bet · GM01SoU11 · 1999-04-22 00:00:00 — Justitieministernframhöll att det naturligtvis är av stor betydelseatt ett diskrimineringsförbud verkligen fyller sittsyfte och därmed utgör ett konkret stöd för defunktionshindrade.Utskottet har erfarit att förberedelsearbete meddirektivskrivning pågår i Justitiedepartementet.Utredningen om bemötande av personer medfunktionshinder har avlämnat sittslutbetänkande nia - nio vägar attutveckla bemötandet av personer med funktionshinder(SOU 1999:21). I slutbetänkandet anförs att detbehövs en övergripande lagstiftning för attrealisera målet om delaktighet och jämlikhet förpersoner med funktionshinder och för att förhindrautanförskap. Det bör åligga det allmänna att verkaför att lagar och föreskrifter utformas så att allamedborgare kan uppnå full delaktighet och jämlikheti samhället oberoende av förhållanden som kön,ålder, funktionshinder, ras, sexuell läggning,etnisk, språklig eller religiös tillhörighet.Utredaren föreslår att ett tillägg med deninnebörden görs i 1 kap. 2 § andra stycket,regeringsformen (RF). En sådan viljeinriktning geren klar signal att samhället inte accepterar attnågon medborgare ställs utanför gemenskapen och haren klart normbildande effekt. Det är också en viktigmarkering av hur samhället vill att medborgarnaskall bemötas, anförs det.I slutbetänkandet föreslås också att resursernatill handikappforskningen bör förstärkas under enfemårsperiod i syfte att bredda och fördjupaverksamheten. Socialvetenskapliga forskningsrådetföreslås få i uppdrag att utveckla en långsiktigstrategi för hur handikappforskningen börutvärderas, stimuleras och utvecklas. Strateginskall innehålla en analys av nuläget och framtidaforskningsbehov samt ange riktlinjer förutvecklingen av forskningen och forskarutbildningen.Utredningen betonar att en stor del av forskningeninom handikappområdet saknar könsperspektiv. Inteheller förekommer funktionshinder som aspekt iforskning om kvinnor, genus och jämställdhetsärskilt ofta. Kvinnor med funktionshinder måste blimer synliga i kvinnoforskningen där de feministiskavetenskapsteorierna finns.Betänkandet är remitterat. Remisstiden går ut den30 juni 1999.Utredningen om bemötande av personer medfunktionshinder har också lagt fram delrapportenKvinnor, män och funktionshinder (SOU 1998:138). Idenna konstateras att det finns anmärkningsvärt litesamlad kunskap om könsperspektiv påhandikappfrågorna. Utredaren anför att arbetet förjämställdhet har trängts undan av jämlikhetsarbetetnär det gäller personer med funktionshinder.Samhällets handikappreformer har varit inriktade påatt undanröja de mest påtagliga hindren fördelaktighet för alla som lever med funktionshinder.Det har blivit bortglömt att kvinnor medfunktionshinder diskrimineras både på grund av sittkön och sitt funktionshinder. Båda formerna avdiskriminering måste göras synliga, anförs det.Rapporten betonar att tillförlitlig statistik är enav grunderna till kunskap. Det är därför viktigt attkommunernas och landstingens statistik harkönsperspektiv. Det behövs också studier om hurkvinnor respektive män upplever att ta emot hjälp.Socialdepartementet beslutade omett genderprogram för social välfärd. Genomutvecklingsprogrammet skall all verksamhet inomsocialdepartementets ansvarsområden tillföras ettgenderperspektiv. Det innebär att man alltid skallanalysera förslag och verksamhet utifrån båda könensbehov och förutsättningar. Utvecklingsprogrammetsyftar till att höja kvaliteten och effektiviteten iverksamheterna samt att ökaarbetstillfredsställelsen för personalen. inom område harenligt respektive regleringsbrev till uppgift attanalysera förslag och verksamhet utifrån båda könensutgångspunkter.I 1999 års ekonomiska vårproposition (1998/99:100)föreslår regeringen ytterligare satsningar inomområdet vård och omsorg. Till handikappområdetföreslås dels förkompetensutveckling, forskning, verksamhets- ochteknikutveckling, förstärkt tillsyn