bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — I lagen reglerasvilka krav en upphandlare får ställa på enleverantör och under vilka förutsättningar enleverantör kan uteslutas från upphandling. Enupphandlande enhet får t.ex. begära upplysningar omen leverantörs tekniska förmåga och kapacitet samtom hans finansiella ställning. En leverantör fåruteslutas från deltagande i upphandling bl.a. om hanär i konkurs, är dömd för brott avseendeyrkesutövningen enligt lagakraftvunnen dom eller hargjort sig skyldig till allvarligt fel iyrkesutövningen.I utredningen med mångfald! - Förslag tilllag mot etnisk diskriminering i arbetslivet m.m.(SOU 1997:174) föreslås att en statlig myndigheteller en kommun under vissa förutsättningar skallkunna ställa krav på en leverantör att denne intediskriminerar eller att han eller hon bedriver ettaktivt arbete för etnisk mångfald. Enligt uppgift iproposition 177 om etnisk diskriminering har Nämndenför offentlig upphandling i remissvar överbetänkandet ställt sig negativ till förslaget, delsmed hänvisning till att nämnden ansåg det tveksamtom förslaget var lagligt, dels mot bakgrund av dentidsutdräkt och de kostnader som nämnden ansågskulle kunna uppstå både för upphandlande enheteroch för leverantören.Europeiska kommissionen har i ett meddelande -Offentlig upphandling inom Europeiska unionen -framhållit att en upphandlare kan krävaatt leverantören verkar för vissa "sociala mål". Avmeddelandet framgår att kommissionen avser attförtydliga gällande principer som tillåter beaktandeav sociala och arbetsmarknadspolitiska hänsyn i etts.k. tolkningsmeddelande.Av propositionen framgår att regeringen i och försig anser att antidiskrimineringsklausuler kan varaav intresse i arbetet med att motverka etniskdiskriminering. Regeringen anser dock attytterligare överväganden måste göras innan ställningkan tas till frågan. Utskottet ansluter sig tillregeringens uppfattning. Motionerna 1997/98:A67(yrk. 13) och A2 (yrk. 1 och 2) avstyrks. Utskottet hemställerAvsnitt 21. beträffande avslag på propositionerna1997/98:177, 1997/98:179 och 1997/98:180att avslår motionerna 1997/98:A70 yrkande 1,1998/99:A703 yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:K336yrkande 1 i motsvarande del,res. 1 (m)res. 2 (c)2. beträffande samordnad lagstiftningm.m.att dels avslår motionerna 1997/98:A67 yrkande 1 imotsvarande del, 1997/98:A68 yrkande 3,1997/98:A70 yrkande 2, 1998/99:A3 yrkandena 1och 2, 1998/99:A4 yrkande 3, 1998/99:A5 yrkande1, 1998/99:A6 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A8yrkande 3, 1998/99:A9 yrkande 1, 1998/99:A10yrkandena 1 och 2, 1998/99:A703 yrkande 3,1998/99:A722 yrkandena 3 och 4, 1998/99:K330yrkande 2, 1998/99:K336 yrkande 1 i motsvarandedel samt 1998/99:So310 yrkande 7, dels som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsom en utredning om samordnad lagstiftning,res. 3 (m)res. 4 (c, fp)3. beträffande diskrimineringslagstiftningoch företagandeatt avslår motionerna 1997/98:A68 yrkande 2 och1998/99:A4 yrkande 2,res. 5 (fp)4. beträffande utbildnings- ochvärnpliktsväsendenaatt avslår motion 1997/98:A67 yrkande 1 imotsvarande del,5. beträffande generell lagstiftning motdiskriminering av funktionshindradeatt avslår motion 1998/99:So376 yrkande 7,6. beträffande förhållandet tilljämställdhetslagenatt avslår motion 1998/99:Sf635 yrkande 13,Avsnitt 37. beträffande felaktigt förmodatfunktionshinderatt godkänner vad utskottet med anledning avproposition 1997/98:179 i denna del anfört omatt diskrimineringsreglerna även skall avsefelaktig förmodan om funktionshinder,8. beträffande felaktigt förmodad sexuellläggningatt godkänner vad utskottet med anledning avproposition 1997/98:180 i denna del anfört omatt diskrimineringsreglerna även skall avsefelaktig förmodan om viss sexuell läggning,Avsnitt 49. beträffande utformningen av reglerna