bet · GM01UbU10 · 1999-04-22 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet närmare 50motionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten1998 om förskoleverksamheten, dvs. förskola,familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet(öppen förskola). Yrkandena rör bl.a. rätten attdelta i förskoleverksamhet, valfrihet ochalternativa former av förskoleverksamhet, förskolansläroplan och personalen i förskolan. Reservationer finns frånm, kd, c och fp. 1998/99:Ub220 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att förordningen(1996:1206) om fristående skolor även skall gällaförskolor.1998/99:Ub226 av m.fl. (c) vari yrkas1. att , i enlighet med vad i motionenanförts, hos regeringen begär förslag till ettregelverk som möjliggör för enskilda förskolor ochfamiljedaghem som uppfyller läroplanens krav attansluta sig till densamma,2. att , i enlighet med vad i motionenanförts, hos regeringen begär förslag till ettregelverk för fristående förskolor i likhet med demsom gäller för fristående skolor,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om etableringsfrihetför alternativa barnomsorgsformer,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskilda riktlinjertill förskollärare i läroplanen.1998/99:Ub229 av och Ann-MarieFagerström (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att familjedaghemmen bör omfattas avläroplanen för förskolan.1998/99:Ub230 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om billigarebarnomsorg på sikt.1998/99:Ub243 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldrars och barnsrätt till valfrihet och mångfald när det gällerbarn- och fritidsomsorg,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en läroplan sominbegriper förskola, familjedaghem och öppenförskola,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en större betoningav barns känslomässiga behov och lekbehov iläroplanen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att värdegrunden iläroplanen för förskolan, i likhet med läroplanenför , skall hänvisa till den kristnatraditionen i vårt land och den etik som bygger pådenna tradition,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en ansats börgöras för att säkra kompetensen hos all personalinom barnomsorg och skola för att se och upptäcka -att tolka - barns signaler när barn far illa,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att uppmärksammafamiljedaghemmens behov för att därmed säkravalmöjligheter för föräldrar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen av öppenförskoleverksamhet i kommunerna,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det ärförskollärarna som har det pedagogiska ansvaret föratt läroplanens mål uppfylls i förskolan.1998/99:Ub245 av m.fl. (mp, fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attalla barn i skall ha rätt att delta iförskoleverksamhet oberoende av om deras föräldrararbetar, är arbetslösa, studerar eller är hemma medmindre syskon.1998/99:Ub249 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunalförsöksverksamhet med ersättning för vårdav egna barn i åldern ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagstöd förinförande av möjlighet att ge ersättningför vård av egna barn i åldern 1-5 år.1998/99:Ub256 av m.fl. (s, m,v, kd, c, fp, mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av barnomsorg och skolbarnsomsorgför romska barn.1998/99:Ub260 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att görabarnomsorgen tillgänglig för alla - även för dem somarbetar och helger.1998/99:Ub261 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förskollärare påsikt skall bli den enda personalkategorin iförskolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de som äranställda i förskolan men saknarförskollärarutbildning skall kunna få vidareutbildasig till detta,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förslag tillvidareutbildning av personal i förskolan med siktepå att en enhetlig personalkategori skall arbeta iförskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förskolechefensansvar och pedagogiska kompetens bör skrivas in iläroplanen för förskolan (Lpfö).1998/99:Ub264 av m.fl. (s, m,v, kd, c, fp, mp) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att alla barn som bor i skall harätt till en plats i barnomsorgen, oavsett omföräldrarna arbetar eller blivit arbetslösa.1998/99:Ub266 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tilländring av socialtjänstlagen rörande alla barns rätttill barnomsorg i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om