bet · GN01UbU7 · 1999-11-25 00:00:00 — En bred politisk förankring av ett nyttstudiestödssystem, m.m. (mom. 3, 7, 8, 9,11, 12, 14, 15, 17, 19, 26 och 27) - kdYvonne () och ()anför:Vi anser att det är mycket viktigt att ett nyttstudiestödssystem har en bred politisk förankring.Regeringen bör därför beakta de förslag omutveckling och förbättring av det föreslagnasystemet som lagts fram av bl.a. Kristdemokraterna.Detta bör med anledning av motion1999/2000:Ub9 yrkande 1 som sin mening ge regeringentill känna.Vår ambition för det nya systemet är att dengenerella bidragsdelen skall vara avtotalbeloppet. Åtminstone borde man accepteraStudiestödsutredningens förslag om en generellbidragsnivå på . Detta bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub9 yrkande 2 som sin meningge regeringen till känna.Vi är tveksamma till regeringens förslag om hur dethögre studiebidraget skall hanteras. I stället förett "först-till-kvarn-system" bör man görabedömningen utifrån ett medvetet urval. Systemetmåste också präglas av flexibilitet. De som ärberedda att satsa på att ta igen förlorade studieårmåste fångas upp så snart som de själva känner sigredo och skall inte behöva invänta rätt ålder. Vadvi här har anfört bör med bifall tillmotion 1999/2000: Ub9 yrkandena 8 och 9 som sinmening ge regeringen till känna.Vi stöder förslaget att tiden som studiemedel fårlämnas för skall vara för utbildning påhögskolenivå och annan eftergymnasial utbildning.Möjligheten till undantag från denna gräns bör dockges en mer flexibel formulering än regeringenföreslagit. När den nuvarande möjligheten för demsom får svux eller svuxa att uppbära studiestödunder juluppehåll försvinner, måste de utlovadeövergångsreglerna garantera att omställningen skermed stor flexibilitet så att inte enskilda personerdrabbas på ett oskäligt sätt. Vad vi här har anförtbör med bifall till motion 1999/2000:Ub9yrkandena 10 och 11 som sin mening ge regeringentill känna.Utgångspunkten för bedömning av vilka utbildningarsom skall berättiga till studiemedel bör inte varabefintliga ekonomiska ramar. Utbildningar sommotsvarar kvalitets- och nivåkraven får inteundanhållas av ekonomiska skäl. Detta bör riksdagenmed bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande 12 somsin mening ge regeringen till känna.Enligt vår mening bör inkomstprövningen istudiemedelssystemet i princip avskaffas. Det är detenda rimliga för att den enskilde skall uppmuntrasatt ta ett personligt ansvar. För att rekryterastudenter från inkomstsvaga grupper och studieovanahem är det också viktigt att det blir möjligt attstudera utan att dra på sig stora lån. Detta börriksdagen med bifall till motion 1999/2000: Ub9yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Att ha en fast åldersgräns för avskrivning avstudielån strider mot vår grunduppfattning attstudielån skall betalas tillbaka. Däremot skall detfinnas möjlighet att få total avskrivning om detfinns särskilda skäl för detta. Vi delar ocksåuppfattningen att skulden skall avskrivas för densom avlider. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande 15 som sinmening ge regeringen till känna.I regeringens förslag saknas incitament för denenskilde att betala av stu-dieskulden snabbare. Vi förordar någon form avbonussystem för att stimulera sådant. Likaså anservi att studieskuldräntorna borde vara avdragsgilla.Regeringen bör återkomma med förslag på dessapunkter. Vad vi här har anfört bör medbifall till motionerna 1999/2000:Ub9 yrkande 13 och1999/2000:Ub709 yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.Det är viktigt att låneadministrationen är effektivoch av hög kvalitet. är det angelägetatt ge CSN rimliga förutsättningar att sköta sittuppdrag att handha studiestödsadministrationen. Vianser dock att regeringen bör tillsätta enutredning för att se över vilka valmöjligheter denenskilde kan ges när det gälleradministrationen av låneutbetalningen. Detta börriksdagen med bifall till motion 1999/2000:Ub9yrkande 14 som sin mening ge regeringen till känna.Idén om en utförsäljning av studieskuldstocken påmarknaden är enligt vår mening värd att närmareundersöka. En förutsättning måste då vara attvillkoren för studenterna blir lika fördelaktigaeller bättre än i dagens situation. Vad vi här haranfört bör med bifall till motion1999/2000:Ub709 yrkande 1 som sin mening geregeringen till känna.Vi delar inte regeringens uppfattning att speciellabehov hos vissa studenter tillgodoses inom ramen förandra förmånssystem än studiestödet. Studenternasekonomiska helhetssituation behöver diskuteras.Tilläggslånet, med de villkor t.ex. i fråga om åldersom regeringen föreslår, är inte en hållbar lösningför att möta denna helhetssituation. Studerande medbarn är en ekonomiskt utsatt grupp som intetillgodoses med regeringens förslag. Det behövs enkonsekvensanalys av situationen för dem, att