ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — Detskulle ha varit bättre om detta framgick direkt avlagtexten, som föreslås i motion 1997/98:A69.Samtidigt är det viktigt att parterna ges utrymmeatt själva finna de arbetsmetoder ochtillvägagångssätt som bäst passar derasförhållanden.I motion 1997/98:A69 har motionärerna förordat ensärskild regel i lagen med åtgärder mot etniskdiskriminering som skulle ge möjlighet till positivsärbehandling. Även om jag med tillfredsställelsenoterar att utskottsmajoriteten anser att lagenskall ge möjligheter att i vissa fall ge företrädeför personer som tillhör en etnisk minoritet medutsatt position på arbetsmarknaden anser jag att enuttrycklig regel om positiv särbehandling hade varitatt föredra.Även frågan om ekonomiskt skadestånd till denarbetssökande har tagits upp i motion 1997/98:A69.Jag noterar att den utredningen som föregickförslaget om en ny lag med åtgärder mot etniskdiskriminering inte ställde sig avvisande till ettsådant skadestånd. En förutsättning skulle då varaatt den arbetssökande är den som borde ha erhållittjänsten om diskriminering inte förekommit. Jaganser liksom motionärerna att frågan om ekonomisktskadestånd bör övervägas ytterligare.PropositionernaProposition 1997/98:177I proposition 1997/98:177 föreslår regeringen()1. att antar regeringens förslag till lagom åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet,2. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,3. att antar regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100).Proposition 1997/98:179I proposition 1997/98:179 föreslår regeringen()1. att antar regeringens förslag till lagom förbud mot diskriminering i arbetslivet avpersoner med funktionshinder,2. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1974:371) om rättegången iarbetstvister,3. att antar regeringens förslag till lagom ändring i sekretesslagen (1980:100),4. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1994:749) omHandikappombudsmannen.Proposition 1997/98:180I proposition 1997/98:180 föreslår regeringen() att antarregeringens förslag till lag om förbud motdiskriminering i arbetslivet på grund av sexuellläggning.
bet · GM01AU5 · 1999-02-02 00:00:00 — Såväl arbetsmiljö- somsysselsättningsskäl talar för en begränsning avövertiden. En lagstiftning som begränsar möjlighetentill övertidsuttag och som ökar detfackliga inflytandet borde vara möjligt att genomförautan någon ytterligare tidsspillan.
bet · GM01JuU8 · 1999-02-02 00:00:00 — En annan sak äratt revisorn bör ha möjlighet att agera vid sådanbrottsmisstanke. Enligt vår mening är det emellertidför det ändamålet tillräckligt att revisorn ges enrätt att - utan hinder av tystnadsplikten - anmälamisstanke om vissa brott. Vi förutsätter attrevisorsorganisationerna utarbetar regler för vadsom i detta sammanhang skall utgöra god revisorssed.I konsekvens härmed anser vi att det nu aktuellaförslaget om anmälningsskyldighet vid misstanke ompenninghäleri bör avslås.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande revisors anmälningspliktvid brottsmisstankeatt med bifall till motion 1998/99:Ju3 yrkande 4avslår regeringens förslag till lag om ändring iaktiebolagslagen (1975:1385).Regeringens lagförslagReservanternas förslag till ändringi regeringens förslag till lag omändring i lagen (1993:768) omåtgärder mot penningtvätt-----------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag----------------------------------------------------------------------------------------------------------14 §-----------------------------------------------------Till böter döms den som Till böter döms den somuppsåtligen eller av grov uppsåtligen eller av grovoaktsamhet oaktsamhet bryter motmeddelandeförbudet i 11§.-----------------------------------------------------1. åsidosättergransknings- elleruppgiftsskyldighetenenligt 9 § eller-----------------------------------------------------2. bryter motmeddelandeförbudet i 11§.-----------------------------------------------------
bet · GM01MJU8 · 1999-02-02 00:00:00 — Regeringen () föreslår iproposition 1998/99:22 att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),2. lag om ändring i (1998:808).Förslaget till lag om ändring i sekretesslagenbehandlas av (bet.1998/99:KU9). Förslaget till lag om ändring imiljöbalken har av konstitutionsutskottetöverlämnats till miljö- och jordbruksutskottet förberedning.Den föreslagna ändringen i innebär atten övergångsperiod införsmellan sommar- och vintersäsongerna för bensin vadavser gränsvärden för ångtryck och mängd förångatbränsle vid 100(C. Ändringen föreslås träda i kraftden 1 mars 1999.Lagförslaget fogas som bilaga till dettabetänkande. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till lagom ändring i . Utskottet hemställeratt antar regeringens förslag tilllag om ändring i (1998:808).Stockholm den 2 februari 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (), KajLarsson (s), (), (), (), (), (), (), GudrunLindvall (mp), (), (), (), () ochCarina ().Förslag till lag om ändring i (1998:808)
bet · GM01NU7 · 1999-02-16 00:00:00 — Utskottet anser atttillväxtavtalen är ett sätt att gruppera om destatliga bidragen men är inte helt övertygat om attdenna omgruppering kommer att leda till andraförändringar än en viss osäkerhet om vilka reglersom gäller för företagsamhet m.m.Den regelförenkling som eftersträvas bör genomförasvare sig det sker inom processen med tillväxtavtaleller inom det rådande systemets ram.Utskottet vill ändå inte utesluta möjligheten atttillväxtavtalen kan få vissa positiva effekter ifråga om samverkan och tillväxtinriktadenysatsningar inom länen.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks häraktuella motionsyrkanden.
