bet · GN01SfU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Målgruppen för organisations-och verksamhetsbidrag bör vara organisationerbildade på etnisk grund och för projektbidragsamtliga organisationer som är verksamma inom detintegrationspolitiska området.Organisationsbidraget, som i huvudsak bygger påmedlemsstorleken, bör enligt regeringen georganisationer bildade på etnisk grund ettnödvändigt stöd för kanslifunktioner m.m.Verksamhetsbidraget bör ge dessa organisationermöjligheter att bedriva en mer utåtriktadintegrationsverksamhet. Detta bidrag bör knytas tillvissa angivna insatsområden som har betydelse för deintegrationspolitiska målen t.ex. introduktion,information, arbetsliv, utbildning, språk m.m.Projektbidraget bör ge de organisationer som ärverksamma inom det integrationspolitiska områdetmöjligheter att få stöd till integrationspolitiskaprojekt på de insatsområden som skall prioriteras.De kriterier som skall ligga till grund förbidragsgivningen skall anpassas till målen förintegrationspolitiken och kraven på ökadresultatstyrning. Statsbidraget skall administrerasoch beslutas av . De nyariktlinjerna skall införas stegvis från och med år2000 och vara fullt genomförda år 2003.Regeringen föreslår för ettramanslag på 37 742 000 kr.B 4 Kommunersättningar för flyktingmottagandeFrån anslaget utbetalas statsbidrag till kommuneroch landsting enligt förordningen om statligersättning för flyktingmottagande m.m.Enligt vad som anges i propositionen syftarverksamheten till att lämna sådan statlig ersättningtill kommuner att deras kostnader förflyktingmottagande täcks. Utbetalningsreglerna förden dominerande ersättningsformen -schablonersättning - gör att sådana utbetalningarsträcker sig . Ett stortkommunmottagande mot slutet av ett visst år kandärför ge liten anslagseffekt för just det året, menleda till stora utbetalningar under de följandeåren. Detta försvårar enligt regeringenmöjligheterna att beräkna anslaget, eftersomantagandena om kommunmottagandet måste göras påmånadsnivå.Antalet kommunmottagna flyktingar har enligt vadsom anges i propositionen varierat kraftigt underåren och beror ytterst på händelser i omvärlden. Avbetydelse för ersättningsutbetalningarna är bl.a.andelen barn eller åldringar och om vissaflyktinggrupper har stor flyttningsbenägenhet.Under år 1998 togs 11 900 flyktingar emot ikommunerna. väntas 9 900 flyktingar tas emoti kommunerna, vilket är ett mindre antal än vad somantogs . De kosovoflyktingar somtillfälligt överförts till ochbeviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd ingårinte i det kommunala flyktingmottagande som ersättsmed statliga bidrag. Bl.a. har Kosovokrisen gjortatt många blivit kvar i Invandrarverketsmottagningssystem för asylsökande. förväntas nu fatta ett stortantal beslut om uppehållstillstånd som leder tillkraftigt ökande kommunmottagande ochregeringen beräknar att 15 700 personer kommer atttas emot i kommunerna.Enligt propositionen kommer atti samarbete med göra en fördjupadanalys av kommunernas kostnader och intäkter förflyktingmottagandet.Enligt vad som anges i propositionen kan kommunernafå ersättning för vissa kostnader för barn under 18år som omfattas av 3 § förordningen om statligersättning för flyktingmottagande m.m. och somkommit till utan vårdnadshavare. Bl.a. kanersättning ges för den vård i annat hem än barnetseget som ges med stöd av socialtjänstlagen ellerlagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vårdav unga. Ersättning lämnas för den faktiskavårdkostnaden från den dag barnet har placerats iett grupphem eller familjehem. är det svårt att på kort tidhitta grupphem och familjehem som vill ta emotflyktingbarn. Detta kan innebära att barnen iblandblir kvar på förläggningar ellergrupphem långt efter att de fått beslut omuppehållstillstånd.Regeringen anser att det är viktigt att kommunernahar en viss beredskap att ta emot barn som placeratsmed stöd av socialtjänstlagen eller lagen medsärskilda