostäderna.I regeringsuppdraget till landshövding om åtgärder för att ökabostadsbyggandet i ingår sålunda att särskilt ta upp frågorom studenternas bostadssituation. Landshövdingen skall tillsammans medkommunerna diskutera och utarbeta förslag om åtgärder för att öka tillgångenpå studentbostäder, både . I den förstadelredovisningen av uppdraget diskuteras kortfattat bl.a. vissa tillfälligalösningar på bostadsbristen för studenter.Den boendesociala beredningen skall enligt sina direktiv (dir. 1998:56)följa utvecklingen på det bostadssociala området och föreslå åtgärder föratt stödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden. En av de frågor somberedningen särskilt skall uppmärksamma är ungdomars möjlighet att etablerasig på bostadsmarknaden. uttalade att det fannsskäl att ge frågor om ungdomars och studenters bostadssituation särskildprioritet i beredningens arbete (bet. 1998/99:BoU1 s. 50).I den bostadsrapport från SFS som åberopas i flera motioner redovisas desvårigheter som finns på flera orter att erhålla en studentbostad. Avrapporten framgår också att situationen vad gäller bl.a. kötid skiljer sigstarkt mellan olika studieorter. På vissa orter utgör bristen på bostäder ett klart hinder för många studenters studieplaner. Även för dem somlyckats finna en bostad kan situationen vara osäker på grund avtidsbegränsade andrahandskontrakt eller andra tillfälliga lösningar. Påandra högskoleorter kan de studerande erbjudas ett godtagbar bostadslösningmed kort varsel. Enligt utskottets mening står det emellertid klart att densammantagna bostadssituationen för studenter på landets universitets- ochhögskoleorter motiverar särskilda insatser på detta område.Som framhålls i de aktuella motionerna råder ett delat ansvar i fråga ombostadsförsörjningen för de studerande. Ansvarsfördelningen inombostadspolitiken i stort innebär att staten framför allt skall svara för attlegala och finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggandet.Kommunerna svarar sedan tillsammans med andra aktörer för att kommunensinvånare kan erbjudas bostäder. Detta ansvar innefattar ocksåstudentbostäder. Det är således nödvändigt att de kommunala företrädarna påhögskoleorterna ägnar studentbostadssituationen större uppmärksamhet.Sannolikt krävs också ett mellankommunalt samarbete på de störreuniversitetsorterna.Även om ansvaret för den lokala bostadsförsörjningen primärt faller pårespektive kommun är det enligt utskottets uppfattning självklart att statenmåste ta sin del av ansvaret när bostadsmarknaden inte fungerartillfredsställande. Som framgått ovan har regeringen också tagit initiativtill överläggningar med kommunerna i i bl.a. frågan omstudenternas bostadssituation. Erfarenheterna från dessa överläggningarkommer förhoppningsvis även kunna tillämpas i andra delar av landet medmotsvarande problem.I de motioner som tagit upp problemen med studentbostäder diskuterasmöjligheten till olika former av lösningar. Utskottet ställer sig inteavvisande till att nya vägar prövas om det kan ske utan att de grundläggandebostadspolitiska målen åsidosätts. Flera av de förslag som tagits upp imotionerna torde inte heller möta några sådana hinder. Exempelvis kanförslaget om att flytta bostäder från utflyttningsorter till högskoleortervara ett alternativ när detta är tekniskt och ekonomiskt genomförbart.Boverket har också redovisat erfarenheterna från ett sådant projekt i enrapport.Förslaget om att utveckla samarbetet mellan stat och kommun ligger väl ilinje med det initiativ som regeringen tagit i . Det är iöverläggningar mellan staten och kommunerna nödvändigt att uppmärksammabl.a. sambandet mellan bostadssituationen i kommunerna och högskolornasutbyggnad. Det kan exempelvis ifrågasättas