bet · GM01KU23 · 1999-04-13 00:00:00 — Motionärerna anser att börbesluta om att ge regeringen i uppdrag att geMedieutredningen tilläggsdirektiv att utreda hur demånga olika organ som finns på området kanföras samman till en gemensam mediemyndighet(yrkande 2).BakgrundAllmäntVåren 1994 beslutade (prop. 1993/94:160,bet. 1993/94:KU37, 1993/94:276) om en nymyndighetsorganisation på radio- och TV-området. Tvånya myndigheter - Radio- och för radio och TV - ersatte den 1juli 1994 de tidigare myndigheterna ,, och Styrelsen förlokalradiotillstånd. Ansvaret för tillståndsgivninglades på Radio- och , medan ansvaret förgranskning av att programreglerna efterlevs lades påGranskningsnämnden.Enligt uppgift från pågår förnärvarande ett arbete inom medutvärdering och översyn av myndighetsorganisationenpå radio- och TV-området.Tidigare riksdagsbehandlingUtskottet behandlade under föregående enmotion (v) med liknande innehåll som den nu aktuella(bet. 1997/98:KU16). När det gällde frågan om ensammanhållen mediemyndighet ville utskottet hänvisatill att den nuvarande myndighetsorganisationen påradio- och TV-området tillkom för mindre än fyra årsedan mot bakgrund av behovet av att tillstånds-respektive granskningsverksamhet inte bör ligga hossamma myndighet. Utskottet gjorde inte nu någonannan bedömning än vid tillkomsten avmyndighetsorganisationen och avstyrkte motionen.Utskottets bedömningUtskottet vill återigen erinra om att den nuvarande,och förhållandevis nya, myndighetsorganisationen påradio- och TV-området tillkom mot bakgrund avbehovet av att tillstånds- respektivegranskningsverksamhet inte bör ligga hos sammamyndighet. Inte heller nu finner utskottet skäl attgöra någon annan bedömning än den som gjordes vidmyndighetsorganisationens tillkomst. Utskottetnoterar vidare att det inom pågårett arbete med utvärdering och översyn avmyndighetsorganisationen. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet motion Kr276 yrkande 2 (v).Utredning om brett mediestödMotionenI motion 1998/99:Kr276 av . (v) påpekas att höjda produktions- ochpapperskostnader inneburit en kraftigrationalisering i branschen, vilket kan hota denregionala bevakningen och försämra journalistiken.Fortsatt höga produktionskostnader, nya möjlighetermed databaserade tidningar, minskadbetalningsförmåga hos läsarna och nya medievanorinnebär enligt motionärerna en stor fara för delokala och regionala dagstidningarnas överlevnad iett längre perspektiv. Motionärerna anser att endiskussion redan nu bör inledas om hur presstödetkan omvandlas till ett bredare mediestöd för att påsikt garantera mångfalden. bör hosregeringen begära en parlamentarisk utredning meduppgift att återkomma med förslag om hur ett brettmediestöd skall utformas (yrkande 3).Vid bifall till yrkande 3 hemställs i motionen attden parlamentariska utredningen om ett brettmediestöd även bör få i uppdrag att se överfunktionshindrades tillgång till olika medier(yrkande 4). Motionärerna pekar härvid påmöjligheterna för synskadade att i elektroniskversion ta del av tryckt information. Vidare ansermotionärerna att hela dagspressen måste blitillgänglig för synskadade. Motionärerna anser ocksåatt film, video, tidningar, tidskrifter och TV måstebli tillgängliga för synskadade.Den parlamentariska utredningen bör även se påmöjligheten att fördela det breda mediestödet tilllokala radio- och TV-sändningar (yrkande 5).BakgrundBrett mediestödUnder föregående behandlade utskottet enmotion (v) med yrkande om en utredning om ett brettmediestöd som ersättning för presstödet (bet.1997/98:KU16). Utskottet var inte berett att förordaen sådan utredning. I sammanhanget ville utskottethänvisa till att frågan om bidrag till svenskkvalitetsproduktion producerad utanför de sändandebolagens TV-produktion, med anledning av betänkandetBidrag till fri svensk TV-produktion (SOU 1997:172)bereddes inom Regeringskansliet.Motionen avstyrktes därför.Funktionshindrades