och ytterligaremedel till handikapporganisationerna m.m., dels förengångsvisa tillskott till bilstödet förhandikappade. Resurser prioriteras även för ettinförande av personliga ombud för psykisktfunktionshindrade ().Utskottets bedömningUtskottet vidhåller sin uppfattning atthandikappolitiken skall bygga på principen om fulldelaktighet i samhällslivet, jämlika levnadsvillkor,självbestämmande och tillgänglighet. Under senare århar de handikappreformer som genomförts varitinriktade på förbättringar av det individuellastödet till personer med funktionshinder. Utskottetanser att arbetet nu måste inriktas på att utvecklatillgängligheten i vid bemärkelse inom olikasamhällssektorer och verksamheter. Ett första steg iden inriktningen är den beslutadelagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder. Ytterligare ett stegär att det, efter ett initiativ av utskottet, nupågår ett arbete med att utforma direktiv till enutredning med uppgift att bl.a. utreda formerna fören reglering av ett diskrimineringsförbud inäringsverksamhet. Utskottet konstaterar vidare attstatssekreterargruppen har till uppgift att samordnaarbetet med handikappfrågorna i pågår ett arbete med attutarbeta en nationell handlingsplan förhandikappområdet. En proposition planeras tilldecember 1999. Handlingsplanen skall, enligtSocialdepartementets genderprogram för socialvälfärd, beakta både kvinnors och mäns behov ochförutsättningar. Utredningen om bemötande avpersoner med funktionshinder har avlämnatsitt slutbetänkande och presenterat nio vägar attutveckla bemötandet av personer med funktionshinder.Här ges förslag som avser dels att förbättra detkollektiva, dels det individuella bemötandet.Förslagen syftar enligt utredaren till att förändraattityder och bemötande, förbättra den enskildesställning gentemot myndigheter och andra offentligaorgan samt göra människor mer rustade att delta isamhällslivet på sina egna villkor. Förslagenremissbehandlas för närvarande.I 1999 års ekonomiska vårproposition föreslårregeringen ytterligare medel till handikappområdetför budgetåren 2000 och 2001 dels tillkompetensutveckling, forskning, verksamhets- ochteknikutveckling, förstärkt tillsyn, ytterligaremedel till handikapporganisationerna m.m. ochengångsvisa tillskott till bilstödet, dels resursertill personliga ombud för psykisktfunktionshindrade.Utskottet kan således konstatera att ett omfattandearbete pågår med syfte att förbättratillgängligheten i samhället och att implementeraFN:s standard-regler om delaktighet och jämlikhetför människor med funktionshinder. Utskottet anserdet angeläget att detta arbete bereds skyndsamt.Regeringen bör därför återkomma till ochredovisa sin tidsplan för det fortsatta arbetet medtillgänglighetsfrågorna.Vad utskottet anfört med anledning av motionernaSo242 (v), So310 (mp) yrkandena 1, 2 och 4, So326(s), So335 (s), So439 (s), So447 (s), So456 (m)yrkandena 7 och 9, So465 (fp) yrkandena 13 och 21och K289 (s) yrkande 2 bör som sin meningge regeringen till känna. Motionerna So455 (c)yrkande 1, So456 (m) yrkande 1 och So465 (fp)yrkande 10 avstyrks.Serviceboende för funktionshindradeI motion N326 av Per () och GöranHägglund (kd) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkonkurrensneutralt serviceboende (yrkande 23).Motionärerna anför att socialtjänstlagen åläggerkommunen att inrätta bostäder med särskild servicetill funktionshindrade. Kommunen kan drivaverksamheten i egen regi eller lägga ut den påentreprenad till ett privat företag. Motionärernapekar på att olika regler gäller beroende på omverksamheten bedrivs av ett privat företag eller ikommunal regi. Det privata företaget måste ansöka omtillstånd för att starta verksamheten. Ett privatföretag som inte uppfyller kvalitetskraven kan fåsitt tillstånd indraget. verksamhet kanvisserligen kritiseras, men varken Socialstyrelseneller har befogenhet att åläggakommunen att leva upp till kvalitetskraven.Motionärerna