bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Motionärerna anser i yrkande 11 att olika for-mer av demokratibistånd till diktaturer endast bör kunna ges via enskildaorganisationer och att landramar till länder vars regimer inte eftersträvardemokratisering inte bör upprättas eller förnyas.Centerpartiet menar i motion 1999/2000:U210 (c) yrkande 19 att regeringenshantering av de s.k. begränsningsbeloppen gav förtroendet förSveriges utvecklingssamarbete en allvarlig knäck. reageradeskarpt på den ryckighet i biståndet som detta orsakade och betonade särskiltvikten av att ingångna avtal skulle hållas, särskilt vad gäller frivilligorgani-sationerna och avtal med andra länder.Kristdemokraterna menar i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 2 att etttecken på nedprioritering av biståndet är de utgiftstak som drabbade bistån-det orimligt hårt under vårens budgetförhandlingar. har 2,9 mil-jarder utlovade medel hållits inne för att inte spränga utgiftstaken, vilketmotsvarar av den totala biståndsbudgeten. Utgiftsbegränsningarnahar fått svåra konsekvenser för biståndet där ett flertal projekt fått läggas påis och där man tvingats dra ner på utlovade insatser. avvi-sar bestämt att biståndet används som ett dragspel för utgiftstaken.Kristdemokraterna anser vidare i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 5att det övergripande målet för svenskt utvecklingssamarbete är att höja defattiga folkens levnadsnivå. Fattigdomsbekämpningen måste intensifieras,både i det multilaterala och i det bilaterala biståndet. Vidare kräver Kristde-mokrater i yrkande 22 att för att bibehålla biståndets kvalitet är det nödvän-digt med koncentration och fokusering på i första hand de allra fattigasteländerna. De nya partnerskapsrelationer som eftersträvas innebär att nya kravställs på formerna för utvecklingssamarbetet. Detta ställer i sin tur krav påattutforma kriterier för samarbetet och att ett fungerande system för uppföljningoch kontroll utvecklas.Vänsterpartiet kräver i partimotion 1999/2000:U217 (v) yrkande 4 en nyutredning om de biståndspolitiska målen med ett brett angreppssätt som intebegränsar sig till ny målformulering, utan också har ett brett angreppssätt,där globaliserad handel, handelsvillkor och stopp för krigsmaterielexportingår. Motionärerna understryker också att partnerskapsidén och barn-perspektivet i biståndet ingående måste belysas (yrkande 5).Miljöpartiet menar i partimotion 1999/2000:U219 (mp) (delvis) att de fastlagda biståndspolitiska målen blivit ett alltmer trubbigt instru-ment. Att ange att fattigdomsbekämpningen är ett överordnat mål framstårsom missvisande då t.ex. miljöåtgärder och konflikthantering fått ökad bety-delse. Motionärerna vill även att självtillit lyfts in som en viktig bit i bi-ståndsmålen. anser att måste investera mer iakuta hjälpinsatser i ett globalt perspektiv och att biståndsmålet bör vara 2 %av BNP, att delmålet måste uppfyllas , dock senast inom en fem-årsperiod.Miljöproblemen varierar i olika delar av världen, beroende på ekonomiskaoch ekologiska förutsättningar. anser att miljökonsekvensbe-skrivningar skall ingå i all biståndsverksamhet. En ny syn på befolkning ochutveckling är på väg. Det är inte kontroll utan social och ekonomisk utveck-ling som främst kan påverka befolkningsutvecklingen. En hållbar utvecklinghandlar inte bara om hur stor befolkningen är utan också om att de rika län-derna måste ändra ohållbara produktionsformer och konsumtionsmönster. Imånga länder finns ett kvinnoförtryck och därför är det extra angeläget attsatsa på kvinnoprojekt. Det måste finnas ett jämställdhetsperspektiv i allaprojekt. anser att det är angeläget att bibehålla ett starkt stödtillFN-systemet. FN kan effektiviseras och förbättras i sina arbetsformer samti-digt som FN:s roll bör förstärkas, särskilt vad gäller freds- och konfliktföre-byggande arbete. anser att det skulle vara värdefullt att inrättaettspeciellt råd med deltagande från de politiska partierna och enskilda organi-sationer för samråd