bet · GM01SfU12 · 1999-05-20 00:00:00 — Övergångsreglerbehövs därför för att i pensionshänseende ta hänsyntill inkomster för tid före ikraftträdandet.Personer födda eller senare skall fullt utomfattas av det nya systemet, och i propositionenangavs att personer i denna ålder eller yngrefortfarande typiskt sett har större delen av sittförvärvsliv framför sig och alltså fortfarande harmöjlighet att anpassa sitt arbetsutbud m.m. efter denya reglerna.Utskottet vill tillägga att en längre övergångstidhade medfört att det är ännu yngre generationer somfår bära en större del av bördan av attpensionssystemet skall bära sig . Lösningenger en balans mellan individers intresse av attgivna förutsättningar inte ändras och desamhällsekonomiska kraven.Pensionsgrundande inkomster som redan tjänats in iATP-systemet kommer att föras över till det nyasystemet. Dessutom kommer pensionsrätt för vård avbarn att tillgodoräknas . Utskottetanser att övergångsreglerna till det nya systemetbl.a. härigenom har utformats så att den som harkombinerat förvärvsarbete med t.ex. vård av barnändå får en god pensionsrätt i det inkomstgrundadesystemet. Med det anförda avstyrker utskottet motionSf220 yrkande 1.Kompensation för folkpensionsdelenDet tidigare pensionssystemet består av folkpensionoch tilläggspension. Folkpension tillålderspensionär utges till ogift pensionär med 96 %av prisbasbeloppet och till gift pensionär med 78,. För oreducerad folkpension krävs 40 årsbosättningstid i . Folkpensionen kanalternativt utges med 30-delar i förhållande tillantalet år med pensionspoäng. I ATP-systemet ärinkomster mellan 1 och 7,5 förhöjt prisbasbelopppensionsgrundande. Pensionsrätten för ett åruttrycks som pensionspoäng, dvs. denpensionsgrundande inkomsten divideras med detförhöjda prisbasbeloppet för intjänandeåret.Fr.o.m. införs garantipensionsom ersätter folkpensionen och pensionstillskottetför personer födda eller . För äldrepersoner skall en övergångsvis garantipensionsamtidigt ersätta dessa folkpensionsförmåner. I bådafallen gäller att det särskilda grundavdraget vidbeskattningen skall upphöra och att garantipensionenskall beskattas enligt samma regler som gäller fört.ex. löntagare.Pensionsgrundande i det nya systemet är inkomst omden överstiger av prisbasbeloppet, men högstupp till 7,5 inkomstbasbelopp (efter avdrag förallmän pensionsavgift). Inkomster som har gettpensionspoäng i ATP-systemet för åren 1960-1998skall räknas om till pensionsgrundande inkomst i detreformerade systemet. Pensionspoängen skall därvidökas med talet ett och multipliceras med ett angivetbasbelopp för respektive år.Mellangenerationen, dvs. personer födda ,skall ha pension från både det nya och det gamlasystemet. Vid beräkning av pension från ATP-systemetgörs därvid ett folkpensionstillägg till ATP-pensionen som utgör96 % av prisbasbeloppet för ogift och avprisbasbeloppet för gift. För oreduceratfolkpensionstillägg krävs att den försäkradetillgodoräknats pensionspoäng . Iannat fall utges tillägget i så många 30-delar somantalet år den försäkrade tillgodoräknatspensionspoäng.Den som är född eller tidigare får fr.o.m. år2001 ett folkpensionstillägg till ATP-pensionen påsamma sätt som mellangenerationen.Utskottet, som har tillstyrkt dessaregler, vill, i likhet med vid frågans behandling ibetänkande 1997/98:SfU13 (s. 95 och 98), nämna attför år med låga eller inga inkomster får personenliksom enligt nuvarande regler reducerad pension. Ensådan person skyddas vid behov genomgarantipensionen. Utskottet finner inte skäl attförorda annan ordning och avstyrker därför motionSf220 yrkande 2.Kvinnors pensionsförmånerUtskottet har såväl inför principbeslutet sombeslutet om det nya pensionssystemet 1998 särskiltgranskat effekterna på kvinnors pensionsförmåner vidövergången till det nya systemet. Utskottet haransett att livsinkomstprincipen ger goda möjligheterför enskilda att påverka storleken av pensionengenom ökade förvärvsinkomster, och endast i vissasärskilt angivna fall skall