bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Bl.a. finns ettmiljöstöd för ekologisk produktion och vidareavsätts medel för utbildning, information,forskning, försöks- och utvecklingsprojekt. Denekologiska djurhållningen får indirekt stöd genommiljöstödet till ekologisk växtodling. I och med attdjuren måste äta ekologiskt foder gynnar ett stödtill ekologisk växtodling indirekt den ekologiskadjurhållningen. Dessutom lämnas ett särskilt stödtill ekologisk djurhållning på grundval av antaletdjur inom företaget. Det stödet lämnas i form avextra stöd per hektar för ekologiskt odladslåttervall, betesvall och grönfodergrödor. Underanslaget Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket (B6), utgiftsområde 23, anvisas för budgetåret 1999sammanlagt för försöks- ochutvecklingsverksamhet samt marknadsstödjandeåtgärder inom området ekologisk produktion. Högst 2miljoner kronor avser marknadsstödjande åtgärder(prop. 1998/99:1, bet. 1998/99: MJU1). mening främjas en fortsatt positivutveckling på detta område främst av fortsatt stödtill forskning, försöks- och utvecklingsverksamhetsamt information, utbildning och rådgivning. När detgäller frågan om ett särskilt mål för den ekologiskadjurhållningen erinrar utskottet om attJordbruksverket har regeringens uppdrag att föreslåett nytt mål för den ekologiska produktionen efterår 2000. Uppdraget, som inte är begränsat tillåkerarealen, skall redovisas till regeringen senastden . Mot bakgrund av det anfördaföreslår utskottet att motionerna MJ213 (mp) ochMJ250 (s) yrkandena 2 och 3 lämnas utan vidareåtgärd.Med anledning av de i motion MJ254 (m) yrkande 3framförda synpunkterna beträffande ett nationelltprogram för forskning och utveckling pålivsmedelsområdet vill utskottet anföra följande. Iutredningen om en ny konkurrenssituation förlivsmedelsindustrin, Svensk mat på EU-fat(SOU1997:25), redovisas den aktuella situationenbeträffande den svenska livsmedelsforskningen. Dengrundläggande och till väsentlig del statligtfinansierade livsmedelsforskningen sker viduniversitet och högskolor i , , ochGöteborg. De statliga satsningarna sker via Närings-och , Utbildningsdepartementetsamt . Den offentligtfinansierade forskningen rörande livsmedelssektornuppgår till ca . Näringslivetsforskning och utveckling inom livsmedelsområdet harberäknats till . är ökade offentliga svenskaforskningsinsatser och en bättre samordning avfundamental betydelse för branschens långsiktigautveckling. Utskottet konstaterar för egen del attlivsmedelsforskning är av avgörande betydelse föratt stärka den svenska livsmedelsindustrinskonkurrenskraft i den förändrade marknadssituationensom EU-medlemskapet inneburit. En starklivsmedelsforskning är också nödvändig frånsamhällets/konsumentens synvinkel. Kommittén föröversyn av den svenska forskningspolitiken harnyligen lämnat sitt slutbetänkande, Forskning 2000(SOU 1998:128), till regeringen. När det gällerfrågan om dagens organisation för fördelning av destatliga forskningsresurserna i allmänhetkonstaterar kommittén att den är alltföruppsplittrad. Kommittén föreslår bl.a. att medelmotsvarande dagens forskningsrådsanslag ochhuvuddelen av sektorsforskningsanslagen behandlasinom ramen för en ny forskningsrådsorganisation.Vidare föreslås att det inrättas en ny myndighet medbenämningen meduppgift att initiera och stödja bl.a.tvärvetenskaplig forskning och information. Iavvaktan på den fortsatta beredningen av Forskning2000 är utskottet inte berett att nu föreslå någotuttalande från sida med anledning avmotion MJ254 (m) yrkande 3. Motionen avstyrks iberörd del.Arbetet inom jordbruket med att miljöanpassaverksamheten fortsätter både nationellt och inom EUgenom att den gemensamma jordbrukspolitiken påverkasoch förändras. Hur en produkt skall produceras föratt få saluföras som ekologisk regleras i rådetsförordning nr 2092/91 (EEG) om ekologisk produktionav jordbruksprodukter och uppgifter därom påjordbruksprodukter och livsmedel. har i denkommissionsarbetsgrupp som behandlar förordningenvid den