bet · GN01KU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Lagrådet har vidare betonat vikten av att förhörspersonen, medlagens bestämmelser om straffansvar, har en klar uppfattning om vad förhöret avFrågan om vem som skall leda förhören är enligt utskottets uppfattning abetydelse att den måste regleras i lag. Som anförs i motionerna 1998/99:K281998/99:K31 yrkande 4 bör således en ändring göras i regeringsförslaget. En bledningen av förhören under straffansvar bör tas in i 2 § förfarandelagen.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande ordförandeskap vid förhöratt med anledning av propositionen och med bifall till motionern1998/99:K31 yrkande 4 antar regeringens förslag till lag om förhör m.m. hos komför granskning av de svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande vsåvitt avser 2 § med den ändringen att paragrafen erhåller följande som Reserförslag betecknade lydelse:----------------------------------------------------------------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag-----------------------------------------------------2 §-----------------------------------------------------Kommissionen får hålla Kommissionen får hållaförhör under straffansvar förhör under straffansvarmed den som antas kunna med den som antas kunnalämna upplysningar av lämna upplysningar avbetydelse för betydelse förkommissionens verksamhet. kommissionens verksamhet.Sådana förhör skallhållas under ledning avnågon som är eller harvarit ordinarie domare.-----------------------------------------------------8. Sekretessen i kommissionens arbete (mom. 13)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "Avsikten med"följande lydelse:Mot bakgrund av hur frågan om säkerhetstjänsternas inrikes verksamhet tidigareär det enligt utskottets mening väsentligt att medborgarnas insyn och kunskapi onödan begränsas av sekretessregler.Huvudregeln i kommissionens arbete bör således vara offentlighet. Sekretessen fsom regeringen föreslagit utformas med s.k. omvänt skaderekvisit utan med rakmeddelarfriheten begränsas för uppgifter hos kommissionen.Som begärs i motionerna 1998/99:K29 yrkandena 1 och 2 samt 1998/99: K30 yrregeringens förslag till lydelse av 9 kap. 26 § sekretesslagen ändras, medankap. 1 § samma lag bör avslås.dels att utskottets hemställan under 13 bort ha följande lydelse:13. beträffande sekretessen i kommissionens arbeteatt med anledning av propositionen och med bifall till motionerna 199och 4 i fråga om regeringens förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980dels antar förslaget såvitt avser 9 kap. 26 § med den ändringen att paraReservanternas förslag betecknade lydelse:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag-----------------------------------------------------26 §-----------------------------------------------------Sekretess gäller hos Sekretess gäller hoskommis-sionen för kommissionen förgranskning av de svenska granskning av de svenskasäkerhetstjänsternas säkerhetstjänsternasförfattningsskyddande författningsskyddandeverksamhet i dess verksamhet i dessverksamhet för sådan verksamhet för sådangranskning för uppgift om granskning för uppgift omenskilds personliga eller enskilds personliga ellerekonomiska förhållanden, ekonomiska förhållanden,om det inte står klart om det kan antas att denatt uppgiften kan röjas enskilde eller någonutan att den enskilde honom närstående lidereller någon honom skada eller men, omnärstående lider skada uppgiften röjs.eller men.-----------------------------------------------------I fråga om uppgift i allmän handling gällersekretessen i högst .