bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — En utvär-dering av dessa stödformergjordes 1996 och resultatet av utvärderingen redovisas i en rapport,nr 45 - Utvärdering av det generella och det riktadeanställningsstödet. Utvärderingen visade att de båda anställnings-stöden intevarit särskilt effektiva vad gäller skapandet av nya och varaktigasysselsättningstillfällen. Bland annat visade den att de flesta anställningarsom gjorts med stöd skulle ha gjorts även utan stöd. En större andel av deföretag som fått RAS än de som fått GAS hade dock angett att nyanställning-argenomförts med anledning av att arbetskraftskostnaderna minskat till följd avstödet.Utskottet har i det föregående (avsnitt 2) uttalat sig positivt om det förslagsom lämnats av regeringen om införandet av ett förstärkt anställningsstöd förarbetslösa med långa inskrivningstider. Med dagens uppåtgående konjunk-turlägehar stödet bättre förutsättningar att vinna framgång än dess föregång-are RAS.Det är viktigt att betona att det förstärkta anställningsstödet har enarbetsmarknadspolitisk inriktning i den meningen att det huvudsakligen syftartill att få in en viss grupp på arbetsmarknaden snarare än att stimulera tillfler arbetstillfällen. Detta förslag har därför en helt annan inriktning ändet av föreslagna marginella sysselsättningsstödet.För närvarande pågår överläggningar mellan regeringen och samtligariks-dagspartier i syfte att undersöka förutsättningarna för en bredförankring av en kommande skattereform. En av utgångspunkterna för samtalen äratt skattepolitiken bör spela en aktiv roll i regeringens arbete för att ökasyssel-sättningen. Även om utskottet inte utesluter att ett sådant generelltanställ-ningsstöd som föreslås kan ha större framgång under rådandekonjunkturläge än GAS hade anser utskottet att frågan om ett sådant stödnaturligen bör diskuteras i samband med de ovan nämnda skattesamtalen.Utskottet ställer sig därmed inte bakom förslaget om ett marginelltsysselsättningsstöd.Utskottet välkomnar förslaget att resurser överförs till anslaget Särskildaåtgärder för arbetshandikappade och att får möjlighettill tillfälliga personalförstärkningar även . Det bör docknote-ras att vissa neddragningar gjorts på utgiftsområde 14, anslaget A 3Särskilda åtgärder för arbetshandikappade för , se vidare om detta iyttrandet 1998/99:AU3y. I sammanhanget finns dock anledning att notera attbespa-ringar har gjorts avseende AMV under en rad år och att AMV såväl åren1998 som 1999 erhållit medel för tillfälliga personalförstärkningar med högrebelopp än vad som föreslås i propositionen för . Detta innebär enligtvad företrädare för uppgett inför utskottet att vissapersonalned-dragningar måste göras. I sammanhanget bör nämnas att det påarbetsför-medlingarna pågår en kraftig utbyggnad av s.k. självservice. Deninnebär att de stora grupper arbetssökande som har goda förutsättningar attsjälva söka information om lediga platser och kontakta presumtiva arbetsgivarekan göra detta. En granskning som genomförts av RRV visar också att deförmedling-ar som erbjuder en hög grad av självservice lyckas bäst(Effektivitet i arbets-förmedlingen, RRV 1999:15). En fortsatt inriktning påsjälvservice bör i sin tur kunna medföra att personalresurser kan frigöras.Utskottet ser även positivt på regeringens förslag om en ettårigförsöks-verksamhet med bristyrkesutbildning, även om tiden för dennaförsöksverk-samhet framstår som väl kort.Utskottet har i avsnitt 2 ovan ställt sig bakom regeringens förslag tillin-riktning av den ekonomiska politiken såvitt den berör arbetsmarknadsfrågoroch sysselsättning i övrigt. Utskottet har föreslagit att finansutskottetskall avstyrka oppositionspartiernas förslag om riktlinjer.Sammanfattningsvis innebär det som här anförts att utskottet tillstyrkerre-geringens förslag till preliminär fördelning av utgifterna för åren2000-2002 vad beträffar utgiftsområdena 13 och 14 (punkterna 3 och 4 bådadelvis). Motionerna Fi14 (m) yrkandena 4 och 5 båda delvis, Fi15 (kd)yrkandena 3, 4 och 9 alla delvis, Fi16 (c) yrkande 23 delvis samt Fi17 (fp)yrkandena 3 och 4 båda delvis bör enligt utskottets mening avstyrkas.3.5 Indelning av utgiftsområdenCenterpartiet föreslår i motion Fi16 att regeringen överväger indelningen avutgiftsområdena 14-16, detta mot bakgrund av att utbildning,kompetensut-veckling och tillväxt är intimt förknippade med varandra. Det ärsvårt att kombinera insatser bl.a. beroende på att besläktade frågor hanterasav olika myndigheter och olika departement (yrk. 5).Utskottets ställningstagandeEn kommitté med parlamentarisk sammansättning har efter beslut avtal-manskonferensen tillsatts för att se över och utvärdera vissa frågor somgäller arbetsformer, den s.k. . Kommittén harbland annat att se över frågor om budgetprocessen m.m. I kommittédirektivensägs att det bör ingå i uppdraget att se över frågor som kan komma att väckasunder utredningens arbete. Utskottet utgår ifrån att även frågan om indelningi utgiftsområden kan tas upp i det sammanhanget. Motion Fi16 yrkande 5 bördärför avstyrkas enligt arbetsmarknadsutskottets mening.4 Avslutande synpunkterEnligt utskottets mening är det av största vikt att propositionerna innehållerredovisningar som kan läsas och förstås utan tillgång till kompletterandeinformation av olika slag såsom regleringsbrev och ändringar i dem.Be-slutsunderlaget måste vara sådant att det ges en rimlig möjlighet attbedöma konsekvenserna av förslagen i olika hänseenden. Förslag som beskrivssom förstärkningar kan beroende på vad de relateras till i stället innebäraminska-de resurser. På de områden av propositionen som arbetsmarknadsutskottetyttrat sig över här ovan och i tilläggsbudgeten (AU3y) innehållerpropositio-nen i vissa delar knapphändig och ibland otydlig ellermotsägelsefull infor-mation. Som exempel kan nämnas avsaknaden av enspecifikation av de relativt stora besparingar som görs på utgiftsområde 14under innevarande budgetår. Förslaget om ytterligare medel för lönebidrag, sombehandlas i AU3y, måste studeras tillsammans med de ändringar som skett genomde olika regeringsbeslut som beskrivs i yttrandet för att den faktiskainnebörden skall stå klar. Förslaget om personalförstärkningar vidarbetsförmedlingarna skulle kunna läsas på ett annat sätt än vad det ipraktiken innebär. - Både fylligare och tydligare information är alltsåönskvärt i kommande regerings-förslag.Till sist vill utskottet anknyta till ()revisionsbe-rättelse för AMV för . RRV har där gjort påpekanden omåtaganden som AMV gjort om framtida bidragsutbetalningar som RRV inte anseratt verket har befogenhet att göra. förutsätter attdenna fråga övervägs i samband med regeringens budgetarbete inför kommandebudgetproposition.På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), (), MargaretaAndersson (c), (), (), (),(), (), (), (), (), (), (), AndersKarlsson (s), (), () och Ro-sitaRunegrund (kd).Avvikande meningar1 Allmän inriktning av politikenMargareta (), (), (), KentOlsson (m), (), (), ()och () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2Allmän inriktning av politiken, dock med undantag av det stycke som inleds medrubriken , bort ha följande lydelse:Den ekonomiska utvecklingen och arbetsmarknadslägetArbetsmarknadsutskottet noterar att regeringen i vårpropositionen sökerförmedla en påtagligt glättad bild av den ekonomiska utvecklingen. Likafulltkvarstår det faktum att regeringen tvingats revidera ned både sinatillväxt-prognoser och sina sysselsättningstal. När statsbudgeten rensas frånstörre engångseffekter blir det statliga budgetsaldot därtill negativt underkomman-de år. Frånvaron av strukturella reformer är påfallande ochutflyttningen av företag ur landet fortsätter. Sammantaget finns det enligtutskottet anledning att uttrycka farhågor för en väsentligt sämrearbetsmarknadsutveckling än vad regeringen ger uttryck för i vårpropositionen.Industriförbundet konstaterar i sin senaste konjunkturprognos att elektro- ochtransportmedelsindustrin, som starkt bidrog