bet · GN01KU6 · 1999-11-23 00:00:00 — Slutligen yttrar sig kulturutskottet över denunder allmänna motionstiden väckta motionen 1999/2000:K353yrkandena 2, 4 och 5.UtskottetFolkbildning (8.1.3)instämmer i regeringens bedömning attfolkhögskolorna och studieförbunden genom sin speciellakaraktär och form har möjlighet att genomföra verksamhet somriktar sig till personer som tillhör nationella minoriteter.Utskottet anser att det är värdefullt om Folkbildningsrådetredovisar vilket kursutbud som finns för de nationellaminoriteterna och kartlägger i vilken utsträckning som dessagrupper deltar i folkbildningsverksamheten samt vilkaytterligare insatser som folkbildningen anser kan behöva vidtasför att bredda dessa gruppers deltagande.Motionsvägen har tre yrkanden framförts som rörfolkhögskoleverksamheten.I motion K7 (s) anförs att de nationella minoriteternasfolkhögskolor bör få möjlighet att utvecklas till kulturellacentrum för sina respektive minoriteter. För att klara dennakulturella uppgift behöver skolorna extra ekonomiskt stöd. Imotionen yrkas därför att minoritetsfolkhögskolorna skall fåett garanterat ekonomiskt stöd - utöver det stöd som fördelasav - för att verka som kulturella centrumför landsdels- och minoritetsspråksgrupperna (yrkande 1).En grundläggande princip på folkbildningsområdet är attfolkbildningens anordnare, dvs. folkhögskolor ochstudieförbund, själva skall lägga fast målen för sinverksamhet. har emellertid vid olika tillfällenbeslutat om syftena med statsbidraget till verksamheten. Efterförslag från regeringen beslutade attvidga syftena med bidragsgivningen i vissa avseenden. Bl.a.tillkom syftet att statsbidraget skulle bredda kulturintresseti samhället, öka delaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande (prop. 1997/98:115, bet.1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258). beslutarvilka som skall få statsbidrag i enlighet med bestämmelserna iförordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen ochfördelar tillgängliga medel till dem. Endast en folkhögskola,Samernas folkhögskola i , finansieras på annat sätt,nämligen via (utgiftsområde 16 anslaget A 10Sameskolstyrelsen).Utskottet konstaterar att motionsyrkandet avser folkhögskolorsom i sin undervisning vänder sig till samer, ochtornedalingar, de tre minoritetsgrupper som talar de s.k.landsdels- eller minoritetsspråken (jfr prop. s. 34). Somframgår av både propositionen och den nu aktuella motionen kanfolkhögskolorna utgöra kulturella centrum. I propositionennämns att det vid Samernas folkhögskola i vid sidan avspråkundervisning bedrivs undervisning i hantverk, musik,traditioner m.m. Det är givetvis av stort värde om även andrafolkhögskolor, bl.a. de som vänder sig till sverigefinnar ochtornedalingar, eftersträvar att ytterligare utvecklas tillkulturella centrum för respektive grupp. uppfattning bör emellertid inte någon nystatlig stödform inrättas för att finansiera folkhögskolornaskultursatsningar. De medel som disponeras av Folkbildningsrådetbör således även avse satsningar som syftar till att utvecklaskolorna till kulturella centrum. avstyrkerdärmed motion K7 (s) yrkande 1.I två yrkanden behandlas frågan om inrättande av folkhögskolorför de nationella minoriteterna.Yrkande 2 i motion K7 (s) syftar till att finska romer iSverige själva eller i samverkan med befintliga folkhögskolorskall få möjlighet att starta egen folkhögskoleverksamhet.