erforderligpedagogisk kompetens i arbetslaget inom förskolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av psykolog-och kuratorstöd inom förskolan.1998/99:Ub268 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ansvariga förden pedagogiska verksamheten inom förskolan skallvara förskollärare,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av tydligamål för den pedagogiska verksamheten i förskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attsamtliga barn erbjuds en plats inom den pedagogisktinriktade förskolan,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att chefen inomförskolan skall vara en pedagogiskt utbildad ledare,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attständigt utvärdera samarbetet mellan föräldrar ochpersonal inom förskolan,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att debarnskötare som arbetar inom förskolan gesmöjlighet till vidareutbildning till förskollärare.1998/99:Ub276 av m.fl. (kd, s, m, v,c, fp, och mp) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barnomsorgslagensallmänna råd,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om personal- ocharbetssituationen inom barnomsorgen.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande av mål ochplaner för den pedagogiska verksamheten ibarnomsorg, förskola och grundskola,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enkomplettering av läroplanen för förskolan,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av tydligttillsynsansvar för och kommunerna vadavser verksamheter inom förskolan,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder iutbildning av förskollärare för ökade kunskaper imetodik och organisation vid föräldraaktivaförskolor.1998/99:Sf214 av m.fl. (m) variyrkas3. att beträffande stöd till barnomsorgensom sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts.1998/99:Sf255 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldrarnassjälvklara rätt att välja omsorgsform för sina barn,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvaliteten inom denkommunala barnomsorgen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förskolan.1998/99:Sf612 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lagreglering avmodersmålsstödet i förskolan.1998/99:Sf634 av m.fl. (fp) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om pedagogiskförskola.1998/99:So309 av m.fl. (mp) variyrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten att blikommunal dagbarnvårdare. Utskottet behandlar i detta betänkande närmare 50motionsyrkanden från allmänna motionstiden omförskoleverksamheten, dvs. förskola, familjedaghemoch kompletterande förskoleverksamhet (öppenförskola).Som en bakgrund till behandlingen av dessa förutskottet relativt nya frågor redovisasinledningsvis och i korthet följande.Den 1 juli 1996 överfördes ansvaret inomRegeringskansliet för förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen från tillUtbildningsdepartementet. Efter förslag avregeringen beslutade attbestämmelserna i socialtjänstlagen (1980:620) omverksamheterna skulle så gott som oförändradeflyttas över till skollagen (1985:1100) och därinarbetas i ett särskilt kapitel, nämligen 2 a kap.Förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg (prop.1997/98:6, bet. UbU5, rskr. I ett nyttskollagskapitel, 2 b kap., infördes bestämmelser omförskoleklassen, en egen skolform bildad av dentidigare s.k. sexårsverksamheten inom förskolan. Denya bestämmelserna i skollagen trädde i kraft den 1januari 1998. Från samma tidpunkt övertog Skolverkettillsynsansvaret för förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen från ochlänsstyrelserna.En läroplan för förskolan, den första i sitt slag,trädde i kraft , efter riksdagensgodkännande (prop. 1997/98:93, bet.UbU16, rskr. Läroplanen (Lpfö 98) gäller förde förskolor för vilka kommunen är huvudman. Denskall även ligga till grund för bedömningen avkvalitetskravet vid tillståndsprövningen av enskildaförskolor och vara vägledande för familjedaghemmensverksamhet. Förskolans läroplan är till sin strukturuppbyggd på i huvudsak samma sätt som övrigaläroplaner på skolans område och har formen av enförordning.Rätten att delta i förskoleverksamhetEnligt skollagen svarar varje kommun för att barnsom är bosatta i och som stadigvarandevistas i kommunen erbjuds förskoleverksamhet (2 akap. 1 §). Förskoleverksamhet skall tillhandahållasi den omfattning det behövs med hänsyn tillföräldrarnas förvärvsarbete eller studier ellerbarnets eget behov (2 a kap. 6 §). Kommunerna harrätt att ta ut skäliga avgifter