omaktiva åtgärder m.m.att avslår motionerna 1997/98:A68 yrkande 8,1998/99:A722 yrkande 1 och 1998/99:Sf634 yrkande5,res. 6 (fp)10. beträffande kollektivavtal om aktivaåtgärderatt avslår motion 1997/98:A69 yrkande 3,11. beträffande förebyggande åtgärder mottrakasserier på grund av sexuell läggningatt avslår motionerna 1998/99:A7 i motsvarande deloch 1998/99:A8 yrkande 1,Avsnitt 512. beträffande effekter avarbetsledningsbeslutatt dels avslår motionerna 1998/99:A5 yrkande 4och 1998/99:A9 yrkande 4, dels godkänner vadutskottet anfört om effekter avarbetsledningsbeslut,13. beträffande diskriminerande uttalandeni platsannonseratt avslår motionerna 1997/98:A67 yrkande 4,1998/99:A5 yrkande 2 och 1998/99:A9 yrkande 3,14. beträffande dokumentation av meriterm.m.att avslår motion 1997/98:A67 yrkande 2,res. 7 (v)15. beträffande betydelsen av bidrag förstöd- och anpassningsåtgärderatt avslår motion 1998/99:A5 yrkande 3,16. beträffande undantagsregler om positivsärbehandlingatt med anledning av motion 1997/98:A69 yrkande 2godkänner vad utskottet anfört om positivsärbehandling,17. beträffande skadestånd vid indirektdiskrimineringatt avslår motion 1997/98:A68 yrkande 6,res. 8 (fp)18. beträffande bevisningen vid indirektdiskrimineringatt avslår motion 1997/98:A67 yrkande 8,19. beträffande ansvar för diskrimineringhos den offentliga arbetsförmedlingenatt avslår motion 1997/98:A67 yrkande 3,res. 9 (v)Avsnitt 620. beträffande etniska anspelningaratt med anledning av motion 1997/98:A67 yrkande 5godkänner vad utskottet anfört om etniskatrakasserier och deras bakgrund,21. beträffande utredningsskyldighetrörande trakasserieratt avslår motion 1997/98:A67 yrkande 6,res. 10 (v)22. beträffande förbud mot arbetsgivarestrakasserier m.m.att avslår motionerna 1997/98:A67 yrkande 7 och1997/98:A68 yrkande 7,res. 11 (fp)Avsnitt 723. beträffande ekonomiskt skadeståndatt avslår motionerna 1997/98:A67 yrkande 9,1997/98:A69 yrkande 5, 1998/99:A5 yrkande 5 och1998/99:A9 yrkande 5,Avsnitt 824. beträffande uppgiftsskyldighetatt avslår motion 1997/98:A67 yrkande 10,25. beträffandearbetstagarorganisationernas talerättatt med bifall till proposition 1997/98:177 imotsvarande del och med avslag på motionerna1997/98:A67 yrkande 11 och 1997/98:A69 yrkande 4antar det i propositionen enligt bilaga 2framlagda förslaget till Lag om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet såvitt avser26 §,res. 12 (v)26. beträffande lagreglering avuppgifterna för Ombudsmannen mot etniskdiskrimineringatt med anledning av motionerna 1997/98:A69yrkande 1, 1998/99:A3 yrkande 3, 1998/99:A6yrkande 3 och 1998/99:A10 yrkande 3 antar det avutskottet enligt bilaga 5 framlagda förslagettill Lag om Ombudsmannen mot etniskdiskriminering,27. beträffande fristående ställning förOmbudsmannen mot etnisk diskrimineringatt avslår motion 1997/98:A68 yrkande 9,res. 13 (fp)28. beträffande mandat för Ombudsmannenmot diskriminering på grund av sexuellläggningatt avslår motionerna 1998/99:A7 i motsvarande deloch 1998/99:A8 yrkande 2,res. 14 (fp)Avsnitt 929. beträffande förlängning avpreskriptionsfristeratt avslår motionerna 1997/98:A67 yrkande 12,1998/99:A5 yrkande 6 och 1998/99:A9 yrkande 6,Avsnitt 1030. beträffande lagförslagen i proposition1997/98:177att riksdagendels antar det i propositionen enligt bilaga 2framlagda förslaget till Lag om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet, med denändringen att ikraftträdande- ochövergångsbestämmelsen skall ha följande lydelse:"Denna lag träder i kraft , dålagen (1994:134) mot etnisk diskriminering skallupphöra att gälla. ",i den mån det inte omfattas av vad utskottethemställt ovan,dels avslår förslagen tilla) Lag om ändring i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister,b) Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),31. beträffande lagförslagen i