bet · GM01KrU5 · 1999-03-04 00:00:00 — beträffande den kommunala musik- ochkulturskolanatt med bifall till motion 1998/99:Kr274 yrkande 5och med avslag på motion 1998/99:Kr272 yrkande17 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Nyckelharpan som nationalinstrument(mom. 12)() anserdels att den del av utskottets yttrande som underrubriken om nyckelharpan somnationalinstrument som börjar med "Utskottet anser"och slutar med "Yrkandet avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att både och Norgehar utsett var sitt nationalinstrument, nämligenkantelen respektive hardingfelen (på svenskahardangerfiol). Det är nu dags för att påmotsvarande sätt utse ett nationalinstrument.Nyckelharpans ställning som ett historisktintressant instrument och ett instrument som blirallt populärare motiverar mer än väl en sådanutnämning. Det bör enligt utskottets mening ankommapå regeringen att besluta i denna fråga. Utskottetföreslår därför att med bifall till motionKr274 (mp) yrkande 23 som sin mening ger regeringentill känna att nyckelharpan bör utses till Sverigesnationalinstrument.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande nyckelharpan somnationalinstrumentatt med bifall till motion 1998/99:Kr274 yrkande 23som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Särskilt yttrandeStöd till musikgenrer (mom. 8)() anför:I motion Kr222 (m) har jag påmint om att såväl iKulturutredningens betänkande (SOU 1995:84) som imotioner har det stora värdet avgenrecentrum påpekats. Genom att inrätta sådana kanman kraftsamla kring en viss typ av musik och därmedskapa utrymme för ett bättre nyttjande avtillgängliga resurser. Vidare kan en bas skapas förfortsatt utveckling av den speciella musikformen.Kulturutredningens förslag godtogs emellertid inteav regeringen. I stället föreslogs i 1996 årskulturproposition och budgetproposition att ökademedel skulle anvisas enbart till musiklivetsarrangörer, vilket också blev beslut.Våren 1998 beslöt emellertid att detutöver de välmotiverade satsningarna påarrangörsledet även skulle göras en satsning på ettnationellt folkmusikcentrum. Medel för år 1999anvisades vid budgetbehandlingen hösten 1998.I motion Kr222 (m) har jag anfört en rad skäl somtalar för att stödet till genrecentrum bör byggas utoch att Göteborgsmusiken bör få uppdraget att bligenrecentrum för blåsmusiken. Göteborgsmusikenbistår små ensembler i olikaangelägenheter efter bästa förmåga. Dock saknasresurser att fullt ut kunna fungera som ettgenrecentrum. Genrecentrum bör också utformas olikainom ramen för begreppet. Jag har dock anslutit migtill utskottets förslag att avstyrka motionen då jaganser att det kan vara värdefullt att först avvaktaen utvärdering och uppföljning av effekterna av detökade stödet till musikarrangörerna och det nyabidraget till ett folkmusikcentrum.
bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Och vilken väg skall vi välja?Tack för mig!Olle : Jag skall ge en kort reaktion frånoss på forskningssidan.Det är klart att den typ av jordbruk som vi villdriva som handlar om miljövänlighet, djuromsorg,kvalitet osv. egentligen är en kunskapsintensivnäring. Den kommer att kräva mycket mer och djupareforskning. Internationellt sett ligger vi intesärskilt högt när det gäller forskning.Jag konstaterar dock att vi som det enda land ivärlden - som jag känner till - har ett frivilligtfinansieringssystem som bönderna aktivt tar del avvia Stiftelsen för att stötta uppdet här. Det tror jag är viktigt.Göte frågade om departementstillhörighet.Det centrala när det gäller Lantbruksuniversitetetär att sektorsbegreppet hålls ihop. Vi ilivsmedelsproduktionen rör oss över många av degränser som finns vid universitet och högskolor iövrigt. Det handlar alltså om att man har enhelhetssyn och en tvärvetenskaplighet. Den endagaranti som vi kan se för att sektorsbegreppet hållsihop är att det tillhör . Dethandlar då också om närheten mellan näring ochlivsmedelsindustri.Thomas Rosswall: Det var just detta som jag glömdebort att kommentera. Jag fick en fråga om det.Jordbruksministern gick ut och sadeatt hon för sin del tycker att SLU skall ligga kvarvid . Jag delar den åsiktenmot bakgrund av den utredning som gjort , den egna utvärdering som vihar gjort rörande vårt sektorsansvar och det somstår i utredningen om forskning 2000, underförutsättning att man på lämpligt sätt kan samverkamellan utskott och regeringensdepartement - på samma sätt som vi inomhögskolevärlden kan samverka över gränserna.Tack!Hans Wallensteen: Vi fick en fråga av MichaelHagberg angående ryggsäckens storlek och innehåll.Det finns givetvis delar av den som är bra och somvi använder i exportarbetet och i argumenteringen.Det gäller djuromsorg, djurskyddslagen,antibiotikafritt foder osv. Men just dieselskatt ochenergiskatt, som är de tunga stenarna i säcken, ärju bara en belastning. Det är viktigt att vi fårbort dem och att vi bibehåller det som är bra ochsom vi också har nytta av i marknadsföringen avsvenska livsmedel på exportmarknaden.Tack!Ordföranden: för det! Jag vet att fler vill gesynpunkter, från både frågandesidan ochsvarandesidan. Men vi klarar inte mer.Jag är imponerad av den uthållighet som ni alla -frågare, svarare och åhörare - har haft. Det visar också att dessa frågor liggeri pipeline, som det heter. De är högaktuella. Nuförväntas det också politiska beslut.Jag har inte dragit några direkta slutsatser eftervarje sjok. Vi har inte haft tid till det. Men jagtycker att en röd tråd har varit att det finns ensamsyn när det gäller att backa uppjordbruksnäringen och livsmedelsindustrin. Sedan kanvi diskutera former, men jag tycker att det här ändåhar gett en kraft i detta. Och den här viljan finnsockså på det politiska området.Det underlag som ni har gett oss är oerhörtvärdefullt för vårt beslutsfattande. Vi skall alltsågå in i ett arbete omkringjordbruks- och trädgårdsnäringsfrågor. Jag hoppasatt vi skall kunna samla oss till bra beslut ocksåinför framtiden.Tack skall ni ha, alla ni som har kommit hit ochalla ni som har lyssnat! Därmed avslutar vi.
bet · GM01SoU8 · 1999-03-11 00:00:00 — avvaktar därför resultatetav arbetsgruppens arbete. Om det ej kommer någrasådana förslag från gruppen kommer Vänsterpartietatt ta nya initiativ i frågan.