-----------------------------------------------------dels avslår förslaget såvitt avser 16 kap. 1 §,9. Förhållandet mellan kommissionen och forskare (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 34 börjar med "Utskottet kons"yrkande 1." bort ha följande lydelse:Som utskottet redovisat inledningsvis har regeringen lämnat uppdrag tillforskningsprojekt om militär underrättelse- och säkerhetstjänst. Ett antal inpresenterats, som alla syftar till att beskriva, förklara och förstå vad som egaffären och andra former av övervakning av svenska medborgare. Endast forskningen kan forma de insikter och den självförståeaffären och annan övervakning av svenska medborgare inte skall förefterkrigshistoria.Kritiska röster har emellertid höjts från forskarna om tillgången till arkivhanForskningen och kommissionen skall fylla olika funktioner. Forskningen och kommdärför inte varandra, utan båda behövs. För att säkra forskarnas möjlighet atti motion 1998/99:K30 yrkande 1, en bestämmelse om samverkan tas in i förfarandeoch lägga fram ett sådant förslag för riksdagen.dels att utskottets hemställan under 14 bort ha följande lydelse:14. beträffande förhållandet mellan kommissionen och forskareatt med bifall till motion 1998/99:K30 yrkande 1 som sin mening ger r10. Bedömning om hävande av sekretess (mom. 15)(), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36 börjar med "Möjlighe"yrkande 3." bort ha följande lydelse:Möjligheten att medge undantag från sekretessbestämmelserna kan inte utan ändges till annan än eller regeringen. Redan av det skälet är det ukommissionens arbete ge sådan möjlighet till Högsta domstolen.Regeringen har varit och är högsta politiskt ansvariga organ för den verksamAtt makten över vad som skall offentliggöras och vad som skall hållas hemligtsom indirekt är granskad, inbjuder till misstänkliggöranden. Enligt utskottetrimlig ordning, utan en annan möjlighet bör sökas.Om kommissionen genom sitt arbete visat prov på integritet och sanningslidelseförtroende kan den med större trovärdighet än regeringen antas kunna motiverhemliga. Trots detta finns det skäl för att beslut om undantag från skommissionen. Det naturliga är då enligt utskottets uppfattning - mot bakgligga hos regeringen - att vända sig till den lagstiftande delen av statsmaktetill konstitutionsutskottet.Utskottet anser att en sådan lösning har flera fördelar. För det första blbeslutet tydligare, eftersom utskottet består av folkvalda politiker. Fösamtliga partier möjlighet att delta i bedömningen. Utrymmet minimeras föranvänds för att dölja sådant som bort offentliggöras. Beslutet om eventuelltsjälva granskningen, som därmed kan utföras utan att påverkas av medvetna ellerUtskottet anser emellertid att ytterligare överväganden behövs i denna fråga.regeringen att utarbeta och lägga fram förslag om ändring i sekretesslagen förutskottet angivit. Härigenom tillgodoses motionerna 1998/99:K27 yrkande 3 och 1dels att utskottets hemställan under 15 bort ha följande lydelse:15. beträffande bedömning om hävande av sekretessatt med bifall till motionerna 1998/99:K27 yrkande 3 och 1998/99:K31som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,I propositionen framlagda lagförslag1 Förslag till lag om förhör m.m. hos kommissionen för granskning av de svensksäkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)yttrande1999/2000:JuU2yGranskningskommissionenTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har beslutat att bereda justitiyttrande över regeringens proposition 1998/99:140 Förhör m.m. hos kommissiosäkerhets-tjänsternas författningsskyddande verksamhet jämte motionerna 1998/99av propositionen, i de delar som berör utskottets beredningsområde.Ärendet föranleder följande yttrande från justitieutskottet.ÄrendetDen beslutade regeringen att tillkalla en kommission (dir. 1999:2den författningsskyddande verksamhet som de svenska säkerhetstjänsterna har bhärrör från inrikes förhållanden. I direktiven sägs att kommissionen bör ges säPropositionen innehåller förslag till lagstiftning om sådana befogenheter. FörsJustitiedepartementet upprättad promemoria som har remissbehandlats.Lagrådet har granskat lagförslagen och föreslagit vissa ändringar. Regeriförslag.Propositionens huvudsakliga innehållKommissionen föreslås bl.a. få rätt att hålla förhör under straffansvar meupplysningar av betydelse för