bet · GM01SfU5 · 1999-03-02 00:00:00 — Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker motion Sf632 yrkande 9.Återkallelse av uppehållstillståndGällande ordningFrån och med gäller enligt 2 kap.9 § utlänningslagen att återkallelse avuppehållstillstånd får ske i de fall en utlänningmedvetet lämnat oriktiga uppgifter om sin identitetav betydelse för att få tillståndet eller medvetetförtigit omständigheter av sådan betydelse. Omutlänningen vistats här meduppehållstillstånd får beslut om återkallelse fattasendast om synnerliga skäl föreligger.MotionI motion Sf620 yrkande 7 av . (mp) begärs ett tillkännagivande om attåterkallelse av uppehållstillstånd inte skall få skeefter om inte synnerliga skäl föreligger. Ombarn är föremål för ett sådant beslutskall den största restriktivitet föreligga.Utskottets bedömningVid behandling av proposition 1997/98:36Återkallelse av uppehållstillstånd anförde utskotteti sitt av godkända betänkande 1997/98:SfU7bl.a. När det gäller den tid som skall hagått för att synnerliga skäl skall krävas föråterkallelse anser utskottet att vissa jämförelserbör kunna göras dels med tidsgränserna försynnerliga skäl på grund av brott, dels medkvalifikationstiden för svenskt medborgarskap.Utskottet ansåg därvid att regeringens förslag omatt det skall krävas synnerliga skäl för attåterkalla uppehållstillståndet för den som vistatshär med uppehållstillstånd var enlämplig avvägning.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotion Sf620 yrk-ande 7.ViseringGällande ordningEn utlänning som reser in i eller vistas i skall havisering om inte utlänningen har uppehållstillståndeller är medborgare i annat nordiskt land.Regeringen får föreskriva andra undantag från kravetpå visering. Visering innebär tillstånd att resa ini och vistas i under viss ochfår ges för högst tre månaders vistelse vid varjetillfälle om inte annat följer av föreskrifter somregeringen meddelar. Visering får begränsas även iövrigt och får förenas med de villkor som kanbehövas.Regeringens föreskrifter om undantag frånviseringsplikt m.m. finns i 2 kap.utlänningsförordningen. Enligt 6 § får visering gesför än , dock högst , omdet föreligger särskilda skäl för det.Sveriges anslutning till EU har inneburit attSverige fått införa viseringskrav för medborgare iytterligare några stater. En svensk anslutning tilldet s.k. kommer att medföra attmedborgare i fler stater kommer att bliviseringsskyldiga.MotionerI motion Sf616 yrkande 2 av ochYilmaz Kerimo (s) begärs ett tillkännagivande omviseringskrav inom EU. Enligt motionärerna börviseringskravet för dem som fått uppehållstillståndi ett EU-land avskaffas.Cinnika Beiming och () begär i motionSf618 ett tillkännagivande om besöksvisum. Många somansöker om besöksvisum får enligt motionärernaavslag på sina ansökningar. Detta för att en del somerhållit sådant visum inte har återvänt till sinahemländer utan stannat i och ansökt omuppehålls- och arbetstillstånd. Ett sådantförfaringssätt av vissa personer bör enligtmotionärerna inte föranleda att andra drabbas avnegativa beslut. Ett avslag på visumansökan kan imånga fall leda till familjetragedier. Besöksvisumbör enligt motionärerna beviljas med störregenerositet. Regeringen bör därför se över rutinernaoch riktlinjerna för beviljande av besöksvisum.Utskottets bedömningBeträffande viseringspolitiken anförde utskottetsenast i betänkande 1997/98:SfU9 med anledning avnågra motioner att när det gäller besök avsläktingar och besök av kommersiella och kulturellaskäl har regeringen understrukit vikten av attviseringskrav inte i onödan försvårar detta. Viktenav att sådana förbindelser underlättas måste alltidvägas in när viseringsansökningar prövas. Vidareerinrades om att det ankommer på Invandrarverketsstyrelse att besluta bl.a. om riktlinjer för verketsbeslut i ärenden om visering och om attrepresentanter för flera riksdagspartier ingår istyrelsen. Utskottet ansåg att dessa uttalanden ochden möjlighet att förlänga viseringstiden till ettår