bet · GM01NU14 · 1999-05-27 00:00:00 — De menar att det som sägs ipropositionen om att staten skall utöva ett professionellt ochaffärsmässigt ägande av det nya bolaget och attavkastningen skall ligga på samma nivå som gäller förövriga konkurrensutsatta teleoperatörer är en viktigförutsättning. Hur det skall bli reellt möjligt med ettstatligt majoritetsägande har motionärerna docksvårt att inse. En sådan politisk blockering sägsinte höra hemma i den rådande snabbt föränderligatelekomvärlden. Motionärerna menar att ett långsiktigtstatligt majoritetsägande - som i praktiken innebäratt två länders regeringar har vetorätt mot meromfattande ägarförändringar - kommer att förhindra framtidastrukturaffärer. Detta är en oacceptabel del av avtalet, sominnebär att handlingsutrymmet för kommande regeringarbeskärs och att parlamentet i vårt grannland i praktikenges vetorätt, anför motionärerna. Ett skäl attrikta kritik mot de svenska och norska regeringarnaspreliminära överenskommelse är att underlaget för aktiefördelningensaknas i propositionen, anförs det vidare imotionen. Om t.ex. resultatet efter finansiellaposter skulle fungera som ett underlag för den procentuellavärderingen av företagen skulle ägarfördelningen bli ungefär75/, i stället för propositionens60/40-procentsfördelning, sägs det. Harnäringsminister varit tvungen att pruta ned värdet påTelia för att över huvud taget få en affär tillstånd, undrar motionärerna. , denutländska expertis som regeringen anlitat för enbedömning av det rimliga i fördelningen 60/40, bygger sin värderingpå underlag från och en bedömning av företagetMcKinsey angående affärens synergieffekter,konstaterar motionärerna. Detta gör det svårt föroppositionen att bilda sig någon uppfattning om huruvida fördelningenkan anses vara försvarbar ur skattebetalarnas, statensoch företagens synvinkel, sägs det. Enligt bedömare hosinvestmentbanker förväntas det nya bolaget få ettmarknadsvärde på , vilket innebär att iskillnad i värderingsfördelning betyder 3 miljarderkronor, påpekar motionärerna. De förutsätter attregeringen under beredning kan presentera ettunderlag som visar bakgrunden till fördelningen av ägandet. Om dettaskulle visa att överenskommelsen inte vilar på enstabil grund är det, enligt motionärerna, skäl attavvisa regeringens förslag. Frågan om i vilketland de två viktiga tillväxtverksamheterna mobiltelefonioch Internet kommer att baseras har flitigt diskuterats efter detatt uppgörelsen blev känd, konstaterar motionärernavidare. De anser att en lokalisering av dessaaffärsområden till förmodligen kommer att fåsynliga effekter i form av sysselsättningsminskningar för redanbefintliga verksamheter i samt att nyasysselsättningstillfällen kommer att förläggas i Norgei stället för i . Det nära samarbetet mellan utgör en viktig förklaring tillSveriges framstående position inom både fast och mobiltelefoni, erinrar motionärerna om. På liknande sättfinns det ett antal små företag som påolika sätt är beroende av som samarbetspartner och kund.Om beslutsfattandet flyttas till kommer intebara det geografiska avståndet att öka utan ävenavståndet till dem som fattar de strategiska besluten,säger motionärerna. De befarar att resultatet kan bli att detnorska näringslivet gynnas på bekostnad av det svenska. Sverigeoch bör därför med kraft verka för att destrategiska verksamheterna förläggs till , anförmotionärerna. har inget i sak attinvända mot samgåendet mellan , menpartiet är dock tveksamt till att staterna skall förbinda sigatt ha aktieinnehav under , sägs det i motion 1998/99:N17 (c).Eftersom en förändring sannolikt kräver omförhandling avavtalet avvisar motionärerna dock inte det föreliggandeförslaget. har tidigare föreslagitatt det skall tas initiativ till en s.k. digitalallemansrätt, i vilken en väsentlig del är att alla hushåll ochföretag snabbt ges access till en bredbandskommunikation via ettfibernät, erinras det om. Medel som frigörs vid enförsäljning av delar av statens aktieinnehav i det nyabolaget som