bet · GN01SfU2 · 1999-11-25 00:00:00 — 1998/99:1)förklarade sin avsikt att återkomma till frågan omen sammanslagning av bl.a. DO och Ombudsmannen motdiskriminering på grund av sexuell läggning till engemensam myndighet sedan frågan hade analyserats.Utskottet noterar i övrigt att regeringen som enprioriterad fråga har förklarat attkvinnoperspektivet skall lyftas fram iintegrationsarbetet och att situationen för ungaflickor med utländsk bakgrund särskilt skalluppmärksammas.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning såvitt gäller anslagenB 1, B 3 och B 6 och avstyrker motionerna Sf640yrkandena 8 och 22 i denna del och L430 yrkande 3.Anslaget B 2 Utvecklingsinsatser istorstadsregionernaRiksdagen fastställde mål ochinriktning för den nationella storstadspolitiken.Som nämnts är avsikten därmed bl.a. att gestorstadsregionerna goda förutsättningar förlångsiktigt hållbar tillväxt och till att nyaarbetstillfällen skapas såväl inomstorstadsregionerna som i övriga delar av landet.Som redovisats i propositionen är utvecklingen inomintegrationsområdet inte tillfredsställande iförhållande till de fastställda målen. Detkonstateras bl.a. att den etniska och socialasegregationen är stor trots insatser påen mängd samhällsområden. Enligt utskottets meninggäller detta i hög grad i storstädernas utsattabostadsområden. Inte minst på grund av den avsevärthögre arbetslösheten bland dem som bor i de trestorstadsregionerna och den betydligt lägregenomsnittsinkomsten i dessa områden krävs enligtutskottet särskilda insatser av både ekonomisk ochannan karaktär. Därtill krävs att arbetet bedrivslångsiktigt.Utskottet konstaterar att det i denstorstadspolitiska propositionen framhålls att detär av största vikt att staten och de berördakommunerna arbetar långsiktigt gentemot de utsattastadsdelarna. Av det skälet harStorstadsdelegationen tillsatts för att utveckla ochsamordna den nationella storstadspolitiken och medelhar aviserats . Utskottet anseratt det är angeläget att de föreslagna satsningarnagenomförs men också att de ytterligare satsningarsom regeringen säger sig ha för avsikt att övervägakommer till stånd. Av nu anförda skäl kan utskottetinte ställa sig bakom förslag som innebär attanslaget minskas eller helt avvecklas. Utskottetanser således att det är befogat med särskildasatsningar i storstadsregionerna men att dessasatsningar måste vara långsiktiga och kunnainförlivas i kommunernas ordinarie verksamheter.Inte heller kan utskottet, i likhet med tidigareställningstagande (bet. 1998/99:SfU2), ställa sigbakom förslaget om inrättande av s.k. ekonomiskafrizoner i invandrartäta bostadsområden. I den månsådana frizoner innebär att arbetsgivaravgifternaskall sänkas noterar utskottet att lagen (1990:912)om nedsättning av socialavgifter, som gäller t.o.m.år 2000, innebär nedsättning med åttaprocentenheter för företag bl.a. inom industri ochtjänster av olika slag inom stödområde 1 och delarav stödområde 2 för företag inom särskilda delar avtjänstesektorn m.m. Eftersom reglerna inte ansesrymmas inom ramen för EG:s riktlinjer förutformningen av regionalstöd har regeringen underutgiftsområde 19 föreslagit att lagen fr.o.m. den 1januari 2000 skall begränsas till att avse företagsom är verksamma inom tjänstesektorn inom vissadelar av stödområde A. Enligt vad som anges ipropositionen skall lagförslaget anmälas tillkommissionen för godkännande.Utskottet tillstyrker med det anförda regeringensförslag till medelsanvisning och avstyrkermotionerna Sf638 yrkandena 1 och 2, Fi610 yrkande 8,Fi212 yrkande 14, Sf626 yrkandena 2 och 3, Sf637yrkande 17, Bo231 yrkande 10 och Sf640 yrkande 19.Övriga anslag m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag i övrigtvad gäller medelsfördelningen inom utgiftsområdet.