bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Regeringen måste nu omgåendepresentera förslag på detta område, förslag somgentemot omvärlden stärker jordbruksföretagenskonkurrenskraft.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande lika konkurrensvillkoratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ201yrkandena 1 och 3, 1998/99:MJ216 i motsvarandedel, 1998/99:MJ256 yrkande 1 och 1998/99:Sk309yrkande 29 samt med avslag på motionerna1998/99:MJ210 och 1998/99:MJ256 yrkande 6 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,13. Urin som insatsmedel ilivsmedelsproduktionen (mom. 11)och (båda kd) anför:EG:s regler tillåter inte att man använder humanurini jordbruket. Vi anser att dessa regler måste ändrasför att möjliggöra ett jordbruk i samspel medsamhället där näringsämnen cirkulerar i ettkretslopp. Regeringen bör ges i uppdrag att utarbetaett förslag till alternativ EG-lagstiftning somtillåter att humanurin får användas i produktionen.Detta skulle göra det möjligt att skapa ett verkligtkretslopp.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande urin som insatsmedel ilivsmedelsproduktionenatt med anledning av motion 1998/99:MJ804 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,14. Svensk hästavel och hästnäring(mom. 12)(), (), (), (), (),(), ()och () anför:Den svenska halvblodsaveln har under senare årblivit alltmer prestationsinriktad. Målet är attavla fram framstående tävlingshästar som kan hävdasig internationellt i såväl hoppning och dressyr somfälttävlan. Parallellt med denna målsättning skallden svenska halvblodsaveln förse ridskolor,motionsryttare och tävlingsryttare på lägre nivå medlämpligt hästmaterial. Den svenska halvblodsavelnstår inför ett generationsskifte på uppfödarsidan.Alltfler av de äldre och till bondenäringen knutnauppfödarna slutar. Orsakerna är bl.a. den mycketdåliga lönsamheten som svensk halvblodsuppfödning står inför. En annan anledning till att mångatraditionella och äldre uppfödare slutar är densnabba utvecklingen och internationaliseringen avaveln som innebär stora ekonomiska satsningarsamtidigt som man riskerar att inte få igen satsadepengar. Dagens uppfödarkår består till stor del avpersoner utan egentlig häst- elleruppfödarerfarenhet och följer ofta modetrender vidval av hingst. Från långsiktig avelssynpunkt kandetta vara ett stort problem.Enligt de bedömningar som görs kommer den framtidahästaveln att bli alltmer selekterad på så sätt attvissa uppfödare inriktar sitt avelsarbete på att tafram högklassiga dressyr- och hopphästar. Deuppfödare som kommer att satsa på denna typ avuppfödning, framtidens A-uppfödare, kommer att kunnafå bra betalt för sin produkt. Den andra kategorin,B-uppfödarna, kommer att få koncentrera sinuppfödning på att ta fram produkter som lämpar sigframför allt för ridskolor och motionsryttare.Lönsamheten för den svenska halvblodsaveln ärytterst pressad, och dessa uppfödare har mycketsvårt att få igen sina kostnader. En form avuppfödarpremier vore ett sätt att slå vakt om densvenske uppfödaren och att värna den svenskahalvblods- aveln.I beaktas inte hästnäringen vare sig inomden gemensamma eller den nationellajordbrukspolitiken. Hästens och hästnäringensbetydelse för jordbrukets, landskapets ochregionernas utveckling medför att jordbrukspolitiskabeslut även bör omfatta hästar. Om staten deltaraktivt i utvecklingen av hästnäringen kan dennalämna ett bidrag till jordbrukspolitikensmåluppfyllelse. Med tanke på den svenska hästavelnsoch hästnäringens dåliga lönsamhet finns det allanledning att se över möjligheterna att stödja densvenska hästaveln och hästnäringen inom ramen för deolika EU-stöden.