bet · GN01SoU4 · 1999-11-04 00:00:00 — För vissa grupper, framför alltungdomar, närmar sig ölkonsumtionen 1970-taletsnivå. Förutsättningarna att i fortsättningen bedrivaen traditionell svensk alkoholpolitik har ändrats ioch med det svenska EU-inträdet och den ökadeinternationaliseringen. Det har medfört att statensinsatser för att upprätthålla de alkoholpolitiskamålen måste förändras, enligt budgetpropositionen.I budgetpropositionen (s. 98) anges vidare attSverige tillsammans med har erhållit medelfrån för att genomföra tvåländerjämförande studier om alkoholproblemensomfattning och hälsoeffekter samt om huralkoholpolitiken ser ut i samtliga EU-länder.Studierna, som slutförs under det svenskaordförandeskapet i EU , utgör ett viktigtvetenskapligt underlag för EU-kommissionensfortsatta arbete med alkoholfrågan påfolkhälsoområdet. Som ett led i förberedelsernainför det svenska ordförandeskapet har ocksåtagit initiativ till gemensamma diskussioner med denärmast kommande ordförandeländerna i EU för atttillsammans utarbeta en EU-strategi påalkoholområdet. Vid EU:s senaste hälsominsterråd() fick starkt stöd för behovet aven framtida EU-strategi på alkoholområdet.Den kommer att vara värd förVärldshälsoorganisationens (WHO) ministerkonferensom alkohol och unga människor i som kommeratt hållas i . En plan för WHO:sframtida hälsofrämjande arbete håller på att tasfram och kommer att presenteras på konferensen.Sverige fick vid anslutningen till EU möjlighet attt.o.m. utgången av tillämpa vissabegränsningar i fråga om privatpersoners införsel avalkoholdrycker och tobaksvaror. Undantagetutformades i överensstämmelse med en del andraundantag för och hänvisade till det s.k.cirkulationsdirektivet.Enligt de regler som allmänt gäller inom EU har enresande rätt att ta med sig alkohol avsedd för egetbruk från ett annat medlemsland utan att betalapunkskatt i hemlandet. Någon begränsning av vad manfår föra in för privat bruk finns inte. I direktivetanges endast indikativa nivåer för vad som normaltskulle anses vara avsett för privat bruk. Allmännaregler om varornas fria rörlighet gäller även på dethär området. De indikationer som finns är att 10liter sprit, starkvin, vin och 110liter öl kan tas med för privat bruk. Det svenskaundantaget innebär att en privatperson kan föra in 1liter sprit eller starkvin, vin och15 liter öl utan att betala svensk punktskatt.I december 1996 beslutade rådet (direktiv /99 EG)att de nordiska länderna skulle få ytterligare tidför anpassning på detta område. De danska och finskaundantagen skall vara helt avvecklade vid utgångenav , och restriktionerna skall fram tilldenna tidpunkt successivt avskaffas. Kommissionenskall före överlämna en rapporttill och rådet om hur dessabestämmelser tillämpas. har rätt att t.o.m.den 30 juni 2000 och underkastat en översynfortsätta att tillämpa samma kvantitativarestriktioner som tillämpades den 31 december 1996.Finansministern har tillskrivitkommissionen och bett om sammanträffanden mellantjänstemännen på ochskattedirektoratet, DG XXI, för att diskutera detsvenska undantaget och fått ett positivt svar frånden förre kommissionären på området. Troligen kansådana förhandlingar komma till stånd under hösten1999. Målsättningen med dessa förhandlingar är attSverige skall behålla de nuvarandeinförselrestriktionerna så som möjligt.Regeringen har i propositionen 1998/99:127 Införselav beskattade varor lämnat förslag till ändringar ialkohol- och tobaksskattelagarna i syfte att görareglerna tydligare samt mer i överensstämmelse medordalydelsen i EG-rätten och den praxis som finnsfrån . Genom ändringarna kommer det attuttryckligen framgå att införsel för privat brukendast kan komma i fråga för varor som enskildasjälva transporterar in i landet. Regeringen lämnarockså förslag bl.a. till hur gåvoförsändelser i formav alkohol- och tobaksvaror från en enskild person iett annat till en enskild person i Sverigeskall hanteras skattemässigt. Ändringarna föreslåsträda i kraft . Propositionenbereds