bet · GM01NU12 · 1999-05-18 00:00:00 — Utveckling av nya bilmotorer och alternativadrivmedel 1998/99NU12ÄrendetI detta betänkande behandlas fem motioner från denallmänna motionstiden med yrkanden om utveckling avnya bilmotorer och alternativa drivmedel. Utskottet avstyrker samtliga motioner i betänkandet.I allt väsentligt vill dock utskottet ansluta sigtill de ambitioner som ligger bakom motionärernasförslag i syfte att få till stånd miljöanpassadbildrift. Utskottet välkomnar det nyasamverkansprogrammet mellan staten och den svenskabilindustrin, vilket syftar till god miljö och ökadtillväxt. Enligt utskottets uppfattning finns detanledning att särskilt uppmärksammaunderleverantörerna till bilföretagen, inte minstnär det gäller utbildning och kompetensförsörjning.Beträffande bil- och bränslefrågor i samband medtransportpolitik respektive skattepolitik hänvisarutskottet till att det är trafikutskottet respektiveskatteutskottet som behandlar dessa frågor. 1998/99:T223 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen16. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den miljövänliga bilen,20. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en redogörelse för den inhemskabilproduktionens villkor med relevantajämförelsetal,44. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för att sänkaproduktionskostnaderna för biobaserade drivmedel,som till exempel etanol baserad på cellulosahaltigaråvaror,45. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för att sänkafordonens bränsleförbrukning.1998/99:MJ605 av Skånberg m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för att sänkaproduktionskostnaderna för biobaserade drivmedel,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om forskning för att sänkafordonens bränsleförbrukning,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om vikten av fortsatta ochförstärkta forskningsinsatser för utvecklandet avdrivsystem för fordon som baseras på vätgas,5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att underlätta introduktionen avvätgas som drivmedel inom befintliga regelverk,6. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en kompletterande utredning omvätgas som alternativbränsle,1998/99:N235 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av att involvera de små underleverantörerna iarbetet med att utveckla miljövänliga bilar.1998/99:N302 av m.fl. (mp) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att reglerna för vätgas somalternativt drivmedel bör belysas,2. hos regeringen begär att en utredning omstimulansbidrag eller skatteregler som gynnarframtagning av alternativa drivmedel, såsom vätgas,kommer till stånd.1998/99:N317 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av fortsattutveckling och stöd av biobaserade drivmedel. MotionernaI motion 1998/99:N235 (s) sägs att en dialog mellanregeringen och den svenska bilindustrin samt ensatsning på ekologiskt ansvar utgör en positiv ochsamtidigt nödvändig utveckling i då densvenska bilindustrin upplever stora utmaningar.Personalen hos de svenska fordonstillverkarna ochderas underleverantörer uppgår till ca 185 000personer. Motionärerna känner oro för de småunderleverantörerna till bilindustrin. Denutveckling som pågår innebär att en bil inte längrebestår av ett antal komponenter utan av moduler, somköps in av storskaliga företag helt näraslutmonteringsfabriken. Därför framhållermotionärerna vikten av att de små leverantörernainvolveras i arbetet med att utveckla miljövänligabilar, t.ex. genom nätverk.Regering och riksdag har uttalat att utsläppen avkoldioxid måste minska, men detta är svårt så längebilarna drivs med fossila bränslen, anförs det imotion 1998/99:N317 (s).Kommunikationsforskningsberedningens (KFB)biodrivmedelsprogram avslutades . Emellertidbör verksamheten med forskning, utveckling ochdemonstration av fordon med drivmedel som renetanol, blandbränsle och biogas fortsätta inom KFB:sram, sägs det. Medelsbehovet