årliga översynen av bilagorna verkat för attbl.a. urin skall godkännas som insatsmedel iekologisk odling. har framfört önskemåletmot bakgrund av att användningen av urin somgödningsämne medverkar till att i störreutsträckning sluta kretsloppet mellan stad ochland. Förståelsen för den svenska ståndpunkten harhittills varit liten. Enligt vad utskottet erfaritavser regeringen att, efter det att ytterligareunderlag i form av förbättrade forskningsresultatframkommit, aktualisera frågan på nytt. Möjlighetenatt med tiden finna gehör för den svenskauppfattningen bör förbättras i takt med att systemför urinseparering utvecklas och erfarenheter frånhanteringen av denna restprodukt blir större. Meddet anförda föreslår utskottet att motion MJ804 (v)yrkande 6 nu lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller frågan om stöd m.m. till den svenskahästaveln och hästnäringen är det oklart i vilkenutsträckning EG-medel för hästnäringen finns atttillgå. Möjligheterna torde dock vara begränsadevarför nationell finansiering av föreslagnasatsningar skulle bli aktuell. Sådana satsningarmåste då i första hand vägas mot andra behov inomutgiftsområdet. Utskottet, som i detta sammanhanginte är berett att göra en sådan prövning, avstyrkermotion MJ240 (kd) yrkandena 4, 5 och 6.Som framhålls i motion MJ219 (c) har allt färrestuderande vid naturbruksgymnasierna valtutbildningen med jordbruksinriktning. Detta kan iförlängningen leda till problem med nyrekryteringeninom jordbruket och försvåra möjligheterna attanställa kompetent personal inom näringen. Bådenäringen och samhället har naturligtvis ett intresseav att utbildningsplatserna kan fyllas och attinformera om de framtidsmöjligheter som finns inomdet svenska jordbruket. Naturbruksprogrammet inomungdomsgymnasieskolan inriktas bl.a. mot jordbruk,trädgård, skogsbruk, djurvård och hästhållning.Naturbrukets Yrkesnämnd, som är ett samarbetsorganför de olika intressenterna inom näringen, ger varjeår ut en omfattande information om de olikanaturbruksskolorna och deras kursutbud. Utskottetanser det angeläget att åtgärder vidtas för att ökaintresset och förståelsen för den svenskajordbruksnäringen. Utöver det nu anförda ärutskottet inte berett att föreslå något uttalandefrån sida med anledning av motion MJ219(c) yrkande 9.Enligt rådets förordning (EG) 950/97 om förbättringav jordbruksstrukturers effektivitet kaninvesteringsstöd utgå till företagare medjordbruksföretag. Stöd lämnas bl.a. tillinvesteringar som främjar djurskyddet och enförbättrad djurmiljö. Till stödgrundandeinvesteringar räknas bl.a. investeringar inomäggsektorn vid övergång från traditionella bursystemtill andra av godkända system.Däremot är ett generellt investeringsbidrag tillalla som startar äggproduktion med frigående hönsför närvarande inte förenligt med . Motbakgrund av det anförda avstyrks motionerna MJ243(s) och MJ524 (mp) yrkande 2.Jordbruksverket har i uppdrag att utarbeta enaktionsplan för hur utbytet av traditionella burarmot alternativa system successivt skall ske. I mars1999 skall lämna en lägesrapport.Mot bakgrund härav är utskottet inte berett attföreslå något uttalande från sida medanledning av motionerna MJ517 (mp, v) och MJ526 (m)yrkande 1. Berörda motionsyrkanden avstyrks.Regionala stöd, strukturstöd, m.m.MotionernaNationellt stöd och stöd till mindre gynnade områdenEnligt motion MJ205 (c) har indelningen för de delarav som hamnade i stödområde 4 varitolycklig. I området har södra sämreförutsättningar för jordbruk än andra delar avstödområdet. Den analys av det regionala stödet tilljordbruket som gjorts av visar attantalet mjölkkor i södra har minskatbetydligt snabbare än riksgenomsnittet. Detta ärinte acceptabelt. Regeringen bör följaktligen delastödområde 4 så att förutsättningar kan skapas fören livskraftig mjölkproduktion i södra (yrkande 3). Även i motion MJ207 (m) framhålls attutvecklingen inom de norra delarna av område 4 ärproblematisk. Mjölkproduktionen och antaletnötkreatur minskar snabbare än i den bättre