skall bildas av de sammanslagna ochTelenor bör avsättas såsom ägarkapital i ett helägt statligt bolag,syftande till att finansiera eller delfinansiera dendigitala infrastrukturen, anför motionärerna ochhänvisar till ett likartat krav i motion1998/99:Fi16 med anledning av ekonomiska vårproposition(prop. 1998/99:100). Avkastningskravet på det insattakapitalet bör inledningsvis vara mycket lågt satt, ochäven framgent bör detta krav vara modest, då ett avsyftena med en statligt finansierad utbyggnad är attanslutningsavgifterna skall kunna vara låga och likvärdigai hela landet, anför motionärerna och föreslår etttillkännagivande i saken. Sammanfattningsvis anserCenterpartiet att det finns starka skäl som talar föratt skall investera i ett nytt accessnät byggt påfiberteknik till alla hushåll och företag, sägs det.Hur investeringen sker är mindre intressant, men nuär av intresse hur frågan om det framtida ägandet avdetta accessnät kan påverka affären mellan svenska och norska statenom sammanslagning av , anförmotionärerna. De anser att ägarfrågan för fibernätetbör prövas utifrån flera olika aspekter och att det ärför tidigt att uttala sig om den ena eller andra konstruktionen. Avdenna anledning anser motionärerna att nu böruttala att den ser sig oförhindrad att besluta omframtida investering i och framtida ägande av ett nyttparallellt eller kompletterande accessnät byggt på ett nationelltfibernät. Om detta inte vinner bifall yrkarmotionärerna avslag på propositionen och återförvisningav ärendet till omförhandling av avtalen med beaktandeav det anförda. I övrigt förutsätter motionärerna attsammanslagningen inte skall försämra tillgänglighet och service ellerutbud av nya tjänster på små orter och i glesbygd.Bildandet av ett nytt internationellt telekombolagfår inte gå ut över regionalpolitiska ambitionerutan skall tvärtom bidra till att fler kan nyttiggöra sig godateleförbindelser, anser motionärerna. De påpekar att dettavisserligen inte primärt regleras av avtal utan avlagstiftning men anser att det är av vikt att riksdagenändå gör ett uttalande i saken. I motion1998/99:N16 (fp) yrkas avslag på propositionen. I stället föreslåsregeringen få bemyndigande att privatisera i dess helhetoch anmodas att genomföra en omförhandling avsamgående- och aktieägaravtalen efter en opartiskvärdering. Motionärernas främsta invändning mot regeringens förslagär av ideologisk, principiell natur; staten skall inte ägaföretag annat än i undantagsfall. Staten skall inte haden dubbla rollen att både bestämma om spelreglerna ochagera på marknaden. Ett fortsatt statligt majoritetsägandeär inte motiverat i detta fall, anser motionärerna. Staten har att draupp riktlinjerna och ramarna för vad som äracceptabelt genom lagar och förordningar ochsamtidigt motverka monopol. Det avgörande feleti regeringens avtalsförslag är att det statligamajoritetsägandet förutsätts kvarstå under , vilket är en mycketlång tid på ett så dynamiskt område som marknadenför teletjänster, anför motionärerna. De säger attdet är möjligt att det är en bra affär att gårsamman med , men de anser att detta är en fråga som bordeha avgjorts på affärsmässiga och inte på politiskagrunder. En börsintroduktion och avveckling av detstatliga majoritetsägandet bör föregå eventuellastrukturaffärer, anför motionärerna. De anser vidare att det inte ärmöjligt att i grunden värdera affären och att det ärrimligt att en affär av denna omfattning inte avgörsutan att alla tänkbara alternativ övervägts.Motionärerna inser att det finns begränsningar för hur öppet en sådananalys kan göras och hur öppet olika överväganden kanredovisas, men de framhåller att varken propositioneneller dess underlag ger några indikationer på attregeringen övervägt olika alternativ. bör som"ägare" inte acceptera det sätt på vilket"styrelsen", dvs. regeringen, handlagt dennafråga, anför motionärerna. Även om det vore såatt ett samgående mellan förnärvarande är det bästa för , kan den värdering som legat tillgrund för ägarfördelningen