uppgår enligtmotionären till samma belopp som ursprungligenanslogs till programmet, dvs. perår.Miljöbilen måste bli en självklarhet i framtidenssamhälle, anser motionärerna bakom motion1998/99:T223 (kd). Ett realistiskt mål enligtmotionärerna är en bränsleförbrukning på ca 0,3liter per mil för en stor familjebil. Närings- ochteknikutvecklingsverket () och Försvaretsforskningsanstalt (FOA), som förfogar överspjutspetsteknik på området, bör ges direktiv attutvärdera vilka möjligheter till tekniköverföringsom finns. Därefter bör ett samarbetsprojekt medfordonsindustrin inledas.Den inhemska bilproduktionen är av största vikt,anser motionärerna vidare. Regeringen borde därförinom ramen för budgetpropositionen redovisa deninhemska bilproduktionens villkor jämfört med andraländers produktion. Relevanta jämförelsetal rörandekostnadsläge, marknadsfaktorer och andrakonkurrensfaktorer bör tas fram och redovisas.Motionärerna anser att forskning för att sänkaproduktionskostnaderna för biobaserade drivmedel börprioriteras. Ett exempel är etanol baserad påcellulosahaltiga råvaror. Tillsammans med övrigproduktion av biobränslen skulle denna produktionvara särskilt väl anpassad till svenskaförhållanden. Forskningen för att sänka fordonensbränsleförbrukning bör vara högt prioriterad.Bilindustrins åtagande att sänkabränsleförbrukningen är ettsteg på väg, men målsättningen är att nå fram tillkonkurrenskraftiga motorer med en bränsleförbrukningpå per mil.I motion 1998/99:MJ605 (kd) framhålls att det ärangeläget med forskning om hur man skall kunnaförverkliga målet att minst hälften av alla bilar år2010 drivs med annat än fossila bränslen.Motionärerna anser att samhället bör prioriteraforskning som kan leda till sänktaproduktionskostnader för biobaserade drivmedel somtill exempel etanol baserad på cellulosahaltigaråvaror. Forskningen för att sänka fordonensbränsleförbrukning bör vara högt prioriterad. Måletär en bränsleförbrukning på per mil,vilket verksamt skulle bidra till att sänkakoldioxidutsläppen.Ett område med stor forskningspotential enligtmotionärerna är vätgasdrivna bilar. Vätgas kananvändas som bilbränsle på flera sätt, nämligen delsi en förbränningsmotor, dels genom att omvandlavätgas till elenergi i bränsleceller som i sin turdriver elmotorer i fordonet. Den stora utmaningenenligt motionärerna ligger i att lagra vätgasen ibilen på ett säkert sätt. Mot bakgrund av attlösningar måste komma fram för att minskakoldioxidutsläppen är det angeläget att forskningenoch utvecklingsarbetet kring vätgasdrivna fordon fåren mer framskjuten plats i forskarsamhället, hävdarmotionärerna. Regelverken måste utformas på ettsådant sätt att möjligheterna kan tillvaratas.Eftersom (SOU 1996:184)underlät att studera förutsättningarna för vätgasbör den nu i efterskott kompletteras med engenomgång av läget för vätgasen och dess möjligautvecklingspotential. Enligt motionärerna är detangeläget att regeringen aktivt verkar förintroduktionen av vätgastekniken.Vätgasdrivna personbilar är ur miljösynpunkt ettmycket bra alternativ till fossilbränsle, ärbudskapet i motion 1998/99:N302 (mp). De svenskatillverkarna bör inte förlora marknadsandelar genomatt inte ligga steget före eller jämsides med övrigastora biltillverkare i världen. Att erbjuda bilarsom drivs på förnyelsebara energislag kommer enligtmotionärerna att bli en konkurrensfördel. Därför bören översyn göras av Statens energimyndighets reglerför stöd till utveckling av vätgasfordon. Vidaremenar motionärerna att framtagning av alternativadrivmedel, såsom vätgas, bör gynnas genom ekonomiskastimulanser.