bet · GM01UbU5 · 1999-03-11 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett 20-talmotionsyrkanden från allmänna motionstiden hösten1998 som rör utbyggnaden av och resurstilldelningentill distansutbildning inom högskolan samt lokalalärcentra. Yrkandena avstyrks med hänvisning tillpågående beredning inom av frågorom distansutbildning m.m. I betänkandet finnsreservationer från kd och c. Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:Ub431 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om distansutbildningför hela landet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om studiecentrum,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ochSiljansutbildarna erbjuds möjlighet att erhålla egnabehovsstyrda resurser, förutsatt att man upphandlarutbildningsplatser av högskolor och universitet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om resurser för driftav kommunala studiecentrum.1998/99:Ub450 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigresursförstärkning till decentraliserad utbildning iVästerbotten.1998/99:Ub453 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en distanshögskola,10. att hos regeringen begär förslag tillett nytt resurstilldelningssystem fördistansutbildning i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:Ub466 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om merkostnader viddecentraliserad utbildning.1998/99:Ub472 av (s) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om resursfördelning tilldistansundervisning inom högskolan.1998/99:Ub477 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om distansutbildning påhögskolenivå.1998/99:Ub483 av m.fl. (kd) vari yrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ominformationsteknik i undervisningen.1998/99:T213 av Per () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökade möjlighetertill effektiv distansundervisning.1998/99:T808 av m.fl. (c) vari yrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om stöd tillutveckling av läromedel för distansutbildning,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om stöd till enutveckling av lokala lärcentrum.1998/99:N335 av m.fl. (v) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning och FoU,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samverkan mellanfolkhögskola och högskola.1998/99:N337 av m.fl. (c) vari yrkas12. att hos regeringen begär förslag omåtgärder för decentraliserad utbildning,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om lärcentrum pålandsbygden.1998/99:A808 av m.fl. (c) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om distansutbildning. InledningI enlighet med regeringens förslag i propositionenRegional tillväxt - för arbete och välfärd beslutaderiksdagen att en ny statlig myndighet,nämligen ett utvecklingscentrum fördistansutbildning baserad på moderninformationsteknik och med en delegation somstyrelse, skall etableras i Härnösand.Distansutbildning och decentraliserad utbildningskall byggas ut med minst 1 500 högskoleplatsersenast inom främst stödområde 1(prop. 1997/98:62, yttr. UbU6y, bet. AU11, rskr.204).Enligt riksdagsbeslutet skall den nya myndighetenfördela högskoleplatser avsedda fördistansutbildning samt upphandla distansutbildninginom högskolan.Distansutbildningskommittén () lämnade i juni1998 sitt slutbetänkande Flexibel utbildning pådistans (SOU 1998:84). I betänkandet föreslås bl.a.att den nya myndighetens allmänna uppgift skall varaatt verka för ökad användning i hela landet av IT-stödd distansutbildning som en viktig del iframtidens flexibla utbildning. Samverkan bör ägarum med , . Övriga förslag rör tekniken, dentekniska användarkompetensen, distanspedagogiken,distanspedagogerna, läromedlen,handledningsresurserna, resurstilldelningen,utbildningsadministrationen och studievägledningen.Betänkandet har remissbehandlats under hösten 1998.Beredning av ärendet pågår inom Regeringskansliet.Regeringen beslutade om direktiv till enorganisationskommitté fördistansutbildningsmyndighet i (dir.1998:44) som fick i uppdrag att planera ochförbereda verksamheten vid den nya myndigheten.Kommittén lämnade sina förslag till instruktion,organisation och verksamhetsmål i slutet av januari1999. Myndigheten skall vara inrättad senast den 1juli 1999.Enligt uppgift från väntasregeringen besluta om instruktion för dennya myndigheten, Distansutbildningscentrum, iHärnösand