för plats i förskolaoch familjedaghem som kommunen anordnar (2 a kap. 10§). Som nämnts inledningsvis återfanns motsvarandebestämmelser tidigare, före , isocialtjänstlagen (1980:620).I flera motioner framställs yrkanden om att allabarn bör ha rätt att delta i förskoleverksamhet.Vänsterpartiet betonar i motion 1998/99:Ub266 attgrunden till ett livslångt lärande läggs redan iförskolan. Det är då självklart att förskolan måstevara tillgänglig för alla. Mot den bakgrunden måstegällande lagregler ändras så att alla barns rätttill barnomsorg tydliggörs (yrk. Föräldersarbetslöshet, deltidsarbete eller föräldraledighetskall inte kunna begränsa denna rätt. Det är barnensbehov av pedagogisk verksamhet som måste styra, inteföräldrarnas behov av barntillsyn.I motion 1998/99:Sf634 påtalar attmånga av de barn som allra mest skulle behöva denpedagogiska förskolan är utestängda. Antingenhar barnen inte rätt till plats på grund av att intebåda föräldrarna arbetar, eller också är avgifternaså höga att föräldrarna inte har råd. Samtidigtpågår försöksverksamhet med deltidsförskolor fördessa barn med hjälp av olika projektpengar. Etterbjudande om pedagogisk deltidsförskola till allabarn bör inordnas i den ordinarie kommunalaplaneringen och budgeten, anser motionärerna (yrk.10). Också i motion 1998/99:Ub268 (fp) yrkande 4understryks vikten av att samtliga barn erbjuds en plats inom den pedagogisktinriktade förskolan. Alla barn bör få dennamöjlighet att utvecklas. På ett tidigt stadium kandå även barn med särskilda behov uppmärksammas.Likaså begärs i motionerna 1998/99:Ub264 (s, m, v,kd, c, fp, mp) och 1998/99:Ub245 (mp, fp) attriksdagen gör ett uttalande om att alla barn som bori skall ha rätt att delta iförskoleverksamhet. Detta skall gälla oavsett omföräldrarna arbetar eller har blivit arbetslösaeller, som tilläggs i den senare motionen, studerareller är hemma med yngre syskon.Barnomsorgen bör enligt motion 1998/99:Ub260 (s)vara tillgänglig för alla, även för föräldrar somarbetar och helger.Lägre avgifter i barnomsorgen efterfrågas i motion1998/99:Ub230 (s). Motionärerna skriver att detfrämsta argumentet för detta är alla barns rätt bra start i det livslånga lärandet. Ett annatskäl är möjligheten för kvinnor att arbeta heltidutan att de därmed får ökade barnomsorgskostnadersom äter upp hela den nya förtjänsten.U t s k o t t e t har tidigare vid fleratillfällen behandlat frågor om rätten att delta iförskoleverksamhet (bet. 1997/98:UbU5 och UbU16 samtyttr. 1998/99:UbU2y). Utskottet har ansett detoroande att denna rätt urholkats genomatt kommunerna successivt har skärpt reglerna förrätten till barnomsorg. Vid sin senaste behandlinghänvisade utskottet till att regeringen ibudgetpropositionen för tagit upp frågan omförskola för barn till arbetslösa föräldrar.Regeringen fann det orimligt att arbetslöshet ifamiljen i nära hälften av landets kommuner innebäratt barnet mister platsen i barnomsorgen (prop.1998/99:1 utg.omr. 16 s. 41 f.). Vidare anförderegeringen att det är viktigt att avgifterna intehindrar några barn från att delta iförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen.Regeringen återkommer ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) - som avlämnatstill - och redovisar attutrymme skapas för att stegvisgenomföra en allmän förskola och maxtaxa ibarnomsorgen. Från utgiftsområde 25 Allmänna bidragtill kommuner överförs - enligt regeringens förslag- till utgiftsområde 16Utbildning och universitetsforskning och1 (prop. s. 184).I samband med propositionen Utveckling och rättvisa- en politik för storstaden (prop.1997/98:165) beräknades medel för treårsperioden 1juli 1999-1 juli 2002 att fördelas till ett antalkommuner för att bl.a. underlätta för dessa atterbjuda förskola till barn istorstädernas utsatta bostadsområden. Regeringenföreslår nu i den ekonomiska vårpropositionen attmedel avsätts även för för dettaändamål (prop. s. 150).När det gäller tider för öppethållande avförskoleverksamhet anser utskottet att det givetvisär önskvärt att verksamheten om möjligt även erbjudstill barn vilkas föräldrar har obekväma arbetstider.Det har dock ansetts leda för långt att uppställaett generellt krav på att verksamhet skall kunnaerbjudas även på andra tider än vad som kan ansessom normal arbetstid under vardagar (prop.1993/94:11 s. 33). Utskottet utgår från attkommunerna löser denna fråga på lämpligt sätt.Med hänvisning till vad utskottet anfört ochredovisat bör här behandlade motionsyrkanden avslåsav riksdagen.De romska barnens behov av barnomsorg ochskolbarnsomsorg framhålls i motion 1998/99:Ub256 (s,m, v, kd, c, fp, mp). Enligt motionen börSkolverkets uppdrag att undersöka hurskolsituationen kan förbättras för romska eleverkompletteras med en undersökning av hur barnomsorgenoch skolbarnsomsorgen skall kunna göras mertillgänglig för dessa barn.