nu av skatteutskottet.Alkoholutredningen (dir. 1998:19 och 1998:52)tillsattes med uppdrag att se över vissabestämmelser i alkohollagen samt lagen omförsäljning av teknisk sprit m.m. I uppdraget ingåratt kartlägga hur lagstiftningen tillämpas ochhuruvida erfarenheterna från tillämpningen visar attändringar, förtydliganden eller tillägg behövs påsärskilda punkter. Utredningen kommer enligt uppgiftatt slutredovisa sitt uppdrag till regeringen ifebruari eller mars år 2000.MotionernaI motion 1999/2000:So4 av m.fl. (m)yrkas tillkännagivande om behovet av enframåtsyftande anpassning av svensk alkoholpolitiktill nya förutsättningar (yrkande 1). Detta snarareän att försöka ta till vara andra länderserfarenheter samt bygga en ny strategi som kanhantera de nya förutsättningarna. Enligtmotionärerna är förslagen inte tillräckligtambitiösa och långtgående. En större öppenhet förandra länders traditioner vore påkallad om avsiktenär att som ordförandeland skall kunnaåstadkomma något på alkoholområdet. Vidare begärsett tillkännagivande om avveckling av det särskildasvenska undantaget för resandeinförsel av alkohol(yrkande 6). Motionärernas utgångspunkt är attSverige är i behov av de undantag vihittills har haft. Principen om fri rörlighet mellanmedlemsstaterna är grundläggande i EU-samarbetet ochSverige har redan haft avsevärd tid på sig attanpassa sin alkoholpolitik till de mera rimligaeuropeiska förhållandena. Även i motion 1999/2000So1 av () yrkas att hosregeringen begär förslag om en ny alkoholpolitik(yrkande 4). Samma motionär hemställer att riksdagenbeslutar sänka skatten på alkohol (yrkande 1) ochbegärt ett tillkännagivande om svensk alkoholpolitiki EU (yrkande 5).I motion 1998/99:So228 av m.fl. (m)begärs ett tillkännagivande om vad som anförts ominternationella erfarenheter och forskning på detalkoholpolitiska området (yrkande 2). Motionärernapekar på att i andra sammanhang används oftainternationella erfarenheter som modell.Internationell forskning visar t.ex. att en vissmängd alkohol per dag t.o.m. har positiva effekterpå hälsan och kraftigt minskar dödsfall i hjärt- ochkärlsjukdomar. Detta faktum diskuteras förnärvarande runt om i världen, med somundantag. Vidare yrkas tillkännagivande om vad somanförts om inriktningen av alkoholpolitiken (yrkande8). Enligt motionärerna är den stora majoriteten avSveriges befolkning fullt kapabel att ta ansvar försin egen alkoholkonsumtion, utan restriktioner ochregler. Detta bör vara vägledande för den svenskaalkoholpolitiken. Motionärernas uppfattning är attalkoholpolitiken skall inriktas på opinionsbildning,inte minst i skolan, och på att minska missbruket avalkohol.I motion 1999/2000:So385 av ()hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attavskaffa lagen 1994:1738 (alkohollagen).I motion 1999/2000:So13 av m.fl. (v)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attäven fortsättningsvis använda priset somalkoholpolitiskt instrument för att hållaalkoholkonsumtionen nere (yrkande 1). harunder mycket valt att ha höga skatter påalkohol som ett alkoholpolitiskt medel. Genommedlemskapet i EU har pressen ökat på attsläppa på alkoholrestriktionerna och röster höjs nui debatten att alkoholskatten skall sänkasväsentligt. Motionärerna är övertygade om attprisinstrumentet är ett av de viktigaste inslagen iden framgångsrika svenska alkoholpolitiken.I motion 1998/99:So258 av m.fl. (v)yrkas tillkännagivande om vad i motionen anförts omen restriktiv alkoholpolitik (yrkande 2).Motionärerna vill ha en restriktiv alkoholpolitikdär försäljning så långt som möjligt är frikoppladfrån privata vinstintressen. Kommunerna ska habeslutanderätt när det gäller utskänkning av alkoholpå restaurang. Systembolaget ska behålla sittmonopol på försäljning av alkoholdrycker.I motion 1999/2000:So10 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om WHO:s mål(yrkande 1). Utifrån regeringens proposition1984/85:181 beslutade 1985 att anta dethälsopolitiska dokumentet "Hälsa åt alla "som WHO