bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Sänkningen görs i avvaktan på deställ-ningstaganden som regering och riksdag kan göra med anledning av deför-slag kan komma att lägga fram.MotionernaI partimotion Fi14 yrkande 8 delvis av m.fl. (m)hemställs att förslaget avslås. Motionärerna hänvisar till att de föreslår enlängre gående generell sänkning av fastighetsskatten.I partimotion Fi15 yrkande 6 av m.fl. (kd)hemställer motionärerna att förslaget avslås. Motionärerna har ett egetförslag om sänkt fastighetsskatt som redovisas underskatte-politikens riktlinjer.Även i partimotion Fi16 yrkande 18 av m.fl. (c)hemställer motionärerna att förslaget avslås. Enligt motionärerna ärsänkningen alltför kortsiktig och ger inte önskad effekt. Motionärerna begärett tillkännagivande om att det är utomordentligt viktigt attFastighets-be-skattningskommitténs förslag om lättnader för fastboende iskärgården läggs fram och med sikte på en retroaktiv lättnad ävenför 1998.Utskottets ställningstagandeEtt resultat av den framgångsrika saneringen av ekonomi är bl.a. attinflationen stabiliserats på en låg nivå. För bl.a. villaägarna har övergångenfrån en inflationsekonomi med höga räntor till en stabil ekonomi med lågainflationsförväntningar och låg ränta i många fall medfört dramatiskaförbätt-ringar. Boende i hyreshus har i mindre utsträckning kunnattillgodogöra sig de senaste årens räntesänkningar, och det finns mot dennabakgrund anled-ning att söka bidra till en sänkning av boendekostnaderna fördessa grupper. Den sänkning av fastighetsskatten som gäller harenligt ut-skottets mening haft en sådan effekt och bör därför förlängas iavvaktan på resultatet av arbete. Utskottettillstyrker regeringens förslag och avstyrker motionerna i denna del.Utskottet är inte berett att tillstyrka tillkännagivanden till regeringen ominriktningen eller planeringen av arbete ochavstyrker därför motion Fi16 yrkande 18 även i övrigt.Taxeringsvärden och underlag 2000VårpropositionenRegeringen föreslår (yrkande 26) att omräkningstalen årstaxerings-värden för småhusenheter och småhus på lantbruksenheter skall varade-samma som de som gäller för . För hyreshus (bostadsdelen) skallomräkningstalet för bestämmas till 1,00.Regeringen avser vidare att återkomma med förslag tillytterli-gare regler års inkomsttaxering om hur underlaget förfastighets-skatt för hyreshus (bostadsdelen) skall fastställas. Utgångspunktenför ett sådant förslag är att allmänna fastighetstaxering inte börtillåtas slå igenom i fråga om uttag av fastighetsskatt.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte någon erinran mot förslaget och tillstyrker propositionen idenna del.Reavinstbeskattning av fastigheterVårpropositionenNär reavinstreglerna för fastigheter ändrades vid skattereformin-fördes en möjlighet att fortsätta att tillämpa äldre regler fram t.o.m.utgången av . Avsikten var att övergången till en nominellberäkningsmetod inte skulle ge tröskeleffekter för skattskyldiga som genomindexuppräkning m.m. kunde påräkna en låg reavinstskatt vid tillämpning av deäldre reglerna. Övergångsregeln innehåller inte någon möjlighet till fortsattindexuppräk-ning. övergångsregeln funnits har skatteuttaget vidfastig-hetsavyttringar avseende privatbostads-fastig-heter sänkts från 30 %till som regler om uppskov införts.Att ha i princip dubbla reavinstskatteregler - dels en huvudregel, delsövergångsregler som bygger på bestämmelser som avskaffades för snart tio årsedan - är enligt vad regeringen anför i propositionen i längden inteac-ceptabelt. Regeringens uppfattning är därför att beslut bör liggafast.Reavinstreglerna innehåller en bestämmelse som tar sikte på fastighetsför-värvföre (det s.k. stickåret). Ingångsvärdet får bestämmas till av1952 års taxeringsvärde om den skattskyldige inte kan visa att den verk-ligaanskaffningskostnaden är högre. Syftet med regeln är att förenklavinst-beräkningen eftersom det efter hand blir allt svårare att känna till ochhålla reda på relevanta uppgifter. Detta