bet · GM01KU18 · 1999-03-23 00:00:00 — Personer som inte tillhör Svenska kyrkaneller som är folkbokförda i en kommun som ärhuvudman för begravningsverksamheten skall påförasbegravningsavgift i en särskild post på beskedet omslutlig skatt, som redovisas och betalas ut tillhuvudmannen på folkbokföringsorten.Både begravningsavgiften och medlemsavgifternaskall tas ut med viss procentsats av den kommunaltbeskattningsbara förvärvsinkomsten. De uppgifter sombehövs för debiteringen av kyrkoavgift ochmedlemsavgifter i andra registrerade trossamfundskall lämnas till på datamedium avtrossamfundet. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer skall meddela närmareföreskrifter om uppgiftslämnandet. Uppgift om att enperson tillhör respektive är skyldigatt betala avgift till annat trossamfund skall fåregistreras i skatteregistret. Trossamfundet skallersätta staten för skadestånd som har betalats pågrund av en oriktig uppgift som har lämnats avtrossamfundet.MotionenEnligt motion K14 yrkande 2 av Per m.fl. (mp)bör inte något trossamfund, inte heller , ha särskild uppbördshjälp av staten. Motio-närerna anför att begravningsavgiften skallbehandlas separat och betalas över skattsedeln ochatt trossamfunden själva skall hantera övrigaavgifter för sina verksamheter. I motionen yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i relevantlagstiftning att och andratrossamfund själva ansvarar för uppbörden aveventuella avgifter.Utskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att principbeslutet år 1995innebär att staten skall erbjuda Svenska kyrkanhjälp med att uppbära avgifter från dem som ärmedlemmar i eller tillhör trossamfundet. Dettastatliga stöd får ses mot bakgrund av bl.a. statenskrav att skall upprätthålla endemokratiskt uppbyggd rikstäckande verksamhet. Avjämställdhetsskäl bör enligt beslutet motsvarandeerbjudande kunna riktas även till andra trossamfund.När det gäller andra trossamfund än Svenska kyrkanskall staten, enligt beslutet, i varje enskilt fallta ställning till frågan om statlig hjälp med att tain avgifter skall ges.Utskottet har inte funnit anledning till någonerinran mot den reglering som regeringen harföreslagit för att skattebetalningssystemet ienlighet med principbeslutet skall kunna användasför uppbörd av begravningsavgift och avgift tilltrossamfund. Utskottet tillstyrker propositionen idenna del och avstyrker motionsyrkandet.Med hänsyn till principerna för normgivningen tordeäven föreskrifter om begravningsavgiftens nivåomfattas av de krav som gäller för normgivningeninom det civilrättsliga området och skatteområdet (8kap. 2 och 3 §§ regeringsformen). Skatteutskottetlämnar åt att bedöma om deföreslagna nya reglerna om fastställande avbegravningsavgiften i 9 kap. begravningslagen hargetts en sådan utformning att ett beslut omfastställande av begravningsavgift skall kunna sessom en ren tillämpning av lagens bestämmelser.Ekonomiska effekter, m.m.PropositionenStat-kyrkareformen får positiva effekter för , främst genom att de ekonomiska regleringarnamellan staten och kyrkokommunerna, inklusiveskatteadministrationsersättningen, bortfaller ochgenom att staten börjar betala kyrkoantikvariskersättning till Svenska kyrkan.I propositionen har regeringen tagit ställning tillkostnads- och finansieringsfrågan för åren2000-2009. För tiden därefter skall de med finansie-ringen av reformen sammanhängande frågorna övervägaspå nytt.Under hela tioårsperioden efter stat-kyrkareformensikraftträdande uppgår enligt propositionen denårliga förbättringen för i jämförelsemed nuläget till i genomsnitt nominellt 580 miljonerkronor. Kravet på statsfinansiell neutralitet ärenligt propositionen en av de viktigaste förutsätt-ningarna för reformen. Eftersom den föreslagnalösningen inte ärstatsfinansiellt neutral kommer regeringen attöverväga att och för tiden därefterinföra någon form av avgift eller skatt för attuppnå statsfinansiell