bet · GM01KU20 · 1999-02-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas tolv motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden . Imotionerna behandlas tid för propositionersavlämnande, utskottsorganisationen, motionstiden,besvarande av interpellationer, budgetprocessen,kommissioner, registrering av lobbyister, arbetsrumför ledamöter i valkretsen och dureformensåterupprättande. Utskottet avstyrker samtligamotionsyrkanden utom två, som ligger till grund förett förslag om ett tillkännagivande tilltalmanskonferensen angående propositioner somavlämnas under den allmänna motionstiden. Tillbetänkandet fogas tre reservationer och ettsärskilt yttrande. 1998/99:K207 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att införa ett system medregistrering av lobbyister i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:K220 av m.fl. (m) variyrkas att hos regeringen begär förslagtill sådan ändring av regeringsformen ochriksdagsordningen att det blir obligatoriskt förstatsråden att besvara interpellationer somtalmannen eller har medgivit får väckassåvitt inte synnerliga skäl föreligger häremot.1998/99:K236 av och ()vari yrkas att beslutar ändra reglerna omallmän motionstid i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:K245 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen beslutar ändra 4 kap. 3 §riksdagsordningen i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:K247 av () vari yrkas attriksdagen hos talmanskonferensen begär förslag tillsådana förändringar i riksdagsordningen att miljö-och jordbruksutskottet förändras tillmiljöutskottet.1998/99:K266 av m.fl. (v) vari yrkasatt beslutar att 3 kap. 5 §riksdagsordningen skall ges följande tillägg: Dockfår inte regeringen från den dag dåbudgetpropositionen avlämnats till och sålänge motioner får avlämnas med anledning av denna(allmän motionstid) avlämna proposition tillriksdagen. Undantag härifrån kan , efterförslag av talmannen, bevilja om proposition iärende där ett dröjsmål skulle vara till allvarligtmen för riket. Om , på förslag avtalmannen, bestämmer annat om allmän motionstid (10§) gäller likväl propositionsförbud enligt stycketovan.1998/99:K287 av () vari yrkas attriksdagen beslutar att ledamöter skall beredasarbetsrum på i valkretsen i enlighetmed vad som anförts i motionen.1998/99:K322 av (v) variyrkas att beslutar om sådan ändring avledamots motionsrätt enligt vad i motionen anförts.1998/99:K326 av m.fl. (v) vari yrkas1. att beslutar uppdra åttalmanskonferensen i den förestående allmännautvärderingen av budgetprocessen att utarbetaförslag som stärker ställning enligt vadsom i motionen anförts.1998/99:K328 av och () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att isärskilda fall skall kunna tillsätta särskildariksdagskommissioner,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallundvika att avge propositioner under riksdagensallmänna motionstid,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att statsråden ejskall ha rätten att vägra svara på interpellationer,1998/99:K332 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om förlängd budgethanteringoch motionstid i anslutning till valår.1998/99:K342 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av attåterupprätta dureformen, åtminstone i . Tid för propositioners avlämnandeGällande bestämmelserEnligt 3 kap. 5 § riksdagsordningen bör regeringenavlämna sina propositioner på sådana tider attanhopning av arbete hos om möjligtförebyggs. Regeringen skall samråda med talmannendärom.Motion med anledning av proposition får enligt 3kap. 11 § RO väckas från den dagdå propositionen anmäldes i kammaren. I ärende sommåste avgöras skyndsamt kan , om den finnersynnerliga skäl föreligga, på förslag av regeringenbesluta om kortare motionstid. kan omsärskilda skäl föreligger på förslag av talmannenbesluta att förlänga tiden för avlämnande av motion.MotionernaI kommittémotion 1998/99:K266 föreslår . (v) att beslutar att 3 kap. 5 § ROskall