tillproduk-tionstillväxten i svensk ekonomi, tappar fart under 1999.Tillväxttakten blir betydligt svagare än , vilket medför att dessabranscher ger ett minskat bidrag till BNP-tillväxten. Först under nästa årförutser Industriför-bundet en återhämtning på världsmarknaden för industrintotalt sett. Även inom tjänstesektorn sker en konjunkturavmattning. Andraosäkerhetsfaktorer i konjunkturutvecklingen gäller varuimport och lager, anserIndustriförbun-det.Utskottet konstaterar att arbetsmarknaden präglas alltmer av bådeomfattande arbetslöshet och av arbetskraftsbrist. Att arbetslösheten är ettallvarligt problem vet inte minst alla de människor som är drabbade av detta.Att arbetskraftsbristen utgör ett problem på många håll vet inte minst mångaföretagare som söker arbetskraft.Bristen på arbetskraft redovisas i länsarbetsnämndernas översikter avar-betsmarknadsutsikterna i respektive län som publicerats. I och medatt bristen på utbildad och yrkeserfaren arbetskraft blir större ökar riskenför flaskhalsar och överhettning i ekonomin. Detta utgör i sin tur ettallvarligt hot mot tillväxten.Det är dessvärre osannolikt att de mål som i dagligt tal kallasarbetslös-hetsmålet respektive sysselsättningsmålet kommer att uppnås. När detgäller arbetslöshetsmålet medger regeringen ånyo sitt misslyckande ivårproposi-tionen. Flera konjunkturbedömare, däribland (), be-dömer att sysselsättningsmålet inte kan uppnås. Utskottet delar dennabe-dömning.Vårpropositionen medför svikna förväntningar. Regeringen presenterar ingakonkreta förslag för att främja tillväxt och sysselsättning. I ställetav-vaktar regeringen i hopp om att en fortsatt god konjunktur automatisktskall leda till en ökad sysselsättning. Utskottet vill i detta sammanhang pekapå att beslutsunderlaget i vårpropositionen inte ger ett tillräckligt underlagför en bedömning av konsekvenserna av regeringens förslag. Utskottet anserdärför att det finns anledning att efterlysa fullödig och tydlig information iframtida regeringsförslag.Förutsättningar för sysselsättningUtskottet anser att kraftfulla åtgärder måste till för att förhindra attmassar-betslösheten permanentas. Sysselsättningen måste öka och den öppnaar-betslösheten minska.Politiken måste inriktas på att skapa förutsättningar för fler riktiga arbetenoch växande företag. behöver en offensiv tillväxtpolitik för nyaarbetstillfällen. Skatterna på företagande och arbete måste sänkas. Denpri-vata sektorn och inte minst tjänstesektorn måste få bättre möjligheter attväxa. Sysselsättningstillväxten måste framför allt skapas inom tjänste- ochservicesektorn. Särskilda skattelättnader bör införas på hushållsnäratjänster. Vidare bör, som utskottet återkommer till, regelverk moderniserasoch för-enklas så att företagande underlättas.Utskottet förordar som nämnts att särskilda åtgärder vidtas för att öppnamarknaden för hushållsnära tjänster. Därigenom kan förutsättningar skapas förett stort antal nya arbeten. Även om utskottet inte kan göra någon exaktbedömning av hur många arbeten som blir en följd av reformen torde det dockröra sig om tiotusentals arbetstillfällen i den privata sektorn. Effekternakan väntas bli särskilt gynnsamma för ungdomar. Utgångspunkten för ut-skottetsställningstagande i denna del är ett gemensamt förslag om skattereduktionför hemnära tjänster som lagts fram gemensamt av Modera-terna,, i finansutskottets betänkande1998/99:FiU1.Förslaget om skattereduktion för hemnära tjänster skall ses som en av fleraåtgärder i syfte att underlätta framväxten av många nya arbetstillfällen i enexpanderande tjänstesektor, exempelvis moderna former av service och tjänsterriktade mot industri, byggverksamhet respektive hushållen. Andra exempel ärtjänster och service inom IT-sektorn och turismen.En expansion i tjänstesektorn underlättas av att arbetsmarknaden fungerar väl.Arbetsförmedlingen skall underlätta rörlighet på arbetsmarknaden och snabbrekrytering av arbetskraft. Den skall också medverka till att arbetssö-kandefinner arbete