läggatill grund för ett eventuellt beslut om ettbarntillägg. Vad vi här har anfört bör medbifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkandena 5, 6 och7 som sin mening ge regeringen till känna.Det är anmärkningsvärt att regeringen inte alls tarupp frågan om kraven på studieresultat ochkontrollen av studieaktivitet. Att göra det ärsärskilt viktigt när möjligheterna att arbetaparallellt med studierna ökar. Det förslag somStudiestödsutredningen presenterade ligger väl ilinje med vår uppfattning. Detta system tillåter misslyckas någon termin om man lyckas den övrigatiden. Om prognosen för de fortsatta studierna ärpositiv skall studiestöd beviljas även närminimipoängen inte uppnås. Det måste bli enklare attåterkomma i studiestödssystemet efter ett"misslyckande". Systemet får inte automatisktstraffa den som presterar mindre på grund avbarnafödande. Det är också stötande att en studentkan registrera sig på t.ex. en sommarkurs och sedanvarken delta i undervisning eller klara några prov,men ändå ha rätt till studiemedel för kursen. Vad vihär har anfört bör med bifall tillmotionerna 1999/2000:Ub9 yrkande 4, 1999/2000:Sf247yrkande 2 och 1999/2000:Ub708 yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 3, 7, 8, 9, 11, 12, 14, 15, 17, 19,26 och 27 bort hemställa3. beträffande en bred politisk förankringav ett nytt studiestödssy- stematt med anledning av motion 1999/2000:Ub9 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,7. beträffande den generella bidragsdeleni studiemedlenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande2, med anledning av motionerna 1999/2000:Ub5yrkande 2 och 1999/2000: Ub813 yrkande 10 ochmed avslag på motion 1999/2000:Ub5 yrkande 14som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,8. beträffande det högre studiebidragetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9yrkandena 8 och 9, med anledning av regeringensförslag om en särskild resursram och med avslagpå motionerna 1999/2000:Ub5 yrkandena 9 och 10samt 1999/2000:Ub11 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,9. beträffande tid som studiemedel fårlämnas föratt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkandena10 och 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,11. beträffande vilka utbildningar somskall berättiga till studiemedelatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande12och med avslag på motion 1999/2000:Ub715 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,12. beträffande inkomstprövning istudiemedelssystemetatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande3, med anledning av motionerna 1999/2000:Ub701,1999/2000:Ub703 och 1999/2000:Ub706 yrkande 2samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub4,1999/2000:Ub5 yrkande 3 och 1999/2000:Ub6 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,14. beträffande avskrivning av studielånatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande15 och med avslag på motionerna 1999/2000:Ub704,1999/2000:Ub813 yrkande 6 och 1999/2000:N214yrkande 11 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,15. beträffande avdragsrätt för räntorsamt bonus vid förtida återbetalningatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub9yrkande 13 och 1999/2000:Ub709 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,17. beträffande vem som skall handhastudiestödsadministrationenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkande14, med anledning av motionerna 1999/2000:Ub5yrkande 12 och 1999/2000: Ub812 yrkande 11 samtmed avslag på motion 1999/2000:Ub706 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,19. beträffande utförsäljning avstudieskuldstocken på marknadenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub709 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,26. beträffande studenternas ekonomiskahelhetssituationatt med bifall till motion 1999/2000:Ub9 yrkandena5, 6 och 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,27. beträffande kraven på studieresultatoch kontrollen av studieaktivitetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub9yrkande 4, 1999/2000:Ub708 yrkande 3 och1999/2000:Sf247 yrkande 2 och med avslag påmotionerna 1999/2000:Ub7 och 1999/2000:Kr509yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,5. Utbildningspremien (mom. 25) - m, fpBeatrice (), (), ()och () anför:Vi anser att regeringens politik bl.a. påskatteområdet motverkar den höjning avutbildningspremien som är nödvändig för attkunskapsförsörjningen i skall kunna mötaframtidens krav. Lönebildning, skattesatser,socialförsäkringar och rörlighet på arbetsmarknadenmåste stimulera drivkrafterna för att tillägna sig,utnyttja och utveckla kunskap för varje enskildmänniska. Regeringen har urholkat skattesystemetsprinciper genom att avstå från att höja brytpunktenför statlig skatt i takt med att alltfler får högreinkomster och genom att behålla värnskatten.