ges ett tillägg med innebörd att regeringenfrån den dag då budgetpropositionen avlämnas tillriksdagen och så länge motioner får avlämnas medanledning av denna inte får avlämna proposition tillriksdagen. Undantag härifrån kan efterförslag från talmannen bevilja om proposition iärende där ett dröjsmål skulle vara till allvarligtmen för riket. Om på förslag av talmannenbestämmer annan förläggning av allmän motionstid (3kap. 10 § RO) skall likväl propositionsförbud gällaenligt vad som sagts i stycket ovan. Motivet tillförslaget är att de propositioner som regeringenlägger fram under den allmänna motionstiden rubbararbetsmöjligheterna med budget och egna initiativinte minst för små partigrupper. Bestämmelsen i ROom att talmannen kan ingripa om regeringen interespekterar arbetsbelastning tillämpassällan eller aldrig enligt motionärerna. Ordningenbör enligt motionärerna vara den att regeringenvänder sig till talmannen och talmanskonferensen ochanhåller om att få lämna en proposition medangivande av motiv till att propositionen måsteläggas fram just under den allmänna motionstiden.Frågan kan sedan underställas föravgörande.I kommittémotion 1998/99:K328 framför HelenaBargholtz och , båda (fp), liknandesynpunkter som i den nämnda motionen.Motionärerna föreslår att som sin meningbör ge regeringen till känna vad i motionen anförtsom att regeringen skall undvika att avgepropositioner under allmänna motionstid(yrkande 8).Tidigare riksdagsbehandling m.m.Riksdagen har vid det förra vid sinbehandling av talmanskonferensens skrivelse (förs.1997/98:TK1) angående frågor med anknytning tillbudgetprocessen i vid mening avslagit en motion medväsentligen samma innehåll som de här aktuellamotionerna (1997/98:KU27). Utskottet utgick i sinbedömning från att talmannen i samråd medtalmanskonferensen fortlöpande bevakar denna frågagentemot regeringen och att någon ändring iriksdagsordningen inte var påkallad.Utskottet har från kammarkansliet inhämtat attkontakter förekommit under 1998mellan kammarsekreteraren och Statsrådsberedningen,varvid frågan om åtgärder för att förbättrasituationen diskuterats. Enligt kammarkanslietkommer sannolikt en ordning att införas som innebäratt ett större antal propositioner lämnas tillriksdagen direkt efter juluppehållet , enåtgärd som är ägnad att fördela riksdagensarbetsbörda jämnare över året. En sådan ordning kankomma att träda i kraft från och med nästa riksmöte.Utskottet har från kammarkansliet vidare inhämtatvissa uppgifter angående avlämnande av propositionerunder tiden fram till den allmänna motionstidensutgång , dvs. riksmötena1996/97, 1997/98 och 1998/99, då 34, 20 respektive21 propositioner, exklusive budgetpropositionen,överlämnades. gick motionstiden fördessa propositioner i 15 fall ut den 28 oktobereller tidigare, dvs. under loppet av den allmännamotionstiden, medan i 6 fall tiden gick ut efterdenna tidpunkt. 5 propositioner avsågskatteutskottets och lika många justitieutskottetsberedningsområde. Resterande 11 propositionerfördelades på 8 övriga utskott.Av de sammanlagt 21 förslag som lämnades avregeringen avsåg 7skrivelser och 14 propositioner. Propositionernaavsåg i 9 fall förslag till lagstiftning medikraftträdande och i 2 fall frånden . Övriga fall avsåg lagstiftning medikraftträdande från dag som regeringen bestämmerrespektive fortsatt giltighet av existerandelagstiftning.Utskottets bedömningInledningsvis vill utskottet erinra om att ett avsyftena med budgetreformen är att påhöstarna skall koncentrera sig på att arbeta medbudgetfrågor. Utskottet instämmer i vad som sägs imotionerna om att propositioner i andra frågor somläggs fram under den allmänna motionstiden starktförsvårar möjligheterna för ledamöterna att arbetamed budgetfrågor och egna initiativ under denaktuella tiden.