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingNäringsutskottet behandlade motioner påbil- och drivmedelsområdet, som delvis var likartademed de här aktuella motionerna. Utskottet anförde ibetänkande 1997/98:NU8 att utskottet i alltväsentligt anslöt sig till de ambitioner som lågbakom motionärernas förslag om insatser för att fåtill stånd en ökad användning av alternativabränslen. I betänkandet beskrevs bl.a. detomfattande utvecklingsarbete som från statens sidaadministreras av och . Det nämndes att ett stort antal projektgenomförs i samarbete med industrin. Utskottetavvisade därför den kritik som i motionerna riktatsmot att bl.a. statens ansträngningar på detenergitekniska området var otillräckliga jämfört medinternationella förhållanden. I fråga om vätgasenansåg utskottet att bara en bred internationellsamverkan, kanske organiserad i nätverk mellanuniversitet och industriföretag, förmårtillhandahålla de nödvändiga och avgöranderesurserna för att kunna realisera vätgasenspotential i ny förbränningsteknik och ibränsleceller. Här kommer t.ex. det europeiskaforskningssamarbetet i EU:s femte ramprogram att hastor betydelse, nämnde utskottet. Vad gälleralternativa drivmedel i övrigt - t.ex. metanol,etanol och biogas - hänvisade näringsutskottet tillatt dessa frågeställningar skulle komma attbehandlas i de trafik- och miljöpolitiskapropositionerna som regeringen hade aviserat tillvåren 1998.Riksdagen behandlade dentransportpolitiska propositionen och ställde sigdärvid bakom att det övergripande målet bör vara attsäkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet i hela landet (prop.1997/98:56, bet. 1997/98:TU10). Transportsystemetsenergiförsörjning på lång sikt måste grundas påförnybar energi, anförde trafikutskottet.Trafikutskottet och skatteutskottet har ibetänkanden behandlat frågor i samband medfordonsbränslen.Trafikutskottet konstaterade att den nyatransportpolitikens utgångspunkter välöverensstämmer med syftet bakom de motionsyrkandensom väckts om att fossila bränslen successivt skallfasas ut och ersättas av förnybara bränslen(1998/99:TU8 s. 23). Regeringen skall isamband med budgetpropositionen redovisa förriksdagen hur de transportpolitiska målen uppfyllts,erinrade trafikutskottet om och förutsatte att äveninsatserna för att utveckla och introducera mermiljövänliga bränslen skall ingå i dennaredovisning. I en reservation (v, kd, c, fp)uppmanades regeringen att för redovisa enstrategi för hur fossila bränslen successivt kanfasas ut och ersättas med förnybara bränslen.Skatteutskottet ansåg att en fortsatt introduktionav biobränslen för fordonsdrift är angelägen.Introduktionen bör dock - som regeringen anfört - avsamhällsekonomiska och statsfinansiella skäl ske iden takt som är möjlig och lämplig, sades det iskatteutskottets betänkande (1998/99:SkU13 s. 17). Ireservationer (m; kd; c) framfördes olika krav pålättnader i beskattningen av miljöanpassadebränslen.Miljö- och jordbruksutskottet har i sitt betänkande1998/99:MJU6 behandlat en propositionom svenska miljömål (prop. 1997/98: 145). Ipropositionen (s. 281) gör regeringen bedömningenatt en fortsatt introduktion av biobränslen förfordonsdrift är angelägen men bör ske i den takt somär möjlig och lämplig. Användning av etanol, såväl iren form som för inblandning i bensin ellerdieselolja, och av biogas bör stödjas. Vidare nämnsi propositionen att en särskild utredare har fått iuppdrag att lämna ett förslag till ettsamverkansprojekt, som skall bidra till att främjaen kostnadseffektiv utveckling av produktion,distribution och användning av biogas förfordonsdrift. Skattenedsättning för pilotprojekt börfortsättningsvis ges för vissa alternativadrivmedel, främst enligt de riktlinjer somredovisats budgetproposition.Miljö- och jordbruksutskottet understryker i detnämnda betänkandet (s. 122) att trafiken är en av defrämsta orsakerna till många av dagens miljöproblem.Enligt miljö- och jordbruksutskottet föreligger enbetydande samstämmighet mellan å ena sidan vadriksdagen och regeringen uttalat när det gällerinriktningen av transportsystemets energiförsörjningoch å andra sidan synpunkterna i de behandlademotionerna om att det är angeläget att fossilabränslen successivt fasas ut och att arbetet drivsvidare mot att introducera förnybara bränslen.Miljö- och