proposition1997/98:179att riksdagenantar de i propositionen enligt bilaga 3framlagda förslagen tilla) Lag om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder, medden ändringen att ikraftträdandebestämmelsenskall ha följande lydelse:"Denna lag träder i kraft . ",b) Lag om ändring i lagen (1974:371) omrättegången i arbetstvister, med den ändringenatt ikraftträdandebestämmelsen skall ha följandelydelse:"Denna lag träder i kraft . ",c) Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),med den ändringen att lagen skall ha enikraftträdande- och övergångsbestämmelse avföljande lydelse:"Denna lag träder i kraft . gäller fortfarande om uppgifter somhänför sig till mål och ärenden enligt lagen(1994:134) mot etnisk diskriminering. ",d) Lag om ändring i lagen (1994:749) omHandikappombudsmannen, med den ändringen attikraftträdandebestämmelsen skall ha följandelydelse:"Denna lag träder i kraft den 1 maj 1999.",32. beträffande lagförslaget i proposition1997/98:180att riksdagenantar det i propositionen enligt bilaga 4framlagda förslaget tillLag om förbud mot diskriminering i arbetslivetpå grund av sexuell läggning, med den ändringenatt ikraftträdandebestämmelsen skall ha följandelydelse:"Denna lag träder i kraft . ",Avsnitt 1133. beträffande skyldighet att införamångfaldsplaneratt avslår motion 1998/99:Sf612 yrkande 5,34. beträffande informationskampanj motetnisk diskriminering m.m.att avslår motion 1997/98:A68 yrkandena 1, 4 och5,res. 15 (fp)35. beträffande kvotering m.m.att avslår motion 1998/99:Sf611 yrkandena 2-5,res. 16 (m)36. beträffande funktionshindradeinvandrarkvinnoratt avslår motion 1998/99:A4 yrkande 1,37. beträffande transsexuellaatt avslår motion 1998/99:A9 yrkande 2,Avsnitt 1238. beträffandeantidiskrimineringsklausuleratt avslår motionerna 1997/98:A67 yrkande 13 samt1998/99:A2 yrkandena 1 och 2.res. 17 (v)den 16 februari 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (),(), (), BjörnKaaling (s), (), (),(), (), SonjaFransson (s), (), (), (), (),(), (), Sven-ErikSjöstrand (v) och (). Avslag på propositionerna 1997/98:177,1997/98:179 och 1997/98:180 (mom. 1), , ochChristel (alla m) anserdels att avsnitt 2, underrubriken i fråga om avslag påpropositionerna, bort ha följande lydelse:Utgångspunkten för politiken måste vara att varjemänniska är unik och har ett eget värde. Allamänniskor har rätt att ses som individer och bedömasefter sina erfarenheter, kvalifikationer ochambitioner. Varje avvikelse från detta ärdiskriminering, vare sig det av politiker beskrivssom positivt eller negativt. För att åstadkomma attmänniskor betraktas som enskilda individer oavsettursprung finns i grunden bara en väg, nämligen etttålmodigt och långsiktigt opinionsarbete. Som sägs iModeraternas kommittémotion K336 handlar detta igrunden om attitydfrågor.Ett humanistiskt och demokratiskt samhälle kanaldrig acceptera att människor särbehandlas pågodtyckliga grunder. Varje människa har rätt att blibemött med respekt för den han eller hon är, någotsom f.ö. kommer till uttryck redan iregeringsformen. Diskriminering är ett uttryck förmänskliga fördomar men möjligheterna att påverkamänskligt beteende med politiskt beslutsfattande ärbegränsade. Opinionsbildning och attitydpåverkan tersig därför mer angeläget än nya lagar.De människor som utsätts för diskriminering bördock kunna påräkna samhällets stöd. Lagstiftning harockså en normbildande effekt. De av regeringenframlagda lagförslagen motsvarar enligt utskottetsmening dock inte de krav som bör ställas på en sådanlagstiftning.Utskottet ansluter sig därmed till den kritik motlagförslagen som framförs av i dentidigare nämnda motionen:· Det är en tveksam ordning med lagar som avgränsastill att gälla på arbetsmarknaden. Vad gälleretnisk diskriminering är detta till yttermeravisso en begränsning i förhållande till vad somgäller med dagens lagstiftning, vilken nuföreslås upphävd.