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag tillriktlinjer om statlig ersättning till kommuner ochlandsting för vissa utlänningar liksom förslaget omändring av den statliga ersättningen till kommunerför flyktingmottagande. Vidare tillstyrker utskottetatt godkänner att lån fårtas upp i för det samlade behovetför hemutrustningslån.Mottagande av asylsökande och flyktingarm.m.Skrivelsen 1999/2000:3I skrivelsen redovisas den svenska migrations- ochasylpolitiken och invandringen till Sverige.Redovisningen avser 1998. I vissaavseenden redovisas också utvecklingen under år1999. I avsnitt 7, som behandlas i detta betänkande,redovisas uppgifter om mottagandet av asylsökandeoch flyktingar.Utskottet behandlar nedan några motioner som tarupp frågor som berörs i detta avsnitt av skrivelsen,dvs. dels frågor om asylbidrag och hälso- ochsjukvård för asylsökande m.fl., dels frågor medavseende på det kommunala flyktingmottagandet.AsylbidragGällande reglerLMA innehåller bestämmelser om sysselsättning föroch bistånd till asylsökande, utlänningar som harbeviljats ett tidsbegränsat uppehållstillståndenligt 2 kap. 4 a § UtlL eller har ansökt omuppehållstillstånd här och av särskilda skälmedgetts rätt att vistats här medan ansökan prövas.Enligt 8 § LMA lämnas bistånd till utlänningarunder förutsättning att de är registrerade vid enförläggning. Utlänningar som vistas på förläggninghar rätt till bistånd även efter det att de harbeviljats uppehållstillstånd, om de inte anvisatseller kunnat utnyttja en anvisad plats i en kommun.Utlänningar som inte vistas på förläggning har rätttill bistånd även under en månad från den dag de harbeviljats uppehållstillstånd. Enligt 13 § LMA lämnasbistånd i form av logi, bostadsersättning,dagersättning och särskilt bidrag. Enligt 16 och 17§§ samma lag har asylsökande eller personer sombeviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd med stödav 2 kap. 4 a § UtlL, och som på egen hand ordnarbostad, rätt till bidrag till bostadskostnad(bostadsersättning) och, om han eller hon saknaregna medel, rätt till bistånd för sin dagligalivsföring (dagersättning). Föreligger annatangeläget behov har utlänningen enligt 18 § rätttill särskilt bistånd för det (särskilt bidrag).Enligt 4 § förordningen (1994:361) om mottagande avasylsökande m.fl. utges bostadsersättning med 500 krper månad för en ensamstående utlänning och med sammanlagt för en familj.Dagersättningen utgör enligt 6 § samma förordningper person, när fri mat inte ingår i inkvarteringen,för ensamstående och för sammanboende.För barn utges, beroende på ålder, dagersättning medmellan och per barn. För familjer somhar fler än två barn reduceras dagersättningen såatt hel dagersättning endast utges för de två äldstabarnen.I regeringens proposition 1993/94:94 med förslagbl.a. om att asylsökande skall ha rätt till biståndoberoende av om de vistas på förläggning eller borpå egen hand uttalades bl.a. att en asylsökande somordnat eget boende bör få viss hyresersättning menatt ersättningen inte är avsedd att täcka denfaktiska kostnaden.Skrivelsen 1999/2000:3I skrivelsen anges att de asylsökande registreras avInvandrarverket och kan antingen ordna bostad påegen hand, s.k. eget boende, eller bo vid ett avInvandrarverkets mottagningscenter. I början av år1998 var antalet registrerade i mottagandesystemetca 13 600 personer. Av dessa ordnade bostadpå egen hand. fanns ca 14 600personer registrerade i systemet. Av dessa fanns ca5 500 i anläggningsboende och 9 050 i eget boende.Vid halvårsskiftet 1999 hade antalet registrerade imottagandesystemet ökat till 18 556 personer. Denstora ökningen beror främst på evakueringen avmedborgare från asylsökande som väljer att bo i anläggning bor imöblerade lägenheter. Många anläggningsplatser finnsi vanliga lägenheter med självhushåll. Förasylsökande som saknar medel är bostaden gratis.Därutöver lämnas en dagersättning för att täckabehovet av mat, kläder och annat nödvändigt. Enensamstående