eller kompetenshöjning.LönebildningLönebildningen har central betydelse för samhällsekonomin. Trots attrege-ringen själv anger en fungerande lönebildning som en uttryckligförutsättning för sina tillväxtantaganden så framläggs inga förslag. Även idenna centrala fråga skall regeringen "återkomma". Utskottet vill därförunderstryka vikten av att nödvändiga reformer nu kommer till stånd.Löneutvecklingen måste vara förenlig med en god samhällsekonomisk utveckling.Regering och riks-dag kan indirekt och effektivt påverka förutsättningarna förlönebildningen genom att reformera och modernisera regelverken förarbetsrätten och ar-betslöshetskassan men också på andra områden, exempelvisrörande arbets-marknadspolitiska åtgärder.ArbetsrättEn ny arbetsrätt måste utformas. Den skall anpassas till förhållandena på enmodern arbetsmarknad som bl.a. innefattar ökad användning avvisstidsan-ställningar och personal från uthyrningsföretag. Den nyaarbetsrätten skall ge utrymme för ökad flexibilitet och göra det möjligt attträffa lokala överens-kommelser anpassade till det enskilda företagetsförutsättningar.Utskottet konstaterar med tillfredsställelse att givitrege-ringen i uppdrag att utan dröjsmål föreslå en ändring iturordningsreglerna i lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) så attundantag får göras för totalt två personer i företag med mindre än tioanställda (bet. 1998/99:AU8, rskr. Också en rad andra arbetsrättsreglerbör ändras i avvaktan på en mer genomgripande översyn inom området.Möjligheterna till provanställ-ning bör förlängas upp , denfackliga vetorätten vid entre-prenader slopas och förbud bör införas motblockad mot enmansföretag. Vidare bör konfliktreglerna ses över och facketstolkningsföreträde i olika lagar ersättas av medel för konfliktlösning somregleras i kollektivavtal. Utskottet anser också att ett proportionalitetskravbör införas i lagstiftningen vad gäller rätten till stridsåtgärder.Med den reformering av arbetsrätten som utskottet förordar får en merflexibel och bättre fungerande arbetsmarknad. Fler människor får möj-lighettill arbete och en god lönebildning underlättas.ArbetslöshetsförsäkringenArbetslöshetsförsäkringen är inte anpassad till en modern arbetsmarknad. Denmåste förändras i en rad avseenden för att främja arbetsmarknadensfunktionssätt och för att underlätta lönebildningen.Försäkringen skall inte vara en permanent försörjningskälla utan enom-ställningsförsäkring. Arbetslöshetsförsäkringen bör vara allmän ochobligato-risk. Den skall ge ökade incitament för den enskilde att finna ettnytt arbete men också bygga på en rimlig inkomstrelaterad ersättning sominnebär att den arbetslöse inte skall behöva komplettera med socialbidrag.Försäkringen skall bidra till att ge den enskilde trygghet att pröva någotnytt. Den bör i större utsträckning än finansieras med egenavgiftereftersom högre egenfinansiering motverkar att det träffas avtal som leder tillökad arbetslös-het. Därmed främjas, som nämnts, en bättre lönebildning.Arbetsmarknadspolitiska åtgärder och AMV:s verksamhetUtskottet anser som framgått att regelverken bör reformeras på en radområ-den. När det gäller de arbetsmarknadspolitiska programmen vill utskottetstarkt betona vikten av att åtgärderna blir färre och att reglerna blirenklare och tydligare.Under en följd av år har olika åtgärder införts och regeländringar har varitofta förekommande. Detta har medfört att det har blivit svårt att överblickaregelsystemet. Regeringen har gång efter annan aviserat färre åtgärder ochförenklingar utan att detta lett till några mer påtagliga resultat. Det ärdags att gå från ord till handling.Arbetsmarknadsverkets verksamhet bör enligt utskottet ses över ochef-fektiviseras. Syftet bör vara att minska omfattningen på administrationeninom AMS centralt och hos länsarbetsnämnderna på den regionala nivån. Deförändringar av de arbetsmarknadspolitiska programmen som utskottet för-ordarleder till att resursbehovet för administration reduceras.Det livslånga