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringenbör respektera intentionerna bakom budgetreformenoch inte lägga fram propositioner , om inte synnerliga skäl föreligger.Ett sådant skäl kan vara att en proposition måstebehandlas i samband med budgetpropositionen.Utskottet vill i sammanhanget erinra om möjlighetenför att med tillämpning av bestämmelsen i3 kap. 11 § första stycket RO besluta att förlängamotionstiden för propositioner som läggs fram underden allmänna motionstiden så att motionstiden går utt.ex. en vecka efter den allmänna motionstiden.Utskottet är inte berett att föreslåen ändring av riksdagsordningen i enlighet medmotionärernas önskemål. Utskottet anser emellertidatt i samband med sin utvärderingav budgetreformen och därmed sammanhängande frågorbör överväga en sådan regeländring. Detta bör medanledning av motionerna K266 (v) och K328 yrkande 8(fp) ges talmanskonferensen till känna.UtskottsorganisationenGällande bestämmelser m.m.Riksdagen väljer inom sig utskott, däribland ettkonstitutionsutskott och ett finansutskott, enligtbestämmelser i riksdagsordningen (4:3 andra stycketRF). tillsätter förutom de nämndautskotten ett erforderligt antal andra utskott.Riksdagen kan även tillsättautskott för längst den tid som återstår avvalperioden (4:2 RO). I tilläggsbestämmelse 4.2.1anges de nuvarande 16 utskotten och i 4 kap 4-6 §§och tilläggsbestämmelserna 4.6.1-16 anges utskottensuppgifter m.m.Varje utskott består av ett udda antal ledamöter,lägst 15 (4:3 RO). Antalet fastställs av riksdagenpå förslag av valberedningen (tilläggsbestämmelse4.3.1). Tilläggsbestämmelsen har haft denna lydelsesedan den 1 juli 1990 och tillämpades första gångenefter riksdagsvalet (bet. 1989/90:KU36).Antalet suppleanter i utskotten regleras avgemensamma bestämmelser om val i i 7 kap.riksdagsordningen. Suppleanter skall utses tillminst samma antal som de ordinarie ledamöterna (7:8RO).Enligt tilläggsbestämmelse 4.2.1 skall riksdagentillsätta bl.a. ett miljö- och jordbruksutskott.Denna benämning infördes på förslag avtalmanskonferensen (förs. 1997/98:TK1). Bakgrundentill förslaget var att talmanskonferensen inte varberedd att föreslå inrättandet av ett nyttmiljöutskott men fann det befogat att med hänsyntill dåvarande jordbruksutskottets uppgifter föreslåen ändring av utskottets namn till jordbruks- ochmiljöutskottet. Utskottet tillstyrkte förslaget(1997/98:KU27) och följde utskottet.Enligt tilläggsbestämmelse 4.6.13 skall miljö- ochjordbruksutskottet bereda ärenden om jordbruk,skogsbruk, trädgårdsnäring, jakt och fiske. Detskall även bereda ärenden om kärnsäkerhet, naturvårdsamt ärenden om miljövård i övrigt som inte tillhörannat utskotts beredning. skallenligt tilläggsbestämmelse 4.6.14 bereda ärenden ombl.a. industri och hantverk, handel, energipolitik,regionalpolitik, statlig företagsamhet samt pris-och konkurrensförhållanden i näringslivet.MotionernaI kommittémotion 1998/99:K245 hemställer Per Unckelm.fl. (m) att beslutar ändra 4 kap. 3 §riksdagsordningen så att antalet ledamöter i varjeutskott skall vara 15. Enligt motionen innebär dennuvarande ordningen att utskotten har 17 ledamöteratt det tillgängliga antalet suppleanter blirmindre. Bristen på suppleanter kan enligtmotionärerna påverka utskottsarbetet på ett negativtsätt. Därför föreslås en återgång till den tidigareordningen med 15 ledamöter i varje utskott.Harald () föreslår i motion 1998/99:K247att hos talmanskonferensen begär förslagtill sådana ändringar i riksdagsordningen att miljö-och jordbruksutskottets namn ändras tillmiljöutskottet. Skälet till förslaget är attregeringen i budgetpropositionen argumenterat föratt natur- och miljöfrågor bör beredas friståendefrån frågor om bl.a. jord- och skogsbruk. Mot dennabakgrund bör enligt motionären miljö- ochjordbruksutskottets namn ändras till miljöutskottet.Vidare bör jordbruks-, skogs- och fiskefrågoröverföras till näringsutskottet.Utskottets bedömningI motion 1998/99:K245 (m) yrkas att antaletledamöter i utskotten skall vara 15. Utskottetsargument inför införandet av tilläggsbestämmelse4.3.1 (1989/90:KU36) var att det är önskvärt med enviss flexibilitet i