jordbruksutskottet förutsatte attregeringen återkommer till med förslagtill åtgärder för att skynda på introduktionen avförnybara fordonsbränslen. I en reservation (c)anfördes att en nollvision bör införas för fossilabränslen.För har (prop. 1998/99:1,bet. 1998/99:NU3) inom utgiftsområde 21 Energianvisat för energiforskning.Anslaget disponeras för bidrag till stöd förforskning och utveckling på energiområdet.Kommunikationsforskningsberedningen, och vissa forskningsråd disponerardelar av anslaget. Inom utgiftsområdet anslogsvidare för introduktion av nyenergiteknik. Anslaget disponeras för att främjautvecklingen av teknik baserad på förnybaraenergislag och effektiv energianvändning iindustriella processer i försöks- ellerfullskaleanläggningar.EUI slutet av enades miljöministrarna i EU omen gemensam ståndpunkt kring ett direktiv(direktivförslag KOM(98)489) om enkonsumentupplysning till blivande bilägare. För attdessa skall kunna välja den mest miljövänliga bilenskall de få information om bilens bränsleförbrukningoch koldioxidutsläpp. Enligt den nya regeln skallalla nya bilar på ett försäljningsställe varaförsedda med en väl synlig bränsleekonomimärkning -uppgifter om bilens bränsleförbrukning och degenomsnittliga koldioxidutsläppen. Dessutom måsteäven annonsering för en bil innehålla dennainformation.Enligt EU (och rådets direktiv98/69/EG om åtgärder mot luftförorening genomavgaser från motorfordon och om ändring av rådetsdirektiv /220/EEG) skall alla nya fordon meddieselmotor och alla lätta bilar med bensinmotor haett avgastypgodkännande. För övriga alternativsaknas bestämmelser om typgodkännande föravgasutsläpp. Inom EU pågår ett arbete som syftartill s.k. bränsleneutrala avgaskrav. I det tidigarenämnda betänkandet från miljö- ochjordbruksutskottet framhåller detta utskott, medinstämmande i regeringens uppfattning, att Sverigebör vara pådrivande i detta arbete, bl.a. när detgäller att utvidga kraven till att gälla ävenalternativa drivmedel (bet. 1998/99:MJU6 s. 123).När det gäller åtgärder för att genomenergieffektivisering minska koldioxidutsläppen frånnya bilar har EU:s miljöministrar vid ett möte ijuni 1996 enats om ett mål om minskadbränsleförbrukning hos nya bilar till i genomsnitt0,per mil för bensindrivna bilar och 0,45liter per mil för dieseldrivna bilar till 2005. enades EU:smiljöministrar om att anta den europeiskabiltillverkarföreningens (ACEA) åtagande om attminska koldioxidutsläppen från nya personbilar(KOM/98/495). Det innebär en minskning med igenomsnitt jämfört med år 1995.Koldioxidutsläppen från nya personbilar skall igenomsnitt minska till per km ,vilket motsvarar en bränsleförbrukning på 0,57 literper mil. (Bilföretagen i hade redan tidigaregjort ett frivilligt åtagande av samma slag. )Vidare kan det erinras om EU:s femte ramprogram förforskning och utveckling, som trädde i kraft den 1januari 1999. Ramprogrammet består av fyra tematiskaprogram, nämligen Livskvalitet och förvaltning avlevande resurser, Informationssamhället,Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt samt Energi,miljö och hållbar utveckling. Forskning som avserlandtransporter - bil, buss, lastbil och järnväg -blev högt prioriterad och fick i rådets beslutbetydligt mer utrymme än i kommissionensursprungliga förslag.KommunikationsforskningsberedningenKommunikationsforskningsberedningen (KFB) har tilluppgift att planera, initiera, stödja och samordnaövergripande kommunikationspolitiskt motiveradforskning, utveckling och demonstrationsverksamhet(FUD). KFB skall också svara för information ochdokumentation inom forskningsområdet.Konkret arbetar KFB med att utveckla, demonstreraoch utvärdera de nya tekniker som kan kommaatt ersätta de systemlösningar som finns inomområdet fordon och drivmedel. KFB finansierarforskning både kring vilka möjligheter det finns attinföra de nya alternativen och vilka effekter mankan uppnå med de olika nya teknikerna. KFB:s el- ochhybridfordonsprogram löper