bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Detsker genom att en ny avgiftsbelagd läkemedelsförsäkring införs, genomhögre egenavgift till arbetslöshetsförsäkringen, genom att kostnaderna förtrafikolycksfall förs över på den obligatoriska trafikförsäkringen, genom attytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen samt genom attersättningsnivån i sjuk- och föräldraförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen sänks till 75 %.Motionärerna föreslår också besparingar som inte direkt påverkarhushållens ekonomi. Det görs bl.a. i form av minskat företagsstöd, sänktpartistöd, slopat presstöd, minskade utgifter för energiåtgärder samtbesparingar till följd av en effektivare arbetsmarknadspolitik. Biståndet börenligt deras mening minskas, och vidare föreslår de att det generellastatsbidraget till kommuner sänks med fem respektive nio miljarder kronorunder samt att bidraget till särskilda åtgärder ikommuner, den s.k. kommunakuten, avvecklas helt.Regeringens förslag om en allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgenavvisas av motionärerna.Ökade utgifter föreslås bl.a. för ett återinfört vårdnadsbi-drag/barnomsorgspeng, för ökat stöd till handikappade och för återställdänkepension.De finansiella effekter som motionärernas förslag har på den konsolideradeoffentliga sektorn kan för de kommande tre åren sammanfattas påföljande sätt.Tabell 15. Finansiella effekter av Moderata samlingspartiets budgetförslag2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Utgiftsminskningar, netto+24,9+56,4+67,3Skattesänkningar, netto-23,0-55,6-90,3Privatiseringar som finansierar engångsutgifter+5,3+4,2+2,5Effekt på finansiellt sparande enligt (m)+7,2+5,0-20,5Nivån på finansiellt sparande i offentlig sektor enligt (m)49,147,844,4Nivå i förhållande till regeringens mål om överskott+9,2+5,0+0,1Moderata samlingspartiet avvisar användningen av en budgeteringsmarginal.Om man till de moderata besparingarna på statsbudgetens utgifter läggereffekten av detta ställningstagande får man fram nivån på det av motionärernaförordade utgiftstaket för staten.Tabell 16. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för staten2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Regeringens förslag till utgiftstak765,0790,0814,0Föreslagna utgiftsminskningar-9,4-18,4-11,4Nej till budgeteringsmarginal-1,5-3,7-22,6Avrundningseffekt+0,9+0,1+1,0Utgiftstak för staten enligt (m)755,0768,0781,0Moderata samlingspartiet föreslår att staten skall ta över kommunernaskostnader för skolan. Förslaget innebär att kommunerna fr.o.m. år 2001kommer att avlastas en utgift på sombelastningen på statsbudgeten ökar med ett lika stort belopp.Omfördelningen höjer nivån på det av Moderata samlingspartiet föreslagnautgiftstaket för staten men har ingen effekt på utgiftstaket för hela denoffentliga sektorn. Skillnaderna mellan Moderata samlingspartiets ochregeringens budgetalternativ framkommer därför tydligare i utgiftstaket förden offentliga sektorn.Tabell 17. Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak för den offentligasektorn 2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Regeringens förslag till utgiftstak1 066,01 101,01 142,0M:s lägre nivå på det statliga utgiftstaket-10,0-22,0-33,0M:s lägre nivå för kommunsektorn±0,0-51,0-51,0M:s justering av nivån för interna transaktioner-14,0+14,0-4,0Utgiftstak för offentlig sektor enligt (m)1 042,01 042,01 054,0Avvikelse från regeringen-24,0-59,0-88,0Kristdemokraterna uppger i motion Fi210 att partiets budgetpolitik ärinriktad på att få till stånd ett bättre finansiellt sparande i staten och ensnabbare avbetalning av statsskulden. Det åstadkoms enligt motionärernagenom en något stramare finanspolitik än den regeringen förordar ochgenom en snabbare utförsäljning av statliga företag.Statsskulden bör enligt deras mening minskas eftersom de storaräntekostnaderna tränger undan annan offentlig verksamhet och förstärkerstatsbudgetens konjunkturkänslighet.Kristdemokraterna är starkt kritiska till vad man kallar