Även motionärerna bakom motion K353 (v) tar upp romernassituation och anför att de saknar anknytning till enfolkhögskola. Motionsyrkandet syftar till att staten skallsäkerställa ett långsiktigt statligt stöd till en folkhögskolaför var och en av de erkända minoriteterna (yrkande 2).Kulturutskottet vill inledningsvis erinra om att det ankommerpå att godkänna inrättandet av nyastatsbidragsberättigade folkhögskolor samt tilldela dessaskolor bidrag. För att kunna bli godkänd somstatsbidragsberättigad folkhögskola krävs bl.a. att den nyafolkhögskolan har en eller flera huvudmän med organisatoriskoch ekonomisk stabilitet. Huvudmännen för den nya skolan skallvara beredda att ta ekonomiskt ansvar för verksamheten ochsvara för egna ekonomiska insatser.Enligt kulturutskottets uppfattning bidrarminoritetsfolkhögskolorna i hög grad till att stärkaidentiteten hos de nationella minoriteterna och till att breddaderas känsla och intresse för den egna historien och kulturen.Utskottet konstaterar att det redan finns folkhögskolor somvänder sig till tre av de fem nationella minoriteterna,nämligen samerna, sverigefinnarna och tornedalingarna. Vidarebör det framhållas att samtliga folkhögskolor har möjlighet attanordna utbildningar för de olika minoriteterna och att någraav dem ger kurser för bl.a. romer. Det är dockviktigt att understryka att folkhögskolorna själva bestämmersin profil. Den kartläggning som skall görabör kunna ge en god bild av vilket behov som finns hos de olikaminoriteterna av ytterligare insatser för att bredda derasdeltagande i folkbildningsverksamheten.Motionsyrkandena bör inte föranleda någon åtgärd frånriksdagens sida. De avstyrks således.Kulturverksamhet (8.2)har inte något att erinra mot de bedömningarsom framförs i propositionen och som innebär att de nationellaminoriteterna särskilt bör beaktas vid fördelningen av detstatliga stödet till litteratur och kulturtidskrifter samtövrig kulturverksamhet. Regeringen aviserar att den avser attföreslå att de statliga stöden för dessa ändamål skall ökas med1 miljon kronor , en fråga som riksdagenkommer att ta ställning till i anslutning till behandlingen avbudgetpropositionen för år 2000.Utskottet har inte heller något att erinra mot att Statenskulturråd ges i uppdrag att utreda hur samisk, finsk,tornedalsk, romsk samt judisk kultur skall få ett tillräckligtutrymme i svenskt kulturliv.Frågor med anknytning till kulturverksamhet tas upp i tremotioner.I motion K4 (s) behandlas en fråga som rör den finskspråkigateatern i . Den finskspråkiga verksamheten vidRiksteatern, Finska Riks, har lagts ner och barnteater riktadtill barn med finska som modersmål har flyttats över till UngaRiks, en avdelning inom . I motionen föreslås att demedel som anvisas för finskspråkig barnteaterverksamhetinom skall upphöra att utgå. Motionsförslaget synessyfta till att medlen i stället skall överföras tillKulturrådets utvecklingsanslag och fördelas tillamatörteatergrupper som ägnar sig åt finskspråkig barn- ochungdomsteater.Kulturutskottet har vid olika tillfällen, ,behandlat motioner med likartade yrkanden (bet. 1998/99:KrU1 s.38). Utskottet redovisade då bl.a. följande.Utskottet har från erfarit att via ettkontaktnät inom skolan tar reda på var det finns finskspråkigaelever samt via sina kontakter informerar om sin finskspråkigateaterverksamhet. Utskottet anser att det är tveksamt om denfinskspråkiga teaterverksamheten för barn och ungdom skullebefrämjas av en sådan överflyttning av medel som föreslås imotionen. Inom finns lång erfarenhet avfinskspråkig teaterverksamhet och ett nät av uppbyggdakontakter inom skolan. Vidare har viktiga,gemensamma resurser som kan utnyttjas för de skildateaterverksamheter som ryms inom teatern. Utskottet anser attdet skulle kunna bli svårt för att finnaprofessionell finskspråkig teaterverksamhet att fördela medlentill och att kunna ersätta det kontaktnät som har.Utskottet anser att inte bör besluta om en sådanomföring av medel som föreslås i motionen, varför den avstyrks.Utskottet vill dock i sammanhanget starkt understryka vikten avatt i sin fortsatta verksamhet med finskspråkigteater för barn och ungdom snabbt bygger upp ett fungerandekontaktnät även inom den Sverigefinska befolkningen i landetoch dess organisationer. Genom ett sådant kontaktnät ochsamarbete med dessa organisationer bör kunna spridaverksamheten bland de finskspråkiga barnen och ungdomarna meraeffektivt.Kulturutskottet har erfarit att etableratkontakt med och Finlandsinstituteti syfte att utveckla