kommissionens verksamhet. Ingen skall dock behöhon inte skulle ha behövt lämna som vittne i en rättegång.Kommissionen föreslås också få rätt att vid vite förelägga en enskild som inneeller ett sådant föremål som kan antas ha betydelse för kommissionens verksamhföremålet för kommissionen. Ingen skall dock behöva visa upp en handling ellerinte skulle ha behövt visa upp i en rättegång.Kommissionen föreslås få rätt att utan hinder av sekretess inhämta uppgifter frbetydelse för kommissionens verksamhet.Den som kallats till förhör eller som förelagts att visa upp en handling ellerpå det allmännas bekostnad få ett juridiskt biträde förordnat för sig.Den nya lagen föreslås träda i kraft den 1 oktober 1999.InledningKommissionen skall alltså granska säkerhetstjänsternas författniförfattningsskyddande verksamhet menas arbete med att kartläggaytterlighetsorganisationer och grupperingar som bedömts utgöra ett hot mot rikeI direktiven till kommissionen anförs att kommissionen skall beskriva i vilövervakats som haft anknytning till sådana organisationer som har bedömts utgörett hot mot rikets säkerhet. Kommissionen skall vidare belysa vilka person- ochannan bedömts relevanta, vilka metoder som använts för insamling av uppgifverksamheten samt om reglerna efterlevts. Kommissionen skall även kartläggförhållandet mellan de organ som bedrivit den författningsskyddande verksamhetehar funnits kopplingar mellan säkerhetstjänsterna och andra myndigheter elpartier. Kommissionen skall också i möjligaste mån redovisa och värdera de apolitiska, polisiära och militära ledningen . En vikatt värdera de hotbildsanalyser som legat till grund för regeringställningstaganden. Kommissionens arbete skall avse tiden från det andra världkommissionens arbete är slutfört. Kommissionen skall inte granska den underrätförhållanden utomlands.Regeringen har gjort bedömningen att det krävs särskilda befogenheter för kommifullgöra sitt uppdrag på ett effektivt och rättssäkert sätt.I motion K28 yrkande 4, delvis (m) hävdas bl.a. att frågan om hur förslaget föregeringsformen (RF) mot inrättande av tillfälliga domstolar inte analyseratsvidare att kommissionen måste ses som en engångsföreteelse, och att den inte fåI 2 kap. 11 § RF stadgas att domstol inte får inrättas för redan begången gärnieller i övrigt för visst mål. Stadgandet motiveras med rättssäkerhetsskäl.Regeringen anför i propositionen (s. 13) att det är fråga om ett unikt behovoch att kommissionen kommer att bli en unik företeelse. Enligt regeringensnågon risk för att kommissionen skall komma att tjäna som modell för framtidhänvisar också till att (senast bet. 1998/99:KU20 s. 12om inrättandet av ett kommissionsinstitut är av den digniteten att den bör behav författningen i mer samlad form.Utskottet vill inledningsvis understryka att kommissionen kommer att intarättssystemet. Detta kan accepteras endast med hänsyn till det starka allmänintkartläggning av säkerhetstjänsternas underrättelseverksamhet. Enligt utskottetsbilda mönster för framtiden utan bör ses som en engångsföreteelse.När det så gäller frågan om förslagets förenlighet med förbudet mot tillfälligaför sig känna en viss förståelse för att kommissionen kan uppfattas som en sådavissa av de befogenheter som kommissionen nu föreslås få talar i den riktningepå möjligheten att hålla förhör under straffansvar. Till detta kommer att kommkan komma att bli betraktad som ett domstolsavgörande. Vidare kan utskottetgäller kommissionens möjligheter att inte pröva s.k. subjektiva rekvisit, dvissa brott innebär nämligen ett klarläggande av vad en person rent faktisktklarläggande av att han gjort det uppsåtligen. Slutligen skall enligt förslagevissa förutsättningar anlita juridiskt biträde för att kunna ta till vara sitill reglerna i om rätten att anlita försvarare.