utarbetat och som också 32 andra stater iEuropa undertecknat 1984. De undertecknande staternaförband sig, enligt motionärerna, att minskaalkoholkonsumtionen med fram till år2000, med konsumtionen 1980 som bastal. Sverigegjorde en god start med enminskning av konsumtionen , men har ståttoch stampat . Sedan ett flertalrestriktiva instrument har tagits bort - monopoletför export, import och grossisthandel, förbudet avalkohol på hotellrum - har inga restriktiva åtgärdervidtagits. I stort likalydande yrkanden framförsäven i motion 1998/99:So299 av Skånberg ochHolger (båda kd) (yrkande 1) och i motion1998/99:So320 av Skånberg och (båda kd). Vidare yrkas i motion 1999/2000:So10 avChatrine m.fl. (kd) ett tillkännagivande omatt sänka den totala alkoholkonsumtionen (yrkande2). Enligt motionärerna är alkoholmissbruket ett avvårt lands största sociala och medicinska problem.Motionärerna tycker att det är hög tid att takrafttag för att sänka den totalaalkoholkonsumtionen och anser att denalkoholpolitiska inriktningen bör vara att delshindra nyrekrytering, dels att få storkonsumenteratt minska sitt drickande. Det är också angelägetatt begränsa ungdomars umgänge med alkohol eftersomall erfarenhet visar att ju längre alkoholdebutenkan skjutas , desto större ärmöjligheten att undvika missbruk. Motionärerna begärockså tillkännagivande om de vita zonerna (yrkande 3delvis). Motionärerna vill verka för att vissaperioder och situationer i livet skall vara heltalkoholfria. Med hänsyn till egen och andras hälsaskall därför följande fyra områden ses som vitazoner. Under graviditeten, under barns uppväxt,trafiken och arbetsplatsen. Även i motion1998/99:So299 av Skånberg och (båda kd) framförs ett likalydande yrkande (yrkande2). Det yrkas vidare i motion 1999/2000:So10 avChatrine m.fl. (kd) tillkännagivande omsambandet mellan alkohol och narkotika samt alkoholoch våld (yrkande 4). Enligt motionärerna kan ettalkoholbruk som går allt längre ner i åldrarna ocksåbana vägen för narkotikamissbruk. Forskning visaratt man sällan börjar med narkotika som första drog.Ingen prövar narkotika nykter, därför bör man ha enhelhetssyn på alkohol. Alkoholintag ökar ävenvåldsbenägenheten.I motion 1999/2000:So250 av och (båda kd) begärs ett tillkännagivandebeträffande fortsatt restriktiv alkoholpolitikenligt traditionell svensk modell. Enligtmotionärerna finns det inget som tyder på attkonsumtionen av alkohol skulle minska om vi sänkerskatten, ökar tillgänglighet osv. Tvärtom finns detgoda skäl att anta att billigare och merlättillgängliga alkoholdrycker skulle ökakonsumtionen.I motion 1999/2000:So469 av och (båda kd) hemställs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en oberoende expertutredning angåendeprisinstrumentet för tillgänglighet och konsumtionav alkohol (yrkande 1). Enligt motionärerna är dethög tid att alkohol- och tobakspolitiken får engenomgripande översyn. Här ingår som engrundläggande del en oberoende expertutredning.I motion 1998/99:So461 av m.fl.(fp) begärs tillkännagivande om vad som i motionenanförts om genomförande av WHO:s riktlinjer föralkoholpolitiken (yrkande 9). Enligt motionärernaskall vi fortsätta arbeta efter de riktlinjer som1995 antogs vid WHO:s europeiska konferens om hälsa,samhälle och alkohol. Att man i har kunnatenas om dessa mål har sin grund i att det visat sigfinnas betydande hälsomässiga och ekonomiska vinsteratt hämta inom den europeiska regionen om man skaparen respekt för alkoholen och dess risker förberoende, missbruk och andra skadeverkningar samtgenomför handlingsprogram för att förebyggaalkoholproblem.I motion 1999/2000:So11 av m.fl.(fp) begärs ett tillkännagivande om Sverigesförhandlingar med EU om turistimporten(yrkande 2). Enligt motionärerna skulle en ökning avden tillåtna turistimporten kunna framtvinga ensänkning av de svenska alkoholskatterna, som ocksåskulle leda till ökade alkoholskador. Därför är detangeläget att i förhandlingarna med EU påvåren , inför den nuvarande avtalsperiodensslut, hävdar kravet på fortsatt undantag, helst medoförändrade kvantiteter.I motion 1999/2000:So12 av m.fl.