publikarbetet. harRiksteatern kontakter med ett flertal finska skolor och medSverigefinska språknämnden. Utskottet noterar vidare att frånRiksteaterns sida undersöks möjligheterna attpresentera finskspråkig teater även för vuxna genom gästspelfrån Finland.Med hänvisning till det anförda avstyrks motion K4 (s).Motionärerna bakom motion K10 (fp) har tagit fasta på denartikel i den s.k. ramkonventionen som innebär att det land somanslutit sig till konventionen skall sträva efter att sätta uppskyltar med ortnamn, gatunamn m.m. på minoritetsspråk inomområden som traditionellt och i betydande antal bebos avnationella minoriteter. Det innebär - anför motionärerna - attskyltarna inom de samiska och tornedalska områdena skall varaflerspråkiga. Motionsyrkandet syftar till att en tidsgränsskall fastställas då arbetet med flerspråkiga skyltar skallvara klart. Ett rimligt årtal vore , anser motionärerna(yrkande 3).Som redovisas i den nu aktuella propositionen (s. 40) harregeringen i proposition 1998/99:114 Kulturarv - kulturmiljöeroch kulturföremål föreslagit att en regel skall införas i lagen(1988:950) om kulturminnen m.m. om att god ortnamnssed skalliakttas vid statlig och verksamhet. Ikulturarvspropositionen anförs att ortnamnen är en viktig delav vårt kulturarv och att det är av stor vikt att nedärvdaortnamn vårdas och bevaras samt att namngivning av ortnamn skermed hänsyn till kulturarvet. Detta, anförs det, gäller inteminst ursprungsbefolkningens kulturarv (prop.1998/99:114 s.33).Vidare framgår det av kulturarvspropositionen att de argumentsom framförs för behov av god ortnamnssed även gällerminoritetsspråk. Ortnamnen utgör ett immateriellt kulturarv sominte bör förringas eller utsläckas genom tillämpning avmajoritetsspråket. Regeringen finner att de namnformer somingår i ortnamnsregister och därmed användspå de allmänna kartorna också bör användas vid vägskyltningäven om det i vissa fall leder till dubbla namnformer (prop. s.34).Kulturutskottet kommer att bereda förslagen ikulturarvspropositionen och förslag som inkommit motionsvägensenare under innevarande . Enligt kulturutskottetsuppfattning bör motionsyrkandet inte föranleda någon riksdagensåtgärd. Motion K10 (fp) yrkande 3 avstyrks.I motion K353 (v) behandlas en fråga som rör stödet förutgivning av minoritetslitteratur. Motionärerna anser attproduktion och marknadsföring skall prioriteras ibidragshänseende. I motionen yrkas att regeringen i sinadirektiv till skall specificera hurminoritetslitteraturen skall beaktas vid bidragsgivningen(yrkande 5).Kulturutskottet konstaterar att det ankommer på regeringen attutforma närmare föreskrifter för utgivningsstödet med anledningav att stödet nu förstärks med särskilda medel för utgivning avlitteratur på de nationella minoriteternas språk. Utskotteterinrar om att redan stödjer utgivning avlitteratur på andra språk än det svenska språket. Utskottetutgår självfallet från att skall ha tillgång tilloch kontakt med sakkunniga inom respektive språk för attmöjliggöra de kvalitativa bedömningar, som krävs vid alltutgivningsstöd. Utskottet utgår också från att det i dettaberedningsarbete kan ingå en dialog med personer som har godkännedom om de olika minoriteternas språk och kultur.Motionsyrkandet avstyrks därmed.Radio och TV (8.3.1)I propositionen anger regeringen att den avser att vidberedningen av nya sändningstillstånd för (), och taupp frågan om att ge chib samma särställning iprogramverksamheten som ges samiska, finska ochmeänkieli. har inte något att erinra motregeringens bedömning.I motion K353 (v) föreslås att TV skall låta texta vuxenprogrampå de nationella minoritetsspråken. Textningen skall utformasså att tittaren själv väljer när han eller hon vill setextremsan (yrkande 4).Kulturutskottet utgår från att motionsyrkandet avser SVT:smöjligheter att sända textremsor.Kulturutskottet konstaterar att den typ av textning somefterlyses i motionen skulle kunna genomföras redan nu medanalog sändningsteknik. Närmare