Även om det alltså finns vissa likheter mellan kommissionen och en domstkommissionen inte är någon domstol. Här vill utskottet påpeka att Lagrådet - vlagförslag från grundlagssynpunkt - inte funnit anledning att kritisera förslainte är någon domstol har enligt utskottets mening också understruregeringsförslaget. Sålunda uppställs, till skillnad från vad som gälkompetenskrav på kommissionens ledamöter, och kommissionen är fri att sjäKommissionen har inte heller fått tillgång till andra tvångsmedel än vite, ochnågon skall betala vite. Det bör också understrykas att kommissionen inte skabegått brott, och utskottet utgår från att kommissionens rapport i görligasteatt den inte riskerar att uppfattas som ett domstolsavgörande.Vad sedan gäller motionsönskemålet konstaterar utskottet att de redovisadinför kommissionen och ett domstolsförfarande i och för sig visar att det finnsöverväganden, för det fall frågan om liknande kommissioner skulle övervägashär till återgivna ståndpunkt att frågan om inrättär av den digniteten att den bör behandlas inom ramen för en översyn av författMed det anförda anser utskottet att motion K28 i denna del är tillgodosedd.Lagens tillämpningsområdeI regeringsförslaget anges att lagen gäller vissa frågor om förfarandet m.m. hode svenska säkerhetstjänsternas författningsskyddande verksamhet (1 § i förslagDe verktyg som kommissionen föreslås få är kopplade till kommissionens verkexempelvis få möjlighet att hålla förhör under straffansvar med den som kan abetydelse för kommissionens verksamhet.I motion K28 yrkande 1 (m) anförs att ett förtydligande tillägg bör göras såmenas med kommissionens verksamhet.I propositionen (s. 13) för regeringen ett resonemang om kravet på att lagreglanför regeringen att den inte har för avsikt att förändra kommissionens uppdhelt kan uteslutas att en sådan fråga kan aktualiseras, t.ex. om kommissanledning att hos regeringen anhålla om en förändring av uppdraget.Frågan om huruvida kravet på att lagregler skall vara generella skulle trädverksamhet definierades i lagen får anses vara en fråga som faller utanför justUtskottet utgår från att någon mer avsevärd förändring av kommissionens uppdragjusteringar kan dock, som regeringen påpekat, komma att behövas och utskottet katt sådana förändringar inte skulle ske i den för förvaltningsmyndigheter gänregeringen. Utskottet utgår dock från att berättigade intressesätt. Med detta uttalande anser utskottet att motion K28 i denna del är tillgodFörhör hos kommissionenRätten att tigaI propositionen föreslås att kommissionen skall kunna hålla förhör under stkunna lämna upplysningar av betydelse för kommissionens verksamhet (2 § i förssamma rätt och skyldighet att lämna uppgifter som han eller hon skulle ha haftförsta stycket i förslaget).Det sistnämnda innebär bl.a. att den hörde har rätt att vägra uttala sig, om hahan själv eller någon närstående förövat brottslig eller vanärande handling (36motiven till den bestämmelsen (SOU 1926:32 s. 269) framgår att bakgrunden tillbegått ett brott annars skulle hamna i dilemmat att antingen ljuga i vittnesfmened eller att tala sanning och därigenom - i förlängningen - ådra sig aangavs tala för att rätten att tiga bör omfatta även vanärande handlingar.Högsta domstolen har i rättsfallet NJA 1985 s. 774 anfört att denna intressekoför brottet är preskriberat. Vidare skulle det enligt förabrottsliga handlingar som vanärande när så gått att preskription hunniborde enligt domstolen reserveras för det fall där vittnet fortfarande skulle dogillande om hans handling blev känd.Regeringen anser att regler framstår som ändamålsenliga ävenI motionerna K27 yrkande 2 (v) och K31 yrkande 1 (mp) hävdas att den som hörs aatt vägra yttra sig om vanärande handlingar. I motion K28 yrkande 6 (m) anfötiga bör utvidgas så att den alltid omfattar preskriberade brott.Utskottet kan i och för sig hålla med motionärerna bakom motionerna K27 och Kyrkanden skulle kunna innebära att den som hörs inför kommissionen vore skylutsträckning än vad som följer av regeringens förslag. Utskottet kan emellertiDet faktum att kommissionen faktiskt inte är någon domstol innebär nämligenfullt ut motsvarar