bestämmelser om vård av unga. Regeringenföreslår därför att en kommun skall kunna få statligersättning för skäliga kostnader för att kunnaupprätthålla en viss beredskap för vårdinsatser iannat hem än barnets som ges med stöd av nämndalagar.Regeringen föreslår för ettramanslag på 2 301 404 000 kr.B 5 HemutrustningslånFrån anslaget finansieras räntesubventioner ocheftergifter i låneverksamheten för hemutrustningtill flyktingar och vissa andra utlänningar.Centrala () administrerarutlåningen.Verksamheten med hemutrustningslån skall underlättabosättningen för nyanlända flyktingar. Antalet lånoch lånens storlek beror i första hand på hur mångapersoner som tas emot i kommunerna ochfamiljesammansättningen. Lånereglerna har tidigarevarit sådana att de uppmuntrat till stora lån,vilket i många fall gjort att flyktingen hamnat i enskuldfälla. Regeringen har därför under de senasteåren ändrat lånereglerna och marknadsanpassaträntan. Lånebeloppen och även lånebenägenheten harnu minskat och den tidigare trenden mot ökandelåneeftergifter har brutits.Regeringen föreslår för ettramanslag på . Det föreslås vidare attriksdagen godkänner att lån tas upp iRiksgäldskontoret för det samlade behovet förhemutrustningslån intill ett belopp av högst 1 400000 000 kr.B 6 Ombudsmannen mot etnisk diskrimineringFrån anslaget finansieras Ombudsmannen mot etniskdiskriminering (DO) och, som den numera heter,har enligt lagen (1999:131) om Ombudsmannen motetnisk diskriminering som huvuduppgift att motverkaetnisk diskriminering i arbetslivet och inom andrasamhällsområden. Lagen (1999:130) om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet trädde i kraftden . Den nya lagens tillämpningsområde ärnär det gäller arbetslivet vidare än den tidigarelagen (1994:134) mot etnisk diskriminering. Detställs nu krav på arbetsgivaren att vidta aktivaåtgärder för etnisk mångfald i arbetslivet. Enligtvad som anges i propositionen har DO bedrivit ettaktivt informationsarbete riktat till arbetsgivareom lagen och dess innebörd samt intensifierat sinainsatser för att förebygga och motverka etniskdiskriminering på bostadsmarknaden.Under det kommande året skall enligt propositionenen förstärkt DO ha ökade möjligheter att förebyggaoch motverka etnisk diskriminering.Regeringen föreslår för ettramanslag på 8 308 000 kr.C 1 Åtgärder för nationella minoriteterRegeringen har föreslagit att skallratificera ramkonvention om skydd förnationella minoriteter och den europeiska stadgan omlandsdels- eller minoritetsspråk (prop.1998/99:143). Förslaget har tillstyrkts avkonstitutionsutskottet (bet. 1999/2000:KU6).De grupper som föreslås utgöra nationellaminoriteter i är samer, Sverigefinnar,tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråkenskall vara samiska, finska, meänkieli(tornedalsfinska), chib och jiddisch. Avdessa har samiska, finska och meänkieli en historiskgeografisk bas, vilket innebär mer långtgåendeåtgärder i enlighet med den europeiska stadgan omlandsdels- eller minoritetsspråk.Enligt två nya lagar skall enskilda få rätt attanvända samiska, finska och meänkieli hos domstolaroch förvaltningsmyndigheter med verksamhet i degeografiska områden där språken använts av hävd ochfortfarande används i tillräcklig utsträckning.Reglerna innebär också att enskilda får rätt att idessa områden få förskoleverksamhet och äldreomsorghelt eller delvis på dessa språk.Anslaget, som är nytt , skallhuvudsakligen användas som statsbidrag tillkommunerna och inom de områden iNorrbottens län som har utpekats somförvaltningsområden för samiska respektive finskaoch meänkieli. Även kostnader för åtgärder som avserinflytande för nationella minoriteter ochuppföljningsinsatser skall belasta anslaget.Regeringen föreslår för ettramanslag på 8 000 000 kr.Motioner som har anslagseffekt år 2000ModeraternaMargit m.fl. (m) begär i motion Sf638yrkande 2 att beslutar att till anslaget B 2Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna anvisa260 mindre än