det svenskahögskattesamhället vilket enligt partiets uppfattning nått orimligaproportioner. Den av regeringen föreslagna skattereduktionen föregenavgifter avvisas liksom förslaget att förlänga den tillfälligaskattereduktionen för låginkomsttagare. I stället föreslår Kristdemokraternaatt grundavdraget i den kommunala beskattningen i princip fördubblas vilketår 2000 ger en skattesänkning med . Uttaget av statligskatt skall fr.o.m. begränsas till då också en skattereduktionpå skall införas för hushållsnära tjänster.I motionen föreslås vidare att skatten på aktieutdelningar skall avvecklas itvå steg då uttaget av bolagsskatt å andra sidan bör höjas till30 %.Motionärerna vill också höja avdragsrätten för pensionssparande till ettbasbelopp samt sänka den nedre gränsen för rätt till reseavdrag från dagens7 000 till . I motionen föreslås också en större begränsning avskatteuttaget inom jordbruket än vad regeringen föreslagit samt att dessaskattesänkningar genomförs , dvs. änförslaget i propositionen.Arbetsgivaravgifterna på lönesummor bör enligtmotionärernas mening sänkas . Förslagetgäller alla arbetsgivare men gynnar främst småföretagare, påpekar de.I motionen förordas att fastighetsskatten på villor och egnahem sänks till1,2001 och till 2002. Vidare skall endast entredjedel av markvärdet tas upp till beskattning.För barnfamiljerna föreslås att ett beskattat vårdnadsbidrag införs i tre stegsamt att en del av barnbidraget används för att höja nivån på deinkomstprövade bostadsbidragen. Vidare föreslås avdragsrätt för styrktabarnomsorgskostnader. För att kunna genomföra dessaförbättringar för de sämst ställda barnfamiljerna förespråkar motionärerna attde av regeringen planerade höjningarna av barnbidraget senareläggs ett år.För pensionärerna föreslås att inkomstprövningen av änkepensioner slopasoch att pensionstillskottet höjs med . Vidareföreslås att innehav av fritidsfastighet inte längre skall beaktas vidinkomstprövningen av bostadstillägget som dessutom föreslås bli höjt fr.o.m.2001.Kristdemokraterna vill också sänka fordonsskatten kraftigt, men dettaförslag är direkt kopplat till en av partiet föreslagen obligatorisktrafikolycksfallsförsäkring som fullt utbyggd väntas bidra till attsjukförsäkringen kan avlastas . Den sänkta fordonsskattenär avsedd att kompensera bilägarna för de ökade försäkringskostnaderna.Kommunsektorn tillförs i budgetalternativ 1,1miljarder kronor 2000 och 2001 samt 2002. Dessutompåverkas statsbidragsnivån av att flera av partiets förslag har effekt påkommunernas finanser och att dessa effekter föreslås bli neutraliserade ienlighet med finansieringsprincipen.De nya åtagandena samt skattesänkningarna avses bli finansierade genomatt ytterligare en karensdag införs i sjukförsäkringen, genom att densjukpenninggrundande inkomsten beräknas på ett nytt sätt och genom attmedlemmarnas egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen höjs till 33 %.Kristdemokraterna motsätter sig dessutom regeringens planer på en maxtaxai barnomsorgen. Minskat fusk och förbättrad skatteindrivning samt utbyggdrehabilitering förutsätts också bidra till finansieringen, liksom minskatpresstöd. räknar också med att en av dem förordad ökadutförsäljning av statliga företag skall leda till minskade utgifter förstatsskuldsräntor.Den finansiella effekten av förslag kan med ledning av deuppgifter som lämnas i motionen sammanfattas på följande sätt.Tabell 18. Finansiella effekter av budgetförslag 2000-2002Effekt på statsbudgetenBelopp i miljarder kronor200020012002Utgiftsminskningar, netto+9,2+17,6+19,4Skattesänkningar, netto-8,8-17,4-31,0Försäljning av statliga företag+10,0+20,0+30,0Regeringens beräknade överföringsbelopp 2002--+20,6Minskat lånebehov, amortering av statsskulden-10,3-20,2-39,0Effekt på statens finansiella sparande (kd)¹+0,3+0,2+9,0¹ Exklusive försäljning av statliga företag eftersom sådana transaktionerinte ingår i det finansiella sparandet.Kristdemokraternas förslag till utgiftstak för de tre åren avviker frånregeringens på följande