tillgång till medierVillkor för sändningarSändningstillstånden för Televison,och Utbildningsradion innehåller ettlikalydande villkor om att företagen är skyldiga attbeakta funktionshindrades behov. Genom att utnyttjabefintlig och ny teknik skall företagen undertillståndsperioden öka möjligheterna förfunktionshindrade att ta del av programmen. I frågaom program om och för funktionshindrade skall de treföretagen sinsemellan fördela ansvaret för olikainsatser.Enligt 5 § i sändningstillståndet för skallstora underhållningsprogram och svensk TV-dramatikgöras tillgängliga för funktionshindrade i minstsamma omfattning som . Verksamheten förfunktionshindrade skall under tillståndsperiodenutökas i den mån nya tekniska förutsättningar gördetta möjligt inom ramen för oförändrade kostnader.Tidigare riksdagsbehandlingI budgetpropositionen (prop. 1998/99:1utg.omr. 1) anför regeringen att sammanlagt 86dagstidningar gavs ut som taltidningar vid utgångenav . tillkom tre taltidningar.Mångfalden är enligt regeringens bedömning god.Regeringen konstaterar dock att omkring hälften avalla dagstidningar saknar taltidning. Blandtidningar som kommer ut äremellertid andelen taltidningar högre.Regeringen anför vidare att Taltidningsnämndengenom olika åtgärder har ökat resurserna för attstarta utgivning av taltidningar, vilket skaparförutsättningar för en större mångfald.Taltidningsnämnden bedömer att servicen tillabonnenterna är god.Konstitutionsutskottet godkände regeringens förslagtill anslag för stöd till radio- och kassettidningar(bet. 1998/99:KU1).Kulturutskottet har , liksom under föregåenderiksmöte, behandlat motioner, (m), (c), (kd), (fp)och (s), som har berört frågor om SverigesTelevisions tillgänglighet för synskadade samttillgängligheten för hörselskadade till TV-program iSveriges Televisions och andra TV-kanalers utbud(bet. 1998/99:KrU3). Utskottet konstaterade attSveriges Television, ochUtbildningsradion hade träffat enöverenskommelse om insatser för funktionshindrade.Av överenskommelsen framgår bl.a. att SverigesTelevision ingående studerat frågan om synskadadestillgång till utländska program och avsåg attfortsätta att följa utvecklingen på området, bl.a. isamarbete inom . SverigesTelevision avsåg vidare att under tillståndsperiodengenomföra realistiska försök med s.k. syntolkning.Kulturutskottet anförde när det gälldetillgängligheten för synskadade att det iförberedelsearbetet inför nästa tillståndsperiodingående bör diskuteras hur synskadades tillgångtill TV-programmen kan förbättras. En avförutsättningarna för ett förnyat sändningstillståndför bör enligt utskottets meningvara att kraven på företaget i detta hänseende höjsytterligare i jämförelse med kraven i nu gällandetillstånd. Utskottet ville i sammanhanget erinra omatt kommer att inledadigitala sändningar över marknätet. Den digitalasändningstekniken kommer att medföra storöverföringskapacitet och möjlighet till flerprogramtjänster, något som borde förbättrasituationen för de synskadade. Utskottet förutsatteatt regeringen i förberedelserna inför kommandetillstånd beaktar vad utskottet här har anfört. Medhänvisning till det anförda avstyrktes motionerna.När det gällde hörselskadades tillgång tillSveriges Television och andra TV-kanalersprogramutbud anförde kulturutskottet att det är avstörsta vikt att även frågan om hörselskadadesförbättrade tillgång till public service-TV beaktasi kommande public service-beredning. Även demöjligheter som följer med övergången tilldigitaliserade sändningar att ge hörselskadadebättre service bör diskuteras i beredningsarbetet.På samma sätt som när det gäller synskadadestillgång till program börenligt utskottet en förutsättning för ett förnyatsändningstillstånd vara att tillgängligheten förhörselskadade förbättras ytterligare. Utskottetkonstaterade vidare då det gällde kraven på andraprogramföretag än att dessasverksamhet ligger utanför utskottetsberedningsområde. Därför