mellan den svenska ochnorska staten diskuteras, anser motionärerna. Dehänvisar till att det finns indikationer på, t.ex. i formav omsättningsmått, att en värdering på ungefär 65/voremotiverad i stället för den 60/40-fördelning somregeringen accepterat. En sådan felvärdering innebäratt svenska staten förlorar i storleksordningen 10miljarder kronor, säger motionärerna. De anser att detta visar påproblemet med ett samgående innan de två företagenbörsnoterats och att en värdering hade underlättats omdet hade funnits börsvärden att basera den på. Den avregeringen valda modellen innebär en omvänd tågordning, där det,enligt motionärerna, är oundvikligt att ovidkommandepolitiska hänsyn kommer in i bilden. En opartiskvärdering är därför ett rimligt krav innan kanta ställning i frågan, anför motionärerna. De hävdar att ettytterligare område där politiska hänsyn tagits ärdiskussionen om förläggningen av olika delar avverksamheten eller dess ledning, bl.a. förläggningen avmobiltelefoni och Internetverksamhet. Frågan har inte kunnatlösas i förväg utan fått överlåtas till dennya företagsledningen, konstaterar motionärerna. Den största affären i krävergrundlig analys, anför motionärerna avslutningsvis. Deframhåller att de som riksdagsledamöter dock endast haftsedvanlig motionstid, dvs. , för ett ställningstagande ifrågan. Vidare konstateras att utskottets ledamöter inte förränefter halva motionstiden fått ta del av dethemligstämplade underlag som innehåller analysen avde viktigaste frågorna i affären och att som helhetinte kommer att få ta del av detta underlag. Slutenheten iaffären kan kontrasteras mot den öppenhet ochden livliga debatt som präglat strukturförändringarunder senare tid bland svenska börsnoterade företag,anför motionärerna. Vissa kompletterandeuppgifter Upplysningar ochsynpunkter i ärendet Utskottet har vidberedningen av ärendet på begäran fått tillgång till denaktuella akten, som är hemligstämplad, hos . Vidare har upplysningar och synpunkter i ärendetlämnats av företrädare för , ,och . Värdering Utskottets ställningstagande tillägarrelationen 60/för /baseras på dethemligstämplade underlagsmaterial som utskottet fått ta delav och på de kompletterande upplysningar som lämnats.Enligt är relationen 60/40 %kompromissresultatet av den förda förhandlingen. I dethemligstämplade underlagsmaterialet ingår en s.k.fairness opinion från , som den anlitatvid bedömningen av affären. En fairness opinion betyderatt , efter en genomgång och analys avaffären, funnit den vara rimlig ur finansiell synvinkelför uppdragsgivaren, den svenska regeringen.De övriga parterna har anlitat andra bedömare. har anlitat JP , den norska regeringen ochTelenor ().Telia har bekräftat att utfärdat enfairness opinion, men lämnar inte ut den med hänvisning till att det rörsig om internt arbetsmaterial. Utskottet har dock fått tillgångtill den fairness opinion som lämnattill den norska regeringen.16-årsregeln EnligtNäringsdepartementets syn på aktieägaravtalet kan 16-årsregeln ändrasom parterna är överens om det. Detta bör, enligtdepartementet, ses i ljuset av det som står i avtaletsavsnitt 1.1 a om affärsmässighet och oberoende. Därtillkommer att endera parten alltid har möjlighet att bringa avtalettill upphörande genom att sälja aktier. avsnitt 7.2 om uppsägning kanavtalet sålunda sägas upp om endera partens andelunderstiger av aktierna.Godkännanden av affärenSammanslagningen kräver som nämnts - förutom godkännande av densvenska - också godkännande av det norskastortinget och av . och Norgeanmälde fusionen till i slutet av april 1999.Stortinget planerar att fatta beslut i frågan i början avjuni 1999. Sammanslagningen måstevidare vara förenlig med den norskaförvärvslagstiftningen. Det norska Närings- och handelsdepartementethar fattat beslut om att så är fallet. Finansiering av digital infrastruktur I motion 1998/99:N17 (c) föreslås, somnämnts, att medel från en försäljning av statens aktieri det nya bolaget skall användas för utbyggnad av dendigitala