som införts tillgodosåg motionerna. I ettskriftligt svar på en fråga, om regeringen avser attverka för att underlätta möjligheterna för människoratt erhålla visum för besök hos släktingar iSverige, har statsrådet den 9 februari1999 svarat att det inom förnärvarande pågår ett arbete som syftar till att påett bättre sätt följa upp viseringsansökningar ochansökningar om uppehållstillstånd. Genom dettaarbete får tillgång till ytterligareunderlag vid sin prövning av viseringsansökningar iframtiden.Utskottet anser att syftet med motion Sf618 fåranses tillgodosett med vad utskottet anfört.Uppehållstillstånd i ett av EU:s medlemsländerinnebär inte rätt att fritt förflytta sig mellanunionsländerna. Utskottet har i andra sammanhang (set.ex. 1997/98:SfU4y) framhållit vikten av atttredjelandsmedborgare som är bosatta i ettunionsland ges ökade möjligheter att erhålla arbets-och uppehållstillstånd i andra medlemsländer.Utskottet vill också framhålla att enligt artikel73j.3 i Amsterdamfördraget skall rådet besluta omåtgärder som fastställer de villkor enligt vilkamedborgare i tredje land skall ha frihet att resainom medlemsstaternas territorium avhögst . Innebörden av denna bestämmelseär att både tredjelandsmedborgare som ärviseringspliktiga, men som uppehåller sig legalt ien medlemsstat, och tredjelandsmedborgare som ärviseringsfria skall kunna röra sig fritt inom EUunder en period av . Motsvarandebestämmelser finns också i Schengenöverenskommelsen.Utskottet kan vidare konstatera att i rådets ochkommissionens handlingsprogram den 9 december 1998för att på bästa sätt genomföra bestämmelserna iAmsterdamfördraget om upprättande av ett område medfrihet, säkerhet och rättvisa, anges under punkt 38c Åtgärder inom området för invandring bl.a. attfrågan om rätten för medborgare i tredje land somhar uppehållstillstånd inom ett unionsland attbosätta sig i valfri medlemsstat i unionen inom kortskall diskuteras i en arbetsgrupp. Utskottet ansermot denna bakgrund det rimligt att ett arbete sker isyfte att åstadkomma viseringsfrihet mellanunionsländerna för dem som fått uppehållstillstånd iett unionsland. Det anförda får anses tillgodosesyftet med motion Sf616 yrkande 2.ResedokumentGällande ordningEnligt 3 kap. 7 § utlänningslagen kanInvandrarverket för flyktingar och statslösa utfärdaen särskild legitimationshandling för resor utanförSverige (resedokument) enligt föreskrifter somregeringen meddelar. Ett resedokument skall enligt 1kap. 10 § utlänningsförordningen utfärdas för visstid och får, då det utfärdas, förses med anteckningom att innehavarens identitet inte är styrkt. Enligt11 § får utfärda främlingspass fören utlänning som saknar handling som gäller som passoch saknar möjlighet att skaffa sådan handling.Invandrarverket får utfärda främlingspass även iandra fall, om det finns särskilda skäl. Ävenfrämlingspass kan förses med anteckning om attidentiteten inte är styrkt.MotionerGudrun m.fl. (v) anför i motion Sf1 att enanteckning i resedokument eller främlingspass om ejstyrkt identitet närmast gör dokumenten obrukbara.Med tanke på de negativa konsekvenser en sådananteckning kan få för den enskilde och även dennesanhöriga bör möjligheten att göra sådan anteckninginte få förekomma. I yrkande 12 begärs etttillkännagivande härom.I motion Sf616 yrkande 1 av ochYilmaz Kerimo (s) begärs ett tillkännagivande omfrämlingspass. Enligt motionärerna är självabenämningen främlingspass ett problem eftersom mångaupplever ordet som nedvärderande. Enligtmotionärerna skulle man i stället kunna benämnadokumentet resepass.Utskottets bedömningUtfärdande av resedokument eller främlingspassinnebär att vederbörande får enlegitimationshandling som identifierar henne ellerhonom. Detta innebär att vederbörande myndighetborgar för att identiteten är styrkt. Anteckning omej styrkt identitet är inte ovillkorlig, ochutskottet utgår från att denna möjlighet används medden varsamhet som så erfordras. Utskottet avstyrkerbifall till motion Sf1 yrkande 12.Enligt