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande svensk hästavel och hästnäringatt med anledning av motion 1998/99:MJ240yrkandena 4-6 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,15. Regionala stöd (mom. 16)och (båda v) anför:I samband med behandlingen av statsbudgeten för år1999 föreslog regeringen bl.a. att stödet tillspannmålsodlingen i norra skulle ses övereftersom ifrågavarande anslag redovisade ettunderskott. Detta betyder att stödet kan komma attminska vilket enligt vår mening skulle ge en heltfelaktig signal till det norrländska jordbruket.Jordbruket i norra har, förutom att man intefått lika stort utbyte av EU-medlemskapet som andraregioner i , drabbats svårt av den regnigasommaren. Produktion av spannmål i norra ärdessutom intimt sammankopplad med svinproduktionvilket i sin tur utgör basen förlivsmedelsindustrin. Enligt vår mening måste enförändring av de regionala stöden ha somutgångspunkt att ett livskraftigt jordbruk och enregional råvaruförsörjning tillförsäkrasförädlingsindustrin i norra bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 16 bort ha följande lydelse:16. beträffande regionala stödatt med anledning av motion 1998/99:MJ253 yrkande 2och med avslag på motionerna 1998/99:MJ205yrkande 3, 1998/99:MJ207 yrkande 4,1998/99:MJ216 i motsvarande del, 1998/99:MJ226,1998/99:MJ234, 1998/99:MJ235 och 1998/99:MJ256yrkande 12 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,16. Mobila slakterier (mom. 19)(), () och JonasRingqvist (v) anför:Under senare år har det skett en omfattandespecialisering av fågelslakterier för enbartkyckling, som huvudsakligen lokaliserats till södraSverige. Detta innebär stora problem föräggproducenter, främst i norra , att överhuvud taget få sina höns slaktade. Även på Gotlandfinns det problem på grund av regelsystemet ochavsaknaden av en alternativ slakthantering. Enligtvår mening vore ett sätt att förbättra lönsamhetenför dessa hönserier att tillåta mobila slakteriersom kan slakta direkt på gården eller i anslutningtill varje producent. En satsning på ett mobiltslakteri för höns är dock en dyrbar investering, somborde rymmas inom det nationella programmet tillstöd för förädling och avsättning avjordbruksprodukter. Detta stöd hämtas ur EG:sjordbruksfond. Tyvärr finns inte höns uppräknadeinom sektorn fågelkött, för vilket stöd tillinvesteringar för slakt kan utgå. Vi anser att dettabör ändras och att man tar med höns iprogrambeskrivningen för det nationella stödet somskall gälla för programperioden 2000-2005.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 19 bort ha följande lydelse:19. beträffande mobila slakterieratt med anledning av motion 1998/99:MJ212 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,17. Handeln med mjölkkvoter m.m. (mom. 20), , ochCatharina (alla m) anför:Det råder ett överskott på mjölkkvoter i helalandet. Enligt vår mening talar detta för införandetav fri handel med mjölkkvoter. En fri handel skulledessutom innebära såväl billigare som smidigareadministration samt en möjlighet till mer flexiblalösningar för enskilda producenter. Vi anser atthandeln bör avskaffas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande handeln med mjölkkvoter m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:MJ207yrkande 1 och 1998/99:MJ256 yrkande 9 samt medavslag på motion 1998/99:MJ214 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,18. Jordbrukets miljöstöd (mom. 21)(), () och EskilErlandsson (c) anför:Enligt vår mening är regeringens direktiv till densärskilde utredare som skall lägga förslag ominnehåll i ett nytt svenskt miljöprogram oroande. Vivill därför redan nu avvisa tanken på en framtidaneddragning av ramen för miljöersättningsprogrammet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande jordbrukets miljöstödatt med anledning av motion 1998/99:MJ224 yrkande 9och med avslag på motionerna 1998/99:MJ207yrkande 3, 1998/99:MJ253 yrkande 3,1998/99:MJ256 yrkande 7 i motsvarande del,1998/99:MJ721 yrkandena 4 och 6 samt1998/99:MJ771 yrkandena 2 och 3 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,19. Jordbrukets miljöstöd (mom. 21)() anför:Enligt min mening är en förutsättning för att måletom ett "rikt odlingslandskap" skall nås