gäller särskilt om fastigheten ärärvd eller om man fått den i gåva. års utgång kan denskattskyldige alternativt använda en regel som gör det möjligt att bestämmaingångsvärdet till av taxeringsvärde.Det finns enligt regeringens mening skäl, inte minst förenklingsskäl, somtalar för att ett nytt stickår bör bestämmas. Enligt regeringens mening börett år kring 1980 väljas. Detta skulle innebära betydande förenklingar fören-skilda och myndigheter. Det är enligt regeringen viktigt att en sådan regelinte utformas så att den utifrån den nuvarande nominella utformningen av 1952års regel leder till ett allmänt sett förändrat skatteuttag.Regeringen avser att återkomma till med ettlagförslag som innehåller en regel som utformats på det sätt som angetts.MotionernaI motion Fi31 av m.fl. (m) yrkar motionärerna att den nuva-randeövergångsregeln förlängs med (yrkande 1) och att reglernaför reavinstbeskattning ses över så att ett förslag kan läggas fram i god tidföre utgången av (yrkande 2). Motsvarande yrkanden fram-ställs imotion Sk601 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (m). I motion MJ256yrkande 5 av m.fl. (m) anförs att regeringen böråterkomma med ett förslag som innebär att den nuvarande övergångsregelnfortsätter att gälla.I motion Sk666 av () anförs att reavinstreglerna ärkomplicerade och leder till nyckfulla resultat. Omövergångs-regeln inte ersätts med ett nytt regelsystem kommer svårigheternaför skatt-skyldiga att redovisa en korrekt reavinst-beräkning att öka markant.Skatte-reglerna måste ses över i syfte att få fram enklare regler och på detsättet minska rättsosäkerheten och godtycket i beskattningen.I motion Fi16 yrkande 20 av m.fl. (c) hemställs att reglernaförlängs i avvaktan på ett förslag om en ny utformning . Imotion Sk306 yrkande 10 av m.fl. (c) framställs ettmotsva-rande yrkande. I motion Sk681 av m.fl. (c) begärs enutred-ning och ett snabbt förslag som kan träda i kraft före år2000.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att dagens reavinstregler med ett skatteuttag på av dennominella vinsten och goda möjligheter till uppskov med beskattningen ärrimliga och bra. Som regeringen anför riskerar en utsträckning av dentio-åriga övergångstiden för de äldre reglerna att medföra en ohållbarsituation med i princip två parallella system. Detta bör undvikas ochutskottet har därför inte någon invändning mot regeringens bedömning attövergångstiden för de äldre reglerna bör löpa ut med utgången av år 1999.Ett nytt stickår ger, som regeringen framhåller, en förhållandevis storför-enkling för enskilda och myndigheter och bidrar dessutom i viss mån tillatt öka rättvisan i tillämpningen genom att den som av olika skäl inte harkänne-dom om anskaffningsvärdet får tillgång till ett schablonavdrag.Utskottet anser dock i likhet med regeringen att valet av nytt stickår börövervägas ytterligare.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena.Fåmansföretag och generationsskiftenVårpropositionenDe särskilda reglerna för beskattning av aktiva ägare i fåmansföretag(3:12-reglerna) har sin bakgrund i att kapitalinkomster till skillnad frånförvärvsin-komster beskattas proportionellt. Eftersom fåmansföretagens ägarekan ta ut arbetsinkomsten som kapitalinkomst behövs det särskilda regler fördenna situation. De nuvarande reglerna har kritiserats för sin uppbyggnad ochfram-för allt för sin komplexitet. Kunskapen om reglernas effekter påföretagens investeringar och deras inverkan på tillväxten är begränsad. Tillbilden hör möjligheterna att åstadkomma generationsskiften i företaget på ettkostnads-effektivt sätt. Inom pågår en översyn av lagen om arvsskatt ochgåvoskatt. Avsikten är att åstadkomma en modernare lagstiftning som är bättreanpassad till dagens villkor. Ändrade kapitalbeskattningsregler i kom-binationmed 3:12-reglerna gör att förhållandena numera är annorlunda och merkomplicerade än vad som var fallet när arvs- och gåvoskattelagstift-ningensregler om värdering av företag kom till.Regeringens