vuxen får i dagersättning. Om denasylsökande i anslutning till ankomsten inkvarterasvid ett asylcenter där bl.a. mat och logi ingår,lämnas en lägre ersättning, för vuxen per dag.Nivån på dagersättningen fastställs av regeringen.Invandrarverket har skyldighet att erbjudaorganiserad verksamhet till alla vuxna asylsökandeoch ungdomar . Deltagande i verksamhetenär obligatoriskt. För asylsökande som utan giltigtskäl vägrar delta i den organiserade verksamhetenskall dagersättningen reduceras. Detsamma gäller förden som håller sig undan så att asylutredningenförsvåras eller så att beslut om avvisning ellerutvisning inte kan verkställas.MotionernaKalle m.fl. (v) begär i motion Sf619 enutredning om reglerna för utskrivning frånInvandrarverket. Motionärerna påpekar att olikaregler gäller för dem med permanentuppehållstillstånd beroende på om de bor i egetboende eller på förläggning. De som bor påförläggning har kvar sin plats till dess attkommunplacering är ordnad medan de som har egetboende är inskrivna hos som står förförsörjningen . Enligt motionärerna är30 dagar alltför eftersom personerna intehinner få den information som behövs för att taställning till bosättningslån och flytt till annankommun. Motionärerna anser att personer med egetboende bör få rätt till samma försörjning som de sombor på förläggning.I motion Sf626 yrkande 5 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande omBarnombudsmannens begäran att regeringen gerInvandrarverket i uppdrag att särskilt se övervillkoren för de asylsökande barnen i eget boende.En asylsökande barnfamilj har enligt motionärerna,oavsett antalet barn, endast rätt till permånad för det egna boendet medan en låginkomstfamiljmed ett barn får . Denna skillnadhar tidigare kritiserats av Barnombudsmannen.I motion Sf606 av och (kd) begärs ett tillkännagivande om attlikhetsprincipen skall gälla. Enligt motionärernaerhåller en asylsökande i stort sett bara hälften avvad socialbidragstagaren får. De anser attåtminstone i familjer med upp till två barn börasylsökande familjer och familjer med socialbidragfå lika stor ersättning.I motion Sf629 av () begärs etttillkännagivande om asylsökande familjersbostadssituation. Eget boende leder enligtmotionären ofta till trångboddhet. Det är dessutomont om bostäder. Motionären anser att hänsyn bör tastill vad som är bäst för barnen när beslut fattas omboendet för en asylsökande familj.I motion Sf630 av och () begärs ett tillkännagivande om asylsökandesboendesituation. Motionärerna framhåller att detfinns problem med eget boende bl.a. med trångboddhetsamtidigt som det är svårt att motverka alltför storinflyttning till vissa kommuner. Reglerna bör därförses över.Utskottets bedömningFör utlänningar som vistas på en förläggning ochbeviljas uppehållstillstånd kan kommunerna förberedamottagandet och påbörja introduktionsprogram idirekt anslutning till att utlänningen tas emot ikommunen. Utlänningen får då socialbidrag ellerintroduktionsersättning och kommunen erhållerstatlig ersättning. Utlänningar som bor i egetboende erhåller bistånd enligt LMA under en månadfrån den dag de beviljats uppehållstillstånd. Förstdärefter tar kommunen över försörjningsansvaret.Den ändring som gjordes fr.o.m. ,nämligen att rätten till bistånd enligt LMAutsträcktes till att gälla under en månad från dendag uppehållstillstånd beviljats, gjordes i avsiktatt åstadkomma större likhet mellan personer som borpå förläggning och personer med eget boende. Iproposition 1994/95:206 angavs därvid att förutlänningar som bor i eget boende och beviljasuppehållstillstånd torde det normalt bli fråga omatt personen kommer att bo kvar i den kommun där haneller hon haft eget boende som asylsökande.Invandrarverket måste så snart uppehållstillståndbeviljats underrätta den kommun där den asylsökandebor för att introduktionen i det svenska samhälletskall