delen.Enligt motionärerna krävs det åtgärder för att lösalönsamhetsproblemen inom norra delarna av område 4(yrkande 4). Enligt motion MJ216 (m) delvis kan enjustering av stödområdesindelningen förbättravillkoren för de värmländska lantbrukarna. har konstaterat att det finns behovav förbättringar. Enligt motion MJ226 (c) måste detgöras en översyn och en förändring av EG:sstödområden så att dessa stämmer med verkligheten ibygderna i norra och östra delarna av län.Förutsättningarna för att driva jordbruk är, ijämförelse med de bördiga bygderna i länets södraoch mellersta delar, dåliga. En områdesändring måstegöras för de regionala stöden så att rättvisa stödutgår som stimulerar till att behålla ett levandelantbruk i en kärv bygd. I motion MJ234 (s) yrkasatt jordbruken i stödområde 2b i böröverföras till stödområde 2a. I motion MJ235 (s)yrkas att stödområdesgränserna i förändras.Enligt motionärerna förändrades förutsättningarnaför jordbruket i i och med EU-inträdet.Länet tillhör fortfarande Norrlandsjordbruken, menmed kan inte stödområde 4 kompenseras påsamma sätt som stödområde 13. ochnågra kommuner i östra och västra tillhörstödområde 2a och 3. Dessa ingår i EG:s definitionav så kallade bergsjordbruk (inre stödområde) ochfår högre stöd. Den stora del av somtidigare tillhört stödområde 4, hamnar nu utanfördet egentliga stödområdet. Detta har inneburitväsentliga lönsamhetsförsämringar. Enligt motionMJ253 (v) yrkande 2 måste en förändring av deregionala stöden ha som utgångspunkt att ettlivskraftigt jordbruk och en regionalråvaruförsörjning skall tillförsäkrasförädlingsindustrin i norra . I motion MJ256(m) yrkande 12 framhålls att jordbruket i Norrlandhar en avgörande betydelse för att upprätthållasysselsättning, samhällsstruktur och en tilltalandelandskapsbild. Målsättningen - ett livskraftigtjordbruk även i - kräver en acceptabel nivåpå produktionen. Målsättningen att bibehålla ochutveckla jordbruket i norra måste varadensamma nu som före EU-inträdet.Enligt motion MJ207 (m) skulle en höjdintransportersättning sannolikt leda till ökadstabilitet, framtidstro och därmed en ökadinvesteringsvilja bland lantbrukarna i området.Intransportstödet bör höjas för mjölk samtåterinföras när det gäller transporterna tillslakterier och äggpackerier (yrkande 2). Även imotionerna N271 (kd) och N295 (c) framhålls att ettökat intransportstöd skulle innebära en viktigsignal till lantbruksföretagen och leda till ökadstabilitet, framtidstro och investeringsvilja.Investeringsstöd, m.m.När det gäller investeringsstödet tilllivsmedelsindustrin framhålls i motion MJ202 (m)yrkande 1 att tillgången på medel är alltförbegränsad och stödnivån för låg jämfört medkonkurrentländerna. bör, införutformningen av åtgärder åren2000-2006, hos regeringen begära förslag om fulltsvenskt utnyttjande av de möjligheter tillinvesteringsstimulanser som EU-medlemskapet erbjuder(yrkande 2). Enligt motion MJ212 (v) har det undersenare år skett en omfattande specialisering avfågelslakterier för enbart kyckling och enlokalisering till enbart . Dettainnebär stora problem för äggproducenter, främst inorra , att överhuvudtaget få sina hönsslaktade. Även på finns det problem på grundav regelsystemet och avsaknaden av en alternativslakthantering. Ett sätt att förbättra lönsamhetenför hönserierna i och på och ,vore att tillåta mobila slakterier som kan slaktadirekt på gården eller i anslutning till varjeproducent (yrkande 1). En satsning på ett mobiltslakteri för höns är en kostsam investering, somborde rymmas inom det nationella programmet avseendestöd för förädling och avsättning avjordbruksprodukter och där stödet hämtas ur EG:sjordbruksfond. Tyvärr finns inte höns uppräknadeinom sektorn fågelkött, för vilket stöd tillinvesteringar för slakt kan utgå. Detta borde ändrasoch tas med i programbeskrivningen för detnationella stödet för förädling och avsättning avjordbruksprodukter, som ska gälla förprogramperioden (yrkande 2).Enligt motionerna MJ207 (m) yrkande 1 och MJ256 (m)yrkande 9 råder det brist