neutralitet. Det framhålls ipropositionen (s. 141) att en sådan finansiering avden kyrkoantikvariska ersättning som skall utgåskulle innebära att det blir tydligt för var och enatt bevarandet av de kyrkliga kulturvärdena är engemensam angelägenhet som bekostas av alla, bådekyrkotillhöriga och icke-tillhöriga.Skattetrycket beräknas i propositionen sjunka med78 öre per skattekrona eller totalt 7 miljarderkronor genom reformen. Detta motsvarar församlings-skatten med undantag för den del () sommotsvarar kostnaderna för begravningsverksamheten.Därmed skapas enligt propositionen ett motsvarandeutrymme för en förstärkning av den offentligasektorns finanser.Eftersom reformen innebär positiva ekonomiskaeffekter för skapas ett utrymme fören sänkning av kyrkoavgiften som regeringen ipropositionen anser att kyrkan bör utnyttja. Enavgiftssänkning med beräknas i propositionenmotsvara det ekonomiska tillskott som kyrkan igenomsnitt får under perioden 2000-2009.MotionernaEnligt motion K9 av de ()bör i ett tillkännagivande till regeringenavvisa tankarna på att införa någon form av avgifteller skatt som finansiering av denkyrkoantikvariska ersättningen. Enligt motionen bördet, inom ramen för statlig eller kommunalinkomstbeskattning, inte skapas ett i förväg bestämtskatteutrymme på en viss nivå. Motionären anförockså bl.a. att utvecklingen i enrad andra sammanhang varit att minska andelenspecialdestinerade skattemedel och att inom ramenför tydliga mål och en aktiv målstyrning ökafriutrymmet för medelsanvändningen. Ersättningarnaför bevarandeändamål skall enligt motionen isedvanlig ordning i stället prövas och prioriterasinom ramen för aktuellt utgiftsområde.Enligt motion K11 yrkande 7 av m.fl.(v) skall kultur-minnesvård, inklusive vården avkyrkliga kulturminnen, som samhället finnerangelägen finansieras på sedvanligt sätt inomskattesystemets ram. I motionen hemställs attriksdagen i ett tillkännagivande till regeringenuttalar att någon särskild avgift eller "öronmärkt"skatt inte bör införas.Per m.fl. (m) förordar i motion K12 yrkande6 att i ett tillkännagivande tillregeringen skall uttala att det inte bör införasytterligare någon form av avgift eller skatt för attuppnå s.k. statsfinansiell neutralitet. Motionärernaanför bl.a. att långsiktigheten är viktig för attkyrkan så långt som möjligt skall kunna arbeta underkända och förutsebara ekonomiska förhållanden.I motion K18 yrkande 3 av ochBarbro () hemställs att skallavvisa uttalandet i propositionen om att det genomatt kyrkoskatten upphör skapas ett motsvarandeutrymme för en förstärkning av den offentligasektorns finanser. Motionärerna anför också att detinte är rimligt att regering och riksdag skalltillhålla församlingar eller någraandra frivilliga samfund eller föreningar att minskasina medlemsavgifter. Detta måste enligt motionenvara en uppgift för respektive samfund ellerförening att ta ställning till.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om en särskild skatt elleravgift för att uppnå statsfinansiell neutralitet ireformen finns det inte något förslagfrån regeringen. Det framgår av propositionen attfrågan kommer att övervägas närmare. Utskottet anseratt denna fråga får bedömas senare i ett budgetper-spektiv. Om det inte skulle anses lämpligt med enskattefinansiering måste andra alternativ prövas.Detta får emellertid ta ställning till iett annat sammanhang.