om de kommuner som inte vidtartillräckliga åtgärder för att tillgodose studenternas bostadsbehov skalltilldelas ytterligare utbildningsplatser.Förslaget om att den boendesociala beredningen särskilt bör analyserastudenternas bostadssituation överensstämmer med vad bostadsutskottettidigare framhållit. Frågan får emellertid redan anses ligga inom ramen förberedningens direktiv. Som framhålls i en motion kan det finnas skäl att ide pågående övervägandena även studera erfarenheter från våra nordiskagrannländer, både vad gäller de ekonomiska villkoren för byggande avstudentbostäder och förutsättningarna i övrigt.Förslagen i flera motioner utgår från att de regelsystem som gällerför byggande av studentbostäder i sig skulle utgöra ett hinder för ett ökatbyggande. Enligt motionärerna skulle förenklingar i regelsystemen och delvissänkta standardkrav kunna bidra till en ökad produktion av billigastudentbostäder. är inte berett att ställa sigbakom denna bedömning. Särskilt förslagen om sänkt standard och mindrerumsstorlek i studentbostäderna kan riskera att komma i konflikt med deövergripande bostadspolitiska målen och strävandena mot långsiktighet iåtgärderna på bostadsmarknaden. Utskottet vill dock inte utesluta attgällande regelsystem och administrativa rutiner i olika avseenden kanförenklas utan att sådana risker uppstår. Det kan konstateras att såväl SFSsom landshövdingen i förordat att byggreglerna förstudentbostäder ses över.Frågan om regelverken uppmärksammades i eninterpellationsdebatt i om studentbostäder (prot. 1999/2000:25).Statsrådet anförde i detta sammanhang att det kan finnas skäl attnärmare analysera frågan om dagens regelsystem utgör ett hinder för byggandeav studentbostäder. Frågan bereds inom , ochenligt statsrådet kommer regeringen sannolikt ge i uppdrag att seöver regelverket för bostadsbyggande vad gäller studentbostäder. Utskottetvill för sin del framhålla att det i detta sammanhang även finns anledningatt uppmärksamma andra åtgärder som kan bidra till att fler och billigarestudentbostäder byggs. Även inom ramen för dagens regelsystem finns fleraexempel på att produktionskostnaderna kunnat pressas betydligt. Viddiskussioner om förändrade byggregler för studentbostäder finns också skälatt särskilt uppmärksamma behovet av handikappanpassade studentbostäder.Eventuella förändringar i byggregler m.m. får givetvis inte leda till att defunktionshindrade utestängs från den sociala samvaro som utgör en viktig delav studietiden. har i andra sammanhang starkt förespråkatåtgärder för en bättre tillgänglighet i byggnadsbeståndet och den offentligamiljön.I ett flertal motioner framhålls att antalet handikappanpassadestudentbostäder måste öka. Utskottet delar denna uppfattning. De som ärfunktionshindrade bör självklart inte ha sämre förutsättningar att studerapå universitet och högskola än andra. Det är därför angeläget attefterfrågan på bostäder för handikappade ges särskild uppmärksamhet i allasammanhang där frågor om studentbostäder behandlas. Att även regeringen hardenna uppfattning framkommer av den refererade interpellationsdebatten.Av det ovan anförda framgår att studenternas bostadssituation redan ärföremål för olika diskussioner och överväganden mellan statliga företrädareoch kommunerna samt inom . Det får förutsättas attregeringen återkommer till med de förslag som de pågåendeövervägandena kan ge anledning till.Till den del motionerna Bo207 (kd) yrkandena 1, 2 och 3, Bo211 (v)yrkandena 3 och 4, Bo216 (mp), Bo225 (fp), Bo233 (kd) yrkande 20, Ub418 (kd)yrkande 2, 4 och 5, Ub499 (c) yrkandena 25, 26 och 27, Ub814 (fp) yrkande 20om studentbostäder inte kan anses vara tillgodosedda med vad utskottet ovananfört avstyrks de.