strävan är att åstadkomma ett än mer småföretagarvänligt ochtillväxtfrämjande regelsystem utan att utöka möjligheterna tillskatteplane-ring. Enligt regeringens mening bör därför 3:12-reglerna och deregler som gäller för generationsskiften ses över. Regeringen har för avsiktatt tillkalla en särskild utredare. I uppdraget skallingå en utvärde-ring av de gällande reglerna och att mot bakgrund av dengjorda utvärde-ringen föreslå nya, förenklade och tillväxtfrämjandeskatteregler.MotionernaI flera motioner från den allmänna motionstiden begärs enöversyn av arvs- och gåvobeskattningen, kapitalbeskattningen och 3:12-reglernai syfte att underlätta generationsskiften i företag. Sådana yrkandenframställs i motionerna Sk630 delvis av (), Sk309 yrkande 9 avAlf m.fl. (kd), Sk719 av () och N238 yrkande 3 avLennart m.fl. (c). I motion Sk690 av m.fl. (m, kd, c, fp)begärs ett tillkännagivande om att arvs- och gåvoskatten på arbetande kapitali onoterade företag bör slopas.I motion Fi27 yrkande 4 av m.fl. (fp, m, kd, c), som väckts medanledning av vårpropositionen, framhålls vikten av att den aviseradeutredningen bedrivs skyndsamt.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening tillgodoses i allt väsentligt flertalet av de nuaktuella motions-yrkandena genom den översyn av 3:12-reglerna och frågornakring fåmansföretagens generationsskiften som regeringen aviserar.När det gäller vikten av att den aviserade utredningen bedrivs skyndsamtframgår det av vårpropositionen att regeringen har helt klart för sig att denaviserade översynen har stor betydelse för företagens möjlighet att växa.Något påpekande från sida om betydelsen av denna utredning tordedärför inte vara behövligt.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionsyrkandena i den mån deinte tillgodosetts genom vad utskottet anfört.Skatt på varor och tjänsterElbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alternativa bränslenVårpropositionenRegeringen föreslår (yrkande 28) att elbilar och elhybridbilar får en femårigfordons-skatte-befrielse från . Lätta fordon har en femårigfor-donsskattebefrielse om de uppfyller kraven för miljöklass 1. Fordon somdrivs enbart med el från batterier i fordonet (elbilar) och fordon som drivsbåde med el från batterier och bränsle i en förbränningsmotor (elhybridbilar)omfattas dock inte av någon sådan skattebefrielse trots att dessa bilar fåranses vara lika miljövänliga som fordon i miljöklass 1. Regeringen föreslårdärför att även el- och elhybridfordon skall omfattas av den femårigaskatte-befrielsen. Skattebefrielsen bör dock endast gälla el- ochelhybridfordon som blir skattepliktiga från den 1 juli 1999.Inom bereds vidare ett förslag om en möjlighet att sätta nedförmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivs med alterna-tivabränslen fr.o.m. . Vidare avser regeringen att före-slåatt en skattelättnad införs i trafikbeskattningen för lätta fordon somupp-fyller EU:s framtida avgaskrav.MotionernaI motion Fi31 yrkande 5 av m.fl. (m) hemställs att riksdagensätter ner förmånsvärdet för el- och elhybridbilar samt bilar som drivs medalternativa bränslen till vad som motsvarar förmånsvärdet för en motsva-randebensindriven bil. Beslutet bör enligt motionärerna gälla fr.o.m. den 1 juli1999.I motion Fi30 av och () begärs etttillkännagivande om att förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar somdrivs med alternativa bränslen bör jämställas med förmånsvärdet förtraditionellt framdrivna bilar.Utskottets ställningstagandeUtskottet har inte funnit någon anledning till erinran mot förslaget om enfemårig skattebefrielse för el- och hybridfordon. Som regeringen föreslår börstimulansen vara begränsad till fordon som registreras efter ikraftträdandet.För att detta syfte skall nås krävs det dock en justering av lagförslaget.Ut-skottet återkommer i annan ordning till finansutskottet om den närmareut-formningen av en sådan lagändring. Med denna justering tillstyrkerutskottet propositionen i denna del.När det gäller förmånsvärdet