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna K9, K11 yrkande 7 och K12 yrkande 6.Regeringens uttalande i propositionen att kyrkanbör utnyttja det utrymme för sänkning avkyrkoavgiften som reformen skapar förefaller heltrimligt mot bakgrund av de positiva ekonomiskaeffekter som reformen, enligt vad som anförts ovan,får för kyrkan. Hur det utrymme för en förstärkningav den offentliga sektorns finanser som skapas genomreformen skall beaktas är också en fråga som måsteavgöras i ett budgetperspektiv. Utskottet finnerinte anledning till ett tillkännagivande tillregeringen i dessa frågor och avstyrker därför ävenmotion K18 yrkande 3.Stockholm den 16 februari 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), BoLundgren (m), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), (), (), (), HelenaHöij (kd), de (), YvonneRuwaida (mp), (), ()och ().Avvikande meningar1. Principerna för beskattningenBo Lundgren (), (), CarlFredrik (), (), () och de () anför:Prästlönetillgångarna har i huvudsak tillkommitgenom gåvor och donationer till enskildaförsamlingar från församlingsbor eller andra privat-personer och har medeltida ursprung. förvaltas prästlönetillgångarna stiftsvis viaegendomsnämnderna. I lagen om Svenska kyrkanändamålsbestäms egendomen mycket tydligt då det i 9§ föreskrivs att den skall "bidra till de ekonomiskaförutsättningarna för förkunnelse".Skälen som talar för att prästlönetillgångarna äveni framtiden skall vara skattebefriade är främstegendomarnas unika ursprung och karaktär samt attderas identitet och ändamål inte bör förändras isamband med relationsförändringen.Prästlönetillgångarna är också en viktig komponent idet utjämningssystem som är en viktig förutsättningför att kyrkan skall kunna upprätthålla enrikstäckande verksamhet.Mot den angivna bakgrunden bör någontidsbegränsning inte införas i den lagstiftning somnu antas om beskattningen av prästlönetillgångarna.Vi tillstyrker därför motionerna K10 yrkande 5 ochK12 yrkande 5.2. Begravningsavgift och avgift tilltrossamfundYvonne Ruwaida (mp) anför:Enligt motion K14 yrkande 2 bör inte någottrossamfund, inte heller , få särskilduppbördshjälp av staten. Begravningsavgiften börbehandlas separat och betalas över skattsedeln.Övriga avgifter för trossamfundens verksamheter börde själva sköta. Jag instämmer i detta och anser attpropositionen bör omarbetas i nämnda hänseenden.3. Ekonomiska effekter, m.m.Bo Lundgren, , de (alla m) anför:Enligt vår mening bör det inte införas någonytterligare avgift eller skatt för att uppnå s.k.statsfinansiell neutralitet i stat-kyrka-reformen.De uttalanden med en sådan inriktning som görs ipropositionen bör avvisas av i etttillkännagivande till regeringen. Någonspecialdestinerad skatt eller avgift bör ej införasför att finansiera den kyrkoantikvariskaersättningen.4. Ekonomiska effekter, m.m.Per och (båda v) anför:Den kulturminnesvård, inklusive vård av kyrkligakulturminnen, som samhället finner angelägen och idemokratisk ordning har beslutat om skall enligt vårmening finansieras på sedvanligt sätt inomskattesystemets ram. Någon särskild avgift eller"öronmärkt" skatt bör inte införas. Vi tillstyrkeryrkande 7 i motion K11 om ett tillkännagivande tillregeringen med detta innehåll.Kulturutskottets yttrande1998/99:KrU3yStaten och trossamfunden -kulturminnena, m.m.Till konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har den 19 januari 1999beslutat att bereda kulturutskottet tillfälle attavge yttrande över proposition 1998/99:38 Staten ochtrossamfunden, begravningsverksamheten,kulturminnena, personalen, avgiftsbetalningen, m.m.jämte eventuella motioner.Kulturutskottet yttrar sig i det följande överpropositionen i vad avser avsnitten 5. De kyrkligakulturminnena, 6. Offentlighet och insyn och 7. Dekyrkliga arkiven samt motionerna 1998/99:K10-K13,K15, K16 och har beslutat att i detta yttrandebehandla även motion 1998/99:Kr265 som väckts underallmänna motionstiden och som hänvisats tillkulturutskottet. har - underförutsättning av medgivande- beslutat att överlämna denna motion tillkonstitutionsutskottet.UtskottetDe kyrkliga kulturminnena (prop. avsnitt 5)Den kyrkoantikvariska ersättningens omfattningBakgrundI 1 kap. 1 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.