Åtgärder mot segregation i boendetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionsförslag som syftar till attmotverka segregation i boendet.För att motverka segregationen krävs enligt motion Bo204 (c) yrkande 14 ochpartimotion Sf637 (c) yrkande 25 en rad olika åtgärder som omfattar snartsagt alla samhällsområden. Enligt den förstnämnda motionen bör därför enmedveten samhällsplanering komma till stånd där mångfald, variation ocholikheter stimuleras. I partimotionen betonas vikten av en förbättradservice i form av post, bank och apotek. Inte minst framhålls de kommunalafastighetsägarnas ansvar för att genom hyressättning m.m. göra det möjligtatt få till stånd etableringar av företag och serviceinrättningar.I motion Bo232 (fp) yrkande 5 lyfts fram vikten av att det lokalanäringslivet, föreningslivet, studieförbunden, kyrkor och boendegrupper gesmöjlighet att påverka utvecklingen. Dessutom förespråkas åtgärder som syftartill att få varierade boendeformer och att öka boendeinflytandet ihyresrätten.Enligt motion Bo233 (kd) yrkande 5 måste incitament skapas för företag,institutioner och myndigheter att etablera sig i utsatta bostadsområden.Dessutom måste skol- och fritidsmiljön förbättras somboendeinflytandet ökar. Särskilt viktigt är det enligt motionen att kvinnorserfarenheter tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet.Utskottet har inte någon annan uppfattningen än motionärerna när det gällervikten av att motarbeta segregation i boendet liksom i samhällslivet iövrigt. Det är självfallet viktigt att samhället tar ett ansvar för attsegregation på alla sätt motverkas. Samhället kan dock inte ensamt svara fördetta. Ett framgångsrikt arbete mot segregation förutsätter att alla berördamedverkar. Som framhålls i flera av motionerna har stat, kommun,fastighetsägare och de boende en viktig uppgift att fylla. och serviceinrättningar som post, banker och apotek. Även kyrkor,föreningar och organisationer av olika slag kan bidra till att hindrasegregation och främja acceptans och integration.De många aktörer som måste finnas är enligt utskottets mening en tillgångsom det gäller att utnyttja på bästa sätt. Det är dock varken möjligt ellerlämpligt att med offentliga insatser i detalj samordna och styra alla deolika åtgärder som kan behövas. Däremot bör samhället medverka tillpilotprojekt av olika slag och till att ta fram exempel på goda lösningar.Det åligger bl.a. att ur ett brett perspektiv arbeta meddessa frågor.I ett bostadspolitiskt perspektiv är det främst Boendesociala beredningensom har givits uppgifter på området. När det gäller förhållandena i utsattabostadsområden skall beredningens arbete inriktas på frågor som är koppladetill utvecklingen av bostadsförvaltning och boendeinflytande. Beredningenskall vidare ha ett nära samarbete med . Dennadelegation har i sin tur bl.a. till uppgift att utveckla och samordna dennationella storstadspolitiken och särskilt företräda staten vidöverläggningar om s.k. lokala utvecklingsavtal för utsatta bostadsområden istorstäderna.Som framgår av redovisningen har en rad utvecklings- och utredningsinsatserpåbörjats som på olika sätt anknyter till problemen med segregation iboendet. Dessa insatser överensstämmer till stora delar med vad somförordats i motionerna. Utskottet är mot bakgrund härav inte nu berett attställa sig bakom förslagen i motionerna Bo204 (c) yrkande 14, Bo232 (fp)yrkande 5 , Bo233 (kd) yrkande 5 samt i partimotion Sf637 (c) yrkande 25.BosparandeFörslag som avser förbättrade villkor och nya former för bosparande läggsfram i fem motioner.Möjligheterna att spara till en egen bostad måste enligt motion Bo215 (m)vara goda. Enligt motionen talar såväl privatekonomiska somsamhällsekonomiska skäl för ett ökat bosparande. Ett statligt