pensionsrätt beräknas påfiktiva inkomster som då finansieras överstatsbudgeten eller av annat försäkringssystem. Detär viktigt att det nya pensionssystemetinte missgynnar kvinnor. Enligt utskottetsuppfattning innebar de framlagda förslagen att detnya pensionssystemet utformas på ett sätt sominnebär en rimlig avvägning vad avser kvinnorspensionsförmåner.I betänkande 1997/98:SfU13 (s. 34-35) hänvisadeutskottet till vad som angavs i proposition1997/98:151, nämligen att det i ATP-systemet sker ensystematisk omfördelning från personer som har ettlångt yrkesliv med svag realinkomstutveckling övertiden till personer som har ett relativt kortyrkesliv, en ojämn inkomstutveckling och en snabbreallönetillväxt. Det betyder att personer som haren svag reallöneutveckling och som arbetar lång tidav sitt liv får en förhållandevis låg pension i ATP-systemet medan personer som avancerar och görkarriär kommer bättre ut i pensionshänseende. Dethistoriska förvärvsmönstret har varit att det främstär män som har en brant inkomstprofil. Om dettaförvärvsmönster skulle kvarstå, eller i varje fallinte förändras på ett avgörande sätt, skulle detbetyda att 15-årsregeln skulle gynna främst män somgrupp. 15-årsregeln gynnar också kvinnor och män somvarvar deltidsarbete med heltidsarbete. Ett sådantarbetstidsmönster innebär en ojämninkomstutveckling.Utskottet hänvisade också till att det i dettidigare pensionssystemet även ingick ettfördelningsmässigt inslag i form av folkpension ochpensionstillskott för personer med låg ATP. Eftersomfolkpensionen finansieras genom skatter som ärprogressiva som folkpensionen är lika storoavsett kön innebär detta att de som har högainkomster får betala mer än de som har lågainkomster. Detta missgynnar snarare män än kvinnor.Den sammantagna effekten av ATP och folkpension(inklusive pensionstillskott) gynnar snararekvinnorna som grupp.I proposition 1997/98:151 framhölls att det i detreformerade systemet inte sker några direktaomfördelningar mellan hög- och låginkomsttagareeller mellan män och kvinnor, dock med undantag fört.ex. I det reformeradepensionssystemet dominerar de regler som gynnarkvinnor relativt män (garantipensionen,barnårsrätten och delningstalet) över de regler somgynnar män relativt kvinnor (pensionsrätt förplikttjänstgöring).Utskottet bestrider påståendet attgarantipensionens konstruktion medför att det fördet stora flertalet kvinnor inte kommer att löna sigatt arbeta mer eller få högre lön. Garantipensionenär tvärtom så konstruerad att den för relativt storagrupper kommer att innebära en komplettering tillden inkomstgrundade pensionen. Endast vid låginkomstgrundad pension (1,26 prisbasbelopp för ogiftrespektive 1,14 prisbasbelopp för giftpensionstagare) görs avräkningen av garantipensionkrona för krona. I förhållande till riktlinjernafrån 1994 valdes en slutlig lösning därmarginaleffekterna är lägre (avräkning avinkomster över nämnda nivå) för att bl.a. gynnapersoner som varit deltidsarbetande.Vad gäller folkpensionstillägg för år med inkomsterunderstigande ett förhöjt prisbasbelopp hänvisastill behandlingen ovan.Utskottet vill liksom vid behandlingen såväl 1994som 1998 understryka att det är viktigt att följautvecklingen från jämställdhetssynpunkt.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf220yrkande 4.StudierPensionsrätt för studier med studiemedel skallenligt riktlinjerna för det nya pensionssystemetkunna tillgodoräknas för framtiden (dvs. fr.o.m. år1995). För tid skall i princip intefinnas några regler om pensionsrätt för studier.Frågan om den närmare utformningen skall behandlas isamband med beredningen av reformeringen avstudiestödssystemet.Utskottet har i betänkande 1997/98:SfU13 uttrycktförståelse för önskemålet att pensionsrätt förstudier skall kunna tillgodoräknas även 1995, eftersom det nyaålderspensionssystemet kommer att omfatta personersom i många fall har studietid som ligger . Med beaktande av deökade kostnader och administrativa svårigheter somkan befaras om