t.o.m. och syftartill att ge svar på frågan om möjligheten attintroducera el- och hybridfordon. För att också fåkonkreta erfarenheter inriktas programmet till stordel på praktiska, fullskaliga demonstrationer.Därtill utförs utvärderingar samt forskning ochstudier kring villkoren för en storskaligintroduktion av el- och hybridfordon.Programmet för biobaserade drivmedel, somavslutades , har bl.a. avsett driftoch utveckling av fordon och motorer samt anpassningoch distribution av drivmedel. Erfarenheterna avbåda dessa program är enligt KFB att det inte ärfråga om att välja en gång för alla bland några fåalternativ utan en process undervilken olika tekniker och drivmedel kommer attutvecklas och vägas mot varandra.Enligt beslut (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:TU1) kommer KFB () att fåsitt ramanslag utökat med per år.Syftet med utökningen är att möjliggöra fortsattainsatser i form av systemdemonstrationer avmiljöanpassade transporter, forskning omförutsättningarna att ställa om transporter ochkommunikationer till en bättre hushållning medenergi- och naturresurser samt uppföljning averfarenheterna från de pilotprojekt som KFBmedfinansierar.KFB verkar också för en internationalisering av densvenska kommunikationsforskningen. Huvudsatsningenligger på det direkta FUD-samarbetet, där EU-projekten utgör den stora delen. KFB har engageratsig i EU:s transport- och telematikforskning och harbl.a. beslutat om nationellkompletteringsfinansiering av ett 40-tal projekt.Till KFB har knutits ett vetenskapligt råd, därvälrenommerade personer från olika länder ingår.Rådet skall bistå KFB med råd och synpunkter påforskningens internationella anknytning ochuppföljning av forskningens kvalitet.Statens energimyndighetEnergimyndigheten har (med start i ) bedrivitteknikupphandlingar för el- och elhybridfordon. Deteknikupphandlingar som genomförts har resulterat iatt ca 150 och 90 CitroënBerling Elec-trique nu finns i . Under detsenaste året har priset minskat på dessa fordon ochde är bara dyrare i inköp jämförtmed motsvarande bensindrivna fordon. Eftersomköparen hyr batteriet i stället för att köpa det,uppstår inte stora kostnader för köparen ombatteriet havererar.Inom projektet kontor har riktlinjerför miljöanpassad upphandling av fordon, bränslen,hyrbilar, godstransporter, budtjänster, service ochunderhåll av fordon tagits fram i samarbete mellanEnergimyndigheten, och . Flerastora upphandlare, bl.a. , använder i dagdetta material.Enligt Energimyndighetens verksamhetsplaneringpågår eller initieras följande projekt under år1999.- Ett inslag energipolitiska beslut(prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12) var attforsknings- och utvecklingsinsatserna intensifierasför att sänka produktionskostnaderna för etanolbaserad på skogsråvara. För detta ändamålbeslutades att skulle anvisasunder en sjuårsperiod, dvs. en årlig budget på 30miljoner kronor .-- El- och hybridfordon. Målet är att nå ettlångsiktigt hållbart transportsystem. Inriktningenär bl.a. att höja den totala verkningsgraden ifordonets elektriska drivsystem och att sänkakostnaderna för delsystem och komponenter.Programmets totala budget uppgår till 24 miljonerkronor .-- Kompetenscentrum-Förbränningsmotorteknik(, CERC). Målet äratt minska förbränningsmotorers miljöpåverkan ochbränsleförbrukning. Budgeten uppgår till 69miljoner kronor för perioden .-- Grundläggande förbränning och energiomvandling(planerat).-- Vepsilon (planerat). hartillsammans med Programrådet för fordonsforskningoch beslutat genomföra ettforskningsprogram kring ottomotorer med variabelkompression (=Vepsilon). Målet är att ökaverkningsgraden, minska utsläppen och ökabränsleeffektiviteten hos förbränningsmotorer medhjälp av teknik för variabel kompression.-- Samverkan med fordonsindustri (planerat).-- Bränslecellsbaserade drivsystem för fordon ochfarkoster (planerat).-- Drivmedel som vätgas, biogas m.m. (planerat).