stöd tillbosparande bör därför införas i enlighet med det förslag som lagts fram iutredningsbetänkandet Bosparande (SOU 1994:121). Förslaget innebär attlånemöjligheterna förbättras för den enskilde genom att ett system medstatlig kreditgaranti införs. Garantin, i form av fyllnadsborgen tillkreditgivaren, föreslås gälla för förvärv av eget hem eller bostadsrätt förpermanentboende.Ett ökat bosparande är enligt motion Bo217 (s) angeläget för såväl denenskilde som samhället. Genom bosparandet minskar skuldsättningen för densom förvärvar en bostadsrätt eller ett eget hem. Det anges därför finnasstarka skäl att stimulera till ett ökat bosparande. En möjlighet är enligtmotionen att främja ett målinriktat bosparande där den årliga räntanåterinvesteras och där premien utgår i form av reducerad skatt när medlentas ut för att förvärva en bostad.Enligt motion Bo227 (c) är det angeläget att i likhet med andraländer inför en form av premierat bosparande. Det förutsätter bl.a. attlagar och andra föreskrifter utfärdas som reglerar verksamheten. Enligtmotionen bör en utredning tillsättas för att se över hur ett allmäntpremierat bosparande kan införas i . Utredningen bör bl.a. utarbetaen lag om allmänt bosparande som stipulerar kraven för att erhålla premieoch som ställer upp regler för bosparkassorna.De senaste årens i och för sig nödvändiga minskning avbostadssubventionerna har enligt motion Bo232 (fp) yrkande 9 ökat behovet avett svenskt bosparsystem. Ett individuellt bostads- och pensionssparande bördärför införas. Sparformen skall enligt förslaget tillskapas genom att detindividuella pensionssparandet modifieras till att också bli ett bosparande.På detta sätt sparade medel skall bara kunna disponeras för förvärv av egenbostad. Till sparandet skall också knytas en lånemöjlighet. Lånade medelskall löpa med förmånsränta och vara återbetalade innan pensionen enligtavtal skall börja utgå.Det är enligt motion Bo233 (kd) yrkande 18 viktigt att lära ungdomarbospara. Enligt motionen bör det därför undersökas om ungdomsbosparandet kanutvecklas för att bli mera attraktivt och kanske övergå till ett allmäntbosparande utan åldersgräns. Ett i detta sammanhang intressant alternativanges vara det förslag till bosparsystem som lagts fram av Bofrämjandet ochsom bygger på den tyska ordningen med särskilda bosparkassor. Regeringen bördärför återkomma till med ett förslag till bosparsystemmed denna inriktning.Frågan om ett av samhället främjat bosparande, motsvarande de nu aktuellaförslagen, har behandlats av bostadsutskottet och vid ett flertaltillfällen . Utskottet har pekat på attdet har blivit allt viktigare med ett eget kapital för den som vill skaffaen bostad och att betydelsen av ett långsiktigt bosparande därför har ökat.Vid sin senaste behandling av frågan (bet. 1998/99:BoU1 s. 44 och 45)anförde dessutom utskottet.Vi har i haft en situation därbostadsinvesteringar till helt övervägande del finansierats med lånatkapital. Inte minst utvecklingen och det tidiga1990-talet har visat att den egna insatsen måste öka vid bostadsförvärv -något som förutsätter ett sparande. Frågan är mot bakgrund härav hur enerforderlig ökning av bosparandet skall komma till stånd. I samtligamotioner hävdas uppfattningen att ett ökat sparande förutsätter statligainsatser i form av sparpremier, kreditgarantier eller särskilda bosparkassorm.m. Utskottet delar inte denna uppfattning.Det finns banker, försäkringsbolag och bosparinstitut av olikaslag som erbjuder bosparande med olika utformning och villkor. Det finnsinte heller något i dagens finansiella lagstiftning som hindrar tillkomstenav slutna bosparkassor där både sparande och utlåning sker till låg ränta.Det finns också sparinstitut med i princip denna