anser att tillsynen över serviceboendebör ses över så att reglerna blirkonkurrensneutrala.Ett bolag, en förening, en samfällighet, enstiftelse eller en enskild individ får inte utantillstånd av yrkesmässigt bedrivaverksamhet i form av hem för vård eller boende,särskild boendeform för äldre eller personer medfunktionshinder eller öppen verksamhet för vårdunder en begränsad del av dygnet (69 §socialtjänstlagen (1980:620), SoL). Tillstånd attbedriva sådan verksamhet som avses i 69 § fårbeviljas endast om verksamheten uppfyller krav pågod kvalitet och säkerhet (69 a §).I proposition 1996/97:124 Ändring isocialtjänstlagen anfördes att Socialtjänstkommitténgjort en noggrann genomgång av de förändringar som iflera avseenden inträffat i den kommunalaverksamheten sedan socialtjänstlagen tillkom. Dessaförändringar har bl.a. skapat oklarheter om gällandedefinitioner av tillståndspliktig verksamhet.Regeringen föreslog därför att de verksamheter somskall omfattas av tillståndsplikt preciseras ochavgränsas i 69 § SoL. Enligt propositionen skullekrav på tillstånd av krävas föryrkesmässigt bedriven enskild heldygnsverksamhet iform av hem för vård eller boende, särskildboendeform för äldre eller funktionshindrade samthem för viss annan heldygnsvård. Krav på tillståndföreslogs också gälla för enskilt bedrivet hem elleröppen verksamhet för vård under en begränsad del avdygnet. Behovet av insyn och kontroll borde enligtpropositionen utgöra skäl för krav på tillstånd fördagvård för utsatta grupper med omfattande vårdbehovnär vården ges i en särskilt anpassad lokal.Regeringen ansåg att en förstärkt tillsyn överenskild verksamhet är nödvändig för att de utsattagrupperna skall garanteras rättssäkerhet och godkvalitet i den enskilda verksamheten.Utskottet behandlade förslaget i betänkande1996/97:SoU18. Utskottet instämde i regeringensförslag att de verksamheter som skall omfattas avtillståndsplikt preciseras i lag. All enskildverksamhet som yrkesmässigt tillhandahåller vård,behandling, omvårdnad och tillsyn för barn, ungdomareller vuxna bör ha tillstånd för att få bedrivas.Även när det gäller verksamhet för vård under enbegränsad del av dygnet bör tillståndsplikt gälla,anförde utskottet. Enligt tidigare regler förelågkrav på tillstånd för hem som har inrättats försådan vård. Tillståndsplikt borde som regeringenföreslagit utökas till att även avse öppenverksamhet för vård under en begränsad del avdygnet. Utskottet tillstyrkte därmed 69 och 69 a §§i regeringens förslag till lag om ändring i SoL.Utskottet delade också regeringens uppfattning atttillsynen av enskild verksamhet borde stärkas.Utskottet instämde också i förslaget till fördelningav tillsynsansvaret mellan ochsocialnämnden. bör ha det övergripandetillsynsansvaret och socialnämnderna utöva denlöpande tillsynen. Utskottet delade inte de farhågorom partiskhet från den kommunala socialtjänstenssida som framförts i en motion. Utskottettillstyrkte därmed även 69 b och 69 c §§ iregeringen förslag. följde utskottet(rskr. 264).Frågan om tillsynen över äldreomsorgen behandlades ibetänkande 1996/97:SoU13. Utskottet ansåg atttillsynen måste skärpas och inriktas på frågor omlaglighet och rättssäkerhet. Tillsynen måste ocksåinriktas på att säkra kvaliteten och kompetensen ivården och omsorgen så att de äldressjälvbestämmande, integritet, trygghet och värdighetsäkras. Utskottet pekade också på hur uppdelningenmellan länsstyrelserna och Socialstyrelsensregionala tillsynsenheter medför svårigheter och enotydlighet vid tillsynen i gränsområdet mellankommunal och landstingskommunal verksamhet. borde det övervägas om tillsynen kanläggas på samma statliga myndighet för såvälsocialtjänsten som hälso- och sjukvården för atthärigenom skapa en slagkraftigare organisation.Detta föreslogs att som sin mening geregeringen till känna. följde utskottet(rskr. 90).Riksdagens beslut ledde till att den särskildeutredare som har i uppgift att göra