vad utskottet erfarit är uttrycketfrämlingspass ett väl inarbetat begrepp och ett byteav benämning skulle kunna vara ägnat att skapaförvirring. Utskottet har också erfarit att detinternationellt vedertagna uttrycket är "alien'spassport". Utskottet avstyrker bifall till motionSf616 yrkande 1.Avvisning och utvisningGällande ordningI 4 kap. utlänningslagen anges under vilka förhållanden enutlänning får avvisas eller utvisas ur landet. Deformella grunderna för avvisning, bl.a. attutlänningen inte har pass, visering elleruppehållstillstånd eller erforderligtarbetstillstånd, anges i 1 §. Någon tidsgräns föravvisning på sådana grunder finns inte. Demateriella grunderna, t.ex. att det kan antas atthan eller hon kommer att sakna tillräckliga medel,finns i 2 §. Avvisning i dessa fall får inte skesenare än efter utlänningens ankomsttill och inte om han eller hon har viseringeller uppehållstillstånd.Invandrarverket skall pröva ärendet om avvisning omutlänningen söker asyl här eller utan avbrott harvistats i mer än efter ankomstennär frågan väcks om utlänningens avvisning. Har dencentrala utlänningsmyndigheten i annat nordiskt landbegärt att utlänningen skall avvisas skall ävendenna fråga prövas av . I andra fallskall polismyndigheten pröva frågan om avvisning,men skall överlämna ärendet till ommyndigheten anser det tveksamt om avvisning bör ske.En utlänning får utvisas om han eller honuppehåller sig här efter det attuppehållstillståndet löpt ut eller återkallats. Ävendessa beslut fattas av Invandrarverket.Om en ansökan om uppehållstillstånd avslås elleruppehållstillståndet återkallas medan utlänningenbefinner sig i , skall beslut omavvisning eller utvisning meddelas om inte särskildaskäl talar mot detta. När frågan om avvisning ellerutvisning prövas skall hänsyn tas till omutlänningen på grund av reglerna om verkställighetinte kan sändas till ett visst land eller det annarsfinns särskilda hinder mot att avgörandetverkställs. I avvisnings- eller utvisningsbeslutetskall ges de anvisningar om verkställigheten somprövningen föranleder.Bestämmelser om verkställighet av avvisnings- ochutvisningsbeslut finns i 8 kap. utlänningslagen.Enligt 1 § får en avvisning eller utvisning aldrigverkställas till ett land om det finns skäliganledning att tro att utlänningen där skulle vara ifara att straffas med döden eller med kroppsstraffeller att utsättas för tortyr eller annan omänskligeller förnedrande behandling eller bestraffning, ochinte heller till ett land där han inte är skyddadmot att sändas vidare till ett land där han skullevara i sådan fara. Denna bestämmelse fick sinnuvarande utformning i och med lagändringarna somträdde i kraft och innebar enanpassning till Europakonventionen.Finns inte ovan nämnda hinder mot verkställighetenskall utlänningen sändas till sitt hemland eller, ommöjligt, till det land från vilket han eller hon komtill . Går inte detta eller finns det andrasärskilda skäl får utlänningen i stället sändas tillnågot annat land.Invandrarverket får förordna att verkets beslut omavvisning får verkställas även om det inte vunnitlaga kraft (omedelbar verkställighet), om det äruppenbart att det inte finns grund för asyl och attuppehållstillstånd inte heller skall beviljas pånågon annan grund. Beslut om omedelbarverkställighet får meddelas senare än tre månaderefter den första ansökan om uppehållstillstånd efterankomsten till landet bara om synnerliga skäl talarför detta.Ett beslut om avvisning eller utvisning ansesverkställt om utlänningen lämnat landet och beslutetvunnit laga kraft. Andra beslut än sådana sommeddelats av allmän domstol preskriberas om beslutetinte har verkställts efter det att detvunnit laga kraft. Har utlänningen inte kunnatanträffas för verkställighet inom fyraårstiden ochfrågan om verkställighet kommer upp därefter, skallbeslutet anses verkställt genom att utlänningenlämnat landet och beslutet har vunnit laga kraft, ominte annat visas.MotionerI motion Sf1 av m.fl. (v) framhållsatt