bet · GM01TU4 · 1999-03-02 00:00:00 — Av regeringens skrivelse framgår attförslaget till handlingsprogram för närvarandebereds inom Regeringskansliet.Utskottet vill vidare nämna att en parlamentariskäldreberedning har tillkallats med uppdrag att skapaförutsättningar för en långsiktig utveckling aväldrepolitiken (dir. 1998:109). En utgångspunkt förberedningsarbetet är de insatser som samhället kanvidta för att underlätta för äldre att leva ettaktivt liv och ha inflytande i samhället och översin vardag. I beredningens uppdrag ingår som ettviktigt område utveckling av IT-hjälpmedel för äldrei hemmiljö samt inom vård och omsorg. Utskottet villäven nämna att antog enNationell handlingsplan för äldrepolitiken. För attfölja upp arbetet med den nationella handlingsplanenhar tillsatt ett särskiltÄldreprojekt. Inom projektets ram kan stöd ges förIT-utbildning för äldre.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attnågot särskilt tillkännagivande från sidainte är påkallat. Motionerna T809 (kd) yrkande 5 ochK231 (fp) yrkande 8 avstyrks följaktligen.1.8 Virtuella företag1.8.1 Vad är virtuella företag?Med "virtuella företag" avses företag som tack vareanvändning av IT kan ha en begränsad kärna av egnamedarbetare och tillgångar och ett omfattandenätverk av olika fristående personer och företag.Det betyder att för företaget avgörande värden,processer och aktörer existerar och hanteras utanförföretagets juridiska enhet, redovisningar ochorganisationsstruktur. är därmed iförsta hand en samarbetsform där moderninformationsteknik används för att dela kompetensoch resurser.1.8.2 MotionsförslagSven m.fl. (c) framhåller i motion T808yrkande 3 att för konsumenterna är det viktigt atthysa tilltro till virtuella företag, inte minst tillde företag som sätts samman av ett nätverk av andraföretag för ett speciellt projekt. Bl.a. måstefrågor om avtal lösas, såsom vem som egentligen ärjuridiskt ansvarig för ingångna avtal, vem som haransvar för redovisning m.m.1.8.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att den snabbt ökadeanvändningen av informationsteknik påverkar hurarbetet organiseras inom företagssektorn.Traditionella strukturer ersätts därvid i vissa fallav olika former av nätverk. Dennaorganisationsförändring berör inte bara företag utanpåverkar även strukturer inom myndigheter och olikaorganisationer. Utvecklingen av nyaorganisationsformer kan därmed även komma attaktualisera olika lagstiftningsfrågor och regelverk.Utskottet delar motionärernas uppfattning attkonsumentintresset i denna nya framväxande miljö börbeaktas. Mot bl.a. denna bakgrund följer utvecklingen på området. Utskottet villvidare hänvisa till det IT-rättsliga observatorium,med uppgift att följa olika lagstiftningsfrågor, sominrättats med anledning av IT-utvecklingen.Observatoriets projekt associationsformer kommerbl.a. att rikta intresse mot hur IT-samhälletpåverkar associationsrätten, avtalsrätten ocharbetsrätten.Utskottet förutsätter att de av motionärernapåtalade frågorna kommer att behandlas inom ramenför det fortsatta arbetet inom IT-kommissionen.Utskottet anser mot denna bakgrund att någotsärskilt tillkännagivande från sida inteär påkallat. Utskottet avstyrker därför motion T808(c) i nu behandlad del.1.9 Konsumentfrågor1.9.1 MotionsförslagEva () framhåller i motion T1 yrkande 3att informationstekniken troligen inom bara några årkommer att revolutionera konkurrensmöjligheternainom konsumtionsområdet. Det är därför angeläget attkonsumenterna får kunskap om hur pris- ochkvalitetsuppgifter kan sökas på Internet. Detta kanlämpligast ske genom att initiera ettfolkbildningsarbete om konsumenternas möjligheteratt utnyttja IT-stöd. Motionären framhåller vidareatt insatserna för att stärka konsumentintressetinte bara handlar om lagar och förordningar utanäven om att konsumenterna från början får vara medoch forma konsumentinformation via Internet.1.9.