angående det svenska agerandet i frågor som rör Världs-banken och de övriga Bretton Woods-institutionerna.I dag går nettoflödet av ekonomiska resurser från fattiga länder till rika. betalar mer i amorteringar och räntor på lånen från de rika ländernaän vad de får tillbaka i bistånd. anser att aktivt skallföregå med gott exempel genom att skriva av de fattiga ländernas skulder. IEU framhålls handel och ekonomisk tillväxt som en förutsättning för ettframgångsrikt biståndsarbete. understryker vikten av att dettaalltid kombineras med en granskning av hur tillväxtens följder och konse-kvenser drabbar miljö och människor, både i ett nära och i ett långsiktigtperspektiv. Det behövs också en ekonomisk kraftsamling för att stödja , speciellt då vad gäller att bygga upp rättsstater där.Utvecklingssamarbetet förändras i riktning mot mer kunskapsintensiv ochmindre kapitalintensiv verksamhet. Institutionsuppbyggnad, kompetenshöj-ning, demokrati, mänskliga rättigheter och forskningssamarbete blir alltviktigare, menar motionärerna.Moderata samlingspartiet avvisar i kommittémotion 1999/2000:U306 (m)yrkande 3 en transaktionsskatt på internationella kapitalströmmar - s.k.Tobinskatt - som ett sätt att finansiera verksamhet. Ensådan skatt skulle störa den mekanism som allokerar kapital mellan i stortsett alla stater, något som inte minst skulle drabba tredje världens länder.Folkpartiet anför i partimotion 1999/2000:U505 (fp) yrkande 14 att det är avvikt att frihandeln fortsätter inom EU och på global nivå och att nya initiativmåste tas för att främja frihandeln. Ökad frihandel gynnar sysselsättning ochminskar fattigdomen i världen.I partimotion 1999/2000:Fi212 (fp) yrkande 12 kräver att bistån-det som andel av BNI återställs och kräver en höjning av biståndsramen med1 . motsätter sig ett eventuellt användande av begräns-ningsbelopp för . Utskottets övervägandenI ett antal yrkanden (motionerna U3 (fp) yrkande 5, U206 (fp) yrkande 1,U210 (c) yrkande 3 och U217 (v) yrkande 4) krävs att den översyn somaviserats av regeringen om de biståndspolitiska målen måste tillsättasmed tydliga direktiv.Utskottet har inhämtat att en parlamentariskt sammansatt kommitté kom-mer att tillkallas med uppgift att utreda hur in-ternationella utvecklingssamarbete bör vidareutvecklas i av allt starka-re globala ömsesidiga beroenden. Kommittén kommer att lämna ett förslagpå det framtida utvecklingssamarbetet utifrån det övergripande målet omfattigdomsbekämpning samt utifrån gjorda erfarenheter av biståndets roll ocheffektivitet.Med vad som ovan anförts anses motionerna U3 (fp) yrkande 5, U206 (fp)yrkande 1, U210 (c) yrkande 3 och U217 (v) yrkande 4 besvarade.De biståndspolitiska målen tas upp i motionerna U206 (fp) yrkandena 2 och3, U217 (v) yrkande 5 och U219 (mp) (delvis).Utskottet har tidigare, senast i betänkande 1998/99:UU2 Internationellt bi-stånd, tagit ställning till liknande yrkanden med krav på att de biståndspoli-tiska målen omformuleras eller utreds. Då konstaterades bl.a. att det sker enkontinuerlig process av omprövning och precisering av de biståndspolitiskamålen.Fattigdomsbekämpning är det övergripande målet för svenskt bistånd, tillvilket de öriga sex målen samverkar på ett flexibelt sätt. Utskottet konstateraatt biståndet bedrivs under helt andra förutsättningar än när de förstamålen formulerades. Partnerskapstanken, barnens situation, globaliseringenseffekter, kris- och krigssituationer, naturkatastrofer samt den ekonomiskaoch sociala situationens betydelse för nationell säkerhet är exempel påfaktorer som fått genomslag i biståndet. Med anledning av den aviseradeutredningen och att frågan om de övergripande målen för det svenska ut-vecklingssamarbetet kommer att behandlas av ovan nämnda utredning ärutskottet inte berett att föreslå några förändringar av biståndsmålen menförutsätter att diskussionen i detta hänseende kommer att äga rum näröversynen genomförts.Motionerna U206 (fp) yrkande 2 och U219 (mp) (delvis) avstyrks. Därmedanses motionerna U206 (fp) yrkande 