sätt.Tabell 19. förslag till utgiftstak för staten 2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Regeringens förslag till utgiftstak765,0790,0814,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-8,9-16,4-17,2Ändrad budgeteringsmarginal+0,9+0,4-7,8Utgiftstak för staten enligt (kd)757,0774,0789,0¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntor.Centerpartiet vill i motion Fi211 långsiktigt sänka skattetrycket, framförallt för låg- och medelinkomsttagare samt företagande och boende.I enlighet härmed föreslår att inkomstbeskattningen nästa årskall lindras genom ett förhöjt grundavdrag. Höjningen bör utformas på ettsådant sätt att grundavdraget trappas av med stigande inkomster så att låg-och medelinkomsttagare får störst del av skattesänkningen, vilken skalluppgå till sammanlagt . Regeringens förslag tillkompensation för egenavgiften avvisas av Centerpartiet.Partiet avvisar regeringens förslag om fortsatt förlängning av dentillfälliga skattereduktionen för låginkomsttagare liksom förslaget att genomen skattereduktion kompensera löntagarna för egenavgifterna. I motionenavvisas också regeringens förslag till uppjustering av de skiktgränser somanvänds vid den statliga beskattningen.Arbetsgivaravgifterna bör stegvis sänkas, och bör den årligalönesumma som undantas från avgift höjas från nuvarande till2 . Under de båda därpå följande åren bör också uttagsnivånsänkas i två steg.Den sänkta skatten på arbete skall finansieras genom en skatteväxling sominnefattar höjda energi- och miljöskatter. Bland annat föreslås attproduktionsskatten på el från kärnkraftverk höjs, liksom kväveoxidskatten.Av samma skäl bör enligt motionärernas mening miljöskatten på inrikes flygliksom fastighetsskatten på äldre vattenkraft återinföras. Vidare bör indu-strins nedsättning av koldioxidskatt begränsas.De av regeringen framförda förslagen om höjd dieselskatt och höjd allmänenergiskatt avvisas däremot av som tvärtom vill begränsauttaget av dieselskatt inom jordbruket.Centerpartiet anser att beskattningen av avsättningar till anställdas vinst-andelsstiftelser bör slopas. Vidare bör en skattereduktion på införas förhushållsnära tjänster räknat från den 1 juli 2000.Regeringens förslag om tillfälligt sänkt fastighetsskatt för hyresfastigheteravvisas av motionärerna som i stället begär att regeringen snabbt skallåterkomma med ett förslag om hur lättnader i fastighetsskatten kan införasför sådana fastboende som drabbats extra hårt av höjda taxeringsvärden iattraktiva områden.Vidare bör enligt deras mening nuvarande dubbelbeskattning avskaffas påsikt. Ett yrkesfiskeavdrag enligt dansk modell skall också införas.Centerpartiet motsätter sig regeringens förslag att med ytterligare ett årförlänga överföringen till kommunerna av det fasta belopp på somalla skattskyldiga betalar i statlig skatt. Kommunerna bör enligt motionenkompenseras på annat sätt.På familjepolitikens område föreslår att man inför ett systemmed barnkonton i stället för den av regeringen föreslagna maxtaxereformen.Enligt motionärerna bör ett utökat familjepolitiskt stöd komma allabarnfamiljer till del och inte ensidigt gynna en viss omsorgsform. Partiet villdessutom höja garantinivån i föräldrapenningen till 150 kr.Motionärerna vill också införa en allmän trygghetsförsäkring som skalltäcka oväntat inkomstbortfall under de förvärvsaktiva åren. Den föreslagnaförsäkringen är avsedd att ersätta nuvarande allmänna försäkringar vidsjukdom, arbetsskada, arbetslöshet och förtidspension. Försäkringen skallbestå av en lägsta ersättningsnivå - en grundpenning - och därutöver eninkomstrelaterad del.På arbetsmarknadspolitikens område föreslås att en generellutbildningsgaranti införs. Garantin skall säkerställa att de som intefått någon utbildning upp till gymnasienivå ges möjlighet till detta. Partietvill också fasa ut volymåtgärder från den arbetsmarknadspolitiska arsenalenför att i stället satsa på kvalificerade åtgärder som banar väg för ettåterinträde på arbetsmarknaden. Dessutom vill man etablera ett