(c) begärs tillkännagivande om att behållaundantaget från (yrkande 6). Omde införselregler som gäller i övriga EU införs iSverige leder det, enligt motionärerna, sannolikttill en kraftigt ökad konsumtion av alkohol. Detförsvårar för att behållaprispolitiken på alkohol. bör därför iförhandlingarna begära att få behålla undantaget.Vidare begärs tillkännagivande om jämförandestatistik i EU (yrkande 7). bör intensifieradet internationella arbetet för att minskaalkoholkonsumtionen inom hela EU-området. Ennödvändig åtgärd är att ställa krav på statistik somär jämförbar mellan EU-länderna.I motion 1998/99:So306 av m.fl. (mp)begärs tillkännagivande om vad som i motionenanförts om att budskapet måste vara entydigt:alkohol är en drog (yrkande 2). Motionärerna menaratt om det ska vara möjligt att förändra denallmänna attityden till alkohol måste budskapet varaentydigt: alkohol är en drog.I motion 1998/99:So429 av m.fl. (s,v, kd, c, fp, mp) begärs tillkännagivande om vad somi motionen anförts om angelägna åtgärder i svenskalkoholpolitik. Motionärerna framför att det i flerasammanhang talas om punktnykterhet, där avsikten äratt undvika alkohol bland ungdomar, gravida kvinnor,under arbetstid samt i all slags trafik. Metodernaför att nå dessa mål är flera, varav de viktigastekan sägas vara dessa: En fortsatt hög prisnivå påalkoholdrycker med anpassning till den allmännaprisnivån. Fortsatta åtgärder mot hembränning,langning och smuggling. Förbudet mot hembränningutgör grunden för upprätthållandet avmonopolsystemet i svensk alkoholpolitik. Aktivainformationsinsatser bland de fyra prioriteradegrupperna, barn och ungdom, gravida kvinnor,arbetsplatserna och all slags trafik. börvärna om fortsatt undantag för införsel avalkoholdrycker och tobak. Höjning av åldersgränsenför servering på restaurang till lägst 20 år.I motion 1999/2000:So7 av m.fl. (v,s, kd, c, fp, mp) hemställs att hosregeringen begär förslag till åtgärder för attalkoholskador och alkoholreducerade dödsfall skallreduceras fram . Vidarehemställs om ett tillkännagivande omalkoholrelaterade skador (yrkandena 1 och 2). Enligtmotionärerna finns det en väl belagd forskning om demetoder som leder till minskade alkoholskador. Härborde regeringens proposition innehållit förslag påskarpa åtgärder. I stället föreslås att alkoholenges större utrymme i samhället. Enligt motionärernaborde propositionen tagit sin utgångspunkt i attreducera alkoholskadorna och minska alkoholrelateraddödlighet fram . I stället ärrisken att med regeringens förslag kommer skador ochdödlighet på grund av alkohol att öka.I motion 1999/2000:So3 av m.fl. (fp,v, kd, c, mp) yrkas tillkännagivande om målet föralkoholpolitiken (yrkande 1). Enligt motionärernafinns det alla skäl för att vidriksdagsbehandlingen stryka under att detövergripande målet för alkoholpolitiken skall liggafast. Att skall agera kraftfullt för attkunna behålla de viktiga redskap som en restriktivalkoholpolitik inklusive detaljhandelsmonopol ochrelativt höga dryckesskatter utgör. Vidare begärstillkännagivande om att lagstiftningen fortsatttydligt hävdar den s.k. totalkonsumtionsmodellen(yrkande 2). Motionärerna yrkar även etttillkännagivande om att även framgent utrymmet förprivat vinstintresse inom alkoholhanteringen skallbegränsas (yrkande 5).I motion 1999/2000:So6 av och (fp, s) begärs tillkännagivande om att enreformerad alkoholpolitik väger in effekterna såvälav medicinska och sociala som ekonomiska följder(yrkande 3). Motionärerna menar att en förändradalkoholpolitik som forskare och andra seriösabedömare befarar skulle kräva tusentals liv kanriksdagen av humanskäl knappast tillåta.I motion 1998/99:So427 av m.fl. (s)yrkas tillkännagivande om vad som i motionen anförtsom svensk alkoholpolitik. Enligt motionärerna är detsynnerligen angeläget att slår vakt om sinframgångsrika politik och inom ramen för bl.a. EU-arbetet stödjer de