regeringenföreslagit. Motionärerna avvisar de föreslagnasatsningarna på storstadsregionerna.Enligt motionärerna bör i stället andra vägarprövas som t.ex. en avreglerad bostadsmarknad och enliberaliserad arbetsmarknad. Vidare bör ekonomiskafrizoner införas i t.ex. för att möjliggöramer avreglerade ekonomiska aktiviteter. Sådanafrizoner skulle enligt motionärerna kunna innebärastimulanser till kommuner eller kommundelar som ärsärskilt utsatta vad gäller arbetslöshet,bidragskostnader, segregation och därmed följandeproblem. I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande omsådana åtgärder.KristdemokraternaFanny m.fl. (kd) begär i motion Sf639yrkande 19 att beslutar att tillanslaget B 1 anvisa 12miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit.Motionärerna föreslår besparingar på andramyndigheter och anser att detta även bör gällaIntegrationsverket.I samma motion yrkande 13 begärs etttillkännagivande om att det inom ramen förstatsbudgeten finns resurser som medgermottagande av akuta flyktingströmmar utan att detpåverkar flyktingkvoten.CenterpartietBirgitta m.fl. (c) begär i motion Sf634 attriksdagen beslutar att för tillanslaget A 1 anvisa 26miljoner kronor mindre än regeringen föreslagit.Motionärerna anser att besparingen kan uppnås genomhögre grad av frivilliginsatser vidflyktingmottagandet och genom effektiviseringar inomInvandrarverket. Vidare begär motionärerna attriksdagen beslutar att till anslaget A 4Utlänningsnämnden anvisa mindreän regeringen föreslagit. Motionärerna anser attUtlänningsnämnden bör avvecklas och att asylärendenabör överföras till förvaltningsdomstolarna. Såvittgäller anslaget B 3 Integrationsåtgärder begärmotionärerna att för budgetåret 2000anvisar mer än regeringenföreslagit. De framhåller att integrationspolitikenmåste bli en del av tillväxtpolitiken och medlen äravsedda för satsningar för fler företag och ökatinflytande.FolkpartietKarin m.fl. (fp) begär i motion Fi610yrkande 8 att beslutar att till anslaget B 2Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna anvisa200 mindre än regeringenföreslagit. Motionärerna anser att tidigaregjorda projektsatsningar inte har varitframgångsrika. De förordar i stället attkommunerna ges generella förutsättningar attefter eget önskemål och i dialog med berördamedborgare forma sin verksamhet. Den lokalautvecklingen främjas enligt motionärerna bästgenom goda allmänna villkor för jobb ochföretagande samt genom ett fungerandeutjämningssystem. Ett liknande motionsyrkandefinns i motion Fi212 yrkande 14 i denna del avLars m.fl. (fp).MiljöpartietKerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motion Sf628yrkande 10 ett tillkännagivande om attflyktingkvoten skall användas till det den är avseddför. Motionärerna anser visserligen att det var braatt tog emot Kosovoflyktingar men attkvotflyktingmedel i fortsättningen bör användasenbart för överföring av kvotflyktingar.I motion Sf640 yrkande 22 av ()begärs ett tillkännagivande om attIntegrationsverket skall anslå medel till . Motionären anser att både är viktiga ur integrationssynpunkt.Enskild s-motionPaavo Vallius och () begär imotion Sf623 yrkande 2 ett tillkännagivande omorganisationer för etniska och språkliga grupper somsakkunniga för sina respektive grupper. Motionärernaanser att intresseorganisationerna är viktigaspråkrör som fungerar som sakkunniga i frågor somrör respektive grupp. Deras kompetens utnyttjas docki alltför liten utsträckning. I förslaget till ettnytt statsbidragssystem betonas deras roll somintresseorganisationer för respektive grupp alltförlite. Enligt motionärerna är det viktigt attorganisationerna får ekonomiskt stöd i form avorganisationsbidrag så att de kan agera somintresseorganisationer och bedriva kulturellverksamhet.