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet anser att användning av informationsteknikinnebär stora möjligheter för konsumenterna attstärka sin ställning på marknaden. Konsumenterna kanexempelvis lättare få tillgång till viktiginformation och tillgång till ett större utbud avvaror och tjänster, vilket kan främjakonkurrensen och ge lägre priser.Informationstekniken kan även medföra förbättradtillgång till service för vissa grupper såsom äldreoch boende i glesbygd. För att konsumenterna skallkunna dra nytta av tekniken krävs emellertid somframhålls i motionen bl.a. IT-kunskap hoskonsumenterna. Konsumenterna måste vidare kännaförtroende och trygghet vid användning av Internetför elektronisk handel.Av regeringens skrivelse framgår attkonsumentfrågorna övervägs ochbehandlas i en rad olika sammanhang. Det gäller ävenpå internationell nivå där utvecklingen på IT-området utifrån ett brett konsumentperspektivbehandlas av bl.a. , och . I uppdrag ingårockså att lämna förslag till hur användarensintressen kan tas till vara inom ramen för ensträvan att åstadkomma en så bred användning avtekniken som möjligt. Vidare kan nämnas att deträttsliga observatoriet tillsammans medInrikesdepartementet och Swebizz under hösten 1998genomfört en hearing om konsumentfrågor iinformationssamhället.Utskottet vill vidare hänvisa till att en särskildutredare har tillkallats för attundersöka och kartlägga vilka speciella problem avfrämst marknadsrättslig natur som konsumenten kanställas inför i samband med elektroniskkommunikation i informationssamhället (In 1998:06,dir. Resultatet av utredarens inventeringskall följas av en analys om huruvida konsumentensskydd i detta avseende behöver stärkas och, om så ärfallet, på vilka sätt detta lämpligen bör ske.Utgångspunkten skall vara att stärka konsumenternasrättigheter i informationssamhället. Det ingår dockinte i utredarens uppdrag att lämna lagförslag.Utredarens förslag skall redovisas senast den 1oktober 1999.Konsumentfrågor på IT-området behandlas vidare avden parlamentariska kommittén med uppgift att lämnaförslag beträffande utformningen avkonsumentpolitiken inför ett nytt sekel (dir.1999:1). Enligt direktiven skall kommittén bl.a. seöver användarvänligheten, information och servicetill konsumenter av informationsteknik och lämnaförslag till hur dessa frågor kan lösas på etttillfredsställande sätt. Arbetet i den delen skallredovisas senast i oktober 1999.Utskottet bedömer att den snabba tekniskautvecklingen gör att konsumentfrågorna på IT-områdetkräver kontinuerlig bevakning för att en hög nivå avkonsumentskydd skall kunna skapas och bibehållasinom området. Mot bakgrund av vad som redovisats ompågående insatser kan utskottet inte finna annat änatt konsumentfrågorna är väl uppmärksammade i detpågående arbetet både på nationell ochinternationell nivå. Utskottet förutsätter vidareatt och konsumentorganisationernafortlöpande följer frågorna och vidtar de åtgärdersom är erforderliga för att tillgodosekonsumenternas berättigade krav på IT-området.Utskottet anser mot denna bakgrund att någotsärskilt tillkännagivande från sida inteär påkallat. Utskottet avstyrker därför motion T1yrkande 3.1.10 Kartläggning och redovisning1.10.1 MotionsförslagJohnny och (båda kd)uppmärksammar i motion T809 yrkande 8 attarbetslivets organisation påverkas radikalt avinformationstekniken. Omdaningen från storskaligttill småskaligt förändrar förutsättningarna förmånga av de fundament som den svenska välfärdsstatenvilat på. Därmed förändras förutsättningarna bådeför trygghetssystemen och statens möjligheter att iframtiden få stora intäkter med dagensuppbördssystem. Förändringarna kommer gradvis.Dramatiska effekter lär inte uppstå från tillett annat. Enligt motionärerna nödvändiggör dockdagens statsfinansiella läge en grundlig analys avde effekter som IT kan medföra för arbetslivetsorganisation och struktur. En statlig utredningföreslås därför tillsättas som i första hand skallkartlägga konsekvenserna av den utveckling som nupågår och som med rimlig säkerhet kan förväntas denärmaste fem till tio åren.Eva () framhåller i motion T1 yrkande 2att utvecklingen av informationssamhället förnärvarande går mycket snabbt och attförändringstakten är hög. Regeringen bör därförårligen följa upp besluten inom IT-området ochredovisa statistik. Det bör bl.a. gälla hur mångasom har tillgång till IT och hur IT-kunskaperbeaktas inom lärarutbildningen. T.ex. kan redovisasom alla som avlägger lärarexamen verkligen harkunskaper om och egna erfarenheter av hurinformationstekniken kan användas i undervisningen(yrkande 2).1.10.