·· Det skapas på diskrimineringsområdet ettoöverskådligt lapptäcke av lagregler. Vissa typerav diskriminering regleras civilrättsligt medanandra regleras straffrättsligt. Vissa former avdiskriminering blir otillåten gentemot anställdamen tillåten gentemot t.ex. kunder.·· De nya lagarna tar sikte på tre specifikadiskrimineringsgrunder, vilket riskerar att skapaintrycket att diskriminering på andra grunder ände utpekade skulle vara mer godtagbar.·· Utformningen med tre, delvis parallella, lagarbidrar till att ytterligare komplicera en redankrånglig och svåröverskådlig lagstiftning påarbetsrättens område. Detta riskerar att försvårastart och vidareutveckling av företag.·· De nya arbetsrättsliga reglerna tar i vanligordning sin utgångspunkt i de förhållanden somgäller för offentlig sektor och större företag. Ismåföretagen utgör dock inte ettanställningsförfarande den formaliserade, sakligaoch på strikt objektiv meritvärdering grundadeprocedur som de nya lagarna förutsätter.·· De nya lagarna riskerar att tvinga arbetsgivareatt på olika sätt gardera sig mot anklagelser omdiskriminering, vilket leder till risk förintegritetskränkningar.·· Lagstiftningen bortser från attanställningsrätten trots allt är fri.·· Det framstår inte som rimligt att arbetsgivarekan komma att dömas till skadestånd även i falldär de varken syftat till eller kunnat inse attett beslut eller en åtgärd resulterat i enoavsiktlig, indirekt diskriminering.·Slutsatsen av det anförda blir att inte nubör fatta beslut i enlighet med de trepropositionerna. I stället finner utskottet - ilikhet med - att en samordnad och mergenerell lagstiftning om mänskliga rättigheter börövervägas.Utskottet anser sålunda, liksom imotion K336, att propositionerna bör avslås. Dettainnebär att även motionerna 1997/98:A70 (yrk. 1)samt A703 (yrk. 1 och 2) blir tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionerna1997/98:177, 1997/98:179 och 1997/98:180att med bifall till motion 1998/99:K336 yrkande 1 imotsvarande del och med anledning av motionerna1997/98:A70 yrkande 1 samt 1998/99:A703yrkandena 1 och 2 avslår propositionerna,2. Avslag på propositionerna 1997/98:177,1997/98:179 och 1997/98:180 (mom. 1)() anserdels att avsnitt 2, underrubriken i fråga om avslag påpropositionerna, bort ha följande lydelse:Att motverka diskriminering vare sig den beror påetniska faktorer, funktionshinder eller sexuellläggning är synnerligen viktigt. Utskottet anserliksom i motionerna 1997/98:A70 (yrk.1) och A703 (yrk. 1 och 2) att det finns starka skälatt skärpa diskrimineringslagstiftningen och attdenna skall omfatta fler grupper än för närvarande.Kritiken mot de nu framlagda förslagen avser intedet materiella innehållet, utan det faktum attregeringen valt att lägga fram tre separatalagförslag. Detta har skett trots att lagförslagentill uppbyggnad och utformning starkt påminner omvarandra. Enskilda företagare skulle få betydandesvårigheter att hantera den komplexa lagstiftningsom förslagen innehåller.Den enda rimliga slutsatsen blir att de nuframlagda lagförslagen bör avslås och att regeringenbör återkomma med ett samlat lagförslag.Utskottet tillstyrker således nuberörda motioner 1997/98:A70 (yrk. 1) och A703 (yrk.1 och 2). Motion K336 yrkande 1 i motsvarande delfår anses tillgodosedd med det anförda.