strömningar som tydligare görsig gällande. Utvecklingen bekräftar också att varorsom hotar folkhälsan måste omgärdas med särskildaregler.I motion 1999/2000:So2 av ochNils-Göran (båda s) begärstillkännagivande om vad som anförts om behovet avåtgärder för att begränsa gränshandel och smuggel avalkohol. Enligt motionärerna föreslås inga åtgärdersom riktar sig mot den omfattande gränshandeln ochalkoholsmugglingen. I propositionen hänvisarregeringen till att befattning med smuggelgods redanär kriminaliserad. Enligt motionärernas uppfattningär inte detta tillräckligt. Med hänvisning till detsom anförts om den omfattande gränshandeln ochsmugglingen så anser motionärerna att ytterligareåtgärder måste övervägas. Dels handlar det om attSverige får bibehålla nuvarande införselkvoter, delshandlar det om ett effektivt gränsskydd. Men dethandlar också om att utjämna skillnader ialkoholpriser i EU-länderna för att minskalönsamheten med gränshandel och smuggling.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet har anfört följande i sin bedömningunder rubriken för privat bruk.Enligt utskottets mening skulle det vara svårt förSverige att upprätthålla en hög prisnivå påalkoholdrycker utan det svenska undantaget från EG:sregler om införsel. Det är därför som anförs imotionerna So2 (s), So11 (fp) och So12 (c) viktigtatt fortsätter att hävda detta undantag.Eftersom denna uppfattning också delas av regeringenbehövs inte något tillkännagivande i saken. Med detanförda avstyrks också yrkande 6 i motion So4 (m).Under rubriken harskatteutskottet anfört följande i sin bedömning.Sverige för en restriktivalkoholpolitik som syftar till att begränsaalkoholens skadeverkningar genom en minskadtotalkonsumtion. Detta sker främst genom enkombination av höga skatter och restriktioner som påolika sätt begränsar tillgängligheten (t.ex.detaljhandelsmonopolet, regler för servering,åldersgränser för inköp, begränsning avprivatinförsel etc.) samt olika alkoholförebyggandeinsatser. Enligt utskottets mening finns det intenågot skäl att minska ambitionerna med den svenskaalkoholpolitiken därför att man i någramedlemsländer inom EU har en annan syn på dessafrågor.En annan sak är att förutsättningarna för att drivaden svenska alkoholpolitiken har ändrats genommedlemskapet i EU och den ökade internationellarörligheten. Prioriteringar måste därför göras tillde områden där insatserna ger störst effekt. Ensträvan att hålla fast vid de mest verkningsfullaalkoholpolitiska medlen så länge de har effekt ochta bort sådana restriktioner som bedöms ha mindrealkoholpolitisk betydelse och som ifrågasatts ur EG-rättslig synpunkt har också varit utgångspunkten förde förslag som regeringen lagt fram i propositionenoch som utskottet i det föregående har ställt sigbakom.Utskottet delar i grunden regeringens inställningatt ett av viktigaste alkoholpolitiskamedel är prispolitiken och att vi måstehitta effektiva alternativ till prisinstrumentetinnan detta kan överges som alkoholpolitiskt medel.Enligt utskottets mening är det inte lämpligt attgenomföra sådana skattesänkningar som motionärernabakom motionerna So1 och So2 förespråkar.Utskottet anser givetvis i likhet med motionärernabakom motion So2 att det är angeläget att motarbetaillegal införsel av alkoholdrycker. Detta är ocksåen prioriterad uppgift för tullen som genominförandet av punktskattekontrollagen också fickbättre möjligheter till kontroll av transporter avpunktskattepliktiga varor samt bättresanktionsmöjligheter. Vidare har varusmugglingslagenvarit föremål för översyn och en propositionförebereds inom överväger för närvarandebl.a. om krav på säkerhet för betalning av skatt isamband med transport av obeskattade varor börutvidgas. Slutligen bör i detta sammanhang nämnasatt det inte bara är länder som med högaskatter som drabbas av problem medskatteundandraganden genom bedrägerier inomsuspensionsordningen eller inomtransiteringssystemen. I stor utsträckning rör detsig om ett problem för hela unionen. Åtgärder isyfte