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att behovet av att kartläggakonsekvenserna av IT-utvecklingen på arbetsmarknads-och socialförsäkringsområdet har berörts av . I rapporten skall man finansieravälfärden i det globaliserade IT-samhället behandlasfrågan hur elektronisk affärsverksamhet i öppnanätverk påverkar möjligheterna att ta ut olikaskatter (SOU 1998:153). Enligt en bilaga tillrapporten med , välfärdensfaror? bedöms den elektroniska handeln på siktinnebära stora strukturella förändringar medfundamentala konsekvenser för samhällsekonomin.Vidare anges att utformningen av det svenskaskattesystemet kan komma att utsättas för storapåfrestningar som ett resultat av den elektroniskahandeln. har vidare i rapporten nationalstaten tecknat fyra framtidsscenarieroch sökt belysa frågor såsom hur utvecklingen avelektronisk handel påverkar nationella kärnfrågorsom bl.a. beskattning (SOU 1998:58).Av arbetsplan för verksamhetsåret1999 framgår att kommissionen skall bevaka ochanalysera informations- och kommunikationsteknikensroll i samhället i syfte att synliggöra ochinformera om framtida möjligheter och problem samtverka för att nödvändiga insatser genomförs. Detbetyder att ytterligare insatser kan komma attgenomföras inom det ämnesområde som motionärernapåtalar.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär angeläget att närmare klarlägga den elektroniskahandelns påverkan på det svenska skattesystemet ochföljderna för statens inkomster. Med hänvisning tillatt regeringen följer utvecklingen och de insatsersom sker inom ram förutsätterutskottet att regeringen i nästa avrapportering tillriksdagen närmare redovisar konsekvenserna av IT-utvecklingen på arbetsmarknads- ochsocialförsäkringsområdena.Beträffande motion T1 (s) delar utskottet det sommotionären framhåller om vikten av att besluten inomIT-området följs upp. Det gäller särskilt inomutbildningsområdet som tillhör ett av de treprioriterade områdena inom den nationella strateginför att bredda och utveckla användningen avinformationsteknik. I sammanhanget kan nämnas attregeringen har gett () i uppdragatt utreda uppbyggnaden av ett samlat system förstatistik över modern informations- ochkommunikationsteknik. Arbetet skall ske i samråd ochi samarbete med övriga myndigheter/organisationermed statistikansvar på IT-området eller andraangränsande arbetsuppgifter.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion T1(s) yrkande 2 och T809 (kd) yrkande 8. Syftet medmotionsyrkandena förutsätts dock komma atttillgodoses.1.11 Hälsorisker med elektromagnetiskstrålning från mobiltelefoner1.11.1 Elektromagnetisk strålningVärldshälsoorganisationen (WHO) har ställtsamman ett faktablad om elektromagnetiska fält ochhälsorisker (WHO faktablad nr ). Avinformationen framgår bl.a. följande:Dagens mobiltelefonsystem utnyttjar frekvenser påmellan 800 och . Ny teknik håller på attintroduceras som använder och högrefrekvenser. En del av mobiltelefonens radiovågor tasupp (absorberas) av användaren och ger upphov tilluppvärmning. Hur djupt radiofrekvensfälten trängerin i vävnaden beror på fältens frekvens; djupet ärstörre vid lägre frekvenser. Enligt deinternationella tekniska standarder som omfattartillverkningen av mobiltelefoner och anläggningarför basstationer får dessa inte orsaka någonbetydande uppvärmning över huvud taget.När det gäller exponering av radiofrekventa fält avlåg intensitet - alltför låg för att ge upphov tillnågon betydande uppvärmning - är effekterna intehelt klarlagda och kunskaperna om deras innebörd förmänniskors hälsa inte heller tillräcklig för att detskall finnas anledning att begränsa människorsexponering.Beträffande exponering av radiofrekventa fält ochcancer finns det inga vetenskapliga bevis somtyder på att exponering för låga nivåer avradiofrekventa fält, från t.ex. mobiltelefoner ochderas basstationer, orsakar eller främjar cancer.