handläggningstiderna i ärenden omuppehållstillstånd varit oacceptabeltlånga. Detta innebär svåra psykiska påfrestningarför dem som väntar på beslut. I yrkande 13 begärsförslag om sådan ändring av utlänningslagen att denasylsökande som inte från ansökan fåttett lagakraftvunnet beslut om avvisning som ocksåverkställts skall beviljas uppehållstillstånd om detinte föreligger synnerliga skäl häremot eller denasylsökande själv medverkat till tidsutdräkten.Kerstin-Maria m.fl. (mp) framhåller i motionSf620 att man måste värna om de flyktingar somtvingas hålla sig gömda här i landet. De som gömmersig har oftast fullgoda skäl till detta och i vartfall hyser de en välgrundad subjektiv rädsla för attde skall råka illa ut om de återförs till sitthemland. Dessa människor bör erhålla någon form avamnesti och bör vistelse få tillståndatt stanna här i landet. I yrkande 5 begärs etttillkännagivande härom.I motion U632 yrkande 2 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om att ingakonvertiter eller personer som på annat sätt ansesha brutit mot iransk eller islamsk lag skall skickastillbaka till . Enligt motionärerna harrapporterats en dramatisk ökning av avrättningar iIran. Rättssäkerheten är obefintlig och en stor delav avrättningarna gäller politiska fångar somanklagas för opposition mot regeringen. Tortyr ochmisshandel är vanligt förekommande och förhållandenai fängelserna är inte människovärdiga.Utskottets bedömningUtskottet är väl medvetet om att det i många ärendenom uppehållstillstånd förekommer alltför långahandläggningstider. Utskottet utgår från attmyndigheterna gör vad på dem ankommer för att igörligaste mån förkorta dessa tider. Såsom framhållsi motion Sf1 innebär väntan på ett beslut ofta ensvår påfrestning för den sökande som är i ettutsatt läge. Utskottet kan dock inte tillstyrka entidsgräns efter vilken uppehållstillstånd generelltskulle beviljas. Utskottet avstyrker motion Sf1yrkande 13.Preskriptionstiden för avvisnings- ochutvisningsbeslut förlängdes från två till isamband med att den nuvarande utlänningslageninfördes. Ändringen gjordes mot bakgrund av att detblivit allt vanligare att utlänningar höll sig undanverkställighet . Efter enpreskription av ett avvisnings- ellerutvisningsbeslut behöver utlänningen fortfarande hatillstånd att stanna här. Om ett sådant tillståndskall ges eller inte måste bedömas med hänsyn tillomständigheterna i de enskilda fallen. Utskottetavstyrker motion Sf620 yrkande 5.Ett förbud mot verkställighet finns, som framgåttovan, för verkställighet till ett land om det finnsskälig anledning att tro att utlänningen där skullevara i fara att straffas med döden eller medkroppsstraff eller att utsättas för tortyr ellerannan omänsklig eller förnedrande behandling ellerbestraffning. En individuell bedömning av om nämndaverkställighetshinder föreligger sker i varjeenskilt fall och mot bakgrund härav avstyrkerutskottet motion U632 yrkande 2.Utvisning på grund av brottGällande ordningEnligt 4 kap. 7 § utlänningslagen får en utlänning utvisas urSverige om han dömts för ett brott som kan leda tillfängelse eller om en domstol undanröjer envillkorlig dom eller skyddstillsyn som utlänningenhar dömts till. När det rör sig om mindre allvarligabrott kan dock utlänningen utvisas endast ombrottsligheten är systematisk eller upprepad ochunder förutsättning att påföljden bestäms till ettsvårare straff än böter i det mål utvisningsfråganär aktuell. Oberoende av återfallsrisk kan utvisningske vid vissa svårare former av brott. När endomstol överväger om en utlänning bör utvisas skallden ta hänsyn till utlänningens anknytning till detsvenska samhället. Därvid skall domstolen särskiltbeakta utlänningens levnadsomständigheter ochfamiljeförhållanden samt hur länge utlänningen harvistats i . En utlänning som vistats iSverige med permanent uppehållstillstånd när åtal väcktes eller som då var bosatt iSverige får utvisas endast om detfinns synnerliga skäl. Detsamma gäller förmedborgare i annat nordiskt