3 och U217 (v) yrkande 5 besvarade.I motion U206 (fp) yrkandena 6 och 7 understryks att måste användasig av biståndsdialogen för att främja utvecklingen av demokrati ochmänskliga rättigheter och undvika bilaterala biståndskontakter med ländersom inte strävar efter demokratisering. anser i motion U210 (c)yrkande 11 att olika former av demokratibistånd till diktaturer endast börkunna ges via enskilda organisationer.Utskottet konstaterar att stöd i olika former till framväxten av ettdemokratiskt samhälle länge har funnits med som biståndsmål. har frågan lyfts fram som en av hörnpelarna i svensk biståndspolitik.Genom biståndet främjar demokratisering i samarbetsländerna,stöder demokratiska rörelser och bidrar till ökad respekt för dekonventionsbundna mänskliga rättigheterna. Utvecklingssamarbetet erbjudermånga medel och kanaler att agera genom men måste visa flexibilitet införde ofta komplicerade politiska processer vill påverka.Det har länge varit en svensk ståndpunkt att om ett lands folk drabbas avdiktatur, våld och förtryck så skall inte överge stöd tilllandet. Att avbryta relationerna i ett bilateralt samarbete blir att avsäga sigmöjligheten att påverka. Fortsatt stöd kan gå till de demokratiska krafterna iett land vars ledning inte strävar efter demokratisering. Utan demokratiseringgår det inte att få till stånd en hållbar fred och utan fred blir det ingenutveckling.Arbetet är med nödvändighet långsiktigt. Utskottet menar emellertid att detfinns ett behov av att vidareutveckla arbetsmetoder och arbetsformer i såväldet direkta och indirekta demokratiarbetet som i dialogen medsamarbetsländerna. Enskilda organistationer har här en central roll att spela.Motionerna U206 (fp) yrkande 6 och U210 (c) yrkande 11 avstyrks. Därmedanses motion U206 (fp) yrkande 7 besvarad.I kommittémotion U210 (c) yrkande 1 krävs ett starkare internationellt, poli-tiskt, ekonomiskt och etiskt ramverk som prioriterar utveckling.Utskottet delar motionärens syn att den pågående globaliseringen innehål-ler stora möjligheter. Ökad integration och ekonomisk tillväxt ger möjlighe-ter att skapa varaktig fred, demokrati och social utveckling. En integreradsyn på ekonomisk och social utveckling är en förutsättning för att det inter-nationella samfundet framgångsrikt skall kunna ta sig an de globala ödesfrå-gorna som miljö, fattigdom och befolkning. Utskottet delar synen att politis-ka, ekonomiska och etiska aspekter och värderingar måste vägas samman iSveriges utrikespolitiska agerande. Dessa värderingar är vägledande för detutveck-lingssamarbete bedriver.Motion U210 (c) yrkande 1 anses därmed besvarad.I motion U206 (fp) yrkande 22 krävs en sammankoppling mellan bistånds-och flyktingpolitiken.Utskottet menar att samspelet mellan bistånd och migrationspolitik harfastslagits genom beslut om att anta förslagen i proposition1996/97:25 Svensk migrationspolitik i globalt perspektiv.Det kan konstateras att 1999 avsattes för hu-manitära insatser. Beloppet inkluderar för civila konflikt-förebyggande insatser i nära anslutning till FN och det humanitära arbetet.Regeringen har i årets budgetproposition beräknat en höjning av det huma-nitära anslaget både vad avser medel som disponeras av Sida och medel tillde multilaterala humanitära organisationerna.Sverige intar en mycket aktiv roll i UNHCR:s styrelsearbete och har ge-nom sin finansiering till och samarbetsform med organisationen varit möns-terbildande för andra givare. Utskottet konstaterar vidare att avsätterbetydande resurser även på utgiftsområde 8 Överföringen av kvotflyktingar,samt att avräkningarna på biståndsramen avspeglar vissa av de kopplingarsom finns mellan berörda politikområden.Med vad som ovan anförts anses motion U206 (fp) yrkande 22 besvarad.I motion U206 (fp) yrkande 4 krävs att handelns betydelse somutvecklingsmotor måste betonas starkare och i yrkande 11 understryks attfrågorna om demokrati och mänskliga rättigheter är viktiga att föra upp pådagordningen med de länder där har viktiga exportintressen. Vidareunderstryks