samt lämna organisationskommitténbemyndigande att redan nu planera för centrumetsfördelning av högskoleplatser för distansutbildning.Mot denna bakgrund behandlar utskottet i detföljande fristående motioner från den allmännamotionstiden om utbyggnaden av ochresurs-tilldelningen till distansutbildning inomhögskolan samt om lokala lärcentra.Utbyggnaden av distansutbildning m.m.Vänsterpartiet framhåller i motion 1998/99:N335yrkande 7 att det är angeläget med en utbyggnad avdistansutbildningen och den decentraliseradeutbildningen i väntan på attresurstilldelningssystemet för grundläggandehögskoleutbildning modifieras i syfte att ökahögskolornas utbud av distansutbildning. Antaletdistansutbildningsplatser är alltför snålttilltaget. Motionärerna pekar vidare på att detockså krävs en satsning på mindre och medelstorahögskolor för att utbildningssatsningar i glesbygdskall ge utdelning.Enligt i motion 1998/99:A808 yrkande9 bör distansutbildningens andel av det totalastudieutbudet inom högskolan öka kraftigt.Motionärerna lyfter särskilt fram möjligheterna förkvinnor till högskoleutbildning via studier pådistans. Också i motion 1998/99:Ub431 (c) yrkande 1talas det om vikten av att distansutbildningensnabbt byggs ut och görs tillgänglig i hela landet.Motionären menar att avsatta resurser, 1 500högskoleplatser, är tilltagna i underkant och attäven andra områden i än stödområde 1 ärsynnerligen beroende av att få ta del avhögskoleutbildning via distansutbildning.I motion 1998/99:T213 (m) yrkande 4 påtalas bl.a.den låga utbildningsnivån i i förhållandetill riksgenomsnittet. Enligt motionären kanytterligare satsningar på distansundervisning medhjälp av IT och s.k. interaktiva skärmar gebetydande utbildningseffekter för småbarnsföräldraroch småföretagare med små möjligheter att vistas påuniversitet eller högskola någon längre tid.U t s k o t t e t har inhämtat frånUtbildningsdepartementet att 500 platser av de redanbeslutade 1 500 högskoleplatserna skall fördelas avden nya myndigheten till distansutbildning.Regeringen beslutar om fördelning av återstående1 000 platser till decentraliserad utbildning påorter som inte har någon högskola. InomRegeringskansliet pågår planering av hur dessaplatser för decentraliserad högskoleutbildningvolymmässigt och geografiskt skall placeras.I den regionalpolitiska propositionen (prop.1997/98:62) anmäldes att regeringen avser attåterkomma till omfattningen av den fortsattautbyggnaden av distansutbildningen inom högskolornasutbildningsutbud liksom dess inriktning i sambandmed behandlingen av förslag från DUKOM. Ärendet ärunder beredning inom Regeringskansliet.Utskottet noterar att DUKOM framhåller tremålgrupper som särskilt viktiga att prioritera underuppbyggnaden av distansutbildning, nämligen personermed funktionshinder, glesbygdsboende och personersom är i behov av kompetensutveckling i yrket, såsomsmåföretagare (1998:84 s. 177).Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.I motion 1998/99:Ub453 yrkande 9föreslås att den redan beslutadedistansutbildningsmyndigheten i Härnösandvidareutvecklas och får status som egen högskola, endistanshögskola, med ett bredare mandat och flerhögskoleplatser.U t s k o t t e t ställer sig inte bakommotionärernas förslag utan avstyrker yrkandet.Utskottet vill framhålla att distansutbildning ärett ansvar för universitet och högskolor. Sammautbildningsanordnare för både närutbildning ochdistansutbildning garanterar en högre kvalitet idistansundervisningen. Uppgiften förDistansutbildningscentrum blir att fördelahögskoleplatser avsedda för distansutbildning samtatt upphandla distansutbildning inom högskolan.Resurstilldelning till distansutbildningm.m.Riksdagen bör enligt motion 1998/99:Ub453 frånCenterpartiet hos regeringen begära förslag till ettnytt resurstilldelningssystem för distansutbildning,som tar hänsyn till att distansutbildningargenerellt har en lägre genomströmning än kurserförlagda till lärosäten (yrk. Motionärernapekar på att detta innebär en ekonomisk påfrestningför utbildningsanordnaren utöver den merkostnad somtillkommer för utveckling av läromedel ochkursplanering. Också i partimotion1998/99:N337 yrkande 12 förs fram förslaget attresurstilldelningssystemet skall förändras för attöka högskolans utbud av distansutbildning. Vidareframförs i motionen att högskolan bör ges