-Vidare deltar genom iolika internationella program inom ramen förInternational (). Bland annat finnsprojekten och AdvancedMotor Fuels. Även på området vätgas i bränslecellerhar viss forskning knuten till IEA-samarbetet.Närings- och teknikutvecklingsverketNärings- och teknikutvecklingsverkets ()tidigare verksamhet på energiområdet har i huvudsaköverförts till den 1 januari 1998.Forskningsinsatserna inomfordonsforskningsprogrammet syftar till att stärkaden internationella konkurrenskraften hos densvenska fordonsindustrin. Programmet avser främstsäkerhets-, tillförlitlighets-, miljö- och energi-egenskaper hos fordonsindustrins produkter.Bakgrunden är att staten, fordonsindustrin(underleverantörerna representeras av SvenskaFordons Komponent Gruppen) och de fyra myndigheternaKFB, , och ett avtal om ett fordonsteknisktprogram. Efter sitt bildande deltar ävenEnergimyndigheten i detta arbete. Programmetomfattade , vilketfinansierats till lika del av staten och industrin.I maj 1997 förlängdes avtalet på samma villkor medytterligare , dvs. det kommer att pågå tillutgången av . För forskningsprogrammetsgenomförande svarar ett självständigt programråd,som administreras av . Programrådets andrauppgift är att verka för samråd och samverkanavseende den forskningsverksamhet inom detfordonstekniska området som de i programmetmedverkande myndigheterna självständigt ansvararför.Den internationella konkurrenskraften skall stärkasgenom att fordonsteknisk forskning på utvaldaområden stöds så att det skapas dels en kompetens-och rekryteringsbas på högsta nivå, delsforskningsresultat som kan användas av demedverkande företagen. Därigenom ökar möjlighetenför fordonsindustrin och dess underleverantörer attutvecklas i , påpekar NUTEK.Utredning om biogasI beslutade regeringen att tillsätta enutredning (särskild utredare: f.d. generaldirektörenSvante ) med uppdrag att lämna ett förslag påett projekt som skall bidra till att främja enkostnadseffektiv utveckling av produktion,distribution och användning av biogas förfordonsdrift.I mars 1999 avlämnade utredaren betänkandet Biogassom fordonsbränsle (SOU 1998:157).Sammanfattningsvis har utredningen kommit fram tillatt konkurrenssituationen för biogas i förhållandetill andra fordonsbränslen, främst bensin/diesel, ärsådan att biogas som fordonsbränsle inte underöverskådlig tid generellt kan förväntas bli ettrealistiskt alternativ.Biogas från avloppsreningsverk kan enligt utredarenkonkurrera med samtliga bränslen inomuppvärmningssektorn och, om förädlings- ochdistributionskostnaden är tillräckligt låg, även medbensin. Endast under mycket gynnsammaförutsättningar - t.ex. orter med enavloppsreningsanläggning som har att ta vara på mängd avlopp och/eller stora mängderindustriavfall, som anläggningen kan ta betalt föratt ta emot - kan det kan tänkas bli ekonomisktrealistiskt att framställa biogas för fordonsdrift.Tillgången på råvaror i övrigt är för närvarandealltför begränsad eller kostsam att hämta in tillbiogasanläggningarna.Beträffande kunderna är utredningen av denuppfattningen att det finns tillräckligt mångapresumtiva kunder som är villiga att acceptera någothögre kostnader och minskad bekvämlighet för att ägaoch köra en biogasbil, förutsatt attleveranssäkerheten när det gäller biogas är minstlika god som för bensin och diesel. Den minskadebekvämligheten består av minskad rörlighet, färretankstationer och minskat last- och bagageutrymme.Det är framför allt kostnaderna för rening,transport och distribution samt kostnaderna förleveranssäkerhet som inte kan täckas av de intäktersom användning av biogas för fordonsdrift ger, sägerutredningen. De höga fasta kostnaderna idistributionsledet kräver stora volymer - enligtutredningens beräkningar ca 40 GWh - för att få nedenhetskostnaden. Befintlig stadsgas- ellernaturgasledning skulle kunna sänka kostnaderna, mendetta är en fråga som bör utredas vidare.Få anläggningar kan påräkna intäkter som täckerverksamhetens rörliga kostnader.