infrastrukturen. Motionsyrkanden om en sådan utbyggnadhar behandlats av trafikutskottet senast under våren1999 (bet. 1998/99:TU4 s. 17). Trafik-utskottetredovisade att statens ansvar för infrastrukturen påIT-området omfattar det grundläggande telenätet. Genom telelagen(1993:597) fastställs såsom ett övergripande mål attenskilda och myndigheter skall få tillgång tilleffektiva telekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. I lagen regleras att var och en skallha möjlighet att från sin stadigvarande bostad ellerfasta verksamhetsställe utnyttja telefonitjänst tillett rimligt pris inom ett allmänt tillgängligt telenät.Med teletjänst avses överföring av tal, telefax samtdatakommunikation via låghastighetsmodem.Trafikutskottet hänvisade vidare till att regeringen sommaren1998 har tillsatt en särskild utredare,landstingsdirektör , med uppdrag attundersöka tillgången till avancerad informations- ochkommunikationsteknisk infrastruktur ur ett regionalt ochsocialt perspektiv (dir. 1998:61) - den s.k.IT-infrastrukturutredningen. Utredaren skall kartläggaden befintliga infrastrukturen och bl.a. särskilt undersökakommunernas pågående infrastrukturutbyggnad. Medkartläggningen som grund skall en analys göras av detekniska utvecklingstendenserna och de behov som därvidkan väntas uppstå. Utredaren skall presentera förslag till hur stateni samverkan med näringsliv och teleoperatörer kan medverkatill att en god regional och social täckningav avancerad informations- ochkommunikationsteknisk infrastruk-tur kan uppnås. Uppdraget skallredovisas senast den 11 juni 1999.Trafikutskottet anförde att det är mycket viktigt att enavancerad informations- och kommunikationstekniskdigital infrastruktur snabbt byggs ut i landet medgod regional och social täckning och att pågåendeutrednings- och beredningsarbete därför är av storbetydelse. ansåg att något initiativfrån sida inte då var erforderligt ochavstyrkte de aktuella motionerna. I reservationer (m, kd,fp; v; c) redovisades respektive partiers ståndpunkter i frågan.Riksdagen följde trafikutskottet.Trafikutskottet har vidare i sitt yttrande 1998/99:TU1ytill finansutskottet över vårpropositionen (prop.1998/99:100) behandlat ett motionsyrkande (c) om attstaten bör ta ansvar för utbyggnaden av ettfinmaskigt optiskt fibernät. hänvisar till detnyssnämnda betänkandet och till utredningen.Trafikutskottet noterar att regeringen ivårpropositionen (utg.omr. 22) framhåller betydelsen av enutbyggd, avancerad infrastruktur liksom en höjning avIT-kompetensen så att den nya tekniken blir mertillgänglig för alla i hela landet. I en avvikande mening(c) till yttrandet anförs att staten bör ansvara för att det byggsett finmaskigt optiskt fibernät, genom vilket allahushåll och företag i landet ansluts till knutpunkteroch att mycket talar för att den finmaskigainfrastrukturen bör hanteras av ett statligt verk eller bolag. Redani budgetpropositionen för bör regeringenpresentera ett förslag om den institutionella lösningenoch den praktiska finansieringen av ett finmaskigtfibernät, sägs det i den avvikande meningen.Näringsminister besvarade eninterpellation (1998/99:140) av () ombredband till hushåll och företag. Näringsministerndelade åsikten att det är angeläget att företag ochenskilda i hela landet får likvärdig tillgång till modernIT-infrastruktur och hänvisade till den nämndautredningen. Utskottetsställningstagande Inledning Utskottet behandlar först frågan om finansieringav digital infrastruktur. Därefter tas aktieägaravtaletupp och sist samgåendeavtalet och det statligaägandet. Finansiering av digitalinfrastruktur m.m. Näringsutskottetanser i likhet med trafikutskottet att det är mycketviktigt att den digitala infrastrukturen snabbt byggs ut i landet. Iflera propositioner och betänkanden under senare århar regering och riksdag slagit fast vikten avallas tillgång till informationstekniken ochinformationstjänster, t.ex. ekonomiska vårproposition(prop. 1997/98:150). I ett särskilt avsnitt (1.5.2) ifinansplanen om