pensionsrätt för studier skalltillgodoräknas även för tid harutskottet dock inte kunnat ställa sig bakom enlängre retroaktivtid. Beträffande kravet attpensionsrätt skall tillgodoräknas studerande i vissålder och på visst närmare angivet sätt harutskottet ansett att den fortsatta beredningen avfrågan bör avvaktas.Enligt vad som anges ekonomiskavårproposition skall studie-stödet reformeras medbörjan . En proposition har aviseratstill varefter ett förslag ompensionsrätt för studier skall utformas. Medhänvisning härtill och då utskottet vidhåller sintidigare uppfattning avstyrks motion Sf237.FinansieringNuvarande ordningEnligt de grundläggande principerna för det nyapensionssystemet skall värdet av pensionsrättenöverensstämma med den avgift som tas ut.Tillgodoräknad pensionsrätt och avgiften till detinkomstgrundade ålderspensionssystemet skall utgöra18,av pensionsgrundande inkomst och andra s.k.pensionsgrundande belopp som skall läggas till grundför pensionsrätt. Vid beräkning av pensionsgrundandeinkomst skall avdrag ske för den allmännapensionsavgiften. Den avgift som lagts fast isamband med beslutet att reformeraålderspensionssystemet skall gälla även på lång siktoch skall inte behöva höjas då de demografiskapåfrestningarna ökar efter sekelskiftet.Formerna för finansieringen har dock ännu inte fåttsin slutliga lösning och för tas avgifter utmed- allmän pensionsavgift 6,95 %- ålderspensionsavgift 6,40 %.Detta innebär att det sammantagna uttaget avavgifter uppgår till näravgiften relateras till den pensionsgrundandeinkomsten, dvs. efter avdrag för allmänpensionsavgift. Den allmänna pensionsavgiften tas utpå inkomster upp till 8,06 förhöjt prisbasbelopp,vilket motsvarar en pensionsgrundande inkomst påhögst 7,5 förhöjt prisbasbelopp.Ålderspensionsavgift i form av arbetsgivaravgift ochegenavgift tas ut även över denna nivå menöverskjutande del av avgiften förs tillstatsbudgeten. Allmän pensionsavgift är avdragsgillvid taxeringen.Fr.o.m. har införts statligålderspensionsavgift. För sådanasocialförsäkringsersättningar m.m. för vilka det tasut allmän pensionsavgift skall den statligaålderspensionsavgiften utgöra . Förandra sociala förmåner och pensionsgrundande belopputgör den statliga ålderspensionsavgiften 18,5 %.I principbeslutet redovisades två alternativalösningar till finansiering av pensionssystemet somsenare har kompletterats med ytterligare ettalternativ. De tre alternativen redovisades enligtföljande i departementespromemorian Ds 1997:67:- växling mellan sänkt arbetsgivaravgift och höjdallmän pensionsavgift, där höjningen av den senarekompenseras genom höjd lön (löneväxling)- begränsning av uttaget av arbetsgivaravgifteröver avgiftstaket (tudelat avgiftsuttag)- kompensation för en höjd allmän pensionsavgiftinom skattesystemets ram.I proposition 1997/98:151 (s. 597) angavs attförslag om avgifter fr.o.m skall lämnassenast . Inriktningen bör därvid varaatt hälften av avgiftsuttaget tas ut upp tillavgiftstaket och att den andra hälften skall avseinkomstdelar såväl under som över avgiftstaket. Deyrkesaktiva skall i möjligaste mån kompenseras fören eventuell höjning av den allmännapensionsavgiften.MotionenI motion Sf224 av m.fl. (v) anförsatt eftersom den allmänna pensionsavgiften inte tasut över 7,5 basbelopp innebär det en renskattelättnad i de högre inkomstlägena, jämfört medde lägre. Det faktum att avgifterna är avdragsgillainte bara bidrar till en felaktig fördelningsprofilutan också innebär ett skattebortfall ikommunsektorn. I yrkande 1 begärs etttillkännagivande om dessa effekter.I motionen anförs vidare att alternativa former förfinansiering av pensionsreformen i stället förallmän pensionsavgift bör diskuteras för att kommatill rätta med bl.a. den felaktigafördelningsprofilen. Finansiering genom avgifts-eller skatteuttag över tak skall också beaktas föratt få en bättre fördelningsprofil. I yrkande 2begärs ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningArbetsgivaravgifter betalas av arbetsgivaren