ettsärskilt uppdrag att anordna utlokaliseradutbildning i utsatta kommuner. Sådan utbildning börfinansieras i särskild ordning eller med öronmärktaresurser inom resurstilldelningssystemet.I motion 1998/99:Ub477 (s) betonas att högskolornabehöver någon form av incitament som gör att definner det angeläget att satsa på distansutbildning.Motionärerna anser också att det i störreutsträckning än bör vara möjligt attgenomföra försök med högskoleutbildningar sombaseras på specifika behov i olika regioner ilandet.Enligt motionerna 1998/99:Ub450 (kd) och1998/99:Ub466 (s) bör regeringen, utifrån desärskilda villkor och förutsättningar som råder iNorrland, ta ett särskilt ansvar för att deregionala och lokala aktörerna, främst länsstyrelseroch kommuner, ges ekonomiska förutsättningar atttäcka merkostnader för decentraliserad utbildning.U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Regeringen aviserade i den regionalpolitiskapropositionen (prop. 1997/98:62) att det i sambandmed behandlingen av förslag från DUKOM kunde bliaktuellt att ta ställning till om modifieringarbehövs i resurstilldelningssystemet förgrundläggande högskoleutbildning med hänsyn tillmålet att främja distansutbildning.DUKOM avråder från att nu göra ändringar ihögskolans resurstilldelningssystem för attåstadkomma anpassningar till distansutbildningensbehov och särskilda förutsättningar. Det skulleenligt kommittén kunna leda till svåröverskådligakomplikationer. Eventuella förändringar bör anståtill dess en samlad utvärdering gjorts avresurstilldelningssystemet. I stället föreslårkommittén att särskilda resurser avsätts för enutbyggnad av distansutbildning inom högskolan (SOU1998:84 s. 168).Ärendet bereds inom Regeringskansliet.Resurser för distansutbildning bör tilldelas lokalalärcentra (eller studiecentra). Detta förordas imotion 1998/99:Ub431 (c). Motionären menar att detär synnerligen viktigt att ge lokala centramöjligheter att styra och påverka utbudet av högreutbildning efter det lokala utbildningsbehovet (yrk.2). Motionären vill att särskilt skalluttala sig för att (Nätverksgruppen för IT-baserad utbildning via lokala studiecentra) och detkommunala bolaget erhåller egnabehovsstyrda resurser för upphandling avhögskoleplatser (yrk. 3).Enligt motion 1998/99:Ub472 (s) förefaller det somom kursutbudet inom distansutbildningen i någon månstyrs mer av vilka resurser respektive högskola ärberedd att släppa till än av efterfrågan. Motionärenanser att åtminstone en del av resurserna fördistansutbildning borde tilldelas lokalastudiecentra, så att dessa helt enkelt kan köpaeller delfinansiera den undervisning som skall ges.U t s k o t t e t behandlade våren 1998motsvarande motionsyrkanden om resursöverföringarfrån lärosäten till kommuner eller lokala lärcentraför att genomföra distansutbildning. Utskottetförordade i yttrande till arbetsmarknadsutskottetatt yrkandena skulle avstyrkas, vilket också blevarbetsmarknadsutskottets beslut (yttr.1997/98:UbU6y, bet. 1997/98:AU11). Utskottet finner inte skäl att ändra sintidigare uppfattning. Även de nu aktuella yrkandenabör alltså avslås av riksdagen.Ett särskilt statligt stöd till utveckling avläromedel för distansutbildning begärs i motion1998/99:T808 (c) yrkande 13. Stödet motiveras av attutvecklingen av sådana läromedel ofta innebär storaekonomiska ansträngningar för arrangören.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet.Den nya myndigheten, Distansutbildningscentrum,skall enligt den regionalpolitiska propositionen ochkommittéförslagen stödja den tekniska ochpedagogiska utvecklingen av distansutbildning. Blandannat skall centrumet på en kvalificerad webbplatstillhandahålla pedagogiska verktyg m.m. fördistansutbildarnas bruk och efter deras behov.Utveckling av lokala lärcentra m.m.Vänsterpartiet anser i motion 1998/99:N335 yrkande 8att former för samverkan mellan folkhögskola ochhögskola bör utvecklas så att resurser fördistansutbildning på högskolenivå kan utnyttjasbättre. Motionärerna hänvisar till att de tidigarelagt fram förslag om öppna folkliga universitet därfolkhögskolorna har en plats som regionalastudiecentra. De förespråkar även samverkanskurserpå folkhögskolor som ger högskolepoäng.U t s k o t t e t konstaterar att DUKOM:s ochorganisationskommitténs förslag bygger på attDistansutbildningscentrum i samverkan medfolkbildningen och högskolan skall verka för ökadanvändning av distansutbildning i hela landet.När det särskilt gäller samverkanskurser som gerhögskolepoäng har utskottet i yttrandetill kulturutskottet över motionsyrkanden i fråganansett att yrkandena borde avstyrkas (yttr.1997/98:UbU8y). Utskottet understryker behovet avett ökat erfarenhetsutbyte mellan folkhögskolor ochstudieförbund samt universitet och högskolor. Enligtvad utskottet erfarit från Utbildningsdepartementethar avsikten emellertid aldrig varit att annanutbildningsanordnare än högskolan, såsomfolkhögskolan, skall kunna ge högskolepoäng enligthögskoleförordningen.Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.I motioner 1998/99:N337 (yrk. 13) och1998/99:T808 (yrk. 14) efterfrågas stöd tillutveckling av lokala lärcentra. Motionärerna servarje skola på landsbygden som ett möjligtlärcentrum, där teknisk utrustning och möjlighetertill kommunikation kan utnyttjas av det omgivandesamhället för utbildning på distans. Regeringen börta initiativ till ett sådant utvecklingsstöd.Enligt motion 1998/99:Ub431 (c) yrkande 4 börstatliga resurser reserveras för driften av lokalakommunala studiecentra så att deras fortsattaexistens säkras. Det är enligt motionären endemokratifråga att alla medborgare erbjudsstudier på lika villkor.U t s k o t t e t anser att det är angeläget meden fortsatt uppbyggnad av lärcentra runt om ilandet. Dessa centra spelar en viktig roll genom atterbjuda distansstuderande handledning och avanceradteknik. Enligt utredningsförslaget från DUKOM börlärcentra även i fortsättningen vara en kommunalangelägenhet och finansieras av kommunerna (SOU1998:84). Den nya myndigheten avses emellertid,enligt uppgift, kunna ge stöd till utveckling avlärcentra genom projektmedel eller genom att bidramed egen kompetens.Med hänvisning härtill föreslår utskottet attmotionsyrkandena avslås av riksdagen.I motion 1998/99:Ub483 (kd) yrkande 18 framhålls attdet krävs en interaktion mellan lärare och studentför att skapa en akademisk miljö.Distansundervisning är enligt motionärerna ett braalternativ till andra utbildningsformer förutsattatt det finns kompetenta handledare som följerstudierna och som fungerar som länk mellan lärareoch studenter.U t s k o t t e t avstyrker motionsyrkandet.Utskottet noterar att organisationskommittén förDistansutbildningscentrum i sitt förslag tillregeringen anger att kompetenta lärare ochhandledare är en förutsättning för attdistansutbildningen skall få en god utveckling.Kommittén anser därför att en viktig uppgift för dennya myndigheten bör vara att stimulerakompetensutveckling. Utskottet vill lyfta fram attett lärcentrum kan fungera som en betydelsefull länkmellan de distansstuderande ochutbildningsanordnarna. beträffande utbyggnaden avdistansutbildning m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub431 yrkande 1,1998/99:T213 yrkande 4, 1998/99:N335 yrkande 7och 1998/99:A808 yrkande 9,res. 1 (c) - delvis2. beträffande en distanshögskolaatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkande 9,res. 1 (c) - delvis3. beträffande resurstilldelningssystemför distansutbildning m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub450, 1998/99:Ub453yrkande 10, 1998/99:Ub466, 1998/99:Ub477 och1998/99:N337 yrkande 12,res. 1 (c) - delvis4. beträffande resurser till lokalalärcentra för distansutbildningatt avslår motionerna 1998/99:Ub431 yrkandena 2och 3 samt 1998/99:Ub472,5. beträffande stöd till utveckling avläromedel för distansutbildningatt avslår motion 1998/99:T808 yrkande 13,res. 1 (c) - delvis6. beträffande samverkan mellanfolkhögskola och högskolaatt avslår motion 1998/99:N335 yrkande 8,7. beträffande stöd till utveckling avlokala lärcentraatt avslår motionerna 1998/99:Ub431 yrkande 4,1998/99:T808 yrkande 14 och 1998/99:N337 yrkande13,res. 1 (c) - delvis8. beträffande handledare idistansundervisningatt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 18.res. 2 (kd)den 11 mars 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), BeatriceAsk (m), (), (),(), (), MajléneWesterlund Panke (s), (), TomasEneroth (s), (), ErlingWälivaara (kd), Per (), (),(), (), () och (). Utbyggnaden av distansutbildning m.m.