delaktighet i informationssamhälletanfördes bl.a. att det i den nya informationsteknikenfinns både tillväxtpotential för samhället som helhet och utsikter attnå ökad effektivitet, bekvämare vardag och bättre liv.Hela befolkning måste därför bli delaktig iinformationssamhället, sades det. Tillgångentill den nya informationstekniken utvecklas emellertid långsamt,vilket leder till att företag i utflyttningsregionerna fårminskad konkurrenskraft på grund av lågtillgänglighet, många tekniska avbrott och högakostnader vid användning av IT-tekniken. påtaladenyligen dessa problem och visade exempel på att en del av denya s.k. call- centerföretagen, som har stor betydelseför glesbygden, håller på att flytta sin verksamhetdärifrån, eftersom de inte kan garanteras den erforderligasäkerheten i data- och telekommunikationerna.Även för den enskilde är den nya tekniken ovärderlig förkompetenshöjning och kommunikation. Tillgång till snabbinformation betyder mycket för att utvecklainnovationskraften i utsatta regioner. Att påskynda utbyggnaden avhög kapacitet inom informationstekniken i glesbygden innebär attge cirka en miljon människor en möjlighet att följa medi utvecklingen på detta område. Det nya bolagetkommer att vara konkurrensutsatt och skall uppfylla de kravsom ställs i lagstiftning och koncessionsvillkor rörandeverksamheten på telekommunikationsmarknaden. Bolagetkan därmed inte subventionera verksamhet.Marknaden kommer sannolikt att utvecklas starkt de närmasteåren. Därtill kommer att investeringskostnaderna förinformationsteknisk infrastruktur kan förväntas sjunka,vilket gör att investeringarna även i glesbygd kanväntas öka. Utskottet vill dessutom påpeka att staten ochstatligt ägda företag gör betydande investeringar i nät av olikaslag; som exempel kan nämnas , . Enligt utskottets bedömning kommerdet att krävas ytterligare insatser för att företag ochindivider i glesbygden skall kunna delta i den fortsattautvecklingen på området. Utskottet vill därför med skärpa understrykavikten av att investeringar påskyndas och att dettasker i alla delar av landet. Lika viktigt är attkostnaden för att nyttja den aktuella tekniken blirnågorlunda lika, oavsett var i landet man befinner sig. Staten måsteta ansvar för denna utveckling, och enansvarsfördelning bör komma till stånd mellan staten ochkommunerna. kommer,som nämnts, att lämna sina förslag . Utskottetutgår ifrån att regeringen därefter återkommer tillriksdagen med ställningstagande till utredningens förslag. Medhänvisning härtill anser utskottet att det inte nu ärbefogat med någon åtgärd av i den häraktuella frågan. Motion 1998/99:N17 (c) avstyrks därmedi berörda delar. Utskottet ser sammanslagningen avTelia och som en väsentlig förutsättningför att företagen skall kunna hävda sig i den allthårdare konkurrenssituation som förutses i . Genomsammanslagningen bildas en stark, nordisktelekoncern som får en storlek och enkonkurrenskraft som främjar kostnadseffektivitet och innovation. Dettakan beräknas medföra affärsmässiga fördelar, ökadkonkurrenskraft och större värden för ägarna. En storaktör kan också bedömas ha större möjligheter attutnyttja expansionspotentialen på den internationella marknaden. En förutsättning för att kunna medverka iindustriell omstrukturering är som regel att detföretag som vill agera har en börsnoterad aktie. Genom attutnyttja den kan företag förvärvas och ytterligare fusionergenomföras. Detta ökar ytterligare företagetskonkurrenskraft och därmed värdet på aktieinnehavet.Regeringen har, som nämnts, gjort bedömningen att betydandesynergivinster uppkommer genom kostnadsminskningar, genom bättreutnyttjande av produkter och tjänster samt genom störrekonkurrenskraft på de marknader där de bägge företagenvart och ett har en svag position. Utskottet harefter det genomförda beredningsarbetet kommit fram tillslutsatsen att svenska staten som ägare kommer i ett mer fördelaktigtläge vid en sammanslagning av en därpå följande börsintroduktion än om Teliaskulle kvarstå som