Övriga motionerFanny m.fl. (kd) begär i motion Sf639 yrkande8 ett tillkännagivande om den oregelbundnamedelstilldelningen till Invandrarverket.Motionärerna välkomnar satsningen på 24 miljonerkronor men anser att den "besparing"på som sker året därpå kaninnebära att en anhopning av ärenden åter uppstår.I några av motionerna berörs frågor om insatser ivissa förortsområden.Ulf m.fl. (kd) begär i motion Sf626yrkande 2 ett tillkännagivande om att skapaincitament för företagsetablering och sysselsättningi miljonprogramsområdena. Motionärerna anser attsatsningar på inflytande för de boende måstekombineras med riktade åtgärder förföretagsetableringar och sysselsättning. I sammamotion yrkande 3 begärs ett tillkännagivande ombehovet av varierande bostads- ochbefolkningssammansättning så att kontakten mellangenerationer, nationaliteter och yrkesgrupper blirnaturlig och självklar.Lennart m.fl. (c) begär i motion Sf637yrkande 17 förslag om lagstiftning för ekonomiskautvecklingszoner. Med lägre företagsskatter ochborttagna socialavgifter för anställda bosatta inomfrizonen är det enligt motionärerna möjligt attstimulera utvecklingskraften i vissa förorter.I motion Bo231 yrkande 10 av m.fl.(c) begärs ett tillkännagivande omarbetsgivaravgifterna i vissa förortsområden.Motionärerna anser att avgifterna bör sänkas eftersamma modell som gäller för inland för attfå igång nyföretagsamheten.Yvonne Ruwaida (mp) begär i motion Sf640 yrkande 19ett tillkännagivande om segregerade bostadsområden.Motionären framhåller att invandrartäta områden oftablir lågstatusområden. Samhällets resurser tilldessa områden bör öka för att uppnå en godboendemiljö. Vidare bör enligt motionärenmyndigheter och institutioner förläggas dit ochföretagsetablering stimuleras.I två motioner behandlas frågor om Ombudsmannen motetnisk diskriminering.Yvonne Ruwaida (mp) begär i motion Sf640 yrkande 8ett tillkännagivande om attDiskrimineringsombudsmannens (DO) befogenheter ochresurser bör ökas för att DO skall hinna med att tasig an alla fall av diskriminering.I motion L430 av () omhomosexuellas rättigheter begärs i yrkande 3 etttillkännagivande om DO:s uppgifter.Utskottets bedömningAnslaget A 1 Statens invandrarverkUtskottet konstaterar att anslaget har beräknatsdels utifrån uppskattade kostnader för att hanteraett visst antal ärenden, dels med hänsyn till attInvandrarverket skall ha en kapacitet att ta emot18 000 asylsökande. Därtill kommer de extra medel() som föreslås för att minskahandläggnings- och väntetiderna. Mot bakgrund häravoch med hänsyn till vikten av att handläggnings- ochväntetider förkortas finns det enligt utskottet intenågon möjlighet att föreslå en minskning av anslagetför budgetåret 2000.Utskottet ser det som positivt att Invandrarverketför beviljas extra medel för attförkorta handläggnings- och väntetider. även kommande budgetår är i behov avmotsvarande förstärkning utgår utskottet från attregeringen återkommer med förslag i samband med denekonomiska vårpropositionen år 2000.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf634 i denna del och Sf639 yrkande 8.Anslaget A 3 Migrationspolitiska åtgärderSverige har haft ett av riksdagenbeslutat system för kollektiv överföring avflyktingar genom s.k. flyktingkvoter. Fr.o.m. år1973 har kvoten varit generell, dvs. Kvoten skall användas föruttagning av flyktingar eller andra personer sombefinner sig i en särskilt utsatt situationoch/eller för att ta hand om fall där UNHCR harsärskilda svårigheter att finna ett lämpligtplaceringsland. Kvoten är inte begränsad tillflyktingar i ordets formella bemärkelse, utan kananvändas också för personer som är förföljda ochbefinner sig i fara men ännu inte kunnat lämna sittland.Fr.o.m. /94 har ändamålet medanslaget utvidgats till att omfatta bidrag tilllösningar av flyktingsituationer utanför Sverigeockså på annat sätt än genom organiserad överföringhit (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:SfU7, rskr.1992/93:261-262). Flyktingkvotens storlekpreciserades inte utan en avvägning skulle göras motandra angelägna insatser som kunde komma attinitieras av bl.a. UNHCR. Överföring till Sverigebedömdes dock även fortsättningsvis komma att