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionen med hänvisning till följande.Skolverket fick i regleringsbrevet för iuppdrag av regeringen att undersöka hurskolsituationen för romska elever kan förbättrassamt att följa och utvärdera kommunernas insatserför dem. Verket har redovisatuppdraget genom rapporten och den svenskaskolan. I rapporten föreslår verket att särskildastatliga utvecklingsmedel skall avsättas för attstödja lokalt arbete kring romska eleversskolsituation. Medlen skall enligt förslagetfördelas av i samarbete med bl.a. romskaorganisationer till kommuner med en hög andel romskaelever. Enligt är det lämpligt att desynpunkter verket för fram i fråga om romernasskolsituation behandlas och beaktas i arbetet medden översyn av skollagen som beslutats.När det gäller barnomsorgen för de romska barnenvill utskottet peka på att översynen av skollagenockså omfattar förskolan. Enligt direktiven skallkommittén utreda hur struktur och bestämmelser kanutformas för att spegla synen på förskolan som detförsta steget i utbildningssystemet (dir. 1999:15).Valfrihet och alternativa former avförskoleverksamhetEnligt gällande regler i 2 a kap. 2 § skollagenbedrivs förskoleverksamhet i form av förskola,familjedaghem och kompletterande förskoleverksamhet(öppen förskola). Ett bolag, en förening, ensamfällighet, en stiftelse eller en enskild individsom yrkesmässigt vill driva en förskola skall hatillstånd till detta av den kommun där verksamhetenskall bedrivas (2 a kap. 13 §). Kommunen kan lämnabidrag till enskild förskoleverksamhet. Sådantbidrag bör lämnas med ett belopp per barn som inteoskäligt avviker från kommunens kostnad per barn imotsvarande verksamhet (2 a kap. 17 §).I motion 1998/99:Sf255 från Kristdemokraternaframställs yrkanden som syftar till att föräldrarskall ha en självklar rätt att välja barnomsorgsformför sina barn. Sålunda uttrycks i motionen att allaformer av barnomsorg måste ses som komplement tillföräldrarnas omsorg och utgå från vad föräldrarnaanser är bäst för barnen (yrk. En mångfald avdriftformer och en reell valmöjlighet förföräldrarna bidrar till att höja kvalitetstänkandetinom hela barnomsorgssektorn, menar motionärerna(yrk. Såväl kommunala som privatabarnomsorgsalternativ skall bedrivas underkvalitetskontroll.Även i motion 1998/99:Ub243 (kd) betonas vikten avföräldrars och barns rätt till valfrihet ochmångfald när det gäller barnomsorg. Alternativaomsorgsformer måste finnas och erbjudas (yrk. 1).Detta åstadkommer man genom att ävenfamiljedaghemmens behov uppmärksammas, framhållermotionärerna (yrk. Det handlar om att skapabättre förutsättningar för familjedaghemmen genomutbildning, fortbildning, arbetsvillkor,organisation, handledning och opinionsbildning, menframför allt genom att de värderas likvärdigt medandra omsorgsformer.Enligt motion 1998/99:Ub226 (c) yrkande 3 börskärpta krav ställas på kommunerna att inte baraacceptera utan också uppmuntra etablering avfamiljedaghem, öppna förskolor och andra alternativabarnomsorgsformer. En sådan mångfald får inte hotasav att en läroplan införts för förskolan.Betydelsen av öppna förskolor lyfts fram imotionerna 1998/99:Sf255 (yrk. 7) och 1998/99:Ub243(yrk. 7) från . Motionärernaredovisar att många kommuner gör besparingar genomatt lägga ned öppna förskolor, vilket långsiktigt ärförödande. Alla barn som inte har annan barnomsorgutanför hemmet bör ha tillgång till en öppenförskola, en viktig social träffpunkt för barn,föräldrar och dagbarnvårdare.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandena.Utskottet noterar att i en rapport tillregeringen , arbetemed barnomsorgen - Planer och prioriteringar,redovisat att verket avser att prioritera insatser i fråga omfamiljedaghem och öppen förskola. Verket anser detangeläget att följa upp och utvärdera verksamheten ifamiljedaghem när det gäller t.ex. innehåll,organisation och personalens kompetens. Det är ocksåviktigt med en uppföljning och utvärdering avverksamheten med den öppna förskolan i vad avsertillgång och efterfrågan, organisationsformer ochinnehåll i verksamheten.Regeringen har uppdragit åtSkolverket att utfärda Allmänna råd förfamiljedaghem, fritidshem, öppen förskola och öppenfritidsverksamhet. Uppdraget skall vara avslutatsenast den 1 augusti 1999.I en