bet · GM01NU12 · 1999-05-18 00:00:00 — Därför måstepermanenta driftsunderskott täckas huvudsakligen medkommunala medel. Om biogasen skall introduceras somett fordonsbränsle skulle det krävas ett långsiktigtoch varaktigt tillskott av skattemedel, som gårutöver den konkurrensfördel som befrielse frånenergi- och miljöskatter ger.Enligt utredningen kan biogas som fordonsbränsletänkas komma till användning på vissa orter som ett"nischbränsle" främst för tunga lokala/kommunaladieseldrivna fordonsflottor som bussar,distributionsbilar, arbetsfordon och andra fordonsom används inom ett begränsat geografiskt område.Där är också de största miljövinsterna att hämta.Tre orter har av utredningen bedömts som lämpligaför ett samverkansprojekt, nämligen ,och . Den närmare uppläggningen avprojektet, inklusive kostnaderna för det, börfastställas i överläggningar mellan staten ochrespektive kommun, anser utredningen. (Särskildayttranden till utredningen lämnades av två experter.Enligt dessa ser utredningen väl pessimistiskt påmöjligheterna att använda biogas somfordonsbränsle).Vätgas som drivmedel för bilarUtvecklingen av vätgas och bränsleceller förfordonsdrift befinner sig fortfarande på forsknings-och teknikutvecklingsstadiet. Viss informationantyder dock att den forskning som bedrivits i bl.a.Förenta staterna börjar ge resultat. Det är i förstahand de stora bilföretagen som finansierar ochbedriver utvecklingsarbetet. och Toyotapresenterade bilmodeller med bränsleceller redanhösten 1997. Även Opel har visat upp en bilmodellmed bränsleceller. Det kan nämnas att företagenDaimler/, och det kanadensiskaföretaget , som utvecklar bränsleceller, harstartat ett samarbete för att utvecklabränslecellsfordon. Vidare har ochToyota offentliggjort att de skall samarbetanär det gäller den tekniska utvecklingen av el-,hybrid- och bränslecellsbilar.I ett långt fälttest i och Chicagokörs bussar, som utrustats av medvätgastankar på taket. I pressmeddelanden harinformerats om att ett demonstrationsprojekt medbränslecellsdrivna personbilar och bussar kommer attstartas i . Ett 50-tal bränslecellsfordonberäknas komma ut i drift under åren 2000-2003.Deltagare i projektet är, förutom , delstatenKalifornien, bilföretagen /och Fordsamt två energiföretag.I början av år 1999 meddelades att ett isländsktkonsortium - Vistorka () - har gått ini ett joint-venture med /, NorskHydro och Royal Dutch/för att utvecklabränsleceller och vätgasdrivning. Även Islandsuniversitet är med i satsningen. Enligtpressmeddelandet kan busstrafiken i bliförst med bränslecellsfordon. Slutmålet är attställa om både offentlig och privat trafik(inklusive fiskefartyg) på . Projektet kommerockså att omfatta satsningar på effektiv produktion,lagring och distribution av vätgas och väterikaenergibärare. Överenskommelsen undertecknades avföretagen i närvaro av den isländske miljöministern.En arbetsplan väntas enligt uppgift kunna redovisasi juni 1999.Även i pågår forsknings- ochutvecklingsarbete inom vätgasområdet. Dels pågårforskning inom de olika universiteten och tekniskahögskolorna, dels pågår ett program inom ramen förMISTRA ().MISTRA:s program Batterier och bränsleceller för enbättre miljö finansieras av MISTRA och svenskindustri (, m.fl.). Budgeten uppgår till 54 miljoner kronorfrån MISTRA och frånnäringslivet. Användningsområdet är bl.a. fordon.Enligt årsrapporten för för detta program ärdet viktigt att en helhetssyn läggs på de ingåendeforskningsprojekten. Efter MISTRA-programmets slutbör det enligt årsrapporten finnas en möjlighet atttesta ett bränslecellssystem. Den svenskaforskningen har en unik bredd, från övergripandemiljö- och systemstudier och praktiskakomponentkarakteriseringar på användarnivå till"molekylskrädderi" på grundläggande vetenskaplignivå. Bredden har bl.a. den fördelen att den ökarintresset från industrin, vilket är ett mål medprogrammet, sägs det i årsrapporten. Huvuddelen avMISTRA:s forskningsprogram utförs på universitet ochhögskolor.I årsrapporten nämns också att det inom MISTRA-programmet genomförs s.k. livscykelanalyser för attfå en helhetsbedömning av bränslecellen, dvs.analyser av vad som händer vid tillverkning, driftoch skrotning.Ytterligare satsningar på bränslecellssystem ärföreslagna inom ramen för statens och bilindustrinssamverkansprojekt, vilket redovisas i det följande.Samverkansprogram mellan staten och svenskbilindustriStatsminister sade i sinregeringsförklaring att enbreddad samverkan mellan politik och näringsliv föromställning till