inskränkte sig utskottettill att understryka vikten av att även dessaprogramföretag verkar för att göra sina programtillgängliga för personer med funktionshinder.Utskottet förutsatte att regeringen iförberedelserna inför kommande tillstånd beaktar vadutskottet här anfört och avstyrkte motionerna.Konstitutionsutskottets bedömningI likhet med vad utskottet uttalade under föregåenderiksmöte är utskottet inte heller nu berett attförorda att en utredning skall tillkallas om ettbrett mediestöd i syfte att ersätta presstödet.Utskottet avstyrker därför motion Kr276 yrkande 3(v).När det gäller vad som i motionen anförs omfunktionshindrades tillgång till medier delarutskottet motionärernas uppfattning att detta är enfråga som förtjänar särskild uppmärksamhet.Utskottet kan härvid konstatera att utvecklingen förtaltidningarna behandlas av inomramen för budgetbehandlingen och det särskildaanslaget för detta ändamål. Som framgår avredovisningen ovan ingår som villkor i SverigesTelevisions, och Utbildningsradionssändningstillstånd samt i sändningstillståndet förTV 4 att företagen skall beakta funktionshindradesbehov. har vidare , liksomunder föregående , behandlat motioner somhar berört frågor om tillgängligheten för synskadadeoch hörselskadade till TV-program i SverigesTelevisions och andra TV-kanalers utbud.Kulturutskottet uttalade att en av förutsättningarnaför ett förnyat sändningstillstånd för SverigesTelevision bör vara att kraven på tillgänglighet försåväl syn- som hörselskadade höjs ytterligarejämfört med vad som är fallet.Konstitutionsutskottet kan således konstatera attfrågor om funktionshindrades tillgång till mediernyligen har varit föremål för behandling i såvälkultur- som konstitutionsutskotten. Utskottet utgårvidare från att regeringen fortlöpande bevakar dennafråga. Mot denna bakgrund är utskottet förnärvarande inte berett att föreslå någon åtgärd frånriksdagens sida med anledning av vad som anförs imotion Kr276 yrkande 4 (v). Motionen avstyrks därföri denna del.I motionen anförs vidare att en utredning om brettmediestöd även bör se på möjligheterna att fördelaett sådant stöd till lokala radio- och TV-sändningar(yrkande 5). Utskottet delar motionärernasuppfattning att det är angeläget att det ges utrymmeför lokala icke-kommersiella TV- ochradiosändningar. Enligt utskottets mening finns häranledning att avvakta utvecklingen av såväl dedigitala TV-sändningarna i marknätet som dendigitala ljudradion. Mot denna bakgrund är utskottetinte heller i denna del berett att förorda någonåtgärd från sida. Motion Kr276 (v)avstyrks således också i denna del.Distribution av tidningar och tidskrifterMotionenI motion 1998/99:K333 av och () anförs att för att tryckfrihetens godaprinciper skall kunna omsättas i praktiken, krävsdistributionskanaler så att de tidningar som trycksockså kan nå sina läsare. Motionärernas uppfattningär att det råder allvarliga problem med dessadistributionskanaler i och att dettahindrar det fria meningsutbytet. Enligt motionärernaär det så allvarligt att det krävs åtgärder frånriksdagen. Distributionskanalerna för tidningar ochtidskrifter måste utredas i ett tryckfrihets- ochkonkurrensperspektiv. bör hos regeringenbegära en sådan utredning.BakgrundUnder föregående behandlade utskottet enmotion (mp) med ett liknande innehåll som den nuaktuella. Utskottet hänvisade till att frågan omdistribution av tidskrifter för lösnummerförsäljningnyligen varit föremål för utredning. SåvälUtredningen om boken och kulturtidskriften som Rådetför mångfald inom massmedierna hade utrett frågan.Utskottet konstaterade att frågan nu var underberedning i . Enligt utskottetsmening borde resultatet av detta beredningsarbeteavvaktas. Motionen avstyrktes därför.Under våren 1998 behandlade kulturutskottetproposition /98:98 Litteraturen och läsandet(bet. 1997/98:KrU15). I propositionen föreslogregeringen att det statliga stödet för utgivning avlitteratur