i motion U505 (fp) yrkande 14 att nya initiativ måste tas för attfrämja frihandeln.Utskottet konstaterar att utrikespolitik och utvecklingssamarbeteutgår från att demokratisering bygger på och bidrar till respekten för demänskliga rättigheterna och att motionärernas förslag ligger i linje med densvenska inställningen om försvar och stärkt skydd för de mänskligarättigheterna. Utskottet menar att ett centralt element i utvecklingssamarbetetär stöd till de fattiga ländernas integration i världsekonomin. Regeringen hari skrivelsen Öppen handel - rättvisa spelregler (skr. 1998/99:59) tydligtdeklarerat sina ståndpunkter inför WTO-förhandlingarna. Det svenskautvecklingssamarbetet kommer att inriktas mer på stöd till u-ländernashandelsutveckling. Sida har utarbetat en strategi för detta ändamål.och ämnar också avsätta medel för att expertis skall kunna ställas till förfogande. Utskottet konstaterar att regeringen förklarat att denäven fortsättningsvis kommer att verka för ökad frihandel gentemot övrigavärlden, i synnerhet inom ramen för EU.Med vad som ovan anförts anses motionerna U206 (fp) yrkandena 4 och 11,samt U505 (fp) yrkande 14 besvarade.I motion U306 (m) yrkande 3 krävs ett avvisande av idén om entransaktionsskatt, s.k. Tobinskatt, på internationella kapitalströmmar.Förslag om regleringar av de internationella kapitalmarknaderna har bl.a.förts fram i FN:s Commission for Global Governance 1995 (den s.k. ). Ett av förslagen var att införa en internationellskatt på kapitalrörelser över nationsgränserna. Syftet med förslaget var delvisatt ge FN större och tryggare inkomster, men också att motverka alltförsnabba internationella kapitalrörelser.Utskottet har i betänkande 1998/1999:UU12 uttryckt uppfattningen att för-slag om kompletterande finansieringskällor för FN, däribland internationelltransaktionsskatt och skatt på internationellt flyg, är väl värda att studera.är emellertid inte säkert att en omsättningsskatt på kapitaltransaktioner skullresultera i stabilare marknader. Vidare har ett flertal länder - däribland USA- aviserat att de kraftfullt skulle motsätta sig ett förslag om internationellkapitalbeskattning, varför det förefaller osannolikt att det kan bli verklighetFinansutskottet (bet. 1997/98:FiU1) har konstaterat attsvårigheterna med att nå effektiva internationella överenskommelser gör atttransaktionsskatter inte verkar vara en framkomlig väg.Utskottet menar att behovet av att säkerställa finansieringen för FN:sverksamhet kvarstår men har den internationella debatten påområdet också pekat på andra alternativ.Med vad som ovan anförts avstyrks motion U306 (m) yrkande 3.I kommittémotion U210 (c) yrkande 19 kritiseras regeringens hantering avde s.k. begränsningsbeloppen. Även i motionerna U215 (kd) yrkande 2 ochU219 (mp) (delvis) framförs åsikten att utgiftsbegränsningarna har fått svårakonsekvenser för biståndet, och i partimotion Fi212 (fp) yrkande 12 (delvis)motsätter sig ett eventuellt användande av begränsningsbeloppför budgetåret 2000.Inledningsvis noterar utskottet med anledning härav att regeringen i åretsbudgetproposition (prop. 1999/2000:1, volym 1; motsvarande framställningfinns också i volym 4 under utgiftsområde 7) anför följande:Begränsningsbeloppet som gäller för det internationella utvecklingssamar-betet beräknas ha inneburit senareläggning av planerade projektm.m. Regeringen kommer att införa begräns-ningsbelopp för det internationella biståndet även . Begränsningsbe-loppet kommer att sättas på en sådan nivå att de projekt m.m. som senare-lagts till följd av utgiftsbegränsningen i stället kan genomföras år2000. I den ekonomiska vårpropositionen kommer regeringen attnärmare informera om de vidtagna åtgärdernas innebörd och omfattning.Utskottet har inhämtat att för kommer utvecklingssamarbetet - ioch med att har en annan statsfinansiell situation - att kunnautnyttja mer än . Detta ger utrymme för bety-dande ökningar på flera viktiga områden i enlighet med de prioriteringar somregeringen föreslår i