på mjölkkvoter i norraSverige och överskott i södra delen av landet. Dettatalar för införandet av fri handel med mjölkkvoter.På sikt bör de kunna avskaffas. I motion MJ214 (mp)yrkas att det införs en nationell mjölkkvot för dekor av utrotningshotade raser som är stödberättigadeenligt stöd till hotad ras (yrkande 1). Vidare bördet inrättas en särskild mjölkkvot till dem som villnyetablera sig som mjölkproducenter och vill hållanågon av de hotade lantraserna (yrkande 2).MiljöstödEnligt motion MJ203 (m) yrkande 1 bör hosregeringen begära ett förslag om initialmiljöersättning, finansierad inom ramen förmiljöersättningsprogrammet till jordbruket, videtablering och odling av nypon på . Vidarebör frågan om miljöstöd till nyponodling tas upp isamband med det nya femårsprogrammet som förnärvarande förbereds (yrkande 2). I motion MJ207 (m)yrkas att ett särskilt fjällmiljöstöd införs för attbehålla förutsättningarna för jordbruksproduktioninom område 1 (yrkande 3). I motion MJ224 (kd)yrkande 9 avvisas nedskärningar av ramarna förmiljöersättningsprogrammet. Regeringens direktivtill den särskilde utredare som skall lägga förslagom innehåll i ett nytt svenskt miljöprogram äroroande. Motionärerna vill redan nu avvisa tanken påen framtida neddragning av ramen förmiljöersättningsprogrammet. Enligt motion MJ253 (v)ger miljöersättningsprogrammet möjlighet att anpassastöden till nationella förutsättningar. Det finnsdock behov av att förändra de olika miljöstöden såatt de blir enklare att administrera, anpassade tillregionala behov av miljöåtgärder och så att debidrar till målet om ett hållbart jordbruk (yrkande3). Regeringen bör vidare ta initiativ till ettparlamentariskt samråd inför fastställandet av denya miljöstödsprogrammen (yrkande 4). Enligt motionMJ256 (m) yrkande 7 bör långtgående förändringar ochförenklingar av regelverket kring miljöstöden görasinför nästa femårsperiod. Regelverket måste förutomatt det skall göras enklare också bli mera flexibeltoch anpassbart till olika natur- ochkulturförutsättningar. En parlamentariskberedningsgrupp bör tillsättas med uppgiftatt arbeta fram ett reviderat regelverk inför nästaprogramperiod. Detta bör ske i samarbete mednäringen. En förändrad miljöersättning måste ävenfortsättningsvis omfatta ett delprogram förresurshushållande konventionellt jordbruk i helalandet. Delprogrammen bör inte utformas så att storabrukningsenheter missgynnas på bekostnad av småenheter. Miljöstödsprogrammen är motiverade avmiljöskäl och skall inte ta andra hänsyn än justmiljöhänsyn. Miljöersättningen skall därför intevara beroende av arealens storlek. Anslagna medelbör utnyttjas. Bl.a. bör möjligheterna att höjavallstödet och betesmarksersättningen studeras.Enligt motion MJ721 (m) bör, inom ramen för EG:smiljöstöd, mer medel riktas till anläggning avdammar, småvatten, våtmarker och skyddszoner iodlingslandskapet (yrkande 4). Regelverket och ävenersättningsnivåerna måste ändras så att de blir meraändamålsenliga och så att de blir ett positivtincitament för markägaren att vilja anlägga ochmedfinansiera våtmarker och småvatten. Anläggning påbetesmark måste, ur kvävereduktionssynpunkt, varaväl så effektiv och attraktiv som en anläggning påannan mark. Bevattning från ett småvatten kanknappast utgöra någon nackdel, eftersomnäringsämnena på så sätt återförs till grödan.Dessutom måste reglerna ändras så att hjälp tillanläggningskostnaden kan utgå (yrkande 6). I motionMJ771(mp) yrkas att miljöstöden till ängs- ochhagmarker förenklas (yrkande 2). Vidare bör denregionala bestämmanderätten över EG-stöden tillodlingslandskapet öka (yrkande 3). I motion MJ206(c) yrkas att hos regeringen begär förslagtill åtgärder som möjliggör bevarandet av ettlevande fäbodbruk i (yrkande 1). Bl.a. krävsdet en ökad satsning på vårdplaner samt mark- ochbyggnadsvård på kulturhistoriskt värdefulla fäbodar(yrkande 2). När det gäller stöd till rådgivning förekologisk äggproduktion framhålls i motion MJ204(mp) att intresset för ekologisk hönshållning märksinte minst