(kulturminneslagen) föreskrivs att det är ennationell angelägenhet att skydda och bevara vårkulturmiljö samt att ansvaret för detta delas avalla. Vidare framgår det att såväl enskilda som statoch kommun skall visa hänsyn och aktsamhet motkulturmiljön.När det gäller vissa kategorier av den kyrkligaegendomen ställer staten speciella krav i fråga omförvaltningen. I 4 kap. kulturminneslagen finns detsärskilda bestämmelser om skydd för kyrkobyggnader,kyrkotomter, kyrkliga inventarier ochbegravningsplatser. Skyddet för dessa s.k. kyrkligakulturminnen är generellt, dvs. oberoende av någonmyndighets beslut. De generella skyddsbestämmelsernai 4 kap. kulturminneslagen innebär i korthet att dekyrkliga kulturminnena skall vårdas och underhållasså att deras kulturhistoriska värde inte minskas.Rätten att förfoga över och utnyttja egendomen ärinskränkt. Vidare kan bestämmelserna medföra attförvaltningen fördyras. Det kan t.ex. röra sig omkostnader som följer av att det ställs krav på attett visst material eller en viss teknik skallanvändas vid en renovering eller att arbetet skallgenomföras under antikvarisk kontroll.Svenska kyrkan är ansvarig för att de kyrkligakulturminnena vårdas och underhålls enligtbestämmelserna i 4 kap. kulturminneslagen.Riksantikvarieämbetet () har överinseende överkulturminnesvården i landet, bl.a. i fråga om dekyrkliga kulturminnena, medan länsstyrelsernaansvarar för tillsynen i länen (1 kap. 2 §kulturminneslagen). Förutom myndigheterna inomkulturmiljöområdet (de antikvariska myndigheterna)har de regionala museerna, länsmuseerna, en viktigroll i kulturmiljöarbetet. Det finns också enstakakommunala museer som deltar i detta arbete.Riksdagens principbeslut år 1995I fattade ett principbeslutom de framtida relationerna mellan staten ochSvenska kyrkan (prop. 1995/96:80, bet. 1995/96:KU12, rskr. 1995/96:84).Principbeslutet innebär att kulturminneslagensskydd för kyrkliga kulturminnen skall behållas ävenvid ändrade relationer mellan staten och och att relationsändringen inte bör leda tillförsämrade förutsättningar för vård och underhåll avde kulturhistoriska värdena inom kyrkan. betänkande framhölls attbevarandet av de kyrkliga kulturvärdena är enangelägenhet för hela samhället och svenska folketsamt att det inte är rimligt att den totalakostnaden för detta allmänintresse bärs endast avSvenska kyrkans medlemmar. Skyddsbestämmelsernainnebär inskränkningar och ibland fördyringar vidskötseln av egendomen. bör därförenligt principbeslutet kunna få viss ersättning förvård av kulturhistoriskt värdefull egendom, ochdetta skall komma till uttryck i en långsiktigöverenskommelse mellan staten och kyrkan.Ersättningen skall ses som en kompensation förbegränsningar i möjligheterna att förfoga överegendomen och för extrakostnader som uppstår tillföljd av de generella skyddsbestämmelserna.Kommittén angående det kyrkliga kulturarvetÅr 1996 tillsattes en kommitté med uppdrag att läggafram ett förslag om vården av kulturhistorisktvärdefull kyrklig egendom och kyrkoarkiven.Utredningen, som antog namnet Kommittén angående detkyrkliga kulturarvet, överlämnade i april 1997betänkandet Den kulturhistoriskt värdefulla kyrkligaegendomen och de kyrkliga arkiven (SOU 1997:43). Ibetänkandet föreslogs bl.a. att Svenska kyrkanskulle erhålla en årlig statlig ersättning för vårdoch underhåll av de kyrkliga kulturvärdena med ettbelopp som motsvarar ca i 1996års penningvärde (kyrkoantikvarisk ersättning).Ersättningen skulle vara ett led i ett ömsesidigtåtagande av staten och att bevarakyrkans kulturhistoriska värden. Åtagandet skullekomma till uttryck i en långsiktig överenskommelse.Denna överenskommelse borde enligt kommittén sträckasig med s.k. kontrollstationer vart femteår.Kyrkoantikvarisk ersättning åren 2000-2009Regeringens förslagRegeringen anser beträffande den s.k.kyrkoantikvariska ersättningen att det inte börkomma i fråga att nu binda staten för betydandeutgifter , dvs. intelängre än t.o.m. . Regeringen framhåller att1995 års principbeslut inte innehöll någon merpreciserad ståndpunkt beträffande långsiktigheten avstatens