Även om mobiltelefoner avger mycket mindre energiän en basstation upptar användarens kropp betydligtmer energi från en mobiltelefons antenn än frånbasstationer. Användarens huvud utsätts för denhögsta koncentrerade exponeringen avradiofrekvensfälten. Denna koncentrerade exponeringbegränsas emellertid av internationella riktlinjeroch nationella standarder och får inte orsaka lokaltemperarturhöjning på över 1 °C.1.11.2 MotionsförslagBarbro () konstaterar i motion T810 attforskning om elektromagnetiska fält har ökat i fleraländer. Det är i nuvarande läge för tidigt att säganågot om effekterna och att dra slutsatser omeventuella skador. Det är dock påvisat att levandeceller reagerar med koncentrationsförändringar avkemiska ämnen i cellen. Vid exponering avelektromagnetiska fält bör därförförsiktighetsprincipen gälla (yrkande 1). Frånvaronav exakt kunskap får inte bli en förevändning föratt inte vidta åtgärder när svåra elleroåterkalleliga skador kan befaras.I motionen refereras till en stor undersökning med11 000 personer som utförts vid Arbetslivsinstitutetoch som visar på symtom såsom trötthet, huvudvärk,minnesluckor och koncentrationsproblem. Värme på ochbakom örat, brännande hud, stickningar och yrsel ärandra besvär, som uppgavs i undersökningen.Undersökningen, som är den största i världen i sittslag, visar på att mer forskning behövs vad gällereventuella allvarligare konsekvenser av alltförfrekvent pratande i mobiltelefon. Motionärenefterlyser mot denna bakgrund en varningstext,liknande den som finns på cigarettpaket, påmobiltelefonerna för att varna för alltför flitigtanvändande (yrkande 2) .Motionären framhåller att den explosionsartadeökningen av mobiltelefoner ökar påverkan avelektromagnetiska fält, vilket ger anledning tillatt ompröva rekommendationer som i nulägetföreligger. De elektromagnetiska fälten, som utsändsfrån mobiltelefoner, innebär en visstemperaturhöjning i den mänskliga kroppen.Exponeringen utgörs av s.k. radiofrekventa fält, ochfrån forskningshåll kan man inte bortse ifrån attradiofrekventa fält har inverkan på människokroppen.Mot denna bakgrund efterlyses ökadeforskningsinsatser om elektromagnetiska fält(yrkande 3).Motionären framhåller vidare att det finns enmängd olika elektriska fält, som samverkar medvarandra. Mot denna bakgrund efterlyses forskningför att utröna hur alla tillkommande elektriska fältsamverkar i luften och hur detta eventuellt kommeratt påverka människor och djur (yrkande 4).I motionen behandlas vidare den undantagsklausulsom finns bl.a. i som anger att apparaterunder ett visst värde () inte behöverkontrolleras. Enligt motionären bör dennaundantagsklausul slopas eftersom ett stort antalmobiltelefoner nu kommer ut på marknaden (yrkande5).I motionen begärs avslutningsvis att mätresultatför den del av den radiofrekventa energin frånmobiltelefoner som tas upp av vävnader görsofficiella (yrkande 6).1.11.3 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill framhålla att mätningar ochteoretiska beräkningar av radiovågor frånmobiltelefoner ger en något så när samstämmig bild.Vid normalt användande av mobiltelefoner understigerabsorptionen gällande gränsvärden ochrekommendationer. Mot bakgrund av dagens samladekunskap bedöms därmed inte användandet avmobiltelefoner innebära några hälsorisker.