bet · GM01BoU9 · 1999-04-21 00:00:00 — Bestäms det slutliga bostadsbidraget tilllägre belopp än vad som har betalats ut ipreliminärt bidrag, skall skillnaden betalas tillbaka.Belopp skall inte betalas ut eller betalastillbaka.------------------------------------------------------På belopp som skall På belopp som skallbetalas ut eller betalas betalas ut enligt förstatillbaka enligt första stycket skall räntastycket skall avgift och betalas i enlighet medränta betalas i enlighet föreskrifter som meddelasmed föreskrifter som av regeringen eller eftermeddelas av regeringen regeringens bemyndigandeeller efter regeringens av Riksförsäkringsverket.bemyndigande avRiksförsäkringsverket.------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . Den nyabestämmelsen skall dock tillämpas på bidrag som lämnatsfrån och med . Har avgift erlagtsenligt 22 § tredje stycket i sin äldre lydelse skall avgiften betalastillbaka. **FOOTNOTES**[2]:1 Senaste lydelse 1996:441Innehållsförteckning
bet · GM01FiU21 · 1999-04-20 00:00:00 — De statliga företagen,inklusive Nordbanken , bördärför privatiseras så snabbtmarknadsförhållandena medger det.Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1114)om värdepappersfonder2 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:931) omindividuellt pensionssparande3 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:1497)om ändring i lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension4 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:1092)med reglemente för Allmänna pensionsfonden
bet · GM01FiU22 · 1999-04-20 00:00:00 — revisorers årsredovisning (redog. 1998/99:RR1) 1998/99FiU22RedogörelsenRiksdagens revisorer har till överlämnatårsredovisning för (redog.1998/99:RR1). I årsredovisningen ingår också enförvaltningsberättelse som ersätter denverksamhetsberättelse revisorerna under tidgare åröverlämnat till . I förvaltningsberättelsen framhåller revisorernaolika svårigheter att mäta resultatet avverksamheten. Utskottet kan dock medtillfredsställelse notera att olika försök hargjorts i berättelsen att belysa såväl förändringarav produktiviteten i granskningsarbetet, effekternaav genomförda granskningar liksom den betydelse somgranskningsprocessen i sig har.Utskottets bedömning är att revisorerna uppnått ettgott resultat under . anserutskottet att verksamhetsmålet för revisorerna börutvecklas och konkretiseras i syfte att underlättaen framtida utvärdering av verksamheten.Utskottet har vid sin genomgång av redogörelsen iövrigt inte funnit något som påkallar särskiltuttalande från sida. Utskottet hemställerbeträffande revisorersårsredovisning för 1998att lägger redogörelse /99:RR1 tillhandlingarna.Stockholm den 20 april 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (), SoniaKarlsson (s), (), (), (), (), PerLandgren (kd), (), (), (), () och BoKönberg (fp)
bet · GM01KU23 · 1999-04-13 00:00:00 — Mot denna bakgrundanser utskottet att skall uttala attregeringen inte bör upprätta en lista överidrottsevenemang.Det anförda innebär att bör bifallamotionerna Kr519 (m) yrkande 11 och K252 (m) samtavslå motion K1 (c).Särskilt yttrandeLennart , , och (alla m) anför:Vi erinrar om att UR producerar program för publicservice-verksamheten, vilket innebär att SVT och SRanvänder licensmedel för verksamheter som andramedie- och utbildningsföretag skulle kunna bidratill. Mot denna bakgrund har vi i motion K323 (m)föreslagit att UR skall utbjudas till försäljning.Denna motion behandlas av utskottet vid ett senaretillfälle.Av utskottet framlagt lagförslagFörslag till lag om ändring i radio- och TV-lagen(1996:844)Härigenom föreskrivs att 6 kap. 10 § radio- och TV-lagen (1996:844) skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse----------------------------------------------------------------------------------------------------------6 kap.10 §[1]1-----------------------------------------------------Den som sänder TV-program och som inneharden exklusiva rätten från ettsvenskt eller utländsktevenemang som är avsärskild vikt för detsvenska samhället fårinte, om han sänderevenemanget, utnyttjarättigheten på ett sådantsätt att en väsentlig delav allmänheten i Sverigeutestängs frånmöjligheten att i fri TVse evenemanget idirektsändning eller, omdet finns saklig grundtill det, med en mindretidsförskjutning, Deevenemang som avses ärsådana som inträffarhögst en gång ochsom intresserar en bredallmänhet i .-----------------------------------------------------Om Europeiska kommissionen genom en underrättelse iEuropeiska gemenskapernas officiella tidning harförklarat att ett evenemang är av särskild vikt församhället i en annan EES-stat, får den som sänderTV-program och som innehar den exlusiva rätten attsända evenemanget till den staten inte, om hansänder evenemanget, utnyttja rättigheten på ettsådant sätt att en väsentlig del av allmänheten iden staten utestängs från möjligheten att seevenemanget i fri TV på ett sätt som närmare anges iunderrättelsen.-----------------------------------------------------Om någon för att uppfylla Om någon för attskyldigheten enligt uppfylla skyldighetenförsta stycket erbjuder enligt första eller andranågon annan att sända stycket erbjuder någonevenemanget i TV skall annan att sändadetta göras på skäliga evenemanget i TV skallvillkor. detta göras på skäligavillkor.Föreskrifter omverkställigheten avförsta stycket meddelasav regeringen.-----------------------------------------------------**FOOTNOTES**[1]:Denna lag träder i kraft .