tillstaten för bl.a. finansiering avsocialförsäkringarna. Avgiften är avdragsgill förarbetsgivaren och beskattas inte hos arbetstagarenförrän t.ex. pensionen tas ut. Även enegenföretagares egenavgifter är avdragsgilla vidbeskattningen. Principiella skäl och likformighettalar därför för att den allmänna pensionsavgiften,som är en alternativ form för att helt eller delvisfinansiera det inkomstgrundade ålders-pensionssystemet, skall vara avdragsgill vidbeskattningen av den enskilde. I den månfinansiering av ålderspensionssystemet sker genomallmän pensionsavgift skall avgiften endast beräknaspå inkomster som grundar rätt till pensionsförmåner.Detta är helt i överensstämmelse med principen omett avgiftsdefinierat system.Den slutliga utformningen av finansieringen äremellertid ännu inte beslutad. Vid en höjning av denallmänna pensionsavgiften är det utskottets bestämdamening att de yrkesaktiva skall kompenseras förhöjningen. Enligt vad som anges i 1999 årsekonomiska vårproposition skulleålderspensionssystemet ha tillförtsytterligare om full avgifttagits ut. Utskottet vill därför, liksom ibetänkande 1997/98:SfU13 (s. 124), understryka attdet för att pensionsreformen skall vara trovärdig ärmycket viktigt att den slutliga finansieringen lösesi god tid . Förhandlingarna mellan defem partier som står bakom pensionsöverenskommelsenär dock inne i ett slutskede, och avsikten är attfrågan skall redovisas i höstens budgetproposition.Med hänsyn härtill anser utskottet att nuinte bör anlägga några synpunkter på hur denslutliga finansieringen bör utformas, varför motionSf224 avstyrks. Utskottet noterar därvid attberäkningarna i vårpropositionen bygger påantagandet att full ålderspensionsavgift tas utfr.o.m. år 2001.Finansiell stabilitet och finansiellinfasningGällande ordningDet nya inkomstgrundade systemet blir mer följsamtmot den samhällsekonomiska och demografiskautvecklingen. Syftet är att få ett pensionssystemsom blir långsiktigt finansiellt stabilt. Förmånernaär avgiftsdefinierade och såväl pensionsrätt somavgift skall utgöra av underlaget. Utgåendepensioner beräknas på personens ackumuleradepensionsrätter och med hänsyn till återståendemedellivslängd. Arvsvinster tillfaller kvarlevande isamma ålder. Pensionsbehållningen skall minskas medförvaltningskostnader för fördelningssystemet.Intjänad pensionsrätt och utgående pensioner knytstill utvecklingen av ett inkomstindex, som speglarförändringen i den allmänna löneutvecklingen.Pensionsbeloppet höjs inledningsvis med entillväxtfaktor på 1,6 men vid kommande år görsindexeringen med beaktande av att tillväxtredan ingår i pensionsnivån.Även äldre ATP-pensioner knyts till inkomstindexetoch en tillväxtnorm på 1,6. Eftersom ATP-pensionenredan är beräknad med utgångspunkt i en situationmed tillväxt görs ingen inledande höjning avpensionsbeloppet.Tillfälliga under- eller överskott skall reglerasmed en buffertfond men i situationer när systemetsfinansiella stabilitet hotas bör indexuppräkningenkunna bromsas. I samband med beslutet i juni 1998godkände riktlinjer för en sådan broms.Bromsen bör knytas till kvoten mellan systemetsunderförstådda (implicita) pensionsskuld ochavgiftsunderlaget. Bromsen bör också beaktabuffertfondens storlek och förändringar iåterstående medellivslängd. Inkomstbasbeloppet somstyr intjänande- och avgiftstaket bör dock alltidomräknas med ett inkomstindex som aldrig inbromsatseller accelererats. Skälet är att andelen avinkomstsumman som skall försäkras i det allmännaålderspensionssystemet inte skall påverkas aveventuell finansiell obalans i systemet. Detfortsatta beredningsarbetet har som utgångspunkt attregler om automatisk balansering skall införas. Omautomatisk balansering inte kan införas bör RFV få iuppdrag att övervaka systemets finansiellastabilitet. Då kan avdrag eller tillägg tillinkomstindex göras, dock aldrig tillägg över nivånpå ett inkomstindex som aldrig minskats eller ökats.Bromsning torde huvudsakligen behöva tillämpas i vadsom historiskt sett