lärandet och arbetslivetDet finns ett intimt samband mellan utbildning, kompetensutveckling ochtillväxt. Kunskapskraven skärps i det moderna samhället. Det påverkar grund-och gymnasieskolan, utbildningen därefter samt i hög grad ocksåkompetensutvecklingen i arbetslivet.Möjligheter måste tillskapas för kompetensutveckling hela livet. För attunderlätta och främja det livslånga lärandet bör ett system med personligautbildningskonton införas. Det kan ske genom att den enskilde medgesskat-teavdrag för de medel som avsätts på samma sätt som sker föravsättning till pensionsförsäkringar. Beskattning sker när den enskildeanvänder peng-arna för utbildning. Även arbetsgivaren kan ges rätt att avsättalika mycket som den enskilde. Genom ett system med dessa huvuddrag förbättrasmöjlig-heterna till fort- och vidareutbildning för vuxna.Det är angeläget med en närmare koppling mellan arbetslivet och delar avutbildningssystemet. Exempelvis bör ett modernt lärlingssystem införas därskolan och arbetslivet delar på ansvaret för utbildningen. Likaså bör denyrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen bättre än knytas tillnä-ringslivet och de kompetensbehov som finns där.Med det anförda förordar utskottet att finansutskottet tillstyrker motioner-naFi14 (m) yrkandena 1 och 7, båda delvis, Fi15 (kd) yrkande 1 delvis, Fi16 (c)yrkandena 1 delvis, 9 och 22 samt Fi17 (fp) yrkande 1 delvis. Regering-ensförslag bör avstyrkas.2 Allmän inriktning av politikenMargareta () anser att utskottets ställningstagande i avsnitt 2Allmän inriktning av politiken, såvitt avser det stycke som inleds medrubriken , bort ha följande lydelse:Det finns anledning att betona att decentralisering och tillväxt går hand ihand. Det behövs regional balans med företagande och sysselsättning i helalandet.Arbetsmarknadspolitiken måste decentraliseras genom att befogenheter förs fråncentral nivå till länsarbetsnämnderna på regional respektivearbets-förmedlingarna på lokal nivå. Detta skulle öka träffsäkerheten i deregional-politiska insatserna. Samordningen mellan regionalpolitiken och andrapoli-tikområden, däribland arbetsmarknads-, närings- och utbildningspolitikmåste öka.Utskottet anser att en plan bör läggas fram för utlokalisering av statligaverk, myndigheter och bolag från . Utlokaliseringarna skall inteenbart syfta till att flytta ut arbetstillfällen. I stället är avsikten attskapa en dynamisk miljö för utveckling och tillväxt på respektivelokaliseringsort. Utskottet kan konstatera att offentliga arbetstillfällen harstörre betydelse för orter med svag tillväxt och arbetsmarknad än vad de harför orter där till-växten är god. I sammanhanget vill utskottet ocksåframhålla att utlokalise-ring skulle påskynda en önskvärd utveckling avStockholms arbetsmarknad från en stor andel sysselsatta inom förvaltning moten ökande andel verk-samma inom områden av mer kreativ karaktär liksom inominformationsom-rådet.I en första etapp bör enligt utskottets uppfattning utlokalisering ske avbl.a. följande myndigheter och bolag på arbetsmarknads- ocharbetslivsområdena: AMS, Arbetarskyddsstyrelsen, , Rådetför arbetslivs-forskning, de fyra ombudsmännen mot diskriminering, dvs.Jämställdhets-ombudsmannen, mot etnisk diskriminering,Handikappom-budsmannen och Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuellläggning, samt AMU-gruppens huvudkontor. Regeringen bör utreda och snaraståterkomma till med förslag av denna innebörd.Med det anförda förordar utskottet att finansutskottet tillstyrkerCenterpar-tiets motioner Fi16 yrkande 4 delvis och Fi36 delvis.3 Utgiftstak för staten och preliminär fördelning på utgiftsområden under åren2000-2002Mikael , , och (alla m)anser att avsnittet 3.4 Utskottets ställningstagande i fråga om preliminäraramar för utgiftsområdena 13 och 14 bort ha följandelydelse:Till en början vill utskottet instämma i det som anförts av om attmedel som avser direkta transfereringar för tydlighetens skull bör överfö-rasfrån utgiftsområde 14 till utgiftsområde 