utgöraen betydelsefull flyktingpolitisk insats.Utöver denna flyktingkvot har vid fleratillfällen på förslag av regeringen beslutat omsärskilda kvoter för vissa överföringar ellerutökade kvoter i vissa situationer. Riksdagengodkände t.ex. en utökning avflyktingkvoten med upp till 6 000 personer medanledning av den osäkra situationen i f.d.Jugoslavien (prop. 1993/94:51, bet. 1993/94:SfU6,rskr. 1993/94:76). Enligt propositionen skulleJugoslavienkvoten avse skyddsbehövande men även demsom var i akut behov av vård. Inom kvoten skulle envidare grupp anhöriga kunna tas ut. Av betänkande1993/94:SfU6 framgår att de mest skyddsbehövandefrån f.d. var de som anlänt frånBosnien-Hercegovina och för dem hade alla angivnaländer utom och utfärdatsärskilda bestämmelser om temporärt skydd. Ibetänkandet nämndes att utskottet redan hade uttalatatt möjligheten att ge någon form av temporärtuppehållstillstånd i situationer som den rådandemåste utredas med största skyndsamhet, att ettförslag om tillfälliga uppehållstillstånd haderemitterats till Lagrådet samt att en utredning hadei uppdrag att bl.a. bedöma behovet av mer omfattandeanvändning av tillfälliga skyddsanordningar.Den 1 juli 1994 infördes en ny bestämmelse iutlänningslagen, 2 kap. 4 a §, enligt vilken etttidsbegränsat uppehållstillstånd fick beviljas enutlänning som bedömdes ha ett tillfälligt behov avskydd här i landet. Som förutsättningar angavs attskyddsbehovet kunde bedömas komma att bestå endastunder en begränsad tid. Det fick inte heller varafråga om en person som hade rätt till asyl enligt 3kap. 1 § UtlL. Genom ändringarna i UtlL fr.o.m. den1 ersattes dessa bestämmelser med nugällande regler i 2 kap. 4 a § att regeringen ifråga om en viss grupp av utlänningar får meddelaföreskrifter om att den som söker uppehållstillståndmed stöd av 3 kap. och som bedöms ha ett tillfälligtbehov av skydd här i landet får ges etttidsbegränsat uppehållstillstånd. Sådant tillståndfår beviljas för en sammanlagd tid av högst ,med möjlighet i vissa fall till förlängning medhögst . Sistnämnda s.k. massflyktsbestämmelserhar tillämpats och då bl.a.för personer som i organiserad form överförts tillSverige från Kosovo.Enligt utskottets mening visar det ovanstående attnågon definition av vilka personer som kaninnefattas i flyktingkvoten inte finns. Det gäller iprincip endast att överföringen avser personer somär i behov av skydd. Häri har även innefattatsöverföringar som gäller personer som behöver vård iSverige. Att överföringen tidigare främst gälldepersoner som fick permanent uppehållstillstånd iSverige är enligt utskottet naturligt eftersommöjligheterna att bevilja tidsbegränsadeuppehållstillstånd har vidgats först på senare tid.Medlen har således kunnat användas även föröverföring i en massflyktssituation, i likhet medvad som skett . Utskottet finner inteanledning föreslå någon ändring därvidlag avseendeanslaget för . Enligt utskottets mening ärdet viktigt att uttagningarna, liksom , görsi samarbete med UNHCR. Vidare skall medlen ävenfortsättningsvis få användas med en vissflexibilitet. Utskottet vill dock framhålla att detockså vid en massflyktssituation är viktigt attandra angelägna överföringar av skyddsbehövande intefår stå tillbaka.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag och avstyrker motionerna Sf639 yrkande 13och Sf628 yrkande 10.Anslaget A 4 UtlänningsnämndenBeträffande frågan om att avveckla Utlänningsnämndenvill utskottet erinra om att Kommittén om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden(NIPU) överlämnade betänkandetÖkad rättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16) tillregeringen. NIPU har föreslagit attUtlänningsnämnden skall läggas ned, attInvandrarverkets beslut skall kunna överklagas tilllänsrätt och att länsrättens beslut skall kunnaöverklagas till kammarrätt. För prövning hoskammarrätten skall krävas prövningstillstånd. Någonmöjlighet till överprövning av kammarrättens beslutföreslås inte. Kommitténs förslag bereds förnärvarande inom och utskottetanser att denna beredning bör avvaktas.