attjordbrukaren finns kvar i sin bygd. Den svenskadebatten om bevarandet av biologisk mångfald bördärför tydliggöra jordbrukets situation i olikadelar av landet. Många av objekten i ängs- ochhagmarksinventeringen är belägna på marginelljordbruksmark utanför de mest aktivajordbruksområdena. Anslutningen till EU:sjordbrukspolitik innebar för del attspannmålsodlingen på slätterna söderut fick ökadlönsamhet medan mjölk- och vallproduktionen i skogs-och mellanbygderna blev förlorare. Många av definaste ängs- och hagmarkerna är belägna utanför destora slättbygderna. Deras bevarande förutsätter enlönsam mjölk- och vallproduktion. Hårdnandekonkurrens och satsning på mer högmjölkande korresulterar i färre men större mjölkgårdar, färrebetande djur och minskad betad areal. Färrebetesdjur och upphört bete är ett hot mot tusenårigagrässvålar även i våra centrala jordbruksområden,t.ex. alvarmarkerna på Öland.Efter inträde i EU flyttades detövergripande ansvaret för stöd till ängs- ochhagmarker från tillJordbruksverket. Det s.k. NOLA-stödet ochersättningar för landskapsvård togs bort ochersattes av EG:s miljöstöd samt stöd till helakulturmiljöer. infördes en pappersexercissom har skapat en starkt negativ stämning inomlantbrukarkåren. En tidigare flexibel, lokal ochförtroendefull kontakt mellan länsstyrelse ochbrukare ersattes av centralstyrning ochcentralbyråkrati. Den regionala anpassningenersattes av nationella regelsystem. Enligt minmening måste reglerna för miljöstöden till ängs-och hagmarker förenklas.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande jordbrukets miljöstödatt med anledning av motion 1998/99:MJ771 yrkandena2 och 3 samt med avslag på motionerna1998/99:MJ207 yrkande 3, 1998/99:MJ224 yrkande9, 1998/99:MJ253 yrkande 3, 1998/99: MJ256yrkande 7 i motsvarande del och 1998/99:MJ721yrkandena 4 och 6 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,20. Parlamentariskt samråd om det nyamiljöprogrammet (mom. 22), , ochCatharina (alla m) anför:Enligt vår mening bör långtgående förändringar ochförenklingar av regelverket kring miljöstöden görasinför nästa femårsperiod. Regelverket måste dessutombli mera flexibelt och anpassbart till olika natur-och kulturförutsättingar. En förändradmiljöersättning måste även fortsättningsvis omfattaett delprogram för resurshushållande konventionelltjordbruk i hela landet. Delprogrammen bör inteutformas så att stora brukningsenheter missgynnas påbekostnad av små enheter. Programmen är motiveradeav miljöskäl och skall inte ta andra hänsyn än justmiljöhänsyn. Miljöersättningen skall därför intevara beroende av arealens storlek. Vidare är det ensjälvklarhet att anslagna medel skall utnyttjas.När det gäller de olika stöden anser vi attmöjligheterna att höja vallstödet ochbetesmarksersättningen bör studeras. Vidare bör mermedel riktas till anläggning av dammar, småvatten,våtmarker och skyddszoner i odlingslandskapet.Regelverket och även ersättningsnivåerna måsteändras så att de blir mera ändamålsenliga och ettpositivt incitament för markägaren att vilja anläggaoch medfinansiera våtmarker och småvatten.Anläggning på betesmark måste vara väl så effektivoch attraktiv som en anläggning på annan mark frånkvävereduktionssynpunkt. Bevattning från ettsmåvatten kan knappast utgöra någon nackdel,eftersom näringsämnena på så sätt återförs tillgrödan. Reglerna måste dessutom ändras så att hjälptill anläggningskostnaden kan utgå. Regeringen börvidare överväga införandet av ett fjällmiljöstöd föratt behålla förutsättningarna förjordbruksproduktionen i norra . Vi anser atten parlamentarisk beredningsgrupp börtillsättas med uppgift att arbeta fram ett revideratregelverk för miljöstöden inför nästa programperiod.Detta arbete bör ske i samarbete med näringen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 22 bort ha följande lydelse:22. beträffande parlamentariskt samråd om detnya miljöprogrammetatt med anledning av motion 1998/99:MJ256 yrkande 