hållbar utveckling skulle stärkalandet. I ett första steg vill regeringentillsammans med svensk bilindustri utarbeta ettprogram för att utveckla miljövänliga bilar. skall kombineras med ekologiskt ansvar,enligt statsministern.Regeringsförklaringen på denna punkt har lett förstudie, där i samråd medfordonsindustrin identifierat samverkansområden.Förstudien tyder enligt på att detfinns förutsättningar för att utforma ettsamverkansprogram som kan få positiv inverkan påsåväl miljö som konkurrenskraft och tillväxt. I mars1999 fattade näringsminister beslutom att tillsätta en interdepartemental arbetsgruppmed uppgift att utforma ett förslag tillöverenskommelse mellan staten och bilindustrin kringutveckling av miljövänligare fordon. Till grund föröverenskommelsen skall arbetsgruppen utarbetaförslag till programskrivning. Medel - högst 500 000kr - disponeras av programrådet förfordonsforskning, via , försekretariatskostnader.Enligt en promemoria från (), vilken är fogad som bilaga till beslutet omen interdepartemental arbetsgrupp, är regeringensambition att skall vara ett föregångsland iomställningen till hållbar utveckling.Fordonsindustrin är viktig för svensk sysselsättningoch svenska exportinkomster. Kunskap om teknik somkan bidra till en hållbar utveckling är en viktigkonkurrensfaktor för bilindustrin, sägs det ipromemorian. Eftersom många av världens ledandebilföretag satsar på att skapa konkurrensfördelargenom att tidigt kunna erbjuda bränslesnålare bilarm.m. fordras det särskilda insatser för att skapaförutsättningar för en långsiktigt livskraftigbilindustri i . Vid ett möte i februari 1999enades företrädare för ochMiljödepartementet samt fordonstillverkarna ,, och VolvoLastvagnar/Bussar om att gemensamt arbeta för attskapa ett samverkansprogram kring utveckling av mermiljövänliga fordon. Nästa steg enligt promemorianblir att utarbeta en slutgiltig överenskommelsemellan parterna.Följande samverkansområden har identifierats ochskall undersökas vidare av arbetsgruppen:- utbildning och kompetensförsörjning,-- avgasefterbehandling (tunga fordon),-- avancerad förbränningsmotorteknik (personbilar),-- ICE[1]-hybrider (personbilar/tunga fordon),-- HCCI[2]-förbränning (tunga fordon),-- viktreduktion (personbilar/tunga fordon),-- väginformatik (personbilar/tunga fordon),-- bränslecellssystem (personbilar/tunga fordon),-- avancerad förbränningsmotorteknik (tunga fordon),-- CNG[3]-/biogas-drivlinor (tunga fordon),-- avancerad transmission (tunga fordon),-- emissionsforskning.-Regeringskansliets arbetsgrupp skall analysera ivilken utsträckning och i så fall hur staten skallmedverka finansiellt. Resultatet av arbetsgruppensarbete skall utgöras av ett förslag tillprogramskrivning, där ramarna för programmetsutformning, organisation, kostnader och finansiellastruktur anges. Efter förhandlingar kommer detslutgiltiga förslaget att stadfästas i form av enöverenskommelse mellan staten ochfordonstillverkarna. Arbetsgruppens förslag tillprogramskrivning och avtal skall redovisas tillregeringen . Vidare skallarbetsgruppen bistå i arbetet medförhandsanmälningar av projekten till EU-kommissionen.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av den lämnade redovisningen görutskottet följande bedömning av de här aktuellamotionsyrkandena. Som tidigare nämnts är dessadelvis likartade med de bil- och bränslemotioner somutskottet behandlade föregående år. Liksom dåansluter sig utskottet i allt väsentligt till deambitioner som ligger bakom motionärernas förslag isyfte att få till stånd miljöanpassad bildrift. Detfinns, enligt utskottet, anledning att betonaangelägenheten av att målmedvetet arbeta vidare motatt introducera miljöanpassade system för bil ochbränsle. Det kan i detta sammanhang erinras om attmiljö- och jordbruksutskottet i ettbetänkande (bet. 1998/99:MJU6) om miljöpolitikenförutsatte att regeringen återkommer till riksdagenmed förslag till åtgärder för att skynda påintroduktionen av förnybara fordonsbränslen.Näringsutskottet instämmer i denna uppfattning.När det gäller bil- och bränslefrågor i samband medtransportpolitik respektive skattepolitik hänvisarutskottet till att det är trafikutskottet respektiveskatteutskottet som behandlar sådana frågor.Utredningen om biogas, vilken redovisats i detföregående, innebär ytterligare information ommöjligheterna och svårigheterna med biogas sombilbränsle. Utskottet utgår från att såväl biogassom andra miljöanpassade bränslen analyseras iregeringens fortsatta beredningsarbete