bet · GM01FiU24 · 1999-06-01 00:00:00 — Äldre- och handikappomsorgChris Heister, , och (alla m) anser attutskottets bedömning under rubriken ochhandikappomsorg bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar vad gäller äldreomsorgen attäven om delar av de problem som där finns haradministrativa orsaker, är det även ett faktum attkommunerna prioriterat andraverksamheter än den kärnuppgift äldreomsorgen är.Detta måste tydligt observeras och diskuteras motbakgrund av att behoven av äldrevård kommer att ökai takt med att vi får alltfler mycket gamla, dvs.personer . Det ställer än större krav påkommunernas prioriteringar. har situationen för de funktionshindradeförsämrats, framför allt genom att LSS- och LASS-reformerna har urholkats. Utskottet finner interegeringens handikappolitik acceptabel. utgångspunkt bör kommunerna koncentrerasin verksamhet till ett antal begränsadekärnområden, bland vilka äldreomsorgen är ett ochhandikappomsorgen ett annat.Utskottet anser att med anledning avmotion Fi43 (m) yrkande 5 bör ge regeringen dettatill känna.Utbildningsutskottets yttrande1998/99:UbU4yUtvecklingen inom den kommunalasektornTill finansutskottetFinansutskottet har beslutatbereda utbildningsutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 1998/99:97 omutvecklingen inom den kommunala sektorn jämtemotioner i de delar som berör utskottetsberedningsområde.Utbildningsutskottet beslutade den 22 april 1999att yttra sig över de motioner som kunde komma attväckas med anledning av skrivelsen och som berördeutskottets beredningsområde. Motionstiden gick utden . En motion väcktes, 1998/99:Fi43 (m).Yrkandena 6 och 7 i motionen rörutbildningsutskottets beredningsområde och behandlassålunda i detta yttrande.BarnomsorgenModeraterna begär i motionen att som sinmening skall ge regeringen till känna vad i motionenanförts om valfrihet och utveckling av nyaverksamhetsformer inom barnomsorg och förskola (yrk.6). De menar att den aviserade allmänna förskolanför fyra- och femåringar riskerar att minskaalternativen inom och utanför den offentligabarnomsorgen. Vidare anser de att behovet av ett meraktivt kvalitetsarbete är uppenbart. Regeringen harenligt motionärerna inte i något avseende stimuleratden mest effektiva formen av utvärdering, nämligenföräldrarnas valfrihet vad avser barnomsorg.U t s k o t t e t anser att finansutskottet böravstyrka bifall till yrkandet.Riksdagen har behandlat regeringensförslag om fristående förskoleklass (prop.1998/99:45, bet. UbU9, rskr. Förslagetutarbetades på initiativ av utskottet och (bet. 1997/98:UbU5, rskr. De nyabestämmelserna om godkännande och bidrag tillfristående förskoleklass som anordnas av enfristående skola, som träder i kraft iår, är i huvudsak utformade på ett sätt somöverensstämmer med motsvarande bestämmelser förfristående skolor. Huvudregeln är att bidrag skalllämnas av kommunen till en fristående skola somgodkänts för att anordna förskoleklass.Frågan om valfrihet och alternativa former förförskoleverksamhet har också tidigare i vårbehandlats av utskottet (bet. 1998/99:UbU10).Utskottet erinrade om de bestämmelser som reglerarmöjligheten för enskilda att driva förskola samtpekade på att kommunen kan lämna bidrag till sådanverksamhet (2 a kap. 13 och 17 §§ skollagen).Mot bakgrund av vad i motionen anförs om behov avkvalitetsarbete vill utskottet erinra om attregeringen i regleringsbrevet för år 1999föreskriver att - utifrån förskolans ochfritidshemmets pedagogiska roll - skall prioriterafrågor som berör verksamheternas tillgänglighet ochkvalitet. I sin återrapportering skall Skolverketsärskilt uppmärksamma kvaliteten i verksamheternaför de yngsta barnen i förskolan, barn i behov avsärskilt stöd och arbetet i mångkulturella grupper.SkolanI motionen anförs en rad synpunkter på situationen iskolan, och motionärerna efterlyser uppföljning ochandra åtgärder för att främja kvaliteten (yrk. 7).Skolverkets och utbildningsinspektörernas nyligengenomförda granskningar visar enligt motionärernaatt det behövs ett fristående nationelltkvalitetsinstitut. Rapporter visar att skillnaden isatsningar på undervisning per elev i skolanvarierar avsevärt mellan olika kommuner. Skolornamåste göras mer självständiga och rektor ges ökatansvar och inflytande. Motionärerna pekar vidarebl.a. på den minskade andelen elever som inom fyraår lyckats fullfölja sina gymnasiestudier på ettnationellt program. Detta förhållande bordeföranleda kraftfulla åtgärder i linje med vad deborgerliga partierna tidigare föreslagit.U t s k o t t e t föreslår att finansutskottetavstyrker yrkandet.Under föregående redovisade utskottetutförligt vilka åtgärder som vidtagits i syfte attfördjupa arbetet med att bedöma, värdera ochutveckla kvaliteten i skolan (bet. 1997/98:UbU9 s.9-13). Där erinrades om skyldigheten för varjekommun och skola att skriftligen göra enkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerligauppföljningen av skolplanen och arbetsplanen. Fråganom tillsyn och utvärdering behandlades återigen avutskottet sistlidna april månad, varvid utskotteterinrade om ytterligare åtgärder på nu berört områdesom vidtagits efter föregående (bet.1998/99:UbU11 s. 18). Utskottet hänvisarfinansutskottet till vad som sägs i frågan i deåberopade betänkandena och nöjer sig i dettasammanhang med att peka på att tillsynsarbetet - ienlighet med bestämmelserna i nu gällanderegleringsbrev - skall utformas så att allakommuner, räknat , inom loppet av ensexårsperiod blir föremål för tillsyn. Denna skallsärskilt ta sikte på situationen för elever medbehov av särskilt stöd. skall redovisasin tillsynsverksamhet för regeringen och därviduppge antal kommuner och huvudmän som varit föremålför tillsyn, generella slutsatser av tillsynen och ivilken utsträckning verkets kritik och övrigainsatser har lett till tillfredsställande åtgärder.I det sistnämnda betänkandet redovisades också enfärsk rapport från om erfarenheternahittills av första årets ökade bidrag tillkommunerna.Vid sin behandling av propositionen Gymnasieskola iutveckling - kvalitet och likvärdighet (prop.1997/98:169) i början av innevarande riksmötebehandlade utskottet utförligt situationen igymnasieskolan (bet. 1998/99: UbU3). Utskottettillstyrkte och biföll regeringens förslagom ändrade bestämmelser för det individuellaprogrammet (rskr. 1998/99:160). Utskottet betonadevikten av kvalitet på programmet. Generellt förgymnasieskolan framhöll utskottet statens särskildaansvar för att bl.a. underlätta arbetet medkvalitetssäkring lokalt, t.ex. genom atttillhandahålla prov i syfte att på likvärdigagrunder kunna bedöma elevernas kunskaper.Stockholm den 11 maj 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), BeatriceAsk (m), (), (),(), (), TorgnyDanielsson (s), (), (), (), (),(), (), KalleLarsson (v), () och RosMarie JönssonNeckö (s).Avvikande meningar1. BarnomsorgenBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (), () och ()anför:Vi hänvisar till vad vi tidigare framfört i fråganom valfrihet och mångfald inom barnomsorgen i dengemensamma borgerliga fyrpartireservationen somfinns fogad till utskottets betänkande 1997/98:16,där vi bl.a. framhöll att införandet av en läroplanför förskolan inte får hota mångfalden (res. 14).Förskolan måste vara öppen för olikabarnomsorgsalternativ och inte ensidigt framhålla enspeciell form. Det är vår övertygelse att enmångfald av driftformer och reella valmöjligheterbidrar till att höja kvalitetstänkandet inombarnomsorgssektorn. Såväl kommunala som privataalternativ skall bedrivas under kvalitetskontroll.Det ankommer på regeringen att föreslå sådanaförändringar i regelsystemet och vidta sådana andraåtgärder som underlättar vad vi här anfört om ökadvalfrihet och mångfald inom barnomsorgen.Finansutskottet bör föreslå att medanledning av yrkande 6 i förevarande motion som sinmening ge regeringen detta till känna.2. SkolanBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), () och () anför:De rapporter som ochutbildningsinspektörernas granskningar av kommunernaresulterat i samt de uppgifter som återfinns iregeringens nu aktuella skrivelse jämte de signaleri övrigt som når oss om situationen i kommunernavisar att det är nödvändigt att regeringentillsammans med kommunerna föranstaltar om åtgärderför att skapa bättre förutsättningar för deansvariga inom skolan, inte minst rektorerna, atthjälpa alla elever att nå bästa tänkbara resultatunder sin skolgång. Alla bör få lika storamöjligheter och chanser till utbildning av högkvalitet.Beträffande gymnasieskolan visar de tillgängligastatistiska uppgifterna att situationen i fleraavseenden är allvarlig och att en rad problem måstelösas. Vi har i vår gemensamma reservation tillGymnasieskolkommitténs slutbetänkande hösten 1997anvisat olika vägar för detta. En del av dessaförslag till åtgärder återkom vi till vidriksdagsbehandlingen av gymnasiepropositionentidigare i vår. Vi hänvisar i den delen till vårgemensamma reservation som finns fogad tillutskottets betänkande 1998/99:UbU3 (res. 5).Riksdagen bör av regeringen begära att den vidtarde åtgärder som är nödvändiga för att dels avhjälpadet allvarliga läget i kommunerna beträffandelikvärdiga villkor för elever, delshejda den oroande utvecklingen i gymnasieskolan,varvid regeringen bör iaktta vad som förordats omåtgärder i de i det föregående nämnareservationerna. Detta bör finansutskottet medanledning av yrkande 7 i förevarande motion som sinmening ge regeringen till känna.Särskilt yttrandeSkolanSofia () anför:Jag instämmer i stora delar av den beskrivning avtillståndet i skolan som görs i avvikande mening 2(m, kd, fp). En utveckling av gymnasieskolan måsteemellertid, enligt min mening, ta fasta på atthuvuddragen i gymnasiereformen skall bestå.Centerpartiet har i fört fram sådanaförslag i andra sammanhang varför jag nu avstår frånatt avge en avvikande mening.