komma gång möjligt. Enligt vad somanges i budgetpropositionen är den genomsnittligaväntetiden från beslut om uppehållstillstånd tillbosättning för personer som bor på förläggning elvaveckor. Målet är att väntetiden inte skall överstigafyra veckor.Utskottet har erfarit att har gjorten översyn av mottagandesystemet och att eventuellaförslag till förändring av systemet avses läggas isamband med att budgetunderlaget för år 2001överlämnas till regeringen. Mot bakgrund av vadutskottet nu anfört avstyrks motion Sf619.De olika ersättningar som kan utges enligt LMA harinte höjts sedan lagen infördes den 1 juli 1994.Utskottet förutsätter dock att om den nämndaöversynen visar att det finns problem av såvälekonomisk som annan art, såsom trångboddhet, dettakommer att påtalas av i samband medöverlämnandet av budgetunderlaget till regeringen.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Sf626yrkande 5, Sf606, Sf629 och Sf630.I övrigt erinrar utskottet om att Invandrarverketoch skall få i uppdrag att seöver rutiner och samarbetsformer för atteffektivisera arbetet med utflyttning till egenbostad för personer som vistas på Invandrarverketsanläggningar när de beviljas uppehållstillstånd.Hälso- och sjukvård för asylsökandeSkrivelsen 1999/2000:3Landstingen är ansvarigaför att asylsökande m.fl. erhåller akut sjukvård ochtandvård samt sjukvård och tandvård som inte kananstå. Därutöver ges viss annan vård, exempelvismödra- och förlossningsvård. Barn som inte fyllt 18år har rätt till hälso- och sjukvård enligt sammaprinciper som alla andra barn som är bosatta ilandet. Asylsökande skall även erbjudashälsoundersökning enligt riktlinjer i allmänna rådfrån Socialstyrelsen.För denna vård lämnar staten ersättning perasylsökande till landstingen, huvudsakligen i formav en schabloniserad ersättning. Storleken påbidraget är åldersdifferentierad.Schablonersättningen skall i princip täcka all denvård som den enskilde normalt kan behöva.Enligt vad som anges i skrivelsen har enarbetsgrupp gjort en förstauppföljning av det statliga ersättningssystemet försjukvård till asylsökande m.fl. På grund av att såkort tid gått sedan det nya ersättningssystemetinfördes, och den osäkerhet som framkommit avkostnadsredovisningen, har inte någratillfredsställande resultat kunnat redovisas.Arbetsgruppen kommer därför att fortsätta sittarbete under hösten 1999.MotionenKerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motion So324yrkande 2 ett tillkännagivande om att regeringenfortlöpande följer upp och redovisar huruvidastatens ersättningar täcker landstingens kostnaderför vård som ges till asylsökande och om denna vårdfullt ut är tillfredsställande i personernaslivsperspektiv. Motionärerna är tveksamma bl.a. tillom landstingen har beredskap att erbjudaflyktingbarn terapeutisk hjälp.Utskottets bedömningDen nämnda arbetsgruppen för uppföljning av denstatliga ersättningen till landstingen för sjukvårdtill asylsökande m.fl. har ännu inte avslutat sittarbete. Utskottet anser att resultatet avarbetsgruppens arbete bör avvaktas och avstyrkerdärmed motion So324 yrkande 2.I övrigt noterar utskottet med tillfredsställelseatt regeringen avser att i samverkan medLandstingsförbundet och engageradefrivilligorganisationer finna vägar för atttillförsäkra gömda barn hälso- och sjukvård samttandvård utan diskriminering.Det kommunala flyktingmottagandetAllmäntEnligt det system för flyktingmottagande sominfördes är det kommunerna som tar emotflyktingar som beviljats uppehållstillstånd ochstaten som har det övergripande ekonomiska ansvaret.Integrationsverket träffar överenskommelser medkommunerna om att ta emot flyktingar, och kommunernahar därefter ansvaret för att flyktingarna får enbra introduktion i det svenska samhället. Enligt vadsom anges i skrivelsen skall mottagandet ske medutgångspunkt från personernas möjligheter attlångsiktigt