ledamots-antalet och att detendast kunde bli tal om en utökning med någraenstaka platser utöver antalet 15 som fastslås iriksdagsordningens huvudbestämmelse. Utskottet, sominte finner anledning att frångå denna bedömning,vill erinra om att antalet i riksdagenrepresenterade partier är en av de faktorer somligger till grund för en utökning av antaletutskottsplatser. En reducering av utskottsplatsernaskulle gå ut över de mindre partiernas möjlighet attbli representerade i utskotten. Utskottet avstyrkermed hänvisning till detta motion K245 (m).I motion K247 (fp) föreslås en ändring av namnet påmiljö- och jordbruksutskottet och att jordbruks-,skogs- och fiskefrågor förs över tillnäringsutskottet. Utskottet vill i detta sammanhangerinra om att den nuvarande benämningen infördes såsent som . Frågan om en överföring avansvarsområdena enligt motionens intentioner börenligt utskottets mening tas upp i samband med enallmän översyn av ärendefördelningen mellanutskotten. Någon sådan synes inte motiverad förnärvarande. Motion K247 (fp) avstyrks således.MotionstidenGällande reglerVarje riksdagsledamot får väcka förslag - motion - ifråga om allt som kan komma under riksdagensprövning, om inte annat är bestämt i regeringsformen(4:3 RF). Motion med anledning av proposition fårnormalt väckas från detpropositionen anmäldes i kammaren (3:11 RO). En gångom året får motioner väckas i fråga om allt som kankomma under prövning (allmän motionstid).Den allmänna motionstiden pågår normalt samtidigtmed motionstiden för budgetpropositionen (3:10 RO).Motioner får också i vissa fall väckas gemensamt avminst tio ledamöter med anledning av händelse avstörre vikt utan inskränkning till (3:15RO).MotionernaI motion 1998/99:K236 hemställer ochGöte , båda (m), att beslutar ändrareglerna om allmän motionstid i enlighet med vad somanförts i motionen. Enligt motionärerna borderiksdagen kunna ha samma system som kommuner ochlandsting, nämligen att motionsrätt i princip råderunder . skulle då förmodligen fåfärre "okynnesmotioner" att hantera och mediernaskulle få en rimlig möjlighet att bevakaledamöternas och arbete. I motionenföreslås att motionstiden med anledning avpropositioner eller skrivelser från regeringen skallvara minst medan motioner i övriga ämnenskall kunna väckas under övrig riksmötestid ochutskottsbehandlas senast inom ett år.Liknande synpunkter framför i motion 1998/99:K322 avCharlotta L Bjälkebring (v) som föreslår att allmänmotionsrätt införs . En sådan ordningskulle medföra att ledamöterna kunde merkoncentrerat ägna sig åt budgeten under de aktuellaveckorna och att arbetsbelastningen skulle blijämnare över året.Frågans tidigare behandling i riksdagenUnder har årligenbehandlat motioner med samma innehåll som den häraktuella motionen. Frågan om tiden för motionsrättbehandlades i utskottets av godkändabetänkande /97:KU13, varvid utskottet anfördeatt frågan om utvidgade möjligheter att väckamotioner i allmänna ämnen hade aktualiseratsmotionsledes . Enligt utskottetinnebär nuvarande bundenhet till en kort, hektisktid, som också utgör motionstid för de förslag somregeringen lägger fram i budgetpropositionen, riskför att motioner utformas under stor stress. Vidgademöjligheter att väcka motioner skulle kunna innebäraatt större omsorg kunde läggas ned på varje motion.Ledamöterna skulle med en sådan ordning inte kännasig tvingade att motionera i ett ämne främst därföratt de måste "passa på". Det var därför enligtutskottets mening möjligt att det sammanlagdaantalet motioner skulle minska under ett riksmöte.En oinskränkt rätt att motionera kunde dockutnyttjas på ett sätt som försvårar en effektivärendebehandling och gör att framför allt utskottenfår ägna oproportionerligt mycket tid åt att hanteraenskilda motioner. Systemet med en fast allmänmotionstid underlättar för utskotten att överblickaoch planera kommande arbete.I sin bedömning hänvisade utskottet till sintidigare behandling av frågan (bet. 1995/96:KU22) dåutskottet