promemoria, bilagd regeringsbeslutet, angesatt allmänna råd för familjedaghem bör ha sinutgångspunkt i läroplanen för förskolan, men varaanpassade till de ofta mycket olika förutsättningarsom familjedaghemmet kan ge för barns fostran ochomsorg. Viktigt är att den värdegrund som förskolansverksamhet vilar på också tydliggörs förfamiljedaghemmens verksamhet. Att i nära samverkanmed föräldrarna kunna anpassa och utvecklaverksamheten är en särskild kvalitet ifamiljedaghemmet. Råden bör ge riktlinjer för hurverksamheten kan bidra till barns omvårdnad,utveckling och lärande. Familjedaghemmetssamhälleliga uppdrag i förhållande till barn ochföräldrar bör anges, liksom riktlinjer fördagbarnvårdarens dagliga arbete inom olika områden.De allmänna råden bör formuleras så att de också kanfungera vägledande för kommunen i frågor som rörledning, uppföljning, utvärdering och tillsyn avverksamheten.Angående den öppna förskolan sägs iregeringsuppdraget till bl.a. att den ärett värdefullt komplement inom förskoleverksamheten.Allmänna råd för öppen förskola bör utgå från attverksamheten, utifrån en med övrigförskoleverksamhet gemensam värdegrund, ävenfortsättningsvis skall profileras och utvecklasutifrån lokala behov.I motion 1998/99:Sf214 (m) yrkande 3 begärs ettriksdagsuttalande om att bestämmelser om barnomsorgliknande dem som gällde före den 1 januari 1995snarast skall återinföras. Det skulle innebära attalternativa barnomsorgsformer får lagstadgad rättoch lagstadgat skydd, framhåller motionärerna.Dessutom skulle lagändringen garantera kommunalersättning till alternativ barnomsorg som uppfyllerdefinierade krav. Det kan gälla föräldrakooperativ,ideellt driven barnomsorg eller privat sådan.Lagregler som gör det möjligt att utge kommunalerättning för vård av egna barn i åldern 1-5 årefterfrågas i motion 1998/99:Ub249 (kd) yrkande 2.Motionären vill också att en försöksverksamhetinleds med sådan ersättning (yrk. 1).Även i motion 1998/99:So309 (mp) yrkande 8 förordasatt en förälder skall kunna bli kommunaldagbarnvårdare åt eget barn med en ersättning som ärlikvärdig med den som en "traditionell"dagbarnvårdare får.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandena.Riksdagen beslutade , efter förslag avregeringen, att fr.o.m. upphävalagen (1994:553) om vårdnadsbidrag som trätt i kraftden . Likaså upphävdes av riksdagentidigare antagna bestämmelser i 18 §socialtjänstlagen om skyldighet för kommunerna attge bidrag till enskilda förskolor m.m., som skulleha trätt i kraft . I ställetinfördes nuvarande bestämmelser om att kommunernaefter egen bedömning kan lämna bidrag till enskildförskoleverksamhet (prop. 1994/95:61, bet. SoU8,rskr. 105).Utskottet behandlade under föregående riksmöteliknande motionsyrkanden om återinförande av enskyldighet för kommunerna att ge stöd tillalternativa barnomsorgsformer (bet. 1997/98:UbU5). Ibetänkandet framhöll utskottet att enskildbarnomsorg kan berika barnomsorgen och bidra till enpositiv utveckling (s. 25). Utskottet fannemellertid inte anledning att ändra reglerna om attdet är kommunen som avgör om bidrag kan lämnas tillenskild förskoleverksamhet (2 a kap. 17 §skollagen). Som framgår av ekonomiskavårproposition avser regeringen att underinnevarande mandatperiod återkomma till frågan om nyorganisation av förskolan och om dess finansiering.Läroplanen för förskolan - tillämplighetoch utformningLäroplanen för förskolan, som trädde i kraft den 1augusti 1998, gäller som inledningsvis nämnts förkommunala förskolor. Den skall även ligga till grundför bedömningen av kvalitetskravet vidtillståndsprövningen av enskilda förskolor och varavägledande för familjedaghemmens verksamhet. Tillsin struktur är förskolans läroplan uppbyggd på ihuvudsak samma sätt som övriga läroplaner. Den angersåledes förskolans värdegrund och uppdrag samt måloch riktlinjer för verksamheten. Riktlinjerna iläroplanen vänder sig till alla som arbetar iförskolan samt till arbetslaget.Frågan om läroplanens tillämplighet på annanförskoleverksamhet än förskola tas upp itre motioner.Enligt motion 1998/99:Ub243 (kd) yrkande 2 börregeringen formulera övergripande mål inklusive engemensam värdegrund i en läroplan som gäller föralla barnomsorgsformer, dvs. förskola, familjedaghemoch öppen förskola. Den gemensamma läroplanen börkompletteras med riktlinjer för respektiveverksamhetsform.I motion 1998/99:Ub226 (c) yrkande 1 föreslås attriksdagen hos regeringen begär förslag till reglersom gör det möjligt för enskilda förskolor ochfamiljedaghem som uppfyller läroplanens krav attansluta sig till denna.