partnerskapmellan staten, regionala myndigheter samt privata och offentliga arbetsgivarevilka gemensamt skall tillskapa vad som i motionen kallas enövergångsarbetsmarknad.För att främja kompetensutvecklingen bland dem som redan har ett arbeteskall individuella kompetenskonton införas på vilka arbetstagare ocharbetsgivare kan göra skattesubventionerade insättningar.Samordningen av försörjningsstödet kommer i det centerpartistiskabudgetalternativet bl.a. till uttryck i en betydande omfördelning av medelfrån utgiftsområdena 14 Arbetsmarknad och arbetsliv samt 15 Studiestöd tillutgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.I motionen föreslås också att pensionärer med låg eller ingen ATP skall fåen höjning av pensionstillskottet med den 1 juli 2000.Gränsen för högkostnadsskyddet för läkemedel bör enligt motionärernasänkas den 1 juni 2000.I motionen föreslås en kraftig förstärkning av resurserna till polis ochrättsvårdande myndigheter.Centerpartiet vill dessutom öka antalet högskoleplatser med 10 000 och vill därutöver höja kvaliteten inom den högreutbildningen.I motionen förordas också att ett nytt studiefinansieringssystem införs ivilket bidrag och lån utgör vardera av stödet. Återbetalningen börutformas som ett modifierat annuitetslån och fribeloppet börhöjas med två basbelopp.Centerpartiet vill sälja statliga företag och använda inkomsterna till attamortera statsskulden. I motionen förespråkas en försäljningsnivå somöverstiger regeringens med . Bl.a. vill motionärernaavyttra enskilda apotek samt sådana statligt ägda bolag som , ,MeritaNordbanken och Vasakronan.Någon samlad redovisning av de finansiella effekterna av Centerpartietsbudgetalternativ lämnas inte i motionen.Nivån på det av motionärerna föreslagna utgiftstaket för staten under de trenärmast efterföljande åren sammanfaller med regeringens förslag. Centerpartietföreslår dock en något högre budgeteringsmarginal, vilket framgår av följandesammanställning.Tabell 20. förslag till utgiftstak för staten 2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Regeringens förslag till utgiftstak765,0790,0814,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-0,3-3,5-5,7Ändrad budgeteringsmarginal+0,3+3,5+5,7Utgiftstak för staten enligt (c)765,0790,0814,0¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntor.Folkpartiet liberalerna erinrar i motion Fi212 om att har de mestkonjunkturkänsliga offentliga finanserna i industrivärlden. För att minskakänsligheten och få upp den långsiktiga tillväxten krävs enligtmotionärerna dels ett sänkt utgifts- och skattetryck, dels olika reformersom gör budgeten mer slagtålig. Bl.a. krävs en rejälsocialförsäkringsreform där a-kassa och sjukförsäkring görs merförsäkringsmässiga genom att överföras till mer autonoma system.Motionärerna förordar en skattereform som innebär att skatten på arbeteoch risksparande sänks. Regeringes förslag till sänkning av inkomstskattenavvisas av dem. Skatteförändringarna bör enligt deras mening koncentreraspå marginalskatterna. Genom att avskaffa värnskatten, höja brytpunkten förstatlig skatt och ta bort den s.k. LO-puckeln vill återupprätta deprinciper som låg till grund skattereform, dvs. att flertaletskattskyldiga skall ha en marginalskatt på högst och att marginalskatteni övrigt skall begränsas till högst 50 %.I ett första steg föreslår motionärerna att uttaget av statligskatt begränsas till och att brytpunkten höjs med motsvarande 9miljarder kronor. För att ytterligare sänka inkomstskatten vill dedärutöver införa en skattereduktion lika för alla på fr.o.m. år2000. Med dessa förslag sänks skatten med mer änregeringen föreslagit, uppger motionärerna.Marginaleffekterna bör dessutom minskas genom att barnfamiljernasinkomstprövade bostadsbidrag växlas mot ett generellt barnstöd.En kommande utökning av barnstödet bör enligt motionärerna ha formenav en skattereduktion. i ett längre perspektiv bör kommunalskatternasänkas till i genomsnitt , och för att möjliggöra detta föreslårmotionärerna att staten skall ta över vissa