för att uppnåde miljömässigt och ekonomiskt bästa lösningarnainom det energitekniska området.Som vidare framgått av den tidigare redovisningenpågår det en omfattande forsknings- ochutvecklingsverksamhet vad gäller alternativabilbränslen, såväl inom högskolor och universitetsom genom statliga program stödda avEnergimyndigheten, och . Ett stort antalprojekt genomförs i samarbete med näringslivet.Med den information som finns om den tekniskautvecklingen på vätgas-/bränslecellsområdet anserutskottet att det hade varit önskvärt att även dessabränslen hade studerats inom ramen förAlternativbränsleutredningens betänkande (SOU1996:184). Enligt direktiven, beslutade den 21 juni1995, avsåg utredningsuppdraget alternativa bränslenav både fossilt och förnybart ursprung som användssom s.k. renbränsle eller blandas med diesel ellerbensin. Vidare sades det i direktiven att utredarenhade att utgå från () kända alternativ underutveckling eller som introducerats i vissutsträckning. Enligt vad utskottet inhämtat lågdenna formulering till grund för en diskussion omtolkningen mellan utredningen ochMiljödepartementet. Denna diskussion utmynnade i engemensam tolkning som innebar att utredningen skullestudera de alternativa bränslen som var på gränsentill introduktion på marknaden, medan sådanabränslen som - marknadsmässigt sett - bedömdes liggamer än inte togs med avutredningen. Till denna senare kategori fördesvätgas/bränsleceller liksom också el för elfordon.Utredningen begränsade sig till följande alternativabränslen (drivmedel): metanol, etanol,rapsmetylester, naturgas, biogas och motorgas.I ett par motioner hävdas uppfattningen attreglerna bör anpassas efter den nya tekniken medvätgas/bränsleceller, så att inte det befintligaregelverket utgör hinder för utvecklingen på dettaområde. Det kan t.ex. gälla regler om godkännandehos olika myndigheter som , , etc. uppfattning kan det förväntas attreglernas anpassning till ny teknik kommer attutformas på EU-nivå. bör i detta och andrasammanhang verka för att dispensmöjligheterna ärsådana att det i praktiken blir lättare att provaoch demonstrera nya typer av fordon som drivs medalternativa bränslen och drivsystem.Utskottet välkomnar det nya samverkansprogrammetmellan staten och den svenska bilindustrin, vilkethar redovisats i det föregående. Det syftar till godmiljö och ökad tillväxt. Utskottet har vidarenoterat att även bränslecellssystem ingår i dennasatsning. Enligt information från Regeringskanslietär arbetshypotesen att programmet kommer att pågåunder . Ytterligare information kan förväntassenast i budgetpropositionen hösten 1999.I likhet med vad som sägs i motion 1998/99:N235(s) anser utskottet att det finns anledning attsärskilt uppmärksamma underleverantörerna tillbilföretagen med hänsyn till den utvecklingsfas sombilindustrin nu genomgår. Denna utvecklingkännetecknas av alltmer förfinad elektronik samtallt högre tekniska och ekonomiska krav påföretagen, vilket gör att kompetensfrågorna sätts ifokus. Utskottet ser därför positivt på attunderleverantörerna kommer med i det nyasamverkansprogrammet mellan regeringen ochbilindustrin i egenskap av självständiga företag.Inte minst är samverkan beträffande utbildning ochkompetensförsörjning av intresse i detta sammanhang.Med hänsyn till den pågående utvecklingen när detgäller forskningen på bil- och bränsleområdet,regeringens beredning av tidigareredovisade betänkande samt det initieradesamverkansprogrammet mellan regeringen ochbilindustrin, finner utskottet inte anledning attnärmare gå in på samtliga spörsmål i de olikamotionerna. Liksom motionärerna eftersträvarutskottet fortsatt minskning av biltrafikensemissioner och fortsatta ansträngningar att finnamiljöanpassade och ekonomiska lösningar på dettaområde.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksde här aktuella motions-yrkandena. Utskottet hemställerbeträffande utveckling av nya bilmotoreroch alternativa drivmedelatt avslår motionerna 1998/99:T223 yrkandena 16,20, 44 och 45, 1998/99:MJ605 yrkandena 2-6,1998/99:N235, 1998/99: N302 och 1998/99:N317.Stockholm den 18 maj 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), MatsLindberg (s), (), (), (), (), OlaKarlsson (m), (), MarieGranlund (s), (), (), (), (), StefanHagfeldt (m) och (). **FOOTNOTES**[1]: ICE = Internal Combustion Engine(förbränningsmotor)[2]: HCCI = Homogenous Charged CompressionIgnition (homogen kompressionsförbränning)[3]: CNG = Compressed Natural Gas (komprimeradnaturgas)Innehållsförteckning