ansåg att det i samband med den nyaordningen för budgetprövningen kunde vara naturligtatt vissa förändringar beträffandemotionsverksamheten övervägdes och att det på siktkunde finnas skäl att överväga vissa förändringar imotionsrätten. Med hänsyn till budgetpropositionenscentrala roll i riksdagsarbetet fanns det emellertidanledning att avvakta utfallet av den nya ordningenunder . Utskottet ansåg vid sinbehandling av frågan i det nämnda betänkandet under1996/att detta uttalande alltjämtvar giltigt och att frågan borde tas upp närerfarenheter av den nya budgetprövningen föreligger.Vid sin senaste behandling av frågan (1997/98:KU27)fann utskottet ingen anledning att inta en annanposition. Motioner i vilka förordades en utökning avtiden för den allmänna motionstiden avstyrktes.Utskottets bedömningUtskottet har relativt (bet. 1996/97:KU13)redovisat de viktigaste argumenten för och emot enfri motionsrätt. Vid sin senaste behandling (bet.1997/98:KU27) upprepade utskottet ett tidigareuttalande med innebörd att frågan om ändringbeträffande motionsverksamheten har nära samband medbudgetprocessen och att frågan därför borde tas uppnär det fanns en större samlad kunskap om den nyabudgetprocessen.Som nämnts i det föregående har nyligentillsatt en kommitté, , bl.a. meduppgift att se över och utvärdera vissa frågor somrör budgetprocess. I detta sammanhang kanfrågor som rör motionsrätten aktualiseras. Någotsärskilt uppdrag till kommittén behövs enligtutskottet inte. Motionerna K236 (m) och K322 (v)avstyrks.Besvarande av interpellationerGällande regler och deras tillämpningEnligt 12 kap. 5 § regeringsformen fårriksdagsledamot enligt bestämmelser iriksdagsordningen framställa interpellation ellerfråga till statsråd i angelägenhet som angår dennestjänsteutövning. De närmare bestämmelserna finns i 6kap. 1 § riksdagsordningen. Interpellation skall habestämt innehåll och vara försedd med motivering.Interpellation besvaras från det attden ingetts. Gör kammaren ett uppehåll i sitt arbeteunder tvåveckorsperioden, förlängs tiden med vad sommotsvarar uppehållet. Om svar inte lämnas inom denangivna tiden skall statsrådet meddela riksdagenvarför svar uteblir eller anstår. Sådant meddelandefår inte följas av överläggning. Interpellationförfaller om den ej besvarats vid det dåden väckts.Utskottet har från kammarkansliet inhämtat vissauppgifter angående interpellationer och derashandläggning. Under den förra mandatperioden,1994-1998 framställdes 154, 261, 372 respektive 313interpellationer vid respektive . Av dessablev 22 (8,), 11 ()respektive 9 (2,) obesvarade.Ett närmare studium av siffrorna visar attorsakerna till uteblivna svar /97 i ettfall var resa. I ett annat fall anordnades ensärskild debatt om det ämne som togs upp iinterpellationen. I övrigt anfördes som skälarbetsanhopning eller arbetsanhopning i kombinationmed fulltecknad sista svarsdag samt i ett fall inte kunnat finna en gemensam debattdag. Under1997/98 var två statsråds resor huvudsakligt skältill att svar uteblev.Bland orsakerna till att svar försenats låg denhelt dominerande delen på fem kategorier: resa itjänsten, arbetsanhopning, ingen debattdag sompassar både den frågande och den svarande, attriksdagen har plenifritt samt att det är fullt påsvarslistan debattdagen. Dessa orsaker svarade motmer än av samtliga anförda orsaker.MotionernaI motion 1998/99:K220 hemställer . (m) att hos regeringen begär förslagtill sådan ändring av regeringsformen ochriksdagsordningen att det blir obligatoriskt förstatsråden att besvara interpellationer somtalmannen eller har medgivit får väckassåvitt inte synnerliga skäl föreligger häremot.Enligt motionärerna förekommer det särskilt motslutet av ett riksdagsår i oacceptabel omfattningatt interpellationer får förfalla under åberopandeav "arbetsanhopning". Huvudregeln bör vara att allainterpellationer och frågor skall besvaras. Undantagskall medges endast om det finns synnerliga skäl,t.ex. hänsyn till