för elbilar, elhybridbilar och bilar som drivsmed alternativa bränslen framgår det av vårpropositionen att regeringenbereder denna fråga och att arbetet är inriktat på att nedsättningsmöjlighetenskall gälla . Utskottet förutsätter att beredningsarbetetfullföljs utan dröjsmål och är inte berett att nu lägga fram förslag omome-delbar lagstiftning i frågan och inte heller att tillstyrka etttillkännagivande till regeringen. Utskottet avstyrker motionerna Fi30 och Fi31yrkande 5.BiodrivmedelVårpropositionenFör att stimulera en introduktion av alternativa drivmedel avser regeringenatt lämna in en ansökan till kommissionen för att kunna medge skattebe-frielseför biodrivmedel, t.ex. etanol och rapsmetylester. Det skattebortfall som blirföljden av skattelättnaderna bör kompenseras genom skattehöj-ningar på fossilabränslen. bör emellertid alla bränslen vara föremål för beskattning,och därför bör den totala skattebefrielsen vara begränsad till att gälla underett introduktionsskede. Regeringens bedömning är att energi-skatt skall börjatas ut på biodrivmedel från år 2004.MotionernaI en kommittémotion från , yrkande 3 av m.fl. (m),motsätter sig motionärerna planerna på en beskattning av biodriv-medel från2004. Motionärerna anför att en sådan beskattning motverkar möjlighet-erna attnå målet om sänkta koldioxidutsläpp. De begär ett till-kännagivande av dennainnebörd.Också i partimotion Fi15 yrkande 8 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om att energiskatt inte skall tas ut påbiodrivmedel. I motion Fi34 av () anförs att berördaintres-senter oroas av att regeringen ännu inte sökt det aviserade undantagetför biodrivmedel. En uppbyggnad av en inhemsk etanolproduktion tar enligtmotionärerna och det måste finnas garantier för att biobränslenalltid har ett konkurrensförsteg även om de beskattas. Om en inhemskpro-duktion med många arbetstillfällen skall kunna byggas upp måste regeringenge tydliga signaler om skattebefrielse med denna inriktning.I partimotion Fi16 yrkande 14 av m.fl. (c)anförs att utvecklingen och etableringen av biodrivmedel för fordon måstefortsätta att vara befriad från skatt och att skattebefrielsen måste gälla ien-lighet med de utfästelser som gjorts, dvs. Vidareanförs att regeringen utfäst sig att inte göra en framställan tillkommissionen om undantag. Biodrivmedel bör enligt motionärerna varaskattebefriade på nuvarande grund också i fortsättningen, och någonframställan till kommis-sionen bör inte göras.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening har de nuvarande reglerna med en grundläggandeskatteplikt för alla bränslen som används som drivmedel och en dispens förpilotpojekt kritiserats bl.a. därför att kravet på förnyelse av dispensernagjort det svårt att genomföra långsiktiga investeringar på området. Denansökan om ett undantag som regeringen aviserar i vårpropositionen kommer attgöra det möjligt att ha en generell nedsättning av skatten på biobränslen ochökar på det sättet möjligheten att genomföra långsiktiga investeringar. Ettsärskilt undantag för biobränslen är därför enligt utskottets mening attföredra fram-för nuvarande system med särskilda, tidsbegränsade dispenser.Utskottet instämmer även i regeringens bedömning att energiskatt skall tas utpå biobränslen , men framhåller att det även på äraktuellt att överväga skattemässigt gynnande av biodrivmedel i förhållandetill fossila drivmedel.Med det anförda avstyrker utskottet de aktuella motionerna.Jordbrukets energibeskattningVårpropositionenRegeringen har i regeringsförklaringen uttalat sig för attjordbruket skall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars.Rege-ringen anser att det finns anledning att överväga att skattemässigtjämställa jordbruket med industrin. Ett sådant förslag finns i betänkandet Enlivsme-delsstrategi för (SOU 1997:167). Det skattebortfall som enändring medför bör enligt vad som anförs finansieras inomenergi-skatte-systemets ram.Regeringen anför att en skatteförändring för jordbruket med