Återbetalningen av studiemedel innebär för mångaenskilda akademiker dessutom ytterligaremarginaleffekter. Vad vi här har anfört börriksdagen med anledning av motion 1999/2000:Ub5yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 25 bort hemställa25. beträffande utbildningspremienatt med anledning av motion 1999/2000:Ub5 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,Särskilt yttrandeNaprapatutbildningenBeatrice (), (), LarsHjertén (m), ErlingWälivaara (kd), (), ()och () anför:Vi delar utskottets uppfattning att inteskall behandla frågan om rätt till studiemedel förenskilda utbildningar. Emellertid ärnaprapatutbildningen i ett exempel påutbildning som både efterfrågas och legitimeras avdet offentliga, varför det är mycket märkligt attden enskildes ekonomi får avgöra vem som kan skaffasig sådan examen. Regeringen borde skyndsamt beredafrågan principiellt i stället för att hantera denenbart som en anslagsfråga. Att svensk utbildninginom området på detta sätt missgynnas är också ennegativ effekt av nuvarande ordning.Regeringens lagförslagFörslag till studiestödslagFörslag till lag om ändring i lagen (1947:529) omallmänna barnbidragFörslag till lag om ändring i semesterlagen(1977:480)Förslag till lag om ändring i lagen(1981:691) om socialavgifterFörslag till lag om ändring i lagen(1982:188) om preskription avskattefordringar m.m.Förslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100)Förslag till lag om ändring i lagen(1991:1110) om kommunernas skyldighet attsvara för vissa elevresorFörslag till lag om ändring i lagen(1993:891) om indrivning av statligafordringar m.m.Förslag till lag om ändring i lagen(1993:892) om ackord rörande statligafordringar m.m.Förslag till lag om ändring imervärdesskattelagen (1994:200)Förslag till lag om ändring i lagen(1996:1030) om underhållsstödFörslag till lag om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspensionFörslag till lag om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspensionFörslag till lag om ändring i lagen(1998:675) om införande av lagen (1998:674)om inkomstgrundad ålderspensionFörslag till lag om ändring i lagen (1998:676) omstatlig ålderspensionsavgiftHärigenom föreskrivs att 2 § lagen (1998:676) omstatlig ålderspensions-avgift skall ha följandelydelse:-----------------------------------------------------Lydelse enligt Föreslagen lydelsefinansutskottets betän-kande 1999/2000:FiU1(rskr. 28)----------------------------------------------------------------------------------------------------------2 §-----------------------------------------------------Avgiften utgör av ersättning i form av-----------------------------------------------------Förslag till lag om ändring i lagen(1998:703) om handikappersättning ochvårdbidragFörslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:000)*)Härigenom föreskrivs att 3 kap. 14 §socialförsäkringslagen (1999:000) skall ha följandelydelse:-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------------------------------------------------------------*) 1999:799.Förslag till lag om ändring i socialförsäkringslagen(1999:000) *)Härigenom föreskrivs att 3 kap. 13 §socialförsäkringslagen (1999:000) skall ha följandelydelse:-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------3 kap. §-----------------------------------------------------13 §-----------------------------------------------------Den som uppbär någon av följande förmåner ärförsäkrad för inkomstgrun-dad ålderspension enligtlagen (1998: 674) om inkomstgrundad ålderspensionoch tilläggspension i form av förtidspension ochefterlevandepension enligt lagen (1962:381) omallmän försäkring:-----------------------------------------------------*) 1999:799.Reservantens lagförslagAv reservanten (fp) föreslagen ändring iregeringens förslag till studiestödslag-----------------------------------------------------Utskottets förslag Reservantens förslag-----------------------------------------------------3 kap.11 §-----------------------------------------------------Studiemedel får lämnas Studiemedel får lämnasmed ett belopp som för med ett belopp som förvarje vecka då den då denstuderande har rätt till studerande har rätt tillstudiemedel utgör studiemedel utgöra) av a) avprisbasbeloppet vid prisbasbeloppet vidstudier på heltid, studier på heltid,b) av b) avprisbasbeloppet vid prisbasbeloppet vidstudier på minst 75 studier på minst 75procent men men mindre än 100procent av heltid, och procent av heltid, ochc) av c) avprisbasbeloppet vid prisbasbeloppet vidstudier på minst 50 studier på minst 50procent men men mindre än 75procent av heltid. procent av heltid.-----------------------------------------------------Första stycket gäller bara om något annat inteföljer av 14-18 eller 20 §§.-----------------------------------------------------