utformning som är verksammapå den svenska marknaden. Den som bestämmer sig för att bospara tordesålunda ha goda möjligheter att finna en sparform som passar den egna situa-tionen.När det gäller möjligheterna att öka bosparandet genom någon form avsparpremier har bl.a. den bostadspolitiska kommittén redovisat uppfattningenatt det inte har kunnat visas att sådana leder till ett ökatnysparande. bör det framhållas att sparpremier inte heller ärfördelningspolitiskt effektiva, eftersom de ekonomiskt svaga hushållen harsvårt att tillgodogöra sig premierna. Utskottet vidhåller sin tidigareuppfattning att bosparande i första hand bör stimuleras genom informationoch opinionsbildning. Till detta kommer att den låga inflationen ochden relativt höga realräntan i sig utgör stimulanser till ett ökat sparande.Vad som anförts i de nu aktuella motionerna har inte givit utskottetanledning att ändra tidigare ställningstaganden. Motionerna Bo215 (m), Bo217(s), Bo227 (c), Bo232 (fp) yrkande 9 och Bo233 (kd) yrkande 18 avstyrks.Bostadsbidragen på längre siktI anslutning till sitt ställningstagande till anslagsfördelningen ovan har utskottet även behandlat förslag som avser reglernaför bostadsbidragen för samma budgetår. I flera motioner läggs dessutom framförslag som avser utformningen av bostadsbidragen på något , ochsom därigenom inte påverkar anslagen . Förslagen avsersåväl en mera genomgripande reformering av bostadsbidragen som enskildheteri dagens bidragssystem.I Moderata samlingspartiets partimotion Bo206 yrkande 11 förordas attbostadsbidragen skall samordnas med övriga socialpolitiska åtgärder. Dagensbidrag bör enligt motionen i stället växlas mot sänkta skatter.Det är enligt motion Bo209 (v) nödvändigt att göra en fördjupad analys avden utvärdering av bostadsbidragen som tillställtregeringen. På grundval av analysen bör regeringen därefter återkomma tillriksdagen med de förslag till ändringar i bostadsbidragen som erfordras. Denförordade översynen bör enligt förslaget ske så skyndsamt att ett förslagkan föreläggas i den kommande ekonomiska vårpropositionen -yrkande 1. Det finns enligt motionen en koppling mellan bostadsbidragen ochskattesystemet liksom en ännu starkare koppling till socialbidragssystemet.Enligt förslaget bör detta beaktas så att bostadsbidragen fyller sinegentliga uppgift, dvs. att ge ekonomiskt svaga hushåll möjlighet att hållasig med goda och tillräckligt rymliga bostäder - yrkande 2. Dessutomföreslås i motionen att reglerna för bostadsbidragen förändras genom att- en godtrosregel för bostadsbidragen utreds - yrkande 3,-- rätt till inkomstöverföring av tillfälliga inkomster till annatår vid beräkning av bostadsbidrag medges - yrkande 4,-- låsta tillgångar i form av barns försäkringsersättningar m.m.inte tas med vid beräkning av bostadsbidrag - yrkande 5,-- försäkringskassorna ges rätt till kontrolluppgifter om hushålletsförmögenhet för beräkning av bostadsbidrag - yrkande 6.-Enligt motion Bo214 (s) bör reglerna för bostadsbidragen ses över medavseende på de särskilda förhållanden som gäller för socialbidragstagare ochstuderande. Framför allt anges detta gälla mot bakgrund av de svårigheterdessa hushåll i många fall har att förutse årsinkomsten m.m.Sådant kapital som ett barn fått på grund av ersättning för handikapp,skada eller sjukdom bör enligt motion Bo220 (s) inte tas med vid beräkningenav bostadsbidraget.Det finns enligt motion Bo222 (s) skäl att göra en mer omfattande analys avbostadsbidragen än den som gjort. De frågor som härvidbör belysas särskilt är enligt motionen inkomstförhållandena försocialbidragstagare, möjligheterna att samordna bostadsbidragen med andraförsäkringsförmåner m.m. som försäkringskassorna betalar ut samt frågan omvilken