skulle kompletteras med ettdistributionsstöd. Förslaget innebar i huvudsak attdet förlag som erhåller stöd för sin utgivning skalltillhandahålla ett exemplar av varje stödd titel fördistribution till folkbibliotek och bokhandel. Varjekommun och 100 bokhandlar föreslogs få var sittexemplar. Utskottet tillstyrkte regeringens förslagi denna del.I detta sammanhang behandlade utskottet också enmotion (v) om ett fungerande distributionsnät förkulturtidskrifter. Utskottet konstaterade att någraav förslagen i propositionen syftade till attförbättra informationen om kulturtidskrifterna.Genom att folkbiblioteken ges möjlighet attgratisprenumerera på tidskrifter kan de lånas ochläsas av presumtiva prenumeranter. Denomständigheten att tidskriftskatalogen ifortsättningen skulle komma att ges ut på Internetkunde enligt utskottet innebära att en ny ochbetydligt större publik nås av information omkulturtidskrifterna än vad som varitmöjligt. Utskottet konstaterade att här nämndaåtgärder kunde innebära att efterfrågan påkulturtidskrifter ökar. Därmed torde äventidskrifternas intäkter förbättras. mening borde effekterna av de föreslagnaåtgärderna först utvärderas innan det finnsanledning att överväga behovet av andrastödåtgärder. Med hänvisning till det anfördaavstyrktes motionen.Utskottets bedömningSom framgår av redogörelsen ovan har fråganom distributionsstöd behandlats ikulturutskottet. har därvidavstyrkt en motion om ett fungerandedistributionsstöd för kulturtidskrifter medmotiveringen att effekter av andrastödåtgärder först borde utvärderas.Konstitutionsutskottet finner inte skäl attgöra någon annan bedömning och avstyrkerdärför motion K333 (mp). beträffande bestämmelse om en svenskTV-listaatt med anledning av regeringens förslag iproposition 1997/98:184 i denna del och medavslag på motion 1998/99:Kr519 yrkande 11 antarutskottets i bilaga 3 intagna förslag till lagom ändring i radio- och TV-lagen (1996:844),res. 1 (m, fp)2. beträffande en svensk TV-listaatt med avslag på motionerna 1998/99:K1 och1998/99:K252 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,res. 2 (s, c, mp)3. beträffande grundläggande principer förfria medieratt avslår motion 1998/99:K323 yrkandena 1-3,res. 3 (m)4. beträffande enhetlig lagstiftning förelektroniska tjänsteratt avslår motion 1998/99:T220 yrkande 6,5. beträffande ägarbegränsningaratt avslår motion K323 yrkande 4,res. 4 (m)6. beträffande digital TVatt avslår motionerna 1998/99:K231 yrkande 16,1998/99:K282 yrkande 1, 1998/99:K323 yrkande 5,1998/99:K328 yrkande 13 och 1998/99:T220 yrkande9,res. 5 (m)res. 6 (fp)7. beträffande digital radioatt avslår motion 1998/99:K323 yrkande 14,res. 7 (m)8. beträffande regionala koncessionergenom auktionsförfarandeatt avslår motion 1998/99:K323 yrkande 10,res. 8 (m)9. beträffande regional och lokal TVatt avslår motionerna 1998/99:K331 och1998/99:K243,10. beträffande det s.k. riksförbudet inärradionatt avslår motion 1998/99:K328 yrkande 15,res. 9 (m, kd, c, fp)11. beträffande förbud mot vissavkodningsutrustningatt avslår motionerna 1998/99:K254, 1998/99:K255och 1998/99:Kr276 yrkande 1,12. beträffande användande av s.k. V-chipatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 54,13. beträffande mediemyndighetatt avslår motion 1998/99:Kr276 yrkande 2,14. beträffande utredning om brett mediestödatt avslår motion 1998/99:Kr276 yrkandena3-5,res. 10 (v)15. beträffande distribution avtidskrifteratt avslår motion 1998/99:K333.Stockholm den 13 april 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), () (), (), PerLager (mp), (), () och (). Bestämmelse om en svensk TV-lista(mom. 1)Per (), (), (),() och ()anser,dels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Regeringens förslag" och på s. 9 slutarmed "avstyrks därför." bort ha följande lydelse:Enligt regeringens förslag skall en bestämmelseinföras i radio- och TV-lagen som möjliggör att ensvensk lista över evenemang som är