fördel kan ske iett större energi-politiskt sammanhang. Jordbrukets energibeskattning kanaktualiseras i samband med de pågående överläggningarna om skatte-politi-kensframtida utform-ning mellan samtliga riksdagspartier.MotionernaI motion Fi33 yrkandena 3-5 av m.fl. (m) hemställs att skatten påelkraft och eldningsolja som används i jordbruk sänks till de nivåer somgäller för tillverknings-industrin. Vidare yrkas att skatten på diesel förarbets-fordon i jordbruk och industri sänks.Också i motion Fi23 yrkandena 1 och 2 av m.fl. (kd) begärsatt jordbruks-näring-en får rättvisa konkurrensvillkor genom att elkraft ocheldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin. Även dessa motionäreryrkar att skatten på diesel inom jordbruket sänks.I partimotion Fi16 yrkande 12 av m.fl. (c)hemställs att jordbrukets elkraft och eldningsolja skall beskattas på sammasätt som i tillverkningsindustrin. Dessa motionärer föreslår vidare attnäring-en kompenseras för att den betalar ett högre dieselpris än ikonkur-rentländerna. För växthusnäringen föreslås en generell nedsättning avkol-dioxidskatten som även omfattar grönfodertorkar.Utskottets ställningstagandeAv vårpropositionen framgår att regeringen avser att ge jordbruksnäringensamma villkor som tillverkningsindustrin när det gäller beskattningen avelkraft och eldningsolja och att avsikten är att det skattebortfall somupp-kommer skall täckas inom energiskattesystemets ram. Som regeringenfram-håller är det en fördel om en sådan förändring kan genomföras i ettstörre energipolitiskt sammanhang. Utskottet utgår ifrån att denna frågaaktualise-ras i de pågående skatteförhandlingarna, vilket innebär att resultatbör kunna redovisas under hösten 1999.Mot bakgrund av det anförda finns det enligt utskottets mening inte någonanledning för att nu fatta beslut eller göra tillkännagivanden tillregeringen angående jordbrukets eller växhusnäringens beskattning. Utskot-tetavstyrker därför de aktuella motionsyrkandena.När de gäller drivmedel för jordbrukets och industrins arbetsfordon harut-skottet vid ett flertal tillfällen avstyrkt yrkanden om en sänkning avskatten med hänvisning till att det är viktigt att miljöklassningen avbränslen för förbränningsmotorer får fullt genomslag. Utskottet är såledesinte berett att tillstyrka någon form av avsteg från kravet på användning avmiljöklassade och högbeskattade bränslen i dessa fordon. Med hänvisning tillde pågående skattesamtalen är utskottet inte heller berett att nu tillstyrkanågon annan form av skattenedsättning för dessa drivmedel. Utskottet avstyrkerdärför yrkandena om sänkt skatt för jordbrukets och industrins arbetsfordon.UTGIFTSOMRÅDENPreliminär fördelning på utgiftsområden 2000-2002VårpropositionenUtgiftsområde 3 omfattar , skattemyndigheterna ochTull-verket. uppgår de totala anslagen enligt statsbudgeten tillca , varav ca tillskatteförvaltningen.I syfte att säkerställa att utgiftstaket för staten inte överskrids under år1999 har regeringen fattat beslut om en begränsning av belastningen på vissaanslag. Syftet är att säkra en viss övergripande kontroll av myndigheternasanslagsförbrukning med hänsyn till dessas möjlighet att användaanslagsbe-sparingar och anslagskredit. För anslaget A 2 Skattemyndigheternahar rege-ringen fastställt ett begränsningsbelopp på för1999. Anslaget uppgår till 4 362 miljoner kronor.Regeringen föreslår att godkänner en preliminär fördelning påutgiftsområden som riktlinje för regeringens fortsattabudgetarbete. För utgiftsområde 3 och uppbörd föreslås attutgiftsramen för bestäms till . För år 2001föreslås en utgiftsram på . I förhållande tillbudgetpro-positionen innebär beloppen en sänkning med 68 miljonerkronor respektive . föreslås en preliminärutgiftsram för utgiftsområde 3 på 5 919 miljoner kronor.Riksskatteverket har i en fördjupad resursanalys bl.a. tagit upp detlång-siktiga resursbehovet för kontrollverksamheten. harRiksrevi-sionsverket i flera projekt behandlat skattekontrollen och desseffekter och en granskning