får betraktas som ovanligasituationer. När systemet är i full funktion är detbl.a. efter med nettoutvandringeller låg nativitet som indexeringen skulle behövabromsas. Andra faktorer är systematiska förändringarav medellivslängden och systematiska samband mellanlivsinkomst och livslängd. I och med den gradvisautfasningen av ATP-beräknade ålderspensionsförmånerkan dock även en låg ekonomisk tillväxt underutfasningen av dessa förmåner medföra attindexeringen skulle behöva bromsas.Från och med år 1999 har en förändrad struktur förbetalningsansvaret mellan statsbudgeten och AP-fonden införts. Den förändrade fördelningen avfinansieringsansvaret mellan AP-fonden ochstatsbudgeten medför en ökad belastning påstatsbudgeten och ökat statligt lånebehov. Eftersomdet nya systemet är mer finansiellt robust kanenligt vad som angavs i prop. 1997/98:151 fonden iutgångsläget vara mindre än dagens. Effekterna påstatsbudgeten och statens lånebehov bör kompenserasgenom en överföring från AP-fonden tillstatsbudgeten. Inriktningen är att detta skall skegenom en engångsvis överföring som senast hösten1999 läggs fast i storlek. En övergångsvisöverföring om görs dock underåren 1999-2000.I departementspromemorian Ds 1998:7 diskuterades enengångsöverföring på och isåväl 1998 som ekonomiska vårpropositionredovisas som beräkningstekniskt antagande, förutomden övergångsvisa överföringen på sammanlagt 90miljarder kronor, en engångsvis överföring år 2001om , vilket medför ett minskatlånebehov och minskad statsskuld.AP-fondens samlade behållning beräknades /98 ha haft ett marknadsvärde på ca715 miljarder kronor. Marknadsvärdet av fondensbehållning motsvarade drygt 5,5 års utbetalningar avATP-pensioner.MotionernaI motion Sf220 av m.fl. (v) anförmotionärerna att det inte går att tappa AP-fondernapå medel förrän den s.k. bromsen är färdigutredd ochförhållandet mellan skattehöjningar, sänktapensionsnivåer och buffertfond är klargjort. Med bli systemet mer robust ochpensionerna för de stora kullarna behöver intesänkas eller skatterna inte höjas. Skulle riksdagenvid ekonomiska problem i systemet välja att sänkapensionsnivåerna uppstår ytterligare problem medfinansieringen eftersom allt fler då kommer att bliberoende av garantipensionen som är värdeindexerad.I yrkande 5 begärs ett tillkännagivande om detanförda.I motion Sf217 av () anförs att vidöverföring från AP-fonden till staten skall beaktasatt ATP-pensionerna genomindexberäkningarnas utformning utvecklas långsammareän vad pensionärerna haft anledning att förväntasig. Om AP-fondens faktiska avkastning överstiger det uppställda målet kan delar avdetta överskott tillföras de utgående pensionerna Ensådan tillfällig uppräkning bör kunna framgå av deberäkningar som görs av värdeuppräkningen avpensionsrätterna. Motionären begär etttillkännagivande härom.Utskottets bedömningI det nya pensionssystemet skall intjänadepensionsrätter och - bortsett från den tillväxtnormsom ingår i delningstalet - utgående pensioner sålångt som möjligt följa utvecklingen avgenomsnittsinkomsten för dem som är i förvärvsaktivålder, dvs. en standardsäkring av intjänadepensionsrätter och utgående pensioner. Avvikelse iindexeringen skall däremot kunna göras om systemetsfinansiella stabilitet hotas. En sådan avvikelse,tidigare benämnd broms, skall inte göras störreeller ske än som är nödvändigt föratt återställa den finansiella stabiliteten.Den tekniska konstruktionen av avvikelsen äremellertid viktig. För att få ett autonomtålderspensionssystem torde det enligt vad utskottetangav i betänkande 1997/98:SfU13 vara nödvändigt attdet blir en automatiskt verkande broms förindexeringen. Hur känslig bromsen blir får ocksåeffekter på hur stor buffertfonden behöver vara. Viden känslig broms kan buffertfonden vara mindre.