7i motsvarande del och med avslag på motion1998/99:MJ253 yrkande 4som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförts,21. Hotade lokala husdjursraser (mom. 26)(), (), (), (), (),() och () anför:Den nya hästnäringen, som växtfram, är av stor ekonomisk och socialbetydelse i ett samhälle som präglas av storaförändringar och växande krav på individen. Kringhästen växer en stor folkrörelse med starkaungdomsinslag fram. Till stor del är drivkraftenbakom denna utveckling ett växande intresse förhästsport i olika former och användningen av hästenför turist- och fritidsändamål. Endast i mindreutsträckning används hästen i traditionellt arbeteoch då främst i det tätortsnära skogsbruket. För attfrämja den senare utvecklingen har en ettårigföretagsutbildning för användning av brukshästenstartat. Det finns dock delar inom hästnäringen somär i farozonen och som det av flera skäl finnsanledning att stödja från samhällets sida inom ramenför de riktlinjer som gäller för EU:sjordbrukspolitik. Det är därför medtillfredsställelse som vi noterat att särskildamedel avsatts inom miljöersättningsprogrammetsdelprogram för utbildning, information ochdemonstrationsobjekt för att främja bevarandet avraserna gotlandsruss, ardenner och nordsvenskbrukshäst (bet. 1997/98:JoU9, skr. 1997/98:116).Tyvärr har regeringen inte tagit med denutrotningshotade kallblodiga travaren i dennabevarandeinsats. Enligt vår mening bör denkallblodiga travaren självfallet också omfattas avdenna insats.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottets hemställanunder 26 bort ha följande lydelse:26. beträffande hotade lokala husdjursraseratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ240yrkande 3 och 1998/99:MJ244 samt med avslag påmotion 1998/99:MJ214 yrkandena 3 och 4 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,22. Hotade lokala husdjursraser och stödtill lantrasföreningar (mom. 26 och 27)() anför:Enligt min mening bör stöd utgå till samtliga hotadelantraser. Om man anser att det är viktigt attbevara de gamla lantraserna för framtiden för att dehar egenskaper som är värdefulla så borde dettagälla såväl de betande som andra lantraser. Attenbart ge stöd åt betesdjuren avslöjar att man inteförstått lantrasernas egenvärde utan enbart serderas indirekta betydelse som naturvårdsobjekt. Föratt stimulera skyddsarbetet med de akut hotadelantraserna bör ett extra stöd utgå för dessalantraser. utgår s.k. UID-stöd tilllantrasföreningarna. Stödet är byråkratisktutformat vilket får till följd att detadministrativa krånglet i föreningarna tar tid fråndet ideella arbetet att bevara lantraserna. I den avelsplan som Jordbruksverkettog fram föreslogs att stödet skulle utgå förbevarandearbete, utbildning och information. Ipraktiken utgår bidrag enbart till utbildning ochinformation. Detta innebär att genbanksverksamhet,som ju är ett viktigt arbete för bevarandet, intefår stöd. Enligt min mening bör stöd även ges tillbevarandearbetet. Vidare är det betydelsefullt attansvaret för bevarandet och genbanker blir kvar i deaktiva föreningar som finns.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetshemställan under 26 och 27 bort ha följandelydelse:26. beträffande hotade lokala husdjursraseratt med anledning av motion 1998/99:MJ214 yrkandena3 och 4 samt med avslag på motionerna1998/99:MJ240 yrkande 3 och 1998/99:MJ244 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,27. beträffande stöd till lantrasföreningaratt med anledning av motion 1998/99:MJ214 yrkandena5, 6 och 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,23. Jordbrukets blockdatabas (mom. 30)(), (), (), (), () ochCatharina () anför:Enligt vår mening det är angeläget att lantbrukarnainom olika EU-länder konkurrerar på lika villkor.Lantbrukarna bör därför inte belastas med kostnaderför hållande av olika register som föranleds av EG-krav. Uppbyggnaden av blockdatabasen skallfinansieras av staten inom ramen förmyndighetsanslagen på jordbrukets område.