en översyn avvissa frågor rörande socialtjänstlagen (1980:620)och uppgifter (dir. 1997:109) fick iuppdrag att bl.a. lämna förslag till hur tillsynenöver kan förbättras ocheffektiviseras. Härvid bör även förutsättningarnaför en bättre samordning av tillsynen översocialtjänsten samt hälso- och sjukvårdenanalyseras. Behovet av ökade befogenheter förtillsynsmyndigheterna, motsvarande vad som gällerinom hälso- och sjukvården, bör också övervägas.Vilka konsekvenser som eventuella förslag medför förandra uppgifter som de olika tillsynsmyndigheternahar, t.ex. olika typer av tillståndsgivning, skallanalyseras och redovisas.Utredningsuppdraget skall redovisas till regeringensenast den 31 maj 1999.Utskottets bedömningUtskottet konstaterar att den särskilde utredarenhar i uppdrag att lämna förslag till hur tillsynenöver ytterligare kan förbättras ocheffektiviseras. Utredaren har också att bedömaeventuella konsekvenser avseende bl.a. olika typerav tillståndsgivning som eventuella förslag kanmedföra. Uppdraget skall redovisas inom kort.Utskottet anser att motion N326 (m, kd) yrkande 23därmed bör avslås.HjälpmedelMotionerI motion So456 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om en hjälpmedelsgaranti (yrkande5). Motionärerna anför att hjälpmedel för mångamänniskor är skillnaden mellan ett liv i passivitetoch invaliditet eller möjligheten att leva ett sånormalt liv som möjligt. Därför är det allvarligt,anför de, när den offentliga sektorn bl.a. tillföljd av monopolsituationen inte klarar av uppgiftenatt underlätta livet för landets funktionshindrade.Under senare år har olika regelsystem utvecklats vadgäller avgifter, hyresavtal, kontakter med upp tillfyra handläggare för samma person och nurekommendationer från landstings- ochkommunförbunden att inte tillhandahålla vissahjälpmedel till handikappade. Motionärerna anser atthjälpmedelsmarknaden skall öppnas för konkurrens.Detta ökar möjligheterna för alla i behov avhjälpmedel att få dessa och ger bättre och billigarehjälpmedel. Konkurrensen ger kostnadseffektivitetsamtidigt som den tekniska utvecklingen påskyndas.Vidare yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om delsde funktionshindrade och den nya tekniken (yrkande3), dels om handledning för att kunna använda IT(yrkande 4). Motionärerna anför att allt fler ungafunktionshindrade inte accepterar att betraktas sompersoner som skall tas om hand genom särskilda stödpå arbetsmarknaden. Ungdomarna vill få en rimligchans att visa att de faktiskt klarar av avanceradearbeten trots en syn- eller hörselskada eller är bunden vid en rullstol. Genom de olikamjukvaruprogram som finns på dataområdet harsärskilt unga funktionshindrade fått möjlighet tillett rikare fritidsliv som nyaarbetsmöjligheter har öppnat sig. Motionärernaunderstryker att genom att förändra miljön ochförutsättningarna minskar funktionshindretsbetydelse och den funktionshindrades möjligheter tastill vara fullt ut. I förlängningen bör dennaändrade syn också innebära att funktionshindrade gessamma chans på arbetsmarknaden som personer utanfunktionshinder. saknas handledare på landetshjälpmedelscentraler som kan bistå synskadade somhar fått datorer som är särskilt anpassade för dennagrupp. Motionärerna anser att regeringen skyndsamtbör återkomma till med förslag på hurbristen på handledare skall åtgärdas. Den nyatekniken innebär också nya möjligheter fördyslektiker. Bara harflera nya datauppfinningar och utveckling avdataprogram som skall underlätta för dyslektikerpresenterats. Statsmakterna liksom handikapprörelsenhar en viktig roll som opinionsbildare för attpåverka att nya program och ny IT-teknik utvecklasvilken kan komma funktionshindrade till godo.I motion So249 av de ochLiselotte Wågö (båda m) begärs tillkännagivande tillregeringen om behovet av en lagändring i hälso- ochsjukvårdslagen. Motionärerna vill införa enöverklagandemöjlighet av beslut om hjälpmedel. Dehänvisar dels till , dels tillförslag från i denna fråga. kan inte landstingens beslut om hjälpmedelöverklagas genom förvaltningsbesvär. Det man kangöra är att påtala sitt missnöje för Socialstyrelsensom är tillsynsmyndighet. Detta bör ändras.I motion T803 av m.fl. (v) begärstillkännagivande om att pröva ett större IT-projektmed inriktning på äldre och funktionshindrade(yrkande 3) och om funktionshindrades stora behov avIT (yrkande 4). Vidare yrkas att hosregeringen begär förslag till en utredning angåendede ekonomiska möjligheterna för funktionshindradeatt kunna ta del av den pågående IT-utvecklingen(yrkande 5). Motionärerna anser attinformationstekniken i möjligaste mån bör görastillgänglig för alla. Därför välkomnar de initiativ med ochHandikappinstitutets förslag till handlingsprogram ifemton punkter. Motionärerna vill dock gå ett steglängre och pröva ett större projekt med inriktningpå de äldre och funktionshindrade för att testamöjligheterna och gränserna samt identifiera desvaga punkterna. Inom projektet, som bör varageografiskt avgränsat, bör alla i den utvaldagruppen äldre och funktionshindrade erbjudasInternet- (och Intranet-) kommunikation ocherforderlig datautrustning. Offentlig service ochnäringsliv skulle utrustas på motsvarande sätt.Projektet skulle kunna ge många svar som vorevärdefulla för steget in i nästa århundrande, anförsdet. Motionärerna anser att IT-utvecklingensannolikt är av större betydelse förfunktionshindrade än för andra. Datortekniken öppnarmöjlighet för många funktionshindrade att fungeraoch samverka med andra på jämlika villkor.Datorutrustning som hjälpmedel ges dock under mycketrestriktiva förutsättningar. Motionärerna anser attdet måste vara ett samhällsansvar att underlätta förfunktionshindrade att få tillgång tilldatorutrustning med hänsyn till IT-utvecklingensstora betydelse för just dem.I motion So376 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om komplettering av 3 a §hälso- och sjukvårdslagen (yrkande 19). Motionärernaanför att barns och vuxnas behov av hjälpmedel föratt kunna kompensera ett funktionshinder skiljer sigåt i flera avseenden. Barn behöver hjälpmedel förlek i syfte att träna olika funktioner eller lämpliganpassning av leksaker för att de skall kunna lekasom andra barn. Barn utvecklas genom leken och detgäller också barn med funktionshinder. Motionärernakonstaterar att hjälpmedel för utveckling numerainte beviljas. De vill därför ha en komplettering av3 a § hälso- och sjukvårdslagen om att hänsyn skalltas till barns och ungdomars särskilda behov.I motion So455 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hjälpmedelsgaranti(yrkande 2) och om IT-hjälpmedel (yrkande 10). Långaväntetider för att erhålla hjälpmedel eller få demreparerade innebär svårigheter för funktionshindradeatt verka i samhället på lika villkor som andra,anför motionärerna. De anser därför att enhjälpmedelsgaranti med rimliga tidsgränser förväntetider för utprovning och reparationer börutredas. Vidare anförs att informationstekniken haren stor potential för att öka funktionshindradeslivskvalitet. Motionärerna vill därför att enöversyn görs av sjukvårdshuvudmännens förskrivningav IT-hjälpmedel. Det bör även övervägas om detbehövs ett särskilt stöd för anpassning av IT-produkter, då anpassningarna kan bli mycket dyra ienskilda fall. Motionärerna anser det ocksåangeläget att utreda en lagreglering avtillgängligheten inom IT-området och därvid ävenutreda upphovsrättens inverkan på tillgänglighetenför läshandikappade personer. Vidare bör kraven ilagen om offentlig upphandling skärpas så att detställs krav på tillgänglighet vid upphandling.Slutligen bör regeringen uppmana huvudmännen inomrespektive område att se över den kompetens somfinns inom området IT och handikapp.I motion So465 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts dels om en utökadvårdgaranti som även omfattar rätten till tekniskahjälpmedel (yrkande 5), dels om