textas förnärvarande med s.k. dold textning. Betydande sändningskapacitetskulle emellertid tas i anspråk och utrymmet för skulleminska drastiskt om textremsor skulle sändas på de fem aktuellaminoritetsspråken. Vid införandet av digital sändningsteknikkommer emellertid överföringskapaciteten att öka betydligt.Därmed underlättas möjligheterna att sända textremsor på mångaspråk . erinrar i sammanhanget omSVT:s självständighet och att det ankommer på programföretagetatt inom givna ekonomiska ramar göra de prioriteringar somkrävs för att uppfylla de villkor som regeringen angivit isändningstillstånd och i beslut om medelstilldelning (s.k.anslagsvillkor).Nyligen har en utredning tillsatts med uppgift att bereda devillkor som skall gälla för public service-företagen undernästa tillståndsperiod, dvs. behandla frågor om programföretagens uppdrag ochorganisation, frågor om teknik och distribution samtfinansieringsfrågor (dir. 1999:74). Av utredningsdirektivenframgår att regeringen avser att tillkalla en beredningsgruppdär samtliga riksdagspartier skall vara företrädda.Beredningsgruppen skall med utgångspunkt i utredarensställningstaganden medverka i arbetet med att ta framriktlinjer för public service-företagens verksamhet inför dennya tillståndsperioden. Utrednings- och beredningsarbetet börinte föregripas.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionsyrkandet.Arkivfrågor (8.4)Utskottet har inte något att erinra mot regeringens bedömningdå det gäller arkivfrågor.Stockholm den 19 oktober 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), (), (), (v), LennartFridén (m), (), (), (), (), (), (),(), (), (), () och ().Avvikande meningTidsgräns för arbetet med flerspråkiga skyltarLennart Kollmats (fp) anför:Utskottet konstaterar i likhet med vad som anförs i motion K10(fp) att mycket återstår att göra då det gäller arbetet med attsätta upp flerspråkiga skyltar i de områden som bebos avnationella minoriteter. Det är enligt utskottets meningangeläget att arbetet kan fullföljas inom överskådlig tid.Därför bör en tidsgräns anges då arbetet bör vara fullbordat. Ilikhet med vad motionärerna bakom motion K10 (fp) föreslår,anser utskottet att är ett rimligt årtal.Det anförda innebär att motion K10 (fp) yrkande 3 börtillstyrkas.Särskilt yttrandeLennart , och (alla m)anför:Minoritetsspråkskommittén hade många goda förslagtill åtgärder som borde vidta för att kunnaratificera minoritetsspråkskonventionen och den s.k.ramkonventionen. Vi anser att det hade varit avvärde om regeringen i den nu aktuella propositionenhade följt upp kommitténs förslag på ett bättresätt.Utbildningsutskottets yttrande1999/2000:UbU3yNationella minoriteter i SverigeTill konstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet har genom beslut den 31 augusti 1999berett bl.a. utbildningsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1998/99:143 Nationella minoriteter i i dedelar som berör - i det här fallet - utskottetsberedningsområde jämt eventuella motioner.I det följande behandlar utbildningsutskottet dels de bådalagförslagen i propositionen i den mån de berör utskottetsberedningsområde, dels motionerna 1999/2000:K6 (s), och1999/2000:K12 (fp) yrkande 2, vilka väcktes med anledning avpropositionen, samt motion 1999/2000:K353 (v) yrkandena 1 och7, vilken väcktes under den allmänna motionstiden innevaranderiksmöte. De båda yrkandena i den sistnämnda motionenremitterades av kammaren till utbildningsutskottet den 12oktober 1999. Utskottet har beslutat att överlämna dessatill tillsammans med detta yttrande.Regionala åtgärderI den del av propositionen där regeringen lägger fram sinaförslag till regionala åtgärder återfinns propositionens bådalagförslag, nämligen förslag till lag om rätt att användasamiska hos förvaltningsmyndigheter och domstolar respektivelag om rätt att använda finska och meänkieli hos förvaltnings-myndigheter och domstolar (prop. avsnitt 7). Vid beskrivningenav lagarnas tillämpningsområde (1 § båda lagarna) anges dengeografiska omfattningen av tillämpligheten genom termernaförvaltningsområdet för samiska respektive förvaltningsområdetför finska och meänkieli. Lagarna skall tillämpas hos kommunalasamt statliga regionala och lokala förvaltningsmyndigheter medett geografiskt verksamhetsområde som helt eller delvisomfattar förvaltningsområdet för samiska (det förstalagförslaget) respektive finska och meänkieli (det andralagförslaget). Med förvaltningsområdet för samiska avsesArjeplogs, , och kommuner. Medförvaltningsområdet för finska och meänkieli avses ,, , och kommuner. I 8 § bådalagarna - de är symmetriskt uppbyggda - föreskrivs att enkommun, när den erbjuder plats i förskoleverksamhet, skall gebarn vars vårdnadshavare begär det möjlighet till plats iförskoleverksamhet där hela eller delar av verksamheten bedrivspå samiska, finska respektive meänkieli.Motion 1999/2000:K353 yrkande 7 berör regeringens förslag tillåtgärder i den del som är i fråga. Motionärerna anser attstaten med direktiv och riktade resurser bör stödja initiativtill försök med förskoleverksamhet för de minoriteter som inteomfattas av ett i lag preciserat förvaltningsområde. Försydsamer skulle förslagsvis försöksverksamhet kunna anordnas iKrokoms, och kommuner.U t s k o t t e t har inte något att erinra mot regeringenslagförslag i nu berörd del, och anser attkonstitutionsutskottet bör tillstyrka förslaget i den delen.Motionsyrkandet (likaså i nu berörd del) bör avstyrkas.Enligt gällande ordning står det varje kommun fritt att,alltefter personella och ekonomiska resurser, organiseraförskoleverksamheten på ett sätt som motsvarar föräldrarnas ochbarnens behov och önskemål. Det finns alltså inget som hindraratt förskoleverksamhet bedrivs helt eller delvis på ettminoritetsspråk även i kommuner som ligger utanför de i detföregående nämnda förvaltningsområdena. som - det ärutbildningsutskottets bedömning - bör kunna utgå från att manlokalt överväger möjligheterna att tillmötesgå exempelvisönskemål från sydsamerna i de av motionärerna nämndakommunerna. Utskottet är inte berett att medverka till ettuttalande av om nationell reglering av vissförsöksverksamhet i enlighet med motionärernas yrkande.Rikstäckande åtgärderI den del av propositionen som behandlar rikstäckande åtgärderläggs inte några förslag fram för (prop. avsnitt 8).Regeringen redovisar där sin bedömning i ett antal frågor, bl.a. utbildningsfrågor. Av dessa berör två utbildningsutskottetsberedningsområde, nämligen undervisningen i grundskola ochgymnasieskola samt utbildning och forskning på universitet ochhögskolor (prop. s. 57 ff.).Beträffande undervisningen i grundskola och gymnasieskola anserregeringen att det i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive de frivilliga skolformerna (Lpf 94) bör anges atteleverna skall ges kunskap om minoritetsspråken och om denationella minoriteternas kultur, religion och historia.I motion 1999/2000:K6 begärs ett tillkännagivande av riksdagentill regeringen om vad i motionen anförts om finska språket iförskolan och . Motionärerna påpekar behovet avmodersmålsstöd i förskola, deltidsförskola och familjedaghem ihela landet, vilket innebär att modersmålsstöd bör ges underhela förskoletiden. bör enligt motionärerna få iuppdrag att göra en översyn samt sammanställa statistik om ivilken utsträckning barn som talar minoritetsspråk harmöjlighet att delta i förskoleverksamhet samt undervisning ioch på sitt modersmål. Likartade yrkanden framförs i motionerna1999/2000:K12 yrkande 2 (delvis) och 1999/2000:K353 yrkande 7 (delvis). Utan att nämna vadMinoritetsspråkskommittén föreslagit finner motionärerna bakommotion 1999/2000:K12 det oroande att propositionen inte tar uppde rikstäckande åtgärder som gäller barnomsorgen och somförordades av kommittén. I den senare motionen föreslås attstaten med direktiv och riktade resurser bör stödja försök medförskoleverksamhet för sverigefinnar, romer och judar, där detbehövs