land som vid angiventidpunkt hade varit bosatt här sedan minst två år.För flyktingar gäller särskilda mycket starkabegränsningar av möjligheterna till utvisning. Enutlänning som kom till innan han fyllde 15år och som när åtal väcktes hade vistats här sedanminst får över huvud taget inte utvisas pågrund av brott.Ett beslut om utvisning på grund av brott skallinnehålla förbud för utlänningen att återvända tillSverige eller utan tidsbegränsning.En domstols beslut om utvisning får inte verkställasförrän ådömt fängelsestraff avtjänats ellerverkställigheten flyttats över till annat land. Omdomstolen inte funnit att skäl till utvisningföreligger på grund av brottet och det samtidigtföreligger ett av fattatlagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisningfinns dock inte något formellt hinder mot attavvisning eller utvisning sker innanfängelsestraffet avtjänats.MotionerI motion Sf605 av och () begärs ett tillkännagivande om attutvisningsbeslut skall verkställas efter det att desammanlagda fängelsestraffen avtjänats. I motionenanförs att strafftiden på grund av tillkommandeförseelser kan bli så lång att tiden förutvisningsbeslutet löpt ut. Den dömde kan då efteravtjänat fängelsestraff fritt vistas i landet.Motionärerna framhåller också att oaktat domstolsbeslut om utvisning inte är att betrakta som enpåföljd måste ändå utvisningsbeslutets intentionervara en del av en väl motiverad bedömning av dendömdes möjligheter att klara sin livsföring här ilandet.Gun m.fl. (m) framhåller i motion Sf622 atttillgänglig statistik visar att andelen utländskamedborgare som i samband med en dom fått ettutvisningsbeslut inte har ökat trots att avsiktenmed den lagstiftning som trädde i kraft den 1 juli1994 var att reglerna skulle skärpas. Motionärernasuppfattning är att utvisning skall kunna skeoberoende av risk för fortsatt brottslig verksamhet,då en utländsk medborgare döms för ett brott därfängelse ingår i straffskalan.Utvisning skall också kunna ske om en utlänning dömsför för brott där fängelse ingår istraffskalan även i de fall påföljden inte inneburitfängelse. Utvisning skall också kunna ske då enutländsk medborgare döms omstraffet är fängelse. Enligt motionärerna skallutländska medborgare som begår brott inte kunnaundgå utvisning enbart på den grunden att han härhaft ett kortvarigt förhållande med barn som följd.I yrkande 1 begärs förslag till ändring iutlänningslagen i enlighet med det anförda.Utskottets bedömningUtskottet har i det av godkändabetänkandet /98:SfU7 behandlat ett likadantyrkande som framställs i motion Sf605. Utskottetanförde därvid att när en domstol beslutar omutvisning på grund av brott skall beslutet innehållaförbud för utlänningen att återvända till Sverigeunder eller utan tidsbegränsning.Tidsbegränsning är dock huvudregel och de tider somkommer i fråga är i allmänhet fem eller . Ävenså som förekommer undantagsvis.Enligt 4 kap. 9 § utlänningslagen får en domstol,när den enligt 34 kap. beslutar attförändra en påföljd som en utlänning har dömts till,också meddela det beslut beträffande utvisningen somförändringen av påföljd ger anledning till.Bestämmelsen innebär bl.a. att, om domstolenbeslutar att utlänningen skall utvisas för det nyabrottet, domstolen antingen kan förlänga tiden föråterreseförbudet enligt den tidigare domen ellerockså ersätta det tidigare utvisningsbeslutet medett nytt som då omfattar även det tidigare beslutet.Ett sådant beslut förutsätter i och för sig intenågon ändring av brottspåföljden, eftersom ändringenbeträffande utvisningen i detta fall föranleds avatt den nya brottsligheten i sig anses böra medförautvisning. Utskottet pekade också på att en domstolsbeslut om utvisning på grund av brott inte är enpåföljd utan en särskild rättsverkan på grund avbrottet. Om det i något enstaka fall inträffar atttiden för ett åter-reseförbud gått till ända efterdet att den dömde avtjänat ett fängelsestraff är detdärför inte rimligt att tiden för förbudet börjarlöpa . Utskottet avstyrkte