kommunala utgifter, bl.a. halvakostnaden för socialbidrag.Motionärerna räknar med att deras förslag till inkomstskattereformkommer fullt genomförd att leda till skattesänkningar på sammanlagt 55miljarder kronor.Folkpartiets skatteförslag påverkas emellertid också av att partiet villinföra en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring med en självfinansiering på25 %. För att den höjda premien inte skall leda till ökade kostnader för deförsäkrade bör de vanliga skatterna sänkas i motsvarande mån. Dessa bådaåtgärder som enligt motionärerna skall ses i ett sammanhang är emellertidinte medräknade i kalkyl.Härutöver föreslås att en skattereduktion på skall införas fr.o.m.nästa år för hushållsnära tjänster per år.Regeringens förslag om en skattereduktion som kompensation föregenavgifter avvisas av motionärerna som tycker att det är bra att man nu fåttett system med synliga försäkringsavgifter för pensionerna i stället föranonyma skatter.Folkpartiet vill också minska arbetsgivaravgifterna i tjänstesektorn . Lägre arbetsgivaravgifter ses imotionen som den enskilda åtgärd som snabbast kan leda till nya arbeten.Motionärerna ser också sänkta arbetsgivaravgifter som ett inslag i en grönskatteväxling och är därför beredda att tillstyrka regeringens förslag tillskärpt beskattning av diesel, bara om deras eget förslag om lägrearbetsgivaravgifter får stöd av riksdagen.Skatten på aktieutdelningar bör avskaffas . Ävenförmögenhetsskatten bör avskaffas. I ett första steg bör fribeloppet vidförmögenhetsbeskattningen höjas till ochsambeskattningen av makar avskaffas. I motionen efterlyses även rimligareskatteregler för fåmansföretag.Folkpartiet vill införa ett system med kompetenskonton som kan användasför studier m.m. och som finansieras med hjälp av förtida uttag avpensionssparande. I motionen förordas därför att avdragsrätten förpensionssparande höjs.Folkpartiet avvisar regeringens förslag till en statligt finansieradmaxtaxa inom barnomsorgen. För att begränsa marginaleffekterna förbarnfamiljer föreslås i stället en stegvis växling av bostadsbidraget motsänkt skatt. Enligt tidigare beslut skall barnbidraget höjas med perbarn och månad såväl 2000 som 2001. Dessa båda höjningar vill Folkpartietförstärka med , bl.a. genom en överflyttning från detmarginaleffektshöjande bostadsbidraget till det generella barnbidraget.I motionen föreslås också att barntillägget i svux och svuxa återinförs ochatt vuxna som studerar på gymnasienivå med särskilt utbildningsbidrag börfinansiera sina studier till med studielån.Enligt bör sjukförsäkringens kostnader för trafikolycksfallföras över på trafikförsäkringen, vilket skulle kunna avlasta statsbudgetenmed . Bilisterna kommer enligt motionen att kompenserasför premieökningen genom den skattereduktion vid inkomstbeskattningensom föreslår.Folkpartiet vill sälja ut statligt ägda bolag i större omfattning änregeringen. Statsskulden kan därigenom amorteras snabbare vilket enligtmotionärernas redovisning leder till att statsskuldsräntorna under de trenärmaste åren minskar med 2,5, 3,0 respektive 3,5 miljarder kronor.I motionen tillförs skattemyndigheterna ytterligare resurser vilket i partietsbudgetförslag väntas ge utdelning i form av minskat skattefusk. Även tullentillförs extra medel för att bekämpa sprit- och narkotikasmuggling. Dessainsatser avsedda att motverka fusk och svartjobb uppgår till sammanlagt 150miljoner kronor per år.I övrigt skall satsningar finansieras genom att AMSverksamhet minskas och volymen på arbetsmarknadspolitiska åtgärderbegränsas, genom lägre volym i och genom besparingar istudiefinansieringen. I motionen avvisas planerna på en stängning av ett avkärnkraftsaggregaten i . Vidare föreslås att inga ytterligare medelanvisas till vare sig den s.k. kommunakuten eller de lokalainvesteringsprogrammen.Folkpartiets budgetalternativ sammanfattas i motionen på följande sätt:Tabell 21. Finansiella effekter av liberalernas budgetförslag 2000Belopp i miljarder kronor2000Utgiftsminskningar+40,4Utgiftsökningar-4,6Skattesänkningar-28,5Effekt