kunna försörja sig.MotionernaFanny m.fl. (kd) begär i motion Sf639 yrkande14 ett tillkännagivande om flyktingpeng.Motionärerna anser att avtalen med de enskildakommunerna om flyktingmottagande bör tas bort. Istället bör introduktionsersättningen följa dennyanlände som en flyktingpeng. Vidare bör enligtmotionärerna invandrarpolitiska åtgärder gälla underde fem första åren av vistelsen i Sverige.I motion Sf640 yrkande 3 av ()begärs ett tillkännagivande om introduktionen. Underintroduktionen bör ett skattepliktigt bidragutbetalas som är något högre än socialbidragen.Utskottets bedömningUnder den i kommunen får flyktingar somregel sin försörjning tillgodosedd genomsocialbidrag. harkommunerna, genom införandet av lagen (1992:1068) omintroduktionsersättning för flyktingar och vissaandra utlänningar, getts möjlighet att under enintroduktionsperiod bevilja introduktionsersättningi stället för socialbidrag till flyktingar somomfattas av det kommunala flyktingmottagandet. Ettvillkor för att introduktionsersättning skall kunnabeviljas är att flyktingen följer denintroduktionsplan som upprättats av kommunen eftersamråd med den enskilde flyktingen.I betänkande 1998/99:SfU2 avstyrkte utskottetliknande motionsyrkanden med hänvisning till vadutskottet hade anfört vid behandlingen av denintegrationspolitska propositionen (prop.1997/98:SfU6, bet. 1997/98:SfU6). I sistnämndabetänkande anförde utskottet att i sitt slutbetänkande SOU 1996:55 hadeföreslagit en enhetlig statligintroduktionsersättning som skulle utges med sammabelopp till alla. Ersättningen skulle varaskattepliktig och bestå av en grundersättning sommotsvarade den lägsta ersättningen som utbetalas viddeltagande i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Iproposition 1997/98:16 hade regeringen anfört attdet av flera skäl skulle vara önskvärt med enenhetlig generell ersättning, men att en sådan intevar möjlig att införa. Som en viktig orsak härtillangavs att ersättningen skulle bli orättvis för denenskilde, eftersom skillnaderna i hyreskostnader ärbetydande mellan olika hushåll och mellan olikadelar av landet. Regeringen hade vidare motsatt sigett förslag om att staten skulle svara förintroduktionsersättningen i sin helhet, eftersom deekonomiska incitamenten för kommunerna att bedrivaen effektiv introduktionsverksamhet då delvis skullegå förlorad. Utskottet delade regeringensbedömningar.I betänkandet 1998/99:SfU2 hänvisade utskottetockså till handlingsplan, varianges dels att nuvarande system med överenskommelsermed kommuner om mottagande av nyanländaskyddsbehövande och därtill hörandeersättningssystem är otidsenligt, dels attIntegrationsverket kommer att utveckla eninformation om förutsättningarna för att bo iSverige i allmänhet. I samband med översynen avsystemet med överenskommelser är det enligtIntegrationsverket ofrånkomligt att också föra indiskussionen om ersättningssystemet förflyktingmottagandet.Såvitt gäller introduktionsperiodens längd uttaladeutskottet i betänkandet 1997/98:SfU6 sitt stöd förförslaget att introduktionsperioden skall vara en itid avgränsad period. Utskottet ansåg att det ärviktigt att nyanlända invandrare inte fastnar isärskilda åtgärdsprogram, men påpekade attalla inte kan förutsättas tillgodogöra sigintroduktionsprogrammets innehåll på två år.Utskottet delade dock regeringens uppfattning attdet bör vara en utgångspunkt att ettintroduktionsprogram inte bör påbörjas senare än ettår efter det att uppehållstillstånd beviljats.Utskottet, som inte finner skäl att frångå sinatidigare ställningstaganden i dessa frågor,avstyrker därmed motionerna Sf639 yrkande 14 ochSf640 yrkande 3.Utskottet vill tillägga att det avbudgetpropositionen framgår att isamarbete med skall göra enfördjupad analys av kommunernas kostnader ochintäkter för flyktingmottagandet. beträffande anslag inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingaratt godkänner1. regeringens förslag till riktlinjer omstatlig ersättning till kommuner och landstingför vissa utlänningar,2. regeringens förslag till riktlinjer förfördelning av statsbidrag till organisationerverksamma inom integrationsområdet,3. vad regeringen föreslår om ändring av denstatliga ersättningen till kommuner förflyktingmottagande,b) att godkänner att låntas upp i för det samladebehovet för hemutrustningslån till ett belopp avhögst 1 ,c) att med bifall till regeringensförslag anvisar anslagen inom utgiftsområde 8Invandrare och flyktingar för budgetåret 2000enligt utskottets förslag i bilaga,d) att avslår motionerna1999/2000:Sf623 yrkande 2, 1999/2000:Sf628yrkande 10, 1999/2000:Sf634, 1999/2000:Sf638yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Sf639 yrkandena 13och 19, 1999/2000:Sf640 yrkande 22,1999/2000:Fi610 yrkande 8 och 1999/2000:Fi212yrkande 14 i denna del,2. beträffande Invandrarverketsmedelstilldelningatt avslår motion 1999/2000: Sf639 yrkande 8,res. 1 (kd)3. beträffande insatser i vissaförortsområdenatt avslår motionerna 1999/2000:Sf626 yrkandena 2och 3, 1999/2000:Sf637 yrkande 17,1999/2000:Sf640 yrkande 19 och 1999/2000:Bo231yrkande 10,res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (mp)4. beträffandeDiskrimineringsombudsmannenatt avslår motionerna 1999/2000:Sf640 yrkande 8och 1999/2000:L430 yrkande 3,res. 5 (mp)5. beträffande asylsökandes boendeatt avslår motionerna 1999/2000:Sf606,1999/2000:Sf619, 1999/2000:Sf626 yrkande 5,1999/2000:Sf629 och 1999/2000:Sf630,res. 6 (v)res. 7 (kd)6. beträffande hälso- och sjukvård förasylsökandeatt avslår motion 1999/2000:So324 yrkande 2,res. 8 (mp)7. beträffande det kommunalaflyktingmottagandetatt avslår motionerna 1999/2000:Sf639 yrkande 14och 1999/2000:Sf640 yrkande 3.res. 9 (kd)res. 10 (mp)8. beträffande skrivelsenatt lägger regeringens skrivelse 1999/2000:3 idenna del till handlingarnaStockholm den 25 november 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), MaudBjörnemalm (s), (), Rose-MarieFrebran (kd), (), (), (), (), (), (), (), (), CeciliaMagnusson (m), (), (), () och (). medelstilldelning(mom. 2)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetUtskottets bedömning Anslaget A 1 som börjar med"Utskottet konstaterar" och slutar med "yrkande 8"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är viktigt att resursersätts in tidigt i en asylprocess för attmyndigheterna skall kunna fatta korrekta beslut. Ensnabbare handläggning innebär även att resurser somi dag till stor del läggs på sjukvård och boendeskulle kunna frigöras och i sin tur kunna läggas påen snabbare handläggning. I regeringensbudgetförslag för görs en välkommensatsning på för att förkortaasylprocessen i inledningsskedet, men också för attutreda äldre fall.Den besparing på anslaget A 1 på 34 miljoner kronorsom sker året därpå kan dock enligt utskottetsmening innebära att samma anhopning av ärendenåterigen uppstår. Stor uppmärksamhet bör därförägnas åt konsekvenserna av denna oregelbundnamedelstilldelning. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande Invandrarverketsmedelstilldelningatt med bifall till motion 1999/2000:Sf639 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Insatser i vissa förortsområden (mom. 3)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetUtskottets bedömning Anslaget B 2Utvecklingsinsatser i storstadsregionerna som börjarmed "fastställde" och slutar med "yrkande19" bort ha följande lydelse:Segregationen är ett komplext samhällsproblem sompåverkas av en mängd sociala och ekonomiskafaktorer. Enligt utskottet är det uppenbart attbostadspolitiken inte ensam kan ha någon störreinverkan på segregationens effekter ochkonsekvenser.Utskottet anser att incitament måste skapas förföretag, institutioner och myndigheter att etablerasig i segregerade områden.