självständig aktör - i hel-eller delstatlig ägo. Det är viktigt att framhålla att de bådastatliga ägarna skall utöva ett professionellt ochaffärsmässigt ägande av det nya bolaget. Kravet påkapitalavkastning skall sålunda ligga på samma nivå somför liknande europeiska telekombolag. GoldmanSachs, som den anlitat vid bedömningen avaffären, har som tidigare nämnts utfärdat en fairnessopinion, vilken utskottet tagit del av. Denna fairnessopinion innebär att , efter en genomgångoch analys av affären, funnit den vara rimlig urfinansiell synvinkel för uppdragsgivaren, den . Likasåhar , som den norska regeringenanlitat, utfärdat en fairness opinion, vilken utskottetpå begäran fått ta del av. Även och för Telias respektive räkning utfärdat var sin fairnessopinion. Sammantaget konstaterar utskottet attrimligheten i den i propositionen föreslagna60/40-procentsfördelningen fått stöd avprofessionell expertis. har,enligt utskottets mening, fått en bra balans mellanlångsiktighet och flexibilitet. Parternas inställning att det ärett långsiktigt projekt kommer bl.a. till uttryck iatt den samlade statliga ägarandelen inte skallunderstiga och att avtalet skall gälla i 16 år.Beträffande det sistnämnda vill utskottet påpeka att det dock inteinnebär en absolut låsning, utan att det skall ses somett uttryck för en långsiktig intention från de bådaregeringarnas sida. 16-årsregeln kan, som tidigarenämnts, ändras om parterna är överens om det. Skulle någondera partensälja aktier så att andelen skulle understiga 25,5 %kan avtalet också sägas upp av den andra parten. De farhågor som framförs i bl.a. motionerna1998/99:N14 (m), 1998/99: N15 (kd) och 1998/99:N16 (fp)för att 16-årsregeln och det s.k. dubbla vetotkommer att innebära en låsning av det nya bolagets verksamhet ochatt aktierna skulle drabbas av en politisk rabattanser utskottet alltså överdrivna. Det nya bolagetskall drivas affärsmässigt och ägandet skall utövasprofessionellt. Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen i berörd del och avstyrkerde nyssnämnda motionerna, liksom motion 1998/99:N17 (c), imotsvarande delar.Samgåendeavtalet och det statliga ägandetUtskottet ställer sig, som redovisats, bakom regeringens förslagom en sammanslagning av . böralltså godkänna det av regeringen undertecknadeavtalet mellan svenska och som ägare irespektive och om sammanslagning av de bäggeföretagen. Vidare anser utskottet att regeringen börges bemyndigande att minska statens ägande i det nyabolaget i enlighet med vad som föreskrivs i aktie-ägaravtalet. Med det anförda tillstyrkerutskottet propositionen i de båda berörda delarnaoch avstyrker de här aktuella motionerna 1998/99:N14 (m),1998/99:N15 (kd), 1998/99:N17 (c) och 1998/99:N16 (fp) imotsvarande delar. beträffande finansiering av digital infrastrukturm.m.att avslår motion1998/99:N17 yrkandena 1, 2 och 4,res. 1 (m, kd,fp) - motiv.res. 2 (c)2. beträffande aktieägaravtaletatt med bifall till proposition 1998/99:99 i dennadel och med avslag på motionerna 1998/99:N14yrkande 2, 1998/99:N15 yrkande 1, 1998/99:N16yrkande 1 och 1998/99:N17 yrkande 3 i denna del bemyndigarregeringen att teckna ett aktieägaravtal om framtidaägarsamarbete med i fråga omförvaltningen av det nya bolaget i huvudsakligöverensstämmelse med det förslag till sådant avtal som utgör bilagatill samgåendeavtalet och som framgår av propositionen,res. 3 (m, kd)res. 4 (c) -villk. 5 (fp)3.beträffande samgåendeavtalet och det statliga ägandetattriksdagen med bifall till proposition 1998/99:99 i denna del och medavslag på motionerna 1998/99:N14 yrkandena 1, 3och 4, 1998/99:N15 yrkande 2, 1998/99:N16 yrkande 2och 1998/99:N17 yrkande 3 i denna del dels godkänner det avregeringen undertecknade avtalet mellan svenska ochnorska staten som ägare i respektiveTelia AB och om sammanslagning av debägge företagen, dels bemyndigar regeringenatt minska svenska statens ägande i det nya bolageti enlighet med vad som föreskrivs i aktieägaravtalet.res. 6 (m, kd) - villk. 7 (c) - villk. 8 (fp) - villk.res.