de rättssäkerhetsgarantier som ett domstolsförfarandeomständigheter låta dem som hörs ha rätt att tiga i mindre utsträckning än vadett domstolsförfarande kan knappast anses försvarbart. Intresset av ett såmåste här stå tillbaka för intresset av rättssäkerhet och skyddet för enskildasUtskottet är å andra sidan inte heller berett att ställa sig bakom önskemålet iatt den som hörs skall ha rätt att tiga i högre utsträckning än i domstol. Eskulle innebära att den hörde skulle ha en generell rätt att tiga om preskribeskulle mötas av ett allmänt och starkt ogillande. Utskottet vill i sammanhangetutrymme för den tolkningen att preskriberade brott kan - under vissa förutsättnvägra att yttra sig.Sammantaget innebär detta att utskottet delar regeringens uppfattning att rätvara ändamålsenliga såvitt gäller förhören inför kommissionen. Enligt utskovärde i att det redan finns en viss rättsbildning på området som kan kommaarbete. Med andra ord kan kommissionen med den valda ordningen ha nytta avmotsvarande bestämmelse, anslutande rättspraxis och övrig litteratkonstitutionsutskottet avstyrker motionerna K27, K28 och K31 i de delar som härTypen av förhörRegeringsförslaget ger, som framgår av det anförda, kommissionen möjlstraffansvar.I motion K27 yrkande 1 (v) understryks att informella samtal kan vara väl så ef(c) hävdas i stället att förhör bör vara den enda formen för inhämtande av upplRegeringen framhåller (prop. s. 15) att förhör i lagens mening inte böinhämtande av uppgifter. Vid sidan av förhör skall det naturligtvis enligt regesamtal med olika personer på motsvarande sätt som gällt för tidigare kommissionankomma på kommissionen att avgöra i vilken form uppgifter skall samlas in.Utskottet vill inledningsvis framhålla att syftet med den aktuella lagen äverktyg för att kunna fullgöra sin uppgift. står det klart att ocksplats i kommissionens arbete. Det kan väl tänkas att blotta förekomsten av möstraffansvar gynnar kommissionens arbete. Utskottet utgår från att kommissionenmellan formella förhör och andra utredningsmetoder. Något uttalande från riksdaUtskottet föreslår att avstyrker motionerna K27 och K30Ledning av förhörI motionerna K28 yrkande 3 (m) och K31 yrkande 4 (mp) hävdas att förhör inför ken person som är eller har varit ordinarie domare.Regeringsförslaget innehåller inte någon bestämmelse om vem som skall leda förhLagrådet har förordat en bestämmelse om att förhör skall hållas under ledningordinarie domare. Lagrådet har motiverat detta bl.a. med att den formella hafrågan om rätten att vägra yttra sig förutsätter en betydande förtrogenhet medRegeringen anför i propositionen (s. 21) att en lösning i enlighet med Lagrådeventuella ledamöter i kommissionen som är framstående åklagare och advokaterför att leda förhöret. Regeringen anser i stället att kommissionen själv bör kskall leda förhöret.Utskottet vill till en början betona att bl.a. det faktum att förhören skesärskilda krav på den som skall leda dem. För utskottet framstår det därför soen person med en gedigen erfarenhet på processrättens område. De skäl som Lagråmed styrka för att förhören leds av en person med domarbakgrund. Utskottetsammansättning numera är klar och att det bland kommissionens ledamöter finnsdomare. Utskottet anser dock att kommissionen som förvaltningsmyndighet sjarbetsformer och därmed även, som regeringen anser, vem som bör leda förhörregeringen från att kommissionen beaktar de rättssäkerhets-aspekter som LagråK31 i denna del bör avstyrkas.Krav på upplivande av kunskapI propositionen föreslås en bestämmelse som innebär att den som kallas till föskall kunna föreläggas att inför förhöret uppliva sin kunskap om det som förhörhonom eller henne tillgängliga anteckningar eller andra handlingar, om han elleolägenhet (3 § andra stycket i förslaget).I motion K31 yrkande 2 (mp) förordas en ordning som tar sikte på de fall danställd inom säkerhetstjänsterna skall höras av kommissionen. Motionärernakunna få tillgång till uppgifter som