ökad konkurrens påhjälpmedelsområdet (yrkande 8). Motionärerna anseratt en del av problemen med hjälpmedelsförsörjningenberor på att både landsting och kommun är inblandadeoch att man på sina håll bygger upp parallellaorganisationer. Motionärerna betonar att kommuneroch landsting har ett gemensamt ansvar och att demåste bygga upp en organisation som garanterar attden enskilde får den hjälp som han eller hon behöveri form av rådgivning, utprovning och anpassning avhjälpmedel. De pekar också på att väntetiderna imånga fall är oacceptabelt långa, vilket leder onödig inskränkning för den enskilde imöjligheterna att leva ett självständigt liv.Motionärerna anser därför att vårdgarantin börutökas till att omfatta tekniska hjälpmedel som ärmedicinskt motiverade. Den som är i behov avhjälpmedel skall få snabb hjälp och kompliceradehjälpmedel senast . Vidare anförmotionärerna att en ökad konkurrens påhjälpmedelsområdet skulle kunna vara ett sätt atthöja kvaliteten och kapa köerna. Vidare yrkas attdatorer skall ingå i den s.k.hjälpmedelsförteckningen (yrkande 9). Motionärernaanför att datatekniken ger möjligheter, inte minstför barn med funktionsnedsättning. Barns ohämmadenyfikenhet gör att de ofta har lättare än vuxna attta till sig ny teknik. På många håll i landet ingår,av kostnadsskäl, inte datorer i den s.k.hjälpmedelsförteckningen, vilket innebär attfunktionshindrade inte kan få en dator somindividuellt hjälpmedel. Motionärerna avvisar ensådan restriktiv hållning, då datorer kan vara ettovärderligt hjälpmedel vid många olikafunktionshinder.I motion So310 av m.fl. yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett högkostnadsskydd förhjälpmedel (yrkande 5). För många människor medfunktionshinder är avgifterna för hemtjänst,färdtjänst, hjälpmedel, ledsagarservice tillsammansmed utgifter för läkemedel och sjukvård orimligthöga. Motionärerna anser att det behövs en samordnadöversyn av kostnader för att få en helhetssyn av defunktionshindrades kostnader. Ett högkostnadsskyddbör införas även för hjälpmedel.Bakgrund och tidigare behandlingUtskottet behandlade motionsyrkanden om hjälpmedel ibetänkande 1997/98:SoU16 (s. 15 f.). Utskottetvidhöll då sin tidigare uppfattning attförsöksverksamheten kring hjälpmedelsverksamheten iSkåne borde fullföljas innan ställning tas i frågaom införande av en s.k. hjälpmedelsgaranti liksomfrågan om finansiering av en sådan. Utskottetunderströk att enkla hjälpmedel förpersoner med funktionshinder även i fortsättningenmåste tillhandahållas.Utskottet ansåg det angeläget att barn fårmöjligheter att utvecklas efter sinaförutsättningar. Den då pågående försöksverksamhetenvid med utveckling av bl.a.hjälpmedel för lek och fritid är därför angelägen.Utskottet ansåg att utvärderingen av verksamhetenborde avvaktas.Vad gällde frågan om IT-hjälpmedel ochtillgängligheten inom IT-området ville utskottetinte föregripa regeringens beredning avHandikappinstitutets förslag till program förfunktionshindrade och äldre.De då aktuella motionerna avstyrktes. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 154).Enligt uppgift från är redovisningenav försöksverksamheten i försenad.Slutredovisningen kommer att lämnas tillSocialstyrelsen senast den 1 maj 1999.I proposition 1997/98:113 Nationell handlingsplanför äldrepolitiken uttalade regeringen att den avsågatt aktivt medverka till genomförandet avHandikappinstitutets IT-program.Av ett pressmeddelande från ijuni 1998 framgår att regeringen avser att bidratill finansieringen av programmet med 60 miljonerkronor . Tre områden kommer att stödjas:- en utbildningssatsning ochförsöksverksamhet för att stimulerafunktionshindrades kunskap om och användning av IT-- ett brett upplagt program för att stödjaprojekt som skall bidra till utveckling ochförnyelse av IT-användningen inom olikasamhällssektorer-- en informationskampanj för att ökamedvetenheten om betydelsen av IT förfunktionshindrade och äldre.