13. Detta leder till en ökadbe-lastning på utgiftsområde 13 och en motsvarande minskning på utgiftsområ-de14.Arbetslöshetsförsäkringen bör vara ett statligt åtagande och inte som i dagadministrerad via de fackliga organisationerna. Medel bör därför anslås föratt göra försäkringen allmän och obligatorisk. Ersättningsnivån iarbetslös-hetsförsäkringen bör sänkas till och den enskilde bör ifortsättningen ta ett ökat ansvar för finansieringen av den.I likhet med anser utskottet att Arbetsmarknadsmyndigheter-nasförvaltningskostnader och forskningsanslag successivt bör reduceras.Utskottet har utvecklat sin syn på arbetslöshetsförsäkringen ocharbets-marknadspolitiken i övrigt i avvikande mening nr 1.I fråga om ramarna för budgetåren 2000-2002 anser utskottet att den avModeraterna i motion Fi14 föreslagna preliminära fördelningen påutgifts-områden bör godkännas som riktlinje för regeringens budgetarbete.Detta innebär att propositionen avstyrks i motsvarande delar (yrkandena 3 och4, båda delvis) liksom de övriga partimotionerna Fi15 yrkandena 3 och 4, bådadelvis, och 9 (kd), Fi16 yrkande 23 delvis (c) samt Fi17 yrkandena 3 och 4,båda delvis.Utskottets ställningstagande framgår av nedstående tabell. Miljoner kronor 2000 2001 2002utg. omr 13 utskottetdiff. prop 42 596(+10 679) 31 607(+1 331) 30 900(+1 331)utg. omr 14 utskottetdiff.prop. 26 810(-18 663) 27 845(-17 764) 27 782(-18 148)4 Utgiftstak för staten och preliminär fördelning på utgiftsområden under åren2000-2002Stefan Attefall och (båda kd) anser att avsnitt 3.4Utskot-tets ställningstagande i fråga om preliminära ramar för utgiftsområdena13 och 14 bort ha följande lydelse:Utgiftsområde 13Utskottet ställer sig till en början bakom allmännain-riktning av politiken såsom den kommer till uttryck i motion Fi15. Enviktig strukturreform för bl.a. en bättre lönebildning är ökadfinansieringsgrad i en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring.Arbetslöshetens kostnader synliggörs genom en högre a-kasseavgift, och denenskilde kompenseras mer än väl av ett höjt grundavdrag som ger sänktinkomstskatt. Kristdemokrater-nas förslag att öka självfinansieringsgradentill inom en allmän och obligatorisk arbetslöshetsförsäkring medförminskade utgifter under utgifts-området med , med6,och med under år 2002.Vissa strukturella förändringar i arbetsvillkoret förarbetslöshetsförsäk-ringen bör också genomföras vilket leder till minskadeutgifter för statskas-san. Det är vidare nödvändigt att förändra nuvaranderegelverk för arbetslös-hetsförsäkringen för att undanröja sådant som hindrarmänniskor från att ta de arbeten som ändå finns och erbjuds. Ett problem äratt den arbetslöse i vissa lägen förlorar ekonomiskt, eller vinner väldigtlite, på att ta en ledig anställning jämfört med att uppbäraarbetslöshetsersättning i kombination med övriga bidragssystem.Kristdemokraternas samlade förslag om ökade resurser för fler tjänster inomvård, omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgärder somredovisas i motion Fi15 kommer enligt utskottets bedömning att leda tillminskad arbetslöshet som i sin tur innebär lägre utgifter i form avarbetslös-hetsersättning.Utgiftsområde 14Även vad gäller utgiftsområde 14 ansluter sig utskottet tillKristdemokrater-nas politik i motion Fi15. Denna politik innefattar en radåtgärder som mins-kar arbetslösheten och ökar sysselsättningen. Behovet avarbetsmarknadspo-litiska åtgärder kommer därmed att minska. Besparingar börgöras på vissa anslag inom arbetslivsområdet. Utskottet ser positivt påregeringens förslag om att medel överförs för tillfälligapersonalförstärkningar inom nivå. Däremot skall,enligt utskottets mening, bespa-ringar på centrala ochregionala nivåer göras. Ut-skottet anser vidare att de arbetsmarknadspolitiskaåtgärderna Offentliga tillfälliga arbeten för äldre arbetslösa (OTA) ochflyttbidrag bör avskaffas.Det av regeringen föreslagna förstärkta anställningsstödet innebär inte nå-gonallmän stimulans av efterfrågan på arbetskraft.