är hemliga.Regeringen anför (prop. s. 17) att skyldigheten att liva upp kunskaper bör begrkan ske utan avsevärd olägenhet. Det bör alltså endast vara fråga om en skym.m. som är tillgängliga för den som kallas. I fråga om personal inom säkerhetsendast de som för dagen arbetar med sådana uppgifter bör kunna föreläggas atinskränkning till vissa handlingar. I fråga om tidigare anställda inom säkerhetföreläggande bör kunna riktas mot dem om det avser tillgängliga privata dagböckUtskottet vill i sammanhanget anmärka att - i den mån det behövs - htillgängliga för den hörde under förhörets gång. Härigenom kan det syftetillgodoses - om än vid en något senare tidpunkt jämfört med om den hördesäkerhetstjänsterna. kan kraven på den hörde att orientera sig i fsekretess som kan aktualiseras ligger utanför utskottets beredningsområde.Utskottet delar sammanfattningsvis regeringens uppfattning, och utskottet föreavstyrker motion K31 i denna del.EditionsföreläggandeI propositionen föreslås en bestämmelse enligt vilken kommissionen kan förelhandling eller ett föremål som kan antas ha betydelse för kommissionens vförslaget, "visa upp" handlingen eller föremålet (5 § i förslaget).I motion K28 yrkande 8 (m) föreslås att uttrycket "visa upp" byts ut mot "vifram". Syftet med förslaget är att bestämmelsen även skall omfatta en skyldighgranskning.Lagrådet hade samma uppfattning som motionärerna i denna del.Regeringen anför i propositionen (s. 26) att uttrycket "visa upp" förekommerregeringen har svårt att se att lagen skulle kunna missförstås på något sätt.Utskottet delar regeringens uppfattning, och utskottet föreslår att konstituK28 i här aktuella delar.ÖvrigtI övrigt har utskottet inget att erinra mot regeringens förslag.Stockholm den 23 september 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), (), MärtaJohansson (s), (), (), (), (m), (), (), YvonneOscarsson (v), (), (), (), (c), (), () och AnitaSidén (m).Avvikande meningar1. Rätten att tigaGun (), (m), () och ()Det finns en uppenbar risk för att preskriberade gärningar ofta kan antas bliinför kommissionen. Vi anser att det av integritetsskäl är ytterst tveksamt astraffansvar avslöja brottsliga gärningar som de begått tidigare, även om devägra yttra sig vid ett förhör bör därför utvidgas i förhållande till regerinmed anledning av motion K28 i denna del att en ändring görs i regeringsförslanfört och vi anser att motionerna K27 och K31 i här aktuella delar bör avstyrk2. Rätten att tigaAlice (), () och ()Som regeringens förslag ser ut finns det en uppenbar risk för att de som skakomma att vägra svara på frågor med hänvisning till att de annars kommer att avhandling. Särskilt mot bakgrund av den uppmärksamhet som kommissionens arbete kanledning att räkna med att kommissionen blir tvungen att acceptera sådana inväförfela syftet med kommissionen. För att kommissionen skall kunna arbeta effektpå frågor även omfatta sådant som skulle avslöja vanärande handlingar. Vi villinte är någon domstol. Det finns därför som vi ser det inte skäl att låta den somfattning som i ett förhör inför domstol. Vi förordar alltså med anledningaktuella delar att en ändring görs i regeringsförslaget i enlighet med vad vivi anser att motion K28 i denna del bör avstyrkas.3. Ledning av förhörGun (), (), (m), (), () och (),Vi anser att förhören inför kommissionen bör ledas av någon som är eller varirättssäkerhet i förfarandet inför kommissionen talar för detta. Till skillnad fatt frågan om vem som skall leda förhören är av så central betydelse att den malltså med anledning av motionerna K28 och K31 i dessa delar att en ändenlighet med vad vi nu anfört.4. Krav på upplivande av kunskapKia (),Många av dem som kan antas kunna lämna upplysningar av betydelse förkommissionens verksamhet torde vara tidigare anställda inom säkerhets-tjänsterna. Om kommissionen verkligen skall kunna fullgöra sin uppgift ärdet viktigt att dessa personer ges förutsättningar att lämna såfullständiga upplysningar som möjligt.