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 30 bort ha följande lydelse:30. beträffande jordbrukets blockdatabasatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ224yrkande 11, 1998/99:MJ227 och 1998/99:MJ256yrkande 8 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförts,24. Konkurrenssituationen för den svenskaträdgårdsodlingen (mom. 37)(), (), (), (), () ochCatharina () anför:Det är viktigt att den svenska trädgårdsodlingen medde mycket positiva kvalitets- och miljöfördelar somden har kan vidmakthållas och att den ges möjlighetatt konkurrera med importen på lika villkor vadgäller i första hand produktionsskatter, forsknings-och utvecklingsstöd samt sysselsättnings- ochanställningsfrämjande åtgärder. En förbättring avkonkurrensförhållandena för trädgårdsodlingen börockså ta sikte på att förstärka de fördelar ensvensk produktion och svenska produkter skulle kunnautnyttja för export till och tillländer utanför gemenskapen i vår omedelbara närhet.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 37 bort ha följande lydelse:37. beträffande konkurrenssituationen för densvenska trädgårdsodlingenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ224yrkande 29 och 1998/99:MJ255 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,25. Investeringsstöd till trädgårdsnäringen(mom. 38)och (båda kd) anför:De svenska trädgårdsföretagen är med europeiska måttsmå. De har haft en svag lönsamhetsutveckling under1990-talet vilket bl.a. medfört en eftersläpning avstrukturutvecklingen och förnyelsen avproduktionsbyggnader och produktionsteknik. Näringensjälv uppskattar att av växthusarealenborde förnyas av åldersskäl och att ytterligarestora arealer borde ersättas beroende på att deraskonstruktion förhindrar rationaliserings- ochmiljöinvesteringar.För att den svenska trädgårdsnäringen skall kunnaöka sin konkurrenskraft och genomgå en välmotiveradoch önskvärd strukturomvandling krävs ett ökat stödtill investeringar. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till ett generelltinvesteringsstöd för trädgårdsnäringen i enlighetmed EU:s maximala normer. Därtill bör regeringenåterkomma med ett förslag till ett nationelltstödprogram för miljöförbättrande ochenergibesparande åtgärder.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetshemställan under 38 bort ha följande lydelse:38. beträffande investeringsstöd tillträdgårdsnäringenatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ224yrkande 31, 1998/99:MJ241 yrkandena 2 och 3 och1998/99:MJ252 i motsvarande del som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,Särskilda yttranden1. Den framtida gemensammajordbrukspolitikenGudrun () anför:Enligt de grönas uppfattning är detnödvändigt att reformera den gemensammajordbrukspolitiken i EU, men detta måste ske på ettsådant sätt att övergången till ett långsiktigthållbart lantbruk med högt ställda djurskyddskravstimuleras. Ett ekologiskt lantbruk måste ses sommål för en sådan omställning, varför det är viktigtatt kraven på kontroll och regler inte omvandlastill byråkrati inom unionen så som sker. Sverigekan här vara förebild. Vid reformeringen av CAP ärdet också viktigt att de små gårdarna -familjejordbruken - inte missgynnas som . Vi anserdärför att arealersättningar skall utgå till allgröda , även vall och bete. Detta skaparförutsättningar för det lantbruk som behövs för attbevara en levande landsbygd och kulturmiljöer. Dettaär vidare en förutsättning för de arter inom denbiologiska mångfalden som kräver ett odlat och oftabetat landskap. Det är också enligt vår meningnödvändigt att reformera CAP så att de länder somönskar medlemskap kan ta del av dengemensamma jordbrukspolitiken fullt ut. Med dagensexportsubventioner riskerar lantbruket i flera avdessa länder att slås ut. Detta måste förändras. Vianser vidare att det måste finnas ett lantbruk ihela landet. Det skapar inte bara ett öppetlandskap utan utgör också grunden