bet · GM01MJU10 · 1999-04-20 00:00:00 — Däremot bör det avfall som ärriskfyllt att transportera inte exporteras tillandra länder, utan tas om hand i närområdet.4. En nationell avfallsstrategi m.m.Gudrun () anför:Miljöpartiet de gröna står bakom regeringensskrivelse. Våra synpunkter finns därför redan idensamma och till betänkandet har vi därför ingareservationer. En del frågor rörande avfall kommer attåterkomma till i samband med regeringensproposition om avfallsskatt. I det sammanhanget avservi återkomma i frågor rörande producentansvaret m.m.I och med medlemskapet i EU har det blivit änangelägnare för varje land att ha en politik påavfallsområdet eftersom avfall ses som varor ochdärmed skall tillåtas fri rörlighet över gränserna.Risken är uppenbar att vissa länder blir"sopstationer" för andra. Tendenser till detta finnsi och med den import till av avfall från iförsta hand östra som sker. Skälet är attmiljöopinionen mot förbränning är starkare iTyskland än i och man exporterar t.o.m.avfall på de s.k. gula och röda listorna förförbränning. Det är därför mycket viktigt attregeringen i skrivelsen slår fast att den svenskapolicyn skall vara att avfall på den gula respektiveden röda listan inte bör importeras (s. 5) och attteknik för att ta hand om sådant avfall skall finnastillgänglig i det land där avfallet uppstår (s. 8).Från de grönas sida har vi framhållitbetydelsen av att sanera förorenade områden. I denbudgetproposition som lagts och som är ett samarbetemellan s, v och mp, ökas anslagen rejält för dettaändamål . I denna skrivelse slåsfast att ambitionen skall vara att dylikamiljöproblem skall vara lösta inom en generation ochatt det är etiskt och moraliskt viktigt att minskade kostnader för miljöproblem för kommandegenerationer som dagens och gårdagens generationerorsakat (s. 9).Miljöpartiet de gröna ser skrivelsen som enredovisning av dagens situation. Vi förutsätter dockatt regeringen återkommer till undermandatperioden med en framtida avfallspolitik, somhar som mål dels att se över hur producentansvaretskall ändras och utvecklas för att ge en väl utbyggdåtervinning av material i landets samtliga kommuner,men som framför allt skapar incitament för attminska avfallets mängd och farlighet. Mycket av detsom finns i avfall bör fasas ut urkretsloppen, såväl de materiella som de biologiska.Med dagens sophantering är det uppenbart att mångagiftiga ämnen riskerar att hamna i naturen genomläckage till luft och vatten.
bet · GM01SkU16 · 1999-04-13 00:00:00 — Dubbelbeskattningsavtal mellan ochFilippinerna m.m. I betänkandet tillstyrker utskottet proposition1998/99:82 om ett nytt dubbelbeskattningsavtalmellan och samt att detnordiska dubbelbeskattningsavtalet utvidgas till attomfatta i fråga om den finska kommunalskatten. Regeringen () föreslår iproposition 1998/99:82 att riksdagen1. godkänner avtalet mellan ochFilippinerna för undvikande av dubbelbeskattning ochförhindrande av skatteflykt beträffande skatter påinkomst,2. antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverigeoch ,3. antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1996:1512) omdubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna.I propositionen föreslås att godkänner ettnytt dubbelbeskattningsavtal mellan ochFilippinerna och antar en lag om detta avtal. Detavses bli tillämpligt från och med den 1 januariåret då avtalet träder i kraft. Avtaletersätter ett avtal från 1987.Vidare föreslås att dubbelbeskattningsavtaletmellan de nordiska länderna utvidgas till attomfatta landskapet i fråga om den finskakommunalskatten. Utvidgningen tillämpas på inkomstsom förvärvas eller senare.I fråga om lydelsen av lagförslagen med avtalet sombilaga hänvisar utskottet till propositionen. StällningstagandeUtskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag utan tillstyrker propositionen. 1.Utskottet hemställeratt med bifall till proposition1998/99:821. godkänner avtalet mellan och förundvikande av dubbelbeskattning och förhindrandeav skatteflykt beträffande skatter på inkomst,2. antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om dubbelbeskattningsavtal mellanSverige och ,3. antar det i propositionen framlagda förslagettill lag om ändring i lagen (1996:1512) omdubbelbeskattningsavtal mellan de nordiskaländerna.Stockholm den 13 april 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), PerRosengren (v), (), (), Per (), (), (), (), Mariettade (), (), RolfKenneryd (c), (), (), (), (),() och ().