har även gjorts av revisorer. Det finnssåledes ett omfattande material att ta ställning till vad gällerskattekontrollens inriktning och omfattning, och regeringen avser att redovisasin bedömning i budget-propositionen för år 2000.Under våren 1999 omorganiseras . Myndigheten förändras från attbestå av och tolv regionala myndigheter till att vara enmyndighet med en central ledning och sex tullregioner. Organisationen att ge bättre förutsättningar för en enhetlig tillämpning avregelverk och rutiner. Den kommer även att innebära en effektivisering avarbetet i och med att fler personer kommer att arbeta i den operativaverk-samheten och färre inom administrationen. Resurserna kommer attkoncen-treras till de områden där trafiken är som mest intensiv. Sammantagetbör detta enligt regeringen bl.a. resultera i en effektivarekontrollverksamhet. Den nya organisationen är tänkt att gälla från den 1 juli1999. Inom Tullver-ket pågår ett utvecklings- och effektiviseringsarbete bl.a.inom det s.k. . Projektet vidareutvecklas nu inom ,vilket bör ge en ännu effektivare tullhantering och därmed även enökad kvalitet och träffsäkerhet i kontrollarbetet.MotionernaI motion Fi14 yrkande 5 av m.fl. (m) anförs att smugglingen avcigaretter har ökat kraftigt trots den skattesänkning som beslutatom, och motionärerna föreslår att utgiftsområdet tillförs ytterligare 50miljo-ner kronor under vart och ett av åren 2000-2002.I motion Fi15 yrkande 4 av m.fl. (kd) anförs attskattekon-trollen måste effektiviseras i syfte att hålla tillbaka den svartasektorn. Tidi-gare erfarenheter visar enligt motionärerna att satsningar pådetta område ger minst sex gånger pengarna. Motionärerna föreslår etttillskott på 200 miljo-ner kronor. Vidare föreslås en förstärkning avTullverkets resurser med för kontroll och spaning motillegal införsel av narkotika, vapen etc. Sammantaget föreslår motionärernaatt utgiftsramen höjs med under åren 2000-2002.I motion Fi16 yrkande 23 av m.fl. (c) anförs att Tullverketbehöver förstärkta resurser för kontroll och omhändertagande av smuggel-varoroch att narkotikahundar är ett av de bästa sätten att hitta gömda droger.Motionärerna föreslår att utgiftsområdet tillförs underåren 2000-2002.I motion Fi17 yrkande 4 av m.fl. (fp) anförs att enför-stärkning av skattemyndigheternas resurser är lämplig för att få eneffekti-vare verksamhet som drar in mer skatteintäkter. Motionärerna föreslåsatt utgiftsområdet tillförs åren 2000-2002.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågor om den framtida inriktningen avskattekontrollen och skattemyndigheternas resursbehov i ett betänkande omRiksdagens revisorers förslag angående resursförstärkning tillskattemyndig-heternas kontrollverksamhet (bet. 1998/99:SkU14). I betänkandethar ut-skottet redovisat vissa överväganden i anslutning till revisorernasförslag, resursanalys för skatte- ochkronofog-demyndigheterna åren 2000---2-002 och rapportSkatte-kontrollen och pengarna. har på förslag av utskottet som sinme-ning givit regeringen till känna att utskottets överväganden bör beaktas idet pågående arbetet med att se över skattemyndigheternas kommanderesursbe-hov och skattekontrollens inriktning.När det gäller förslagen om ytterligare medel för skattekontrollen i syfte attpå ett enkelt sätt öka statens inkomster har utskottet i det nämndabetänkan-det noterat att man från flera håll varnar för en alltför starkfokusering på beloppsmässiga effekter av enskilda kontrollinsatser och att detär viktigare att se till hur skattekontrollen på lång sikt bidrar till ett sålitet skattebortfall som möjligt. Utskottet har ansett att aspekter som dessabör tänkas igenom noga i samband med de aviserade övervägandena rörandeskattekontrollens inriktning.Av betänkandet framgår vidare att utskottet tagit intryck av oroande sig-nalerfrån flera håll om att kontrollverksamheten berörs negativt när bespa-ringaroch personalindragningar inte i tillräcklig omfattning har kunnat mötas medrationaliseringar och effektiviseringar.