för att regionerutanför storstaden lever. Det är därför av ytterstavikt att förutsättningarna och lönsamheten för detsvenska lantbruket inte försämras i och med Agenda2000. Reformeringen måste även ha en globallivsmedelssäkerhet i åtanke och ge såväl våragrannländer som utvecklingsländer möjlighet attutveckla ett inhemskt lantbruk. Målet måste vara attvarje land har en egen försörjningsförmåga så attmiljönegativa transporter kan minimeras.2. Mjölksektorn i Agenda 2000Göte , , ochCatharina (alla m) anför:Vi anser att genom regeringens agerande iEU-förhandlingarna verkar för förslag som riskeraratt sätta svenska producenter i en sämre situation iförhållande till andra producenter inom EU. Inteminst kommer finländska producenter - på sammabreddgrader som svenska - att vinnakonkurrensfördelar. Vi har i olika sammanhangpåpekat vikten av den framtida gemensammajordbrukspolitiken, så även i reservationer fogadetill detta betänkande vilka vi hänvisar till.3. Förslagen i Agenda , m.m.Maggi och (båda v) anför:Förslagen i Agenda 2000Vi har tidigare i detta betänkande reserverat osstill förmån för motion ompreciseringar av de övergripande målen förjordbrukspolitiken. Vi bedömer att dessapreciseringar är nödvändiga för att förtydliga vilkamålsättningar skall utgå ifrån i arbetet medreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Vi vill här särskilt betona vikten av att bevara denregionala balansen och den levande landsbygden ochatt regeringens förhandlingsståndpunkt inte skallförsämra förutsättningarna att bedriva ettlivskraftigt jordbruk i hela landet. Vi, liksomutskottsmajoriteten, förutsätter att regeringen iförhandlingarna om Agenda 2000 fullföljer den avriksdagen tidigare fastställda inriktningen. I detläge som förhandlingarna nu befinner sig i börregeringen göra prioriteringar av vilka frågor de iförsta hand vill driva i förhandlingarna. Det kanockså i förhandlingarna uppstå konflikter mellanolika målsättningar som slagit fast attSverige skall verka för inom den gemensammajordbrukspolitiken. Vi anser att regeringen i dettaläge bör prioritera nationella intressen,framför allt förutsättningarna att fortsätta attbedriva ett livskraftigt jordbruk i hela landet.Lika konkurrensvillkorVi har just nu en akut kris i svenskt jordbruk. Dengäller inte hela näringen utan framför alltanimalieproduktionen. I andra länder råder ungefärmotsvarande kris. Där görs det också insatser föratt stödja jordbruket. I t.ex. , ,och genomför man riktade åtgärderför att hantera krisen. Vi vill ha en begränsad ochriktad åtgärd till den del av näringen som har enakut kris. En sänkning av elskatten för svenskabönder skulle kunna ses som en sådan direkt tillanimalieproduktionen riktad åtgärd för att lösa ettakut problem. Vi förespråkar därför en sänkning avelskatten för jordbruket. Ett beslut härom måstekomma snart. Ansvaret för det ligger på regeringen.Vi förutsätter att regeringen förmår presentera ettförslag som kan lindra den akuta krisen i svensktjordbruk.4. Den framtida jordbrukspolitikenHarald () anför:Jordbrukets roller i svenskt näringsliv är flera.Det skall inte bara ge oss mat med bra kvalitet ochtill bra priser. Det skall också medverka till atthålla landsbygden levande och till att bevarabiologisk mångfald. Det är liberalernasmening att lantbrukarna har svårt att leva upptill alla dessa krav. Förklaringarna tillsvårigheterna är främst en för svenska jordbrukareogynnsam konkurrenssituation. Vissa av det svenskajordbrukets skatter är högre än omvärldens. Härtillkommer de uppgifter svenska jordbrukare harbeträffande djurskydd och naturvård. Det är ocksåFolkpartiet liberalernas mening att strävan mot etthållbart jordbruk som är i balans med naturen skallfortsätta och intensifieras. Detta innebär bl.a. attförorening av odlingsmarken med tungmetaller frånkonstgödsel och bekämpningsmedel måste eliminerasoch att användning av ändliga naturresurser somfossila bränslen och fosfor minimeras.