Även om det råder en bred samstämmighet blandhuvuddelen av forskarvärlden finns det dock enpåtaglig oro om hälsorisker med elektromagnetiskstrålning från mobiltelefoner. Enligt en rapportnyligen från företaget uppges av deprivata mobiltelefonabonnenterna vara oroliga föratt strålningen är farlig.Vidare kan nämnas att i och har enstörre undersökning genomförts för attundersöka eventuella hälsoeffekter av användande avmobiltelefoner. Undersökningen innebar att en enkätskickades ut till totalt 17 000mobiltelefonanvändare. Enkäten visade att iSverige och i rapporterade minst ettsymtom såsom huvudvärk och yrsel som de satte isamband med mobiltelefonerande. De som talade i enGSM-telefon mer än rapporteradenärmare så ofta huvudvärk jämfört med densom ringde per dag. Studienvisade att de rapporterade besvären var markanthögre för dem med stark psykosocial press.Mot bakgrund av den oro som finns bland allmänheteni många länder för hälsorisker från elektrisk ochkommunikationsteknisk utrustning som kraftledningar,mobiltelefoner, radio- och radarsändare pågår ettomfattande internationellt och nationellt arbete föratt klarlägga eventuella hälsorisker. Som exempelkan nämnas att , , sedanår 1996 bedriver ett särskilt projekt rörandeelektromagnetiska fält (EMF). Projektet är planeratatt löpa och målsättningen är att nåinternationell samsyn när det gäller värdering avhälsorisker förknippade med elektromagnetiska fält.I projektet ingår bl.a. kunskapsvärdering,forskningsinsatser, utveckling av gränsvärden förEMF samt råd för skyddsåtgärder.I avvaktan på projektets resultat har WHO utfärdatett antal rekommendationer. Det gäller bl.a.uppmaning om strikt efterföljande av gällandeinternationella och nationella säkerhetsstandarder,regler för lokalisering av basstationer förmobiltelefoni och åtgärder för att motverka attmobiltelefoner stör annan elektrisk utrustning. Isammanhanget kan vidare nämnas att till projektet ärknutet en rådgivande kommitté bestående avföreträdare för de länder som stöder projektet,bl.a. I det vetenskapliga arbetet ärSverige representerat genom institutet.Regeringen har vidare gett Rådet förarbetslivsforskning i uppdrag att senast år 2000redovisa en utvärdering av elöverkänslighet. Undervåren 2000 planerar rådet att anordna en konferens,vars syfte bl.a. är att belysa skilda gruppersåsikter och slutsatser avseende orsakerna tillelöverkänslighet samt för att diskutera eventuellahälsoeffekter av mobiltelefoni.Strålskyddsinstitutet () har vidare utrettstrålningsförhållanden kring basstationer därteleantennerna är uppsatta. SSI anser attbasstationerna inte innebär någon risk urstrålskyddssynpunkt.Utskottet konstaterar att frågor om bl.a.mobiltelefoners eventuella hälsoeffekter förnärvarande ägnas stor uppmärksamhet. Med tanke påden snabbt ökande användningen av mobiltelefoneroch olika IT-lösningar är det otillfredsställandeatt många människor känner osäkerhet och fruktaninför teknikens eventuella hälsoeffekter. Motbakgrund av den internationella kompetensuppbyggnadsom sker och den övervakning som görs av berördamyndigheter anser dock inte utskottet att riksdagennu bör ta något initiativ i frågan. Utskottetförutsätter att regeringen fortsättningsvis kommeratt lämna en redovisning av de insatser som görs påområdet. Utskottet avstyrker mot denna bakgrundmotion T810 (mp).Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenlägger regeringens skrivelse 1998/99:2Informationssamhället inför 2000-talet tillhandlingarna.2 Elektronisk handel2.1 Vad menas med elektronisk handel?En skillnad brukar göras mellan direkt och indirektelektronisk handel. Det förstnämnda innebär att helatransaktionen sker elektroniskt över det digitalanätet, såväl beställning som betalning och leverans.Vid indirekt elektronisk handel beställs en produktelektroniskt men betalas och/eller levereras påtraditionell väg. Det finns tre tänkbaraaktörer inom den elektroniska handeln, nämligennäringslivet, privatpersoner och den offentligasektorn. är det handeln mellan företagensom är, och kan förväntas bli, den i särklass mestbetydelsefulla.2.2 Regeringens skrivelse 1997/98:190Elektronisk handelI skrivelsen lämnas en översikt av olika frågor somberörs av den mycket snabbautvecklingen av elektronisk handel. Vidare redovisasregeringens principiella inställning ochutgångspunkter för en samlad politik för att främjaelektronisk handel.Av skrivelsen framgår att regeringen anser