(mom. 1, 2, 3, 5 och 7)() anför:Distansutbildningens andel av det totalastudieutbudet inom högskolan bör enligt min meningöka kraftigt. Som påpekas i motion 1998/99:A808yrkande 9 väljer många kvinnor att studera pådistans om den möjligheten ges. börbifalla motionsyrkandet.Jag anser att den redan beslutadedistansutbildningsmyndigheten i börvidareutvecklas och få status som egen högskola, endistanshögskola, med ett bredare mandat och flerhögskoleplatser. Utskottet borde ha tillstyrktmotion 1998/99:Ub453 yrkande 9.Ett nytt resurstilldelningssystem fördistansutbildning behöver införas som tar hänsyntill att distansutbildningar generellt har en lägregenomströmning än kurser förlagda till lärosäten.Den lägre genomströmningen innebär en ekonomiskpåfrestning för utbildningsanordnaren utöver denmerkostnad som tillkommer för utveckling avläromedel och kursplanering. Regeringen böråterkomma med förslag till hur ett sådant nyttsystem kan utformas. Vidare bör högskolorna ges ettsärskilt uppdrag att anordna utlokaliseradutbildning i utsatta kommuner, vilket börfinansieras med öronmärkta resurser. Vad jag nuanfört bör med bifall till motionerna1998/99:Ub453 (yrk. 10) och 1998/99:N337 (yrk. 12)som sin mening ge regeringen till känna.Enligt min mening bör ett särskilt statligt stödutgå till utveckling av läromedel fördistansutbildning som förordas i motion 1998/99:T808yrkande 13. Motionsyrkandet bör bifallas.När det gäller lokala lärcentra anser jag att merbehöver göras för att stimulera och utveckla sådanacentra på landsbygden med möjlighet tilldistansutbildning. Detta bör med bifalltill yrkandena i motionerna 1998/99:N337 och1998/99:T808 som sin mening ge regeringen tillkänna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 1, 2, 3, 5 och 7 bort hemställa1. beträffande utbyggnaden avdistansutbildning m.m.att med bifall till motion 1998/99:A808 yrkande 9,med anledning av motionerna 1998/99:Ub431yrkande 1 och 1998/99:N335 yrkande 7 samt medavslag på motion 1998/99:T213 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. beträffande en distanshögskolaatt med bifall till motion 1998/99:Ub453 yrkande 9som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,3. beträffande resurstilldelningssystemför distansutbildning m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:Ub453yrkande 10 och 1998/99:N337 yrkande 12 samt medavslag på motionerna 1998/99:Ub450,1998/99:Ub466 och 1998/99:Ub477 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,5. beträffande stöd till utveckling avläromedel för distansutbildningatt med bifall till motion 1998/99:T808 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,7. beträffande stöd till utveckling avlokala lärcentraatt med bifall till motionerna 1998/99:T808yrkande 14 och 1998/99:N337 yrkande 13 samt medavslag på motion 1998/99:Ub431 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,2. Handledare i distansundervisning (mom.8)() och ()anför:Distansutbildning är enligt vår mening ett braalternativ till andra utbildningsformer förutsattatt det finns kompetenta handledare idistansundervisning som följer studierna och somfungerar som länk mellan lärare och studenter. Dettabör med bifall till motion 1998/99:Ub483yrkande 18 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 8 bort hemställa8. beträffande handledare idistansundervisningatt med bifall till motion1998/99:Ub483 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till kännavad som ovan anförts.Särskilda yttranden1. Utbyggnaden av distansutbildning m.m.(mom. 1)(), (), Per () ochAnders () anför:Det är viktigt med en utbyggnad avdistansutbildningen. Denna bör dock enligtvår mening vara en angelägenhet församtliga universitet och högskolor. Vimotsatte oss vid riksdagsbehandlingen avden regionalpolitiska propositionen våren1998 att en särskilddistansutbildningsmyndighet skulleinrättas. Vi anser riksdagsbeslutet varafelaktigt.2. Utbyggnaden av distansutbildning m.m.(mom. 1)() och () anför:Vi är medvetna om att en ökning avdistansutbildningen utöver vad som gäller medförmerkostnader. Vi avstår mot denna bakgrund från attreservera oss men vill i detta särskilda yttranderedovisa vår uppfattning.Vi anser att det är angeläget med en utbyggnad avdistansutbildningen och den decentraliseradeutbildningen. Antalet distansutbildningsplatser ärenligt vår mening alltför snålt tilltaget.Distansutbildning måste utökas och utvecklas på allanivåer. Vi vill framhålla de mindre och medelstorahögskolornas betydelse för att satsningar pådistansutbildning i glesbygd skall ge utdelning.