Å andra sidan kommer buffertfondens storlek att haen viss betydelse för sannolikheten att mekanismenmed reducerad indexuppräkning skall behöva träda ikraft. Ju större fond desto mindre risk för attbromsen måste användas. Mot detta skall emellertidvägas att statens finanser blir starkare ochstatsskulden lägre ju större belopp som förs överfrån AP-fonden till statsbudgeten. Hur stort beloppsom bör överföras är således en avvägning mellan åena sidan önskemålet att skydda uppräkningen avpensionsrätter och å andra sidan högre utgifter förstatsskuldräntor och därmed högre skatter ellerlägre offentliga utgifter för andra ändamål.Utskottet instämde i betänkande 1997/98:SfU13 attden överföring som skall ske från AP-fonden börgöras som en engångsvis överföring. Den närmarestorleken av överföringen borde dock utredasytterligare och som förslag till reglerför broms av indexering utformas. Utskottetunderströk att det därvid är viktigt att fondenlämnas kvar i sådan storlek att den kan fylla sinfunktion som buffert i ålderspensionssystemet utanatt en broms för indexering skall behöva bli förhård. Enligt utskottets mening kommer detta att varaav stor betydelse för förtroendet för det nyapensionssystemet.Utskottet har erfarit att förhandlingarna mellan defem partier som står bakom pensionsöverenskommelsennu är i ett slutskede, och inriktningen är att manföre sommaren skall komma överens om storleken avdet belopp som skall föras över från AP-fonden tillstatsbudgeten. Detta belopp kommer sedan att utgöraberäkningsteknisk utgångspunkt för utformningen aven automatisk balansering i pensionssystemet, dvs.den funktion som tidigare betecknats gas/broms. Endepartementsstencil, där olika konsekvenser av sådanautomatisk balansering redovisas, kommer att sändasut på remiss . Regeringen avser att återkommatill med lagförslag i början av hösten.Diskussioner pågår också mellan de fem partierna omförändrad organisation och förändradeplaceringsregler för AP-fonden, som efteröverföringen till statsbudgeten enbart kommer attutgöra en buffertfond. Utskottet har erfarit att denya placeringsreglerna förväntas ge en bättreavkastning än de nuvarande.Även dessa frågor kommer att redovisas i endepartementsstencil och sändas på remiss i juni.Regeringen avser att lämna förslag även om dennafråga i en proposition i höst.Utskottet anser att resultatet av den pågåendeberedningen bör avvaktas. Motion Sf220 yrkande 5,som tar upp frågor som redan ligger till grund förövervägandena, avstyrks således. Även motion Sf217avstyrks.GarantipensionGällande ordningGarantipensionen för en ensamstående pensionärberäknas med utgångspunkt i en basnivå om 2,13prisbasbelopp. Denna basnivå trappas av med ettbelopp som motsvarar av den inkomstgrundadeålderspensionen till den del denna inte överstiger1,26 prisbasbelopp. För inkomstgrundad pensiondärutöver görs en avtrappning med ett beloppmotsvarande 48 %.För en gift pensionär är basnivån 1,90prisbasbelopp. En avtrappning från basnivån görs medett belopp som motsvarar av deninkomstgrundade ålderspensionen upp till 1,14prisbasbelopp och med ett belopp som motsvarar 48 %av den inkomstgrundade pensionen till den del dennaöverstiger 1,14 prisbasbelopp.Garantipensionen skall också avtrappas mot allmänobligatorisk ålderspension (som inte är avutfyllnadskaraktär) enligt utländsk lagstiftning.Avräkning skall även göras mot änkepension från ATPsamt efterlevandepension och förtidspension enligtutländsk lagstiftning.MotionenI motion Sf220 av m.fl. (v) begärs iyrkande 3 att beslutet om avtrappning avänkepensionens ATP-del mot garantipensionen skallprövas mot artikel 119 i . Enligtmotionärerna behandlar artikel 119 allt som härrörfrån arbetslivet, även pensioner. Det finns ingaundantag för dessa principer för förmåner som röranställningsförhållanden inklusiveefterlevandepensioner. ATP-delen i änkepensionen ärbaserad på pension intjänad under arbetslivet.Utskottets bedömningGarantipensionen är avsedd att utges till personermed inga eller låga förvärvsinkomster och skallkunna utges tidigast fr.o.m. . Enligtriktlinjerna skulle i princip gällandeskatteregler för reducering av det särskildagrundavdraget för pensionärer överföras tillgarantipensionssystemet.