budgetpropositionen.Modellen med ett utgiftstak för staten är enligt regeringens mening ett vik-tigt instrument för budgetkontroll. För att detta instrument skall fungera ärdet viktigt att de utgifter som ligger under regeringens kontroll omfattas -vilket även gäller utvecklingssamarbetet.Utskottet, som delar regeringens uppfattning i dessa avseenden, har i sittyttrande 1998/99:UU1y framlagt sin syn på utnyttjandet av s.k. begräns-ningsbelopp och därvid även anfört synpunkter av principiell karaktär. Närdet gäller den typ av anslagsstyrda utgifter det här är fråga om framhöllutskottet att det av anvisade beloppet får anses rymma en viljeytt-ring om vilken omfattning insatsen bör ha på ett visst område. I sådana fallmåste regeringen ha goda sakliga skäl för att inte fullt ut använda de medelsom anvisats. I yttrandet betonade utskottet också att regeringen, om denbeslutar att medel på anvisade anslag inte skall användas, är förpliktigad attse till att de åtaganden som staten har till följd av lag eller avtal fullföljsUtskottet framhöll att de avtal som var aktuella i sammanhanget främst varsådana som ingåtts med olika frivilligorganisationer och med främmandemakt. Utskottet uttryckte också synpunkter på konsekvenserna av en eventu-ell fortsatt utgiftsbegränsning av större omfattning efter år 1999.Utskottet anser att de i yttrande 1998/99:UU1y framlagda synpunkternaalltjämt äger giltighet.Utskottet kan nu konstatera att införandet av s.k. begränsningsbelopp bidragit till att upprätthålla balansen i statsfinanseStarka statsfinanser är en förutsättning för biståndet. Åtgärder för att säkrasådana ligger således i biståndets långsiktiga intresse. Utskottet anser sigemellertid kunna konstatera att utnyttjandet av begränsningsbeloppför 1999 synes komma att få relativt stora konsekvenser för biståndet ochinnebära begränsningar på kort sikt.De starkare statsfinanserna innebär, vilket framgår av propositionen, attstora reservationer kan tas i anspråk för och fram-över, vilket tillsammans med en höjd biståndsram innebär att biståndetsvolym kommer att höjas väsentligt.I vårpropositionen (prop. 1998/99:100 s. 142) förutskickade regeringen attdet (1999) kommer att göras en bedömning av de kort- och lång-siktiga konsekvenserna av utgiftsbegränsningen avseendeutgiftsområde 7. Utskottet utgick, mot bakgrund härav, i sitt yttrande1998/99:UU1y från att denna utvärdering i lämplig form och så snart sommöjligt skulle redovisas för . Utskottet framhöll också att utvärde-ringen borde innehålla en allsidig belysning av problematiken med använ-dande av begränsningsbelopp inom biståndsområdet.Här aktuella problem har till del belysts i utskottet vid föredragning påstatssekreterarnivå. Regeringen har också i budgetpropositionen lämnat vissaupplysningar i frågan. Vidare har biståndsministern i en interpellationsdebattden om det svenska biståndet (interpellation 1999/2000:4)gjort vissa klarlägganden. Utskottet utgår dock ifrån att en samlad redovis-ning lämnas så snart detta kan ske.Direkta uppgifter saknas i budgetpropositionen om storleken och den för-utsedda innebörden av den tilltänkta utgiftsbegränsningen för budgetåret2000. Mot bakgrund av detta och under beaktande av vad som är käntom effekterna av begränsningarna för innevarande budgetår anser utskottetdet befogat att uttrycka viss oro för de effekter som framgent kan uppkommagenom användning av de i propositionen förutskickade beloppsbegränsning-arna. Utskottet anser det därför vara av vikt att de synpunkter som ovanframförts i frågan beaktas.Med vad ovan anförts avstyrks motion Fi212 (fp) yrkande 12 (delvis). De imotionerna U210 (c) yrkande 19, U215 (kd) yrkande 2 och U219 (mp) (del-vis) framförda synpunkterna överensstämmer i väsentlig grad med utskottetstidigare ställningstaganden, varför motionerna kan besvaras med vad somovan anförts.I motion U215 (kd) yrkande 5 anförs att det övergripande målet för svensktutvecklingssamarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå.Utskottet konstaterar att