hänsyn som skall tas till barns förmögenhet vid beräkningen avbostadsbidraget.En angelägen reformering av bostadsbidragssystemet är enligt motion Bo232(fp) yrkande 6 att dels slopa de individuella inkomstgränserna, delsbegränsa effekterna av ytgränserna vid bidragsgivningen. Enligt motionenfinns det dessutom skäl att ta bort bostadsbidragen till ungdomar under 29år. Det bör dock ske i samband med att studiestödet reformeras.Bostadsbidragen bör enligt partimotion Sf302 (kd) yrkande 24 reformeras såatt de får en bättre fördelningspolitisk profil. Dessutom bör reglerna förbidragen ändras så att inte vissa familjer missgynnas. Det innebär bl.a. atthushållets samlade inkomst skall grunda bostadsbidraget och att ytgränsernaskall höjas med för alla hushållstyper. bör dessutom marginal-effekterna i systemet minskas genom att bidragen ersätts av sänktinkomstskatt.Enligt partimotion Sf305 yrkande 7 ger bostadsbidragen upphovtill sådana marginaleffekter att en reformering av dem är nödvändig. Dagensselektiva stöd bör därför växlas mot ett förbättrat generellt stöd medkraftigt minskade marginaleffekter som följd. De familjer som befinner sig ifattigdomsfällan skulle därmed bli färre och deras möjlighet att självapåverka sin situation skulle öka.Med anledning av vad som i motionerna föreslagits om bostadsbidragensutformning på vill utskottet anföra följande.Den omläggning av bostadsbidragen som trädde i kraft harutan tvivel lett till betydande förändringar för många bidragstagare. Det ärockså mot den bakgrunden som bostadsutskottet och varit drivandenär det gäller att få en snabb och fortlöpande utvärdering av de nyabidragen till stånd. På grundval av de preliminära resultat som tidigarekommit fram vid utvärderingen har också flera förändringar i vidtagits ibostadsbidragssystemet. Utskottet vill här bara påminna om att en lägstanivå för reduktion av boendekostnaden på grund av bostadsytan har införtsoch att möjligheterna till eftergift av återbetalningskrav har vidgats.Dessa redan beslutade förändringar utesluter naturligtvis inte attytterligare justeringar av bostadsbidragssystemet kan behöva vidtas. Denslutrapport över utvärderingen som nu presenterat gerockså underlag för en mera ingående granskning av vilka tillkommandeförändringar som kan visa sig erforderliga.Till grund för förändringarna i bostadsbidragen låg en strävan att ökaträffsäkerheten i systemet, men även ett behov av att minska samhälletskostnader för bidragen. var det ett uttalat mål att besparingarnainte fick utformas på ett sådant sätt att de ytterligare skulle försvåra förbarnfamiljer med låg ekonomisk bärkraft att efterfråga en bostad med rimligstandard.Riksförsäkringsverket konstaterar sammanfattningsvis i sin ovan i korthetredovisade utvärdering att de nya reglerna i stort har uppfyllt målen.Regelförändringarna har enligt verket lett till de avseddautgiftsminskningarna. understiger utbetalningarna anslagnamedel och beräknas göra så även för år 1999.När det gäller de fördelningspolitiska effekterna konstaterarRiksförsäkringsverket att bostadsbidragen i stort sett förblivit oförändradeför dem som kan antas vara mest beroende av inkomstförstärkningen, dvs.ensamförsörjare med låga inkomster som bor i hyresrätt. Besparingarna harframför allt burits av sammanboende föräldrar med högre ekonomisk bärkraft irelativt rymliga bostäder som de äger.Även om utvärdering visar att dagensbostadsbidragssystem i väsentliga delar synes svara mot de uppsatta målenfinns det enligt utskottets mening anledning att ytterligare studera ochanalysera resultaten från utvärderingen. Som framgår av budgetpropositionenhar också en sådan fördjupad analys inletts i . Regeringenaviserar där även sin avsikt att återkomma till i frågan.