engagemang.När det gäller den statliga ersättningens storlekanser regeringen att det måste beaktas att det ärförenat med svårigheter att bedöma omfattningen avkostnaderna för att upprätthålla de kyrkligakulturvärdena. Hänsyn måste enligt regeringendessutom tas till ytterligare omständigheter. Blandannat pekar regeringen på att det istörre utsträckning än har genomförtskostnadskrävande underhåll och restaureringar avkyrkobyggnader. En faktor som har medverkat till attgöra detta möjligt är att omfattningen av det s.k.kyrkobyggnadsbidraget ur kyrkofonden har blivit alltstörre. Sedan starten och fram tilldagsläget har beloppet höjts från drygt 30 miljonerkronor till att utgöra ca 90 miljoner kronorper år.Under åren 1998-2000 genomför staten och ett gemensamt sysselsättningsprogram, dets.k. miljardprogrammet för kyrkliga jobb. Syftet medprogrammet är i första hand att minskaarbetslösheten genom att det skapas arbetstillfälleninom . Programmet skall dock ävenmedverka till att bevara och stärka de kyrkligakulturvärdena. Sysselsättningsprogrammet gör detmöjligt för att exempelvis rusta uppkyrkobyggnader och andra byggnader samt att utföranödvändigt underhåll. En redovisning av fördelningenav de anslagna medlen till programmet för år 1998skall lämnas till regeringen senast den 31 mars1999.Möjligheterna för att genomföraangelägna projekt, exempelvis större arbeten påkyrkliga byggnader, och därmed stärka kyrkan införframtiden har alltså enligt regeringen ökat. Underde har det gjorts stora investeringaroch det planeras ytterligare insatser inom ramen förmiljardprogrammet. Det finns därför enligtregeringen goda förutsättningar för att kyrkobyggnader och de kyrkliga kulturminnenai övrigt skall vara i ett allmänt sett gott skickvid relationsändringen och därefter.Detta gäller särskilt dåsysselsättningsprogrammet, som i stor utsträckningavser byggarbeten, precis kommer att ha avslutats.Regeringen uttalar att i dagförvaltar de kyrkliga kulturminnena på ettförtjänstfullt sätt. Med hänsyn till de ekonomiskaeffekter som reformen innebär för Svenska kyrkanfinns det enligt regeringens uppfattning godaförutsättningar att kyrkan även fortsättningsvisskall kunna vårda och underhålla de kyrkligakulturminnena och därmed leva upp till de krav somföljer av kulturminneslagens bestämmelser.Med hänsyn till vad som anförts finner regeringenatt den statliga kyrkoantikvariska ersättningenunder bör uppgå till följande belopp:0 kr och , år2002, , 150 miljonerkronor , , 250miljoner kronor , år2007, och 460 miljonerkronor år 2009.Regeringens förslag innebär att staten efterrelationsändringen skjuter till medel för vård ochunderhåll av de kyrkliga kulturvärdena och attsamtliga skattebetalare är med och finansierardetta.MotionsförslagI motion K12 (m) yrkar motionärerna avslag påregeringens förslag att inte utge enkyrkoantikvarisk ersättning såvitt avser åren2000-2001 (yrkande 1). Motionärerna anser attregeringen i samband med vårpropositionen år 1999bör återkomma med förslag om en kyrkoantikvariskersättning (yrkande 2).Motionärerna bakom motion K11 (v) anser attregeringens förslag beträffande ersättningensstorlek kan vara rimligt, men anser att kostnadernabör behandlas på i princip samma sätt som andrakostnader för kulturminnesvård. Beloppets storlekbör därför enligt motionärerna inte på förhandbindas på sätt som föreslås utan kunna prövasårligen i samband med fastställande av statensbudget (yrkande 5 delvis).Kristdemokraterna yrkar i motion K10 avslag påregeringens förslag vad gäller den kyrkoantikvariskaersättningens omfattning (yrkande 2).Kristdemokraterna begär ett nytt förslag, liknandedet förslag som Kommittén angående det kyrkligakulturarvet har lagt fram, som innebär att enöverenskommelse träffas om en årlig ersättning medett belopp motsvarande i 1996års penningvärde. Denna ersättning skall enligtmotionärerna utbetalas och omfattaminst (yrkande 3 delvis).I