attförutsättningar bör skapas för en bred användning avelektronisk handel i syfte att främja sysselsättningoch tillväxt. Utvecklingen bör komma alla grupperoch alla delar av landet till del och eventuellanegativa omställningseffekter bör minimeras.Elektronisk handel är global till sin natur. För attinte fragmentera marknaden anser regeringen därföratt det är angeläget att i största möjligautsträckning nå överenskommelser på global nivå vadavser regler och villkor för elektronisk handel.Regeringen anser att utvecklingen av denelektroniska handeln primärt bör drivas avmarknadens aktörer. Detta innebär bl.a. att olikatekniska tillämpningar främst skall utvecklas av denprivata sektorn. Regleringar bör tillgripas endastnär branschstandarder och avtal inte är tillräckligaåtgärder.I skrivelsen framhålls vidare att regeringen anseratt statens uppgift bör vara att i internationellsamverkan och i samspel med näringslivet och andraberörda aktörer såsom konsumentgrupper verka för_etteffektivt regelverk, samordnade offentligaaktiviteter, t.ex. upphandling ochutbildningsinsatser, samt_en tillgänglig och säkerteknisk infrastruktur i syfte att att främja denelektroniska handeln.2.3 Motionsförslag2.3.1 Reformarbetets inriktningCarl Bildt m.fl. (m) framhåller i motion T818 attden elektroniska handeln kan bidra till mångavälfärdsvinster samt i flera fall även tillmiljövinster. Det är därför av vikt attförutsättningar skapas för en effektiv elektroniskhandel. Moderata samlingspartiet anser dock attregeringen har en "vänta-och-se-attityd" tillelektronisk handel, vilket kan medföra att vissahandelssituationer kommer att omfattas av ettjuridiskt vakuum där ingen vet vad som gäller. Detinnebär att lagstiftaren frånhänder sig möjlighetenatt på ett tidigt stadium skapa tydligaförutsättningar för handeln och därmed riskerar attutvecklingen avstannar på grund av det osäkra läget.Motionärerna förordar i stället att ett målmedvetetreformeringsarbete påbörjas . Isammanhanget påtalas vidare att lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av transporterm.m. av alkoholvaror, tobaksvaror ochmineraloljeprodukter utgör en allvarlig inskränkningi det personliga integritetsskyddet som på intetsätt kan motiveras med eventuella risker förskatteundandragande.Johnny och (båda kd)framhåller i motion T809 yrkande 9 att utvecklingenav den elektroniska handeln gör att svenska regleroch skattenivåer i längden inte kan avvika i någonstörre omfattning från vad som gäller i omvärlden.De understryker vikten av att en översyn omgåendegörs av de regelverk som tillämpas videlektronisk handel. Enligt motionen bör dock inte enalltför stor tilltro finnas till statens möjligheteratt påskynda elektronisk handel i stort.Motionärerna betraktar det som självklart att detskall finnas ett regelverk som inte missgynnarelektronisk handel. Lika självklart är det attoffentliga myndigheter, kommuner och landsting börutnyttja alla de möjligheter som tekniken erbjudertill rationaliseringar och effektiviseringar.2.3.2 Småföretagens utvecklingsmöjligheterI motion T808 yrkande 6 av m.fl. (c)konstateras att den viktigaste delen av denelektroniska handeln är och kommer att vara denhandel som sker företag emellan. Utvecklingeninnebär såväl stora möjligheter som risker förfrämst småföretagen. Genom elektronisk handel vidgasmarknaden långt utanför gränserna. som inte är med i utvecklingen atthalka efter i den affärsmässiga utvecklingen.Länsstyrelserna föreslås därför få i uppdrag attfölja och stödja företagens utveckling av kunskapoch rutiner för elektronisk handel.2.3.3 Konsekvenser av elektronisk handelI motion T808 (c) yrkande 7 framhålls att statenredan i dag går miste om skatteintäkter, främstmoms, genom handeln på Internet. I takt med att denelektroniska handeln ökar bedöms att dettaskattebortfall kommer att accelerera. Företag iländer med höga skatter på försäljning avinformation riskerar därmed att missgynnas, dåkonsumenterna lika gärna kan vända sig till företagi andra länder och köpa informationen.