på finansiellt sparande enligt (fp)+7,3Folkpartiet föreslår för de tre närmast efterföljande åren ett utgiftstaksom är lägre än vad regeringen föreslagit.Utgiftstaket är därvid framräknat på följande sätt.Tabell 22. liberalernas förslag till utgiftstak 2000-2002Belopp i miljarder kronor200020012002Regeringens förslag till utgiftstak765,0790,0814,0Föreslagna utgiftsminskningar¹-16,9-19,7-16,9Ändrad budgeteringsmarginal±0,0±0,0-6,0Avrundningseffekt-0,1-0,3-0,1Utgiftstak för staten enligt (fp)748,0770,0791,0¹ Exklusive förslag om minskad nivå på statsskuldsräntor.2.5.3 sammanfattande bedömning av budgetförslagenDe tidigare mycket stora underskotten i statsfinanserna har ersatts avöverskott och 1998 kunde vi åter börja amortera av statsskulden.Saneringen av statsfinanserna fortskrider planenligt och uppställdabudgetpolitiska mål uppnås, i vissa fall med bred marginal.När tidigare underskott nu ersätts av överskott är det viktigt attbudgetpolitiken utformas på ett sådant sätt att långsiktigt stabilastatsfinanser kan upprätthållas. Statsskuldsräntorna har länge varit denstörsta enskilda utgiftsposten på budgeten men väntas snabbt minska iomfattning i takt med att statsskulden sjunker . I rådande situation med en minskande statsskuld ochen gynnsam räntenivå kan dessa utgifter hållas under kontroll. Men mednuvarande storlek på statsskulden kan redan små höjningar av räntenivåneller förändringar av kronkursen få långtgående återverkningar påränteutgifterna. De offentliga finanserna är också starktkonjunkturkänsliga. Samhället måste stå rustat för att på ett bättre sättän tidigare kunna möta sådana påfrestningar. Redan nu står det också klartatt kraven på samhället kommer att växa ytterligare i början av 2000-taletdå antalet äldre ökar kraftigt. Det är därför viktigt att statens finanserhar sådan stadga att de kan klara påfrestningar av detta slag.Enligt utskottets mening bör synpunkter som dessa bilda utgångspunkt förutskottets prövning av de olika budgetalternativen.Utgiftstaken uppgår enligt tidigare riksdagsbeslut till761, 786 respektive . I utgiftstaket ingår utgifternaför ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten samt enbudgeteringsmarginal. Däremot ingår inte utgifterna förstatsskuldsräntor.I propositionen föreslås att en teknisk anpassning skall göras av de tidigarebeslutade nivåerna för utgiftstaket. Justeringen är föranledd av dels förslagetatt höja den statliga ålderspensionsavgiften på pensionsgrundandetransfereringar med , dels förslaget till ändradfinansieringsprincip för avtalsförsäkringar inom det statliga området, delsäven förändringen av det generella statsbidraget till kommunerna till följd avföreslagna inkomstskatteändringar. De båda förstnämnda förslagen höjerutgiftstaket med . Den sistnämnda förändringen sänkernivån med 4,8 miljarder kronor.Bakom regeringens budgetförslag står även och Miljöpartietde gröna. Med stöd av dessa båda partier föreslår således regeringen attutgiftstaket för 2000-2002 fastställs till 765, 790 respektive 814 miljarderkronor.Centerpartiets förslag till utgiftstak för treårsperioden sammanfaller medde nivåer som regeringen och de båda samarbetspartierna förordar.Det av föreslagna utgiftstaket understiger regeringensnivå med , medan liberalernas föreslag är17-23 miljarder kronor lägre.Moderata samlingspartiets förslag för de tre åren ligger grovt räknat 11, 22respektive under propositionens förslag.Moderata samlingspartiet föreslår mycket omfattande skattesänkningarvarav ungefär två tredjedelar direkt påverkar kommunernas inkomster. I detmoderata budgetalternativet kompenseras kommunerna för detta bortfallgenom höjda statsbidrag, vilket höjer nivån på de statliga utgifterna ochdärmed också nivån på det statliga utgiftstaket i motsvarande grad.Nivåhöjningen slår däremot inte igenom på utgiftstaket för den samladeoffentliga sektorn, vilket också framgår av tabell 17 där skillnaden mellanregeringens och Moderata samlingspartiets förslag uppgårtill 24, 59 respektive .