på behovet av information. Sådan ges av föreningen fjäderfäproduktion såvältill lantbrukare som till handeln och andraorganisationer. Medel till en del av detta beviljasav inom miljöstödet, men medlenförslår inte. Behovet av information tilllantbrukare ökar (yrkande 1). Vidareuppmärksammas behovet av stöd till marknadsföringför de ekologiskt producerade äggen. Någonersättning för information till handeln ges inteinom miljöstödet eftersom det kallas marknadsföringoch sådant inte ersätts. Motionärerna anser attdetta måste ändras (yrkande 2). Enligt motion MJ214(mp) bör stöd utgå till samtliga hotade lantraser.Om man anser att det är viktigt att bevara de gamlalantraserna för framtiden för att de har egenskapersom är värdefulla så borde detta gälla såväl debetande som andra lantraser. Att enbart ge stöd åtbetesdjuren avslöjar att man inte förståttlantrasernas egenvärde utan enbart ser derasindirekta betydelse som naturvårdsobjekt (yrkande3). För att stimulera skyddsarbetet med de akuthotade lantraserna bör ett extra stöd utgå för dessalantraser (yrkande 4). utgår s.k. UID-stödtill lantrasföreningarna. Stödet är byråkratisktutformat, vilket får till följd att detadministrativa krånglet i föreningarna tar tid fråndet ideella arbetet att bevara lantraserna. Reglernamåste förenklas (yrkande 5). I den avelsplan somJordbruksverket tog fram föreslogs att stödet skulleutgå för bevarandearbetet, utbildning ochinformation. I praktiken utgår bidrag enbart tillutbildning och information. Detta innebär attgenbanksverksamhet, som ju är ett viktigt arbete förbevarandet, inte får stöd. Stöd bör även ges tillbevarandearbetet (yrkande 6). Vidare framhållsbetydelsen av att ansvaret för bevarandet ochgenbanker blir kvar i de aktiva föreningar som finns(yrkande 8). I motion MJ240 (kd) yrkas att denkallblodiga travaren skall omfattas av stödet tillutrotningshotade inhemska hästraser (yrkande 3).Enligt motion MJ244 (c) bör möjligheten att utarbetaett system som främjar utvecklingen för dennordsvenska hästen, den kallblodiga travaren, densvenska ardennern och gotlandsrusset prövas.Utskottets övervägandenNationellt stöd och stöd till mindre gynnade områdenJordbruksverket har på regeringens uppdrag gjort ensamlad utvärdering och översyn av de regionalastöden till jordbruket (Rapport 1998:2).Utvärderingen är avsedd att utgöra underlag för enbedömning av möjligheterna till och behovet avförändringar av stöden. Bl.a. finner Jordbruksverketbeträffande stödområde 4 i att det kanfinnas skäl till att diskutera en delning avstödområdet i en del med sämre och en del med bättreförutsättningar. Utredningen i övrigt har inte visatatt det är motiverat att flytta några andraförsamlingar eller grupper av församlingar.Skillnaden i produktionens utveckling mellan olikastödområden och mellan de församlingar som haranalyserats är oftast små. rapportbereds av regeringen och enligtutskottets mening får det i första hand ankomma påregeringen att ta ställning till behovet aveventuella förändringar av de regionala stöden.Utskottet föreslår därför att motionerna MJ205 (c)yrkande 3, MJ207 (m) yrkande 4, MJ216 (m) delvis,MJ226 (c), MJ234 (s), MJ235 (s), MJ253 (v) yrkande 2och MJ256 (m) yrkande 12 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.När det gäller det s.k. intransportstödet framgårav ovan nämnda rapport att ett höjtintransportstöd sannolikt skulle leda till en ökadstabilitet och därmed förmodligen en ökadinvesteringsvilja bland brukarna i område 1. Ettintransportstöd skulle kunna betalas ut tillsamtliga mejeriföreningar som hämtar mjölk istödområde 1. Detta stöd skulle inte behöva stå imotsättning till om t.ex. minimejerier etableras medstöd inom ramen för mål 6. En höjning avtransportstödet med /kg mjölk i stödområde 1skulle innebära en ökad kostnad med ca 5 miljonerkronor. Inför den nya strukturfondsperioden sombörjar löpa gör regeringen enöversyn av hela stödsystemet till det svenskajordbruket. samlade utvärdering ochöversyn av de regionala ersättningarna tilljordbruket