att motverka eller förhindra undandraganden avpunktskatter har också haft hög prioritet inom EU desenaste åren.Med det anförda anser utskottet att motion So13 (v)yrkande 1 är tillgodosedd och utskottet avstyrkerdärför att gör några uttalanden i enlighetmed denna motion. Av anförda skäl ställer sigutskottet vidare helt avvisande till detskattesänkningsprogram som föreslås i motion So1 (m)yrkande 1. Utskottet avstyrker således även dettamotionsyrkande, liksom motion So2 (s).Till skatteutskottets yttrande har fogats avvikandemeningar (m).Socialutskottets bedömningSverige bedriver enrestriktiv alkoholpolitik som syftar till attbegränsa alkoholens skadeverkningar. Skälen tilldenna politik är att överkonsumtion och missbruk avalkohol utgör ett stort folkhälsoproblem. Det är välkänt att skadligt dryckesbeteende leder tillomfattande sociala och medicinska problem liksom attkostnaderna för samhället är höga. Missbruket avalkohol har också en stark koppling till våld ochandra former av brott och ligger bakom ett stortantal olyckor samt orsakar i många fall en alltförtidig död. Sociala hänsyn har därför sedan längepräglat den svenska alkohollagstiftningen.Den i bedrivna alkoholpolitiken ligger,enligt utskottet, i linje med den av forskningenförordade och har som huvudsyfte att minska dentotala alkoholkonsumtionen genom att begränsatillgängligheten och skydda ungdomen. Vidutformningen av denna politik har detfolkhälsopolitiska målet En bättre folkhälsa föralla, haft stor betydelse. Utskottet ställer sigbakom dessa målsättningar för alkoholpolitiken somockså överensstämmer med förEuropa. Inriktningen av den svenska alkoholpolitikenstämmer också väl överens med de etiska principeroch mål som fastställdes i Europadeklarationen omalkohol som anslöt sig till 1995. Utskottetdelar bedömningen att de viktigaste alkoholpolitiskamedlen för att begränsa totalkonsumtionen och därmedalkoholskadorna är ettdetaljhandelsmonopol och prispolitiken.Utskottet konstaterar dock att förutsättningarnaför att fortsättningsvis bedriva en traditionellsvensk restriktiv alkoholpolitik i grunden harförändrats . Deförändringar som skett inomalkoholområdet, inte minst den ökadeinternationaliseringen och medlemskap i den svenska alkoholpolitikens utformningframöver.Socialutskottet delar emellertid skatteutskottetsbedömning att det inte finns något skäl att minskaambitionerna med den svenska alkoholpolitiken.Enligt socialutskottets mening befinner sig densvenska alkoholpolitiken i en förändringsprocess somkräver insatser . Någradrastiska ändringar av de restriktivaalkoholpolitiska medel som finns bör dock integöras. En sådan snabb omställning skulle, enligtutskottet, kunna leda till att alkoholproblemen istället ökar. Nya metoder och arbetssätt måsteständigt utvecklas för att nå målet att begränsaalkoholens skadeverkningar. Den framtida politikenmåste också vara väl förankrad hos befolkningen omden skall ha någon effekt.Den nya situationen gör det, enligt utskottet,nödvändigt att dels bibehålladetaljhandelsmonopolets och prisinstrumentetseffektivitet, dels söka nya vägar för detförebyggande arbetet. Samhällets insatser behöversamordnas och effektiviseras bättre än föratt upprätthålla de alkoholpolitiska målen.Utskottet konstaterar att ett arbete med deninriktningen har påbörjats. Resurser måste ocksåsatsas där det största behovet finns.Totalkonsumtionen måste även begränsas genom sådanainsatser som riktar sig mot storkonsumenter ocholika riskgrupper samt sådana situationer däralkohol definitivt inte hör hemma dvs. insatser tillförmån för en alkoholfri uppväxt, trafik, graviditetoch ett alkoholfritt arbetsliv. Insatserna här måstebli mer effektiva och träffsäkra. Enligt utskottetär det också rimligt att tyngdpunkten i den rentalkoholpolitiska kontrollen mera tydligt läggsnärmare konsumenten. Utskottet delar regeringensuppfattning att pris- och skatteinstrumentet kanöverges först när samhället hittat lika effektivaalkoholpolitiska alternativ till dessa.