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrker motionSf634 i denna del.Anslagen B 1 , B 3Integrationsåtgärder och B 6DiskrimineringsombudsmannenUtskottet konstaterar att , enligtvad som anges i propositionen, nu har kommit sålångt i sin etableringsprocess att verksamheten kanbedrivas enligt angivna riktlinjer. Utskottet ansermed hänsyn härtill att de medel som regeringenföreslagit är nödvändiga för att denna process skallkunna fortsätta. Utskottet avstyrker därmed motionSf639 yrkande 19.Vad gäller förslaget att skallanslå medel till vill utskotteterinra om att statsbidraget till Invandrartidningenupphörde i och med utgången av . I sambandmed behandlingen av den integrationspolitiskapropositionen 1997/98:16, vari aviserades enavveckling av anslaget till Invandrartidningenanförde utskottet att det fanns skäl attuppmärksamma hur nyhets- och informationsförmedlingtill mindre språkgrupper skall ske. gavdärefter regeringen till känna att utredaren avsystemet för statsbidrag till invandraresriksorganisationer skulle undersöka möjligheternaatt invandrarorganisationer involveras i arbetet medatt sprida nyheter och information på andra språk änsvenska (bet. 1997/98:SfU6, rskr. 1997/98:68).I betänkandet Organisationer Mångfald Integration -Ett framtida system för statsbidrag tillinvandrarnas riksorganisationer m.fl. (SOU 1998:73)anfördes bl.a. att de som har invandrat och andramed utländsk bakgrund bör nås av sammasamhällsinformation som alla andra. , i synnerhet på språk somsaknar kommersiellt underlag, borde enligt utredarenkunna utgöra ett inslag i invandrarorganisationernasverksamhet. Utredningen ansåg att stöd för utgivningav samhällsinformation borde kunna lämnas i form avprojektbidrag.I propositionen förslås nu ändrade riktlinjer förstatsbidrag till organisationer verksamma inomintegrationsområdet. Organisationsbidraget är därvidtänkt att ge stöd för kanslifunktioner och liknandemedan verksamhetsbidraget skall ge organisationernamöjligheter att bedriva en mer utåtriktadintegrationsverksamhet. Verksamhetsbidraget skallknytas till vissa angivna insatsområden av betydelseför de integrationspolitiska målen t.ex.introduktion, information, arbetsliv, utbildning,språk m.m. Därtill kommer projektbidraget som skallge stöd till integrationspolitiska projekt.Utskottet, som inte har något att invända motregeringens förslag till ändrade riktlinjer, anserfrämst mot bakgrund av vad ovan anförts omverksamhetsbidraget med dess inriktning på bl.a.information att det inte finns något skäl attföreslå att skall avsätta medelför . Utskottet tillstyrker meddet anförda regeringens förslag till ändraderiktlinjer och avstyrker motion Sf640 yrkande 22 idenna del.När det gäller intresseorganisationernas kompetensoch deras möjligheter att fungera som sakkunniga ifrågor som rör organisationerna instämmer utskotteti uppfattningen att organisationernas roll ochspecifika kompetens är viktig och att de måste gesekonomiska förutsättningar att bedriva sinverksamhet. Utskottet kan dock inte dela de farhågorsom kommer till uttryck i motion Sf623 yrkande 2 vadgäller förslaget till ändrade riktlinjer förstatsbidraget. Motionsyrkandet avstyrks därmed.Utskottet anser vidare att det saknas ekonomisktutrymme att som föreslagit anslåytterligare medel till anslaget B 3Integrationsåtgärder och avstyrker därmed motionSf634 i denna del.Som redan har nämnts har DO fått ökade resurser förverksamheten till följd av att den nyalagen (1999:130) om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet trädde i kraft den 1maj 1999. För anvisades ca 8miljoner kronor till anslaget B 6 och för år 2000föreslås att till anslaget anvisas 8,3 miljonerkronor. Mot bakgrund härav finns det enligtutskottets mening inte skäl för Integrationsverketatt avsätta några medel för DO:s verksamhet.Utskottet vill tillägga att regeringen ibudgetpropositionen (prop.