regeringen och Sida arbetar med att på olika sättgenomföra intentionerna i den s.k. fattigdomsskrivelsen De fattigas rätt -vårt gemensamma ansvar (skr. 1996/97:169). Detta är ett långsiktigt arbeteför att skapa förutsättningar för att fattigdomsbekämpning skall genomsyraallt utvecklingssamarbete. har Sida utarbetat tillämpningsråd tillsitt handlingsprogram för fattigdomsbekämpning, bl.a. operationella råd förlandstrategiprocessen. Ett arbete pågår med att integrera Sidas fyra hand-lingsprogram (fattigdomsbekämpning, miljö, jämställdhet och demokrati) istyrinstrument och utbildning.UD och Sida samarbetar med bl.a. genom studier för att fåde fattigas egna synpunkter redovisade och deltar också aktivt iOECD/för fattigdomsfrågor, vilket syftar till att ta fram inter-nationella riktlinjer och tillämpningsråd rörande fattigdomsbekämpning.Inom FN har verkat för att FN-organens planering skall få en ökandeinriktning på fattigdomsbekämpning.Utskottet konstaterar att fattigdomsbekämpning i utvecklingssamarbetetkräver ökad samstämmighet, s.k. koherens, också med andra områden somsäkerhets-, jordbruks- och miljöpolitik. bör även fortsättningsvisarbeta för en fördjupad kunskap om fattigdomsfrågor i de multilaterala orga-nisationerna och verka för att fattigdomsorientering får ett starkare genom-slag i FN:s utvecklingssamarbete, i strategierna för utvecklingsbankernaslångivning och i EU:s biståndspolitik.Utskottet menar att det krävs en ökad grad av samordning mellan de en-skilda EU-staternas bilaterala u-landssamarbete. bör aktivt verka föratt EU-biståndet i högre grad blir fokuserat på fattigdomsbekämpning, de-mokrati och mänskliga rättigheter, ekonomisk och social utveckling, jäm-ställdhet samt miljö. bör också verka för en samlad EU-ståndpunktnär det gäller reformeringen av FN på det ekonomiska och sociala området.Med vad som ovan anförts anses motion U215 (kd) yrkande 5 besvarad.I motion U215 (kd) yrkande 22 krävs uppföljning och kontroll av det bilate-ral biståndet.Utskottet har inhämtat att det pågår ett arbete där UD i samarbete med Sidaunder 1999 ser över resultatstyrningen av Sidas verksamhet, inklusive sam-ordning mellan existerande styrinstrument. Arbetet syftar till att preciseramål, prestationer och återrapportering i regleringsbrev och Sidas årsredovis-ning. Arbetet beräknas slutföras under maj 2000.Med detta anses motion U215 (kd) yrkande 22 besvarad.Miljöpartiet menar bl.a. i partimotion U219 (mp) (delvis) att de fastlagdabiståndspolitiska målen blivit ett alltmer trubbigt instrument. Motionärernavill även att självtillit lyfts in som en viktig bit i biståndsmålen. Motionäremenar att såväl politiska ledare som internationella organ och enskilda med-borgare måste ta sitt ansvar för utvecklingen. I ett globalt miljö- och rättvisperspektiv är det nödvändigt att den rika världen ökar takten mot kretslopps-samhället. Det överordnade målet för internationella utvecklings-samarbete är att höja de fattiga folkens levnadsnivå. De sex av riksdagenfastlagda biståndspolitiska målen samverkar för att bidra till det övergripandemålet. Behovet av bistånd ökar i världen som klyftorna mellan rikaoch fattiga också ökar.Miljöproblemen varierar i olika delar av världen, beroende på ekonomiskaoch ekologiska förutsättningar. En ny syn på befolkning och utveckling är påväg. Det är inte kontroll utan social och ekonomisk utveckling som främstkan påverka befolkningsutvecklingen. anser vidare att det ärangeläget att bibehålla ett starkt stöd till FN-systemet. FN kan effektiviserasoch förbättras i sina arbetsformer som FN:s roll bör förstärkas,särskilt vad gäller freds- och konfliktförebyggande arbete.Utskottet menar vidare att begreppet självtillit är otydligt och delvis pro-blematiskt. Det biståndspolitiska målet om ekonomisk och politisk självstän-dighet kommer att behandlas i den förestående parlamentariska översynen avutvecklingssamarbetet.Utskottet instämmer i vad som i motionen sägs om angelägenheten att bi-behålla ett starkt stöd till FN-systemet.