ingår i det underlag som kommer attligga till grund för eventuella beslut i dessafrågor. Dessutom bör uppmärksammas attintransportstöd till mjölk utbetalas inom ramen fördet undantag för nationellt stöd till jordbruket inorra som erhöll i samband med EU-inträdet. Ett kommissionsbeslut begränsar storlekenav det intransportstöd som får betalas ut påårsbasis. En utvidgning av tillämpningsområdet förintransportstödet är därmed avhängigt av godkännandefrån . Mot bakgrund av det anförda ärutskottet inte berett att föreslå något uttalandefrån sida med anledning av motionernaMJ207 (m) yrkande 2, N271 (kd) och N295 (c). Berördamotionsyrkanden avstyrks.Investeringsstöd, m.m.Jordbruksverket har på regeringens uppdrag gjort ensamlad utvärdering av investeringsstödet förförädling och avsättning av jordbruks- ochskogsbruksprodukter (Rapport 1998:4). Iutvärderingen pekas bl.a. på svårigheterna med attdra slutsatser om stödets effekter med hänsyn tillden korta tid som stödet tillämpats. Jordbruksverketföreslår att bättre kapacitets- ocheffektivitetsindikatorer tas fram för att underlättakommande utvärderingar och diskuterar möjlighetenatt införa en nedre gräns för beviljande av stöd.För skall ett program föråtgärder under Rådets förordning om stöd frånEuropeiska utvecklings- och garantifonden förjordbruket till landsbygdens utveckling antas. Idetta horisontella program skall de åtgärder som finns inom främst mål 5a och de kompletterandeåtgärderna sammanföras till ett effektivt ochändamålsenligt stödprogram. rapportoch den fortsatta beredningen av denna kommer attligga till grund för utformningen av åtgärder underden kommande programperioden. Mot bakgrund av detanförda föreslår utskottet att motion MJ202 (m)yrkandena 1 och 2 nu lämnas utan vidareåtgärd.Med anledning av de i motion MJ212 (v) framfördasynpunkterna beträffande mobila slakterier förfjäderfä vill utskottet anföra följande. I rådetsdirektiv /118/EEG av omhygienproblem som påverkar handeln med färskt köttav fjäderfä anges hygienkrav för fjäderfäslakterier.Mobila slakterier är inte förbjudna enligtdirektivet under förutsättning att hygienkravenuppfylls. Rådets direktiv /118/EEG har i Sverigegenomförts genom Statens livsmedelsverksföreskrifter om slakt m.m. av fjäderfä (SLVFS1994:11). När det gäller stöd till investeringar somavser förädling eller saluföring av produkter frånjordbruket eller skogsbruket regleras Sverigestillämpning av stödet, för perioden t.o.m.1999, av ett samlat programdokument. Som utskottetanfört ovan har gjort en samladutvärdering av investeringsstödet och resultatet avden fortsatta beredningen kommer att ligga tillgrund för utformningen av åtgärder . Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ212 (v) yrkandena 1 och 2lämnas utan vidare åtgärd.Som utskottet redovisat i det föregående föreslåsförändringar av systemet med mjölkkvoter i Agenda2000. innebär förslaget att systemet skallavvecklas. Regeringen har vidare den 18 februari1999 beslutat att ge i uppdrag attutvärdera dagens system och tillämpning av handelnmed mjölkkvoter samt föreslå system som leder tillatt balans mellan utbud och efterfrågan kan uppnås.Mot bakgrund av det anförda är utskottet inte berettatt föreslå något uttalande från sida medanledning av motionerna MJ207 (m) yrkande 1, MJ214(mp) yrkandena 1 och 2 samt MJ256 (m) yrkande 9.Motionerna avstyrks i berörda delar.MiljöstödRegeringen har gett en särskild utredare i uppdragatt lämna förslag till fortsatt inriktning ochinnehåll i ett svenskt miljöprogram enligt rådetsförordning (EEG) nr 2078/92 om produktionsmetoderinom jordbruket som är förenliga med miljöskydds-och naturvårdskraven (dir. 1998:11). Uppgiften, somavser ett program för , skallredovisas . I avvaktan påresultatet av utredningen anser utskottet det intemeningsfullt att nu föreslå något riksdagsuttalandemed anledning av motionerna MJ207 (m) yrkande 3,MJ224 (kd) yrkande 9, MJ253 (v) yrkande 3, MJ256 (m)yrkande 7 delvis, MJ721 (m) yrkandena 4 och 6 samtMJ771 (mp) yrkandena 2 och 3.