motion K13 (m, c) yrkar motionärerna avslag påregeringens förslag såvitt avser denkyrkoantikvariska ersättningens omfattning.Motionärerna begär ett nytt förslag som bättresvarar mot behovet och stämmer överens med deallmänna principerna i överenskommelsen mellanSvenska kyrkan och staten och som ger den nödvändigastabiliteten genom en långsiktig lösning. Ett nyttförslag skall enligt motionärerna lämnas senast isamband med budgetpropositionen för (delvis).Utskottets bedömningUtskottet vill börja med att understryka att förvaltar ett oersättligt kulturarv som harbyggts upp under århundraden och som avspeglar ochutgör en väsentlig del av historia. Det ärfråga om ett levande kulturarv som genom århundradenkontinuerligt har använts och alltjämt används församma ändamål. De kyrkliga kulturminnena är enbetydelsefull del av vårt nationella kulturarv ochbevarandet av de kyrkliga kulturhistoriska värdenaär en angelägenhet för hela samhället och svenskafolket.Att bedöma kostnaderna för att upprätthålla dekyrkliga kulturvärdena och avgöra hur stor del avkostnaderna staten respektive börsvara för är förenat med stora svårigheter. Somframgår av propositionen föreslås staten bidraendast till kostnader som kan vara betingade avkulturhistoriska hänsynstaganden.Som regeringen framhåller i propositionen innebärreformen positiva ekonomiska effekter för kyrkan.Dessutom finns det, som regeringen påpekar underavsnittet kyrkoantikvarisk ersättning, godaförutsättningar för att Svenska kyrkanskyrkobyggnader och de kyrkliga kulturminnena iövrigt skall vara i ett allmänt sett gott skick vidrelationsändringen och därefter.Utskottet vill vidare framhålla att den tid inomvilken regeringen nu garanterar ersättning, ,är en relativt . I likhet med regeringenanser utskottet att det inte bör komma i fråga attbinda staten för . börerinras om att avsikten är att det företioårsperiodens utgång skall förekomma särskildaöverläggningar mellan staten och omden fortsatta ersättningen efter tioårsperioden.Med hänsyn till det anförda anser utskottet att denkyrkoantikvariska ersättningen, i enlighet medregeringens förslag, bör utgå t.o.m.år 2009 och stegvis höjas från 50 miljoner kronortill . Utskottet avstyrkerdärmed motionerna K10 (kd) yrkandena 2 och 3 delvis,K11 (v) yrkande 5 delvis, K12 (m) yrkandena 1 och 2samt K13 (m, c) delvis.Kyrkoantikvarisk ersättning efter år 2009Regeringens övervägandenFör tiden lägger regeringen inte framnågot förslag. Regeringen uttalar dock attöverväganden om ersättningens storlek eftertioårsperiodens utgång bör ske efter särskildaöverläggningar mellan staten och Svenska kyrkan.I god tid före tioårsperiodens utgång skall enligtregeringen ett underlag tas fram till en allsidigbelysning av de kyrkoantikvariska frågorna.Härigenom ges möjlighet att inom lämplig tid efterrelationsändringen följa upp och analysera dessafrågor i belysning av såväl de ekonomiskaförutsättningarna som de krav som ställs på till följd av bestämmelserna i 4 kap.kulturminneslagen. Utgångspunkten är att staten, ienlighet med principbeslutet om ändrade relationermellan staten och , långsiktigt skallge ersättning för vård och underhåll av de kyrkligakulturvärdena. Om inte erforderlig finansiering kanordnas inom reformens ram eller det aktuellautgiftsområdet, vilket är regeringens ambition, ärdet regeringens utgångspunkt att det statliga stödetefter tioårsperioden skall minska väsentligt.Regeringen kommer också att överväga att underperioden och för tiden därefter införa någon form avavgift eller skatt. Något förslag om en särskildskatte- eller avgiftsfinansiering finns dock inteför närvarande.MotionsförslagMotionärerna bakom motion K15 (c) begär attregeringen skyndsamt skall utreda hur skyddet avkulturminnena skall kunna garanteras även efter år2009. Det bör enligt motionärerna rådaöverensstämmelse mellan stöd, avtalets omfattningoch kulturminneslagens bestämmelser.