förhållandet till främmande makt.I kommittémotion 1998/99:K328 hemställer HelenaBargholtz och , båda (fp), attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att statsråd ej skall harätten att vägra svara på interpellationer (yrkande9). Enligt motionärerna är interpellationerna ett avriksdagsledamöternas främsta instrument för atttvinga fram en debatt i aktuella frågor, även i defall statsråd gärna skulle slippa debatten. Det ärdärför inte acceptabelt att statsråd skall kunnavägra svara på inlämnade och godkändainterpellationer. Endast synnerliga skäl skallaccepteras som undantag från denna princip.Tidigare behandlingUtskottet behandlade den här aktuella frågan i sittbetänkande 1997/98:KU27 med anledning av en motionmed i stort sett samma innehåll som de nämndamotionerna. Utskottet avstyrkte motionen utannärmare motivering. Mot beslutet reserverade sigrepresentanterna för liberalerna,och samt Moderatasamlingspartiet, som anslöt sig till reservationenvid kammarbehandlingen.Utskottets bedömningUtskottet delar motionärernas uppfattning attinterpellationer är ett viktigt instrument iriksdagens kontroll av regeringen. Även om det intefinns en lagstadgad skyldighet för statsråden attbesvara interpellationer är det utskottets bestämdauppfattning att ett statsråd endast i undantagsfalloch om synnerliga skäl föreligger bör kunna avståfrån att besvara en interpellation.Utskottet utgår från att regeringen framgentbeaktar vad utskottet här anfört och finner därförför närvarande ingen anledning att föreslå enskärpning av bestämmelserna i riksdagsordningen pådet sätt som motionärerna vill. Med detta fårmotionerna K220 (m) och K328 yrkande 9 (fp) ansesbesvarade, varför de avstyrks.BudgetprocessenGällande bestämmelserEnligt 9 kap. 3 § första stycket regeringsformenföretar budgetreglering för närmastföljande budgetår eller, om särskilda skälföranleder det, för annan budgetperiod. Riksdagenbestämmer därvid till vilka belopp statsinkomsternaskall beräknas och anvisar anslag till angivnaändamål. Besluten härom upptas i en statsbudget.Regeringen avger enligt 6 § förslag till statsbudgettill riksdagen.De närmare bestämmelserna om budgetpropositionenoch budgetprocessen återfinns i 3 kap.riksdagsordningen (RO). Enligt tilläggsbestämmelse3.2.1 skall budgetpropositionen avlämnas senast den20 september. då riksdagsval hålls iseptember skall budgetpropositionen avlämnas senasten vecka efter öppnande. Om hinder föratt genomföra detta möter till följd avregeringsskifte, skall budgetpropositionen avlämnasinom efter det att en ny regering hartillträtt, dock senast den 15 november.Den ekonomiska vårpropositionen med förslag tillriktlinjer för den framtida ekonomiska politikenskall enligt tilläggsbestämmelse 3.2.1 tredjestycket avlämnas . Sådanariktlinjer kan enligt 39 § lagen (1996:1059) omstatsbudgeten avse det belopp statens utgifter högstfår uppgå till (tak för statens utgifter,utgiftstak) eller de belopp utgifterna inom olikautgiftsområden eller grupper av utgiftsområden högstfår uppgå till (utgiftsramar). Utgiftstak ochutgiftsramar regleras härutöver i 40-43 §§budgetlagen.MotionernaI kommittémotion 1998/99:K326 hemställer KennethKvist m.fl. (v) att beslutar uppdra åttalmanskonferensen i den förestående allmännautvärderingen av budgetprocessen att utarbetaförslag som stärker ställning enligt vadi motionen anförts (yrkande 1). Enligt motionen harriksdagens inflytande inom politiken under senare årbeskurits främst som en följd av medlemskapi EU. Den nya budgetprocessen är enligt motionen ettuttryck för samma tendens. intar enkritisk hållning till budgetprocessen, ochmotionärerna noterar med tillfredsställelse attkonstitutionsutskottet i sitt betänkande1997/98:KU27 instämt i talmanskonferensens meningatt en utvärdering av budgetprocessen bör komma tillstånd i början av den nu inledda mandatperioden.Motionärerna instämmer i utskottets uttalande attutvärderingen bör inriktas på att stärka riksdagensinflytande.