bifalltill motionen.Utskottet vidhåller sin tidigare intagna ståndpunktoch avstyrker bifall till motion Sf605. Utskottetkan heller inte tillstyrka motion Sf622 yrkande 1.Rättssäkerhet och handläggningMotionerUtskottet behandlar under denna rubrik ett antalmotionsyrkanden som rör processen iutlänningsärenden.I motion Sf603 av de ()begärs förslag från regeringen innebärande attöverklagandemöjligheten i asylärenden utformas såatt reell likhet inför lagen skall gälla inomrättssystemet. Motionären anför att en asylsökande kan få ett avvisnings- eller utvisningsbeslutprövat i princip hur som helst, låtvara att nya skäl visserligen skall ha tillkommit.Enligt motionären innebär detta risker för attsådana skäl mer eller mindre konstrueras, isynnerhet som alternativet i många fall kan varatraumatiskt.Gudrun m.fl. (v) begär i motion Sf1 yrkande7 att en utredning tillsätts med uppgift att föreslåändringar i sekretesslagen för att stärkasekretessen till skydd för den enskilde i sambandmed ambassadutredningar i asylärenden. Enligtmotionärerna händer det att känslig informationhanteras vårdslöst av ambassaderna. Ofta användslokalanställd personal för att genomförautredningar, trots att detta innebär stora riskerfrån sekretessynpunkt.Bo Könberg och () anför imotion Sf632 att om i ettavslagsbeslut har en annan motivering för avslagetän skall den klagande beredasmöjlighet att ta del av denna innan nämnden fattarbeslut. I yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omdet anförda. I yrkande 6 begärs dessutom etttillkännagivande om en nedläggning avUtlänningsnämnden eftersom denna inte längre harnågon trovärdighet. Vidare anför motionärerna attmyndigheterna skall ha full rätt att pröva skälenför ett beslut även om dessa skäl redan tidigarevarit föremål för en bedömning. I yrkande 5 begärsett tillkännagivande härom. Motionärerna anser ocksåatt de asylsökandes ställning behöver stärkas. Somexempel härpå anger motionärerna att i de fall enasylsökande lämnat in ett specialistutlåtandeutfärdat av läkare så skall Invandrarverketsförtroendeläkare, som har att bedöma dettautlåtande, ha samma specialistkompetens. I yrkande 8(delvis) begärs ett tillkännagivande härom.Birger m.fl. (mp) anför i motion Sf626 attdet är mycket långa väntetider i asylärenden och attåtgärder måste vidtas för att förkorta dessa. Iyrkande 1 begärs ett tillkännagivande härom.Motionärerna begär dessutom i yrkande 3 etttillkännagivande om . Motionärernaanser att om det infördes en längsta tid ,för barnfamiljer 18 månader, inom vilken besked omuppehållstillstånd måste beslutas så skulle dettainnebära att eller annanöverklagandeinstans fick större utrymme för de mersvårutredda ärendena.Även () framhåller i motion Sf635att väntetiderna blivit alltför långa och att dettaundergräver människors rättssäkerhet. Motionärenanser att vistelse här i landet skallpermanent uppehållstillstånd automatiskt beviljas. Iyrkande 4 begärs ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningI budgetpropositionen 1998/99:1 för år 1999framhålls under utgiftsområde 8 Invandrare ochflyktingar att det är alltför långatider de asylsökande vistas i i avvaktan påbeslut. Åtgärder skall vidtas så attInvandrarverkets och Utlänningsnämndenshandläggningstider förkortas. Detta leder till attvistelsetiderna kan förkortas. i att arbetsrutiner och IT-stöd ses över.Vidare slutförs en omorganisation avUtlänningsnämnden. I budgetpropositionen konstaterasatt nämnden inte lyckats nå de av regeringen för år1998 uppsatta verksamhetsmålen men attomorganisationen bör resultera i att målen nås underår 1999. Utskottet har under beredningen av nubehandlade motioner även fått muntlig informationfrån såväl som ombl.a. handläggningstider och åtgärder som vidtas föratt förkorta dessa.NIPU föreslår stora förändringar när det gällerprocessordningen i utlänningsärenden. bör läggas ned.Kommittén föreslår att som centralutlänningsmyndighet och förvaltningsmyndighet skallfatta beslut i första instans.