av särskild viktför det svenska samhället kan upprättas. En sådanordning innebär enligt utskottets mening ett stortoch oacceptabelt ingrepp, t.ex. i enidrottsorganisations rätt till det egnaarrangemanget. Utskottet vill i likhet med motion1998/99:Kr519 yrkande 11 framhålla att regeringensförslag innebär att idrotten i realiteten misterförfoganderätten till sina egna arrangemang. Deprincipiella konsekvenserna av detexpropriationsliknande ingrepp som propositionensförslag i realiteten innebär berörs över huvud tagetinte i regeringens redovisning. Inte hellerredovisas de vidare konsekvenserna av att annat änsportevenemang skulle kunna beröras.Vid sidan av de principiella invändningarna lederregeringens förslag enligt utskotetts mening ocksåtill svåra konsekvenser för idrotten. Utskottet villockså peka på att risken för att storaidrottsevenemang förläggs till andra länder istället för inte är analyserad. Mot dennabakgrund bör med bifall till motion 1998/99:Kr519yrkande 11 regeringens förslag avslås.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande bestämmelse om en svensk TV-listaatt med bifall till motion 1998/99:Kr519 yrkande 11avslår regeringens förslag i proposition1997/98:184 till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) såvitt avser 6 kap. 10 § idenna del,2. En svensk TV-lista (mom. 2)(), (), MatsBerglind (s), (), TommyWaidelich (s), Per (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "konstaterar" och slutar med"1998/99:K252 (m)." bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet vill för egen del framhållaatt bakgrunden till TV-direktivets bestämmelse omallmänhetens tillgång till viktiga evenemang är attdet har kunnat konstateras en ökad tendens till attföretag köper upp sändningsrättigheter tillintressanta evenemang, särskilt inom sportområdet.Det kan befaras att evenemangen till stor del kommeratt sändas i krypterade betal-TV-sändningar ochsåledes kommer att vara tillgängliga för endast enbegränsad del av befolkningen. Utskottet vill påpekaatt det genom en svensk TV-lista kan skapas engaranti för att de viktigaste evenemangen inte sändsexklusivt i betal-TV utan också blir tillgängligaför en väsentlig del av allmänheten i Sverige.Utskottet konstaterar att regeringens förslag tillkonstruktion av den aktuella bestämmelsen i radio-och TV-lagen innebär att det ankommer på regeringenatt besluta om en svensk TV-lista skall upprättasoch att fastställa dess innehåll. Enligt utskottetsmening bör frågan om en svensk lista skall upprättaseller inte och dess innehåll avgöras medutgångspunkt i den grundtanke som ligger bakom TV-direktivets bestämmelse, nämligen att allmänheten ien viss stat inte skall utestängas från möjlighetenatt i fri TV se evenemang som är av särskild viktför samhället i den staten. När det gälleridrottsevenemang där rättigheter upplåtits avsvenska arrangörer torde det utifrån vad somhittills erfarits normalt finnas anledning att antaatt evenemangen kommer att göras tillgängliga i friTV för en väsentlig del av allmänheten på sätt somavses i TV-direktivet, även om evenemangen inte ärupptagna på en svensk lista. Utskottet utgår frånatt regeringen upprättar och för upp evenemang på ensvensk lista först när det finns ett behov av att pådetta sätt säkerställa att de aktuella evenemangenskall bli tillgängliga för den svenska allmänheten.Någon särskild begränsning bör därför inte ställasupp för regeringen i den situationen att ett sådantbehov har uppstått. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker utskottet motionerna 1998/99:K1 (c) och1998/99:K252 (m).dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande en svensk TV-listaatt avslår motionerna 1998/99:K1 och 1998/99:K252,3. Grundläggande principer för fria medier(mom. 3)Per (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet finner" och slutar med"yrkandena 1-3 (m)." bort ha följande lydelse:Yttrandefriheten och tryckfriheten utgår från attmångfald bäst skyddas och stärks avetableringsfrihet. Det måste enligt utskottetsmening råda en stor frihet att ge ut och distribueramedieprodukter och pröva deras ekonomiska bärkraft.Utskottet anser att det så långt som möjligt inomramen för de tekniska begränsningarna bör varaläsarna, lyssnarna, tittarna och användarna somgenom sina val avgör vilka medier som skall haförutsättningar att distribueras. Det får inte varapolitiskt grundat godtycke som avgör vilkabegränsningar som skall gälla.När det gäller etermedierna vill utskottetframhålla att det skall varayttrandefrihetsgrundlagen och tryckfrihetensprinciper som skall utgöra ramen för vad som fårsändas. Utskottet anser att det därutöver saknasskäl för staten att reglera hur och vad olikamedieföretag får sända. En skyldighet för ettprogramföretag att i sin redaktionella verksamhethålla sig till en i förväg lämnad programförklaringkan enligt utskottets mening ifrågasättas frånkonstitutionell synpunkt.Utskottet vill framhålla att statens ansvar är attslå vakt om yttrande- och etableringsfriheten.Därmed uppnås en mångfald på publikens ochsamhällets villkor. För ett vitalt kultursamhälle ärdet enligt utskottets mening av stor vikt att detfinns så många forum för skapande som möjligt.Teknikens möjligheter bör vidare styra hur mångakanaler som skall nå publiken, och intresset för attsända och publikens efterfrågan bör avgöra hur mångaalternativ som skall finnas tillgängliga. Utskottetvill peka på att en sådan politik för fria medierkommer att leda till att teknikens utveckling skerutifrån de enskilda medborgarnas behov ochintressen. Gränserna mellan olika medier kommerdärigenom att luckras upp. Detta ställer enligtutskottets mening krav på lagstiftning som gerfrihet för de nya mediernas utveckling.Vad som anförts bör med bifall till motion K323yrkandena 1-3 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande grundläggande principer förfria medieratt med bifall till motion 1998/99:K323 yrkandena1-3 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Ägarbegränsningar (mom. 5)Per (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 14börjar med "Utskottet anser" och slutar med "iRegeringskansliet." bort ha följande lydelse:Utskottet vill understryka att man inte kan bortsefrån den globalisering av mediemarknaden som pågår.Det är därför enligt utskottets mening av storbetydelse att svenska företag ges möjligheter attkonkurrera på goda villkor. Svenska medieföretag somi och utomlands verkar inom eninternationell konkurrens skall inte hindras frånatt utveckla sina möjligheter. Utskottet anserdärför att det, såsom anförs i motion K323 (m),skall vara möjligt att agera inom alladistributionsformer så att konkurrenskraftigaregionala medieföretag kan skapas och vidmakthållas.Enligt utskottets mening skall hinder förtidningsföretag att äga radiostationer därföravskaffas. Vad som anförts om begränsningar avmedieföretags ägande bör med bifall till motion K323yrkande 4 ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande ägarbegränsningaratt med bifall till motion 1998/99:K323 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Digital TV (mom. 6)Per (), (), ()och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Som framgår" och slutar med "avstyrksdärför." bort ha följande lydelse:Utskottet vill ifrågasätta utbyggnaden av detmarkbundna stolpnätet för digitala sändningar. Dennautbyggnad leder enligt utskottets mening in i enteknologisk återvändsgränd. Utskottet vill framhållaatt den pågående digitaliseringen av kabelnäten kantiodubbla utrymmet för kanaler och främjarutvecklingen av datakommunikation. Den innebär ocksåatt utrymme ges för digitala tjänster i hemmen.Tillsammans med den snabba tillväxten av satelliterför digital kommunikation kommer denna tekniskautveckling att innebära en revolution för denenskildes möjligheter till informationsinhämtningoch kommunikation.