och är praktiskt genomförbart.U t s k o t t e t föreslår att skallavstyrka bifall till yrkandena.Inledningsvis vill utskottet erinra om vadMinoritetsspråkskommittén föreslagit om förskoleverksamhetenoch som motionärerna bakom motion 1999/2000:K12 åberopar.Kommittén ansåg det angeläget att förskoleverksamheten ävenutanför förvaltningsområdena, i de kommuner där det finnstillräckligt många som efterfrågar det, organiseras så attföräldrar som så önskar kan få hela eller delar av denförskoleundervisning som erbjuds deras barn på samiskarespektive finska. En översyn borde göras för att ta reda på ivilken utsträckning barnens behov av att bli bemötta på samiskarespektive finska uppfylls i den kommunala barnomsorgen. Inomramen för en sådan översyn borde man överväga vilka åtgärdersom kan vidtas för att förmå kommuner där det finns mångasamisktalande respektive finsktalande barn i förskoleåldernatt organisera förskoleverksamheten så att någon del avverksamheten i dessa kommuner, om föräldrarna begär det,bedrivs på finska respektive samiska.Som redan framgått är utskottet inte berett att ställa sigbakom krav på centrala föreskrifter om viss försöksverksamhet ienlighet med motionärernas önskemål i kommuner utanför deförvaltningsområden för vilka särskilda bestämmelser kommer attgälla vid bifall till propositionen. Syftet med de idetta sammanhang aktuella yrkandena är åtminstone delvistillgodosett genom de bestämmelser som återfinns i såvälläroplanen för förskolan som i grundskoleförordningen. I denförra (Lpfö 98) framhålls att förskolan skall bidra till attbarn med annat modersmål än svenska får möjlighet att bådeutveckla det svenska språket och sitt modersmål. Igrundskoleförordningen (SFS 1994:1194, ändrad och omtryckt1997:599) ges bestämmelser om tvåspråkig undervisning.Bestämmelserna om modersmålsundervisning innebär attbegränsningen till sju läsår inom det offentliga skolväsendetom rätt till modersmålsundervisning inte gäller samiska,tornedalsfinska, romska eller finska elever eller omundervisningen avser ett nordiskt språk (2 kap. 11 §). Ommodersmålsundervisning i tornedalsfinska, samiska eller romskaanordnas i stället för B-språk, gäller inte kravet på minst femelever, vilket normalt krävs för att kommunen skall varaskyldig att anordna undervisning i B-språk (2 kap. 18 §).I sammanhanget vill utskottet peka på att den 1mars 1999 redovisade ett uppdrag angående romska eleversskolsituation. föreslår att särskildautvecklingsmedel avsätts. Enligt regeringen bör medel frånanslag A 2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg användasför att stödja lokalt utvecklingsarbete (prop. 1999/2000:1utg.omr. 16 s. 67).Som framhålls i förevarande proposition blir det en viktiguppgift för att följa utvecklingen förminoritetsspråken såväl i förskolan som i skolan (prop. s. 59).Utskottet vill slutligen erinra om den skollagsöversyn sompågår (dir. 1999:15). Kommittén i fråga skall bl.a. utreda omoch i så fall hur förskolan kan bli en egen skolform och hurintegrationen mellan förskoleklass, skola och fritidshem skallregleras i skollagen.Beträffande universitet och högskolor är det enligt regeringensbedömning väsentligt att universitetsutbildning och forskning iminoritetsspråk och om de nationella minoriteterna fortsätteroch kan utvecklas. Ett närmare ställningstagande i fråga omhögre utbildning och forskning i minoritetsspråken och om denationella minoriteterna kommer att redovisas i samband medregeringens samlade bedömning när det gäller de ämnen som harfå lärare, forskare och studenter.I motion 1999/2000:K353 begärs att som sin meningskall ge regeringen till känna vad i motionen anförts omuniversitet och högskolor. På samma sätt som sker beträffandesäkerställandet av samiskans ställning vid börregeringen, anser motionärerna, säkra forskning ochundervisning i alla erkända minoritetsspråk. Regeringen skjuterframför sig åtgärder som föreslagits avMinoritetsspråkskommittén, heter det i motionen (yrk.