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avslag på propositionerna1997/98:177, 1997/98:179 och 1997/98:180att med bifall till motionerna 1997/98:A70 yrkande 1och 1998/99:A703 yrkandena 1 och 2 samt medanledning av motion 1998/99:K336 yrkande 1 imotsvarande del avslår propositionerna,3. Samordnad lagstiftning m.m. (mom. 2), , ochChristel (alla m) anserdels att avsnitt 2, underrubriken i fråga om samordnad lagstiftningm.m., bort ha följande lydelse:I reservation 1 har utskottet utvecklat skälen tillatt propositionerna bör avslås av riksdagen.Utskottet tar där inte avstånd från tanken pålagstiftning i sig, men anser att skälen för ensamordnad lag är så starka att de nu framlagdaförslagen bör avslås av riksdagen.I frågan om en samordnad lagstiftning motdiskriminering anser utskottet att man bör ta fastapå synpunkterna i motion K336. Avmotionens redovisning av nu gällandeantidiskrimineringslagstiftning framgår medtydlighet att det är ett svåröverskådligt system somskulle kompliceras ytterligare om de nu framlagdatre lagförslagen genomfördes.Syftet bör vara att skapa en så enhetlig ochgenerell lagstiftning som möjligt om mänskligarättigheter. För arbetsmarknaden är en samordningdessutom helt nödvändig om parterna på ett vettigtsätt skall kunna tillämpa lagstiftningen. Med avregeringen föreslagen utformning förstärks en redanalltför komplicerad arbetsrättslig lagstiftningytterligare. Trösklarna för anställning höjsytterligare, särskilt i små företag.Utskottet delar uppfattning att defyra ombudsmannamyndigheterna bör sammanläggas tillett ämbete. Utskottet noterar vidare att Moderaternaäven väckt frågan om ett mer självständigtombudsmannaväsende, direkt underställt riksdagen.Dessa frågor kommer att beredas avkonstitutionsutskottet.Med det anförda tillstyrker utskottet motion K336yrkande 1 i motsvarande del. Övriga i sammanhangetbehandlade motioner avstyrks, i den mån de inte ärtillgodosedda med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande samordnad lagstiftning m.m.att med anledning av motion 1998/99:K336 yrkande 1 imotsvarande del samt med avslag på motionerna1997/98:A67 yrkande 1 i motsvarande del,1997/98:A68 yrkande 3, 1997/98:A70 yrkande 2,1998/99:A3 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A4 yrkande3, 1998/99:A5 yrkande 1, 1998/99:A6 yrkandena 1och 2, 1998/99:A8 yrkande 3, 1998/99:A9 yrkande1, 1998/99:A10 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A703yrkande 3, 1998/99:A722 yrkandena 3 och 4,1998/99:K330 yrkande 2 samt 1998/99:So310yrkande 7 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Samordnad lagstiftning m.m. (mom. 2)() och () anserdels att avsnitt 2, underrubriken i fråga om samordnad lagstiftningm.m., bort ha följande lydelse:Det är synnerligen viktigt att på olika sättmotverka diskriminering i arbetslivet. Därför finnsdet starka skäl att skärpadiskrimineringslagstiftningen och utvidga den tillgrupper som inte omfattats av skyddsregler.De framlagda förslagen är mycket lika i sinuppbyggnad, vilket gör det förvånande att regeringeninte valt att lägga fram ett samlat lagförslag.Eftersom man inte utrett möjligheten till ensamordning är det ett märkligt uttalande att engemensam lagstiftning skulle riskera att bli mycketomfattande. Trots att ett ganska stort antalremissinstanser förordat samordning - däriblandOmbudsmannen mot etnisk diskriminering, (DO) -väljer regeringen att lägga fram separatalagförslag.Som utskottet bedömer saken kommer enskilda företagatt få betydande svårigheter att hantera en såkomplex och svåröverskådlig lagstiftning. Det finnsockså en risk att lagarna förlorar i tyngd om deblir alltför många.Enligt utskottets mening måste det nu tillsättas enutredning med uppdrag att sammanföra allabestämmelser och diskrimineringsförbud i en lag. Isammanhanget bör man överväga om inte även dennuvarande jämställdhetslagen bör inarbetas i detkommande lagförslaget. På det sättet skulle även deolika ombudsmannainstitutionerna kunna sammanförastill en enda myndighet.Vad som anförts innebär att motionerna 1997/98:A68(yrk 3), 1997/98:A70 (yrk. 2), A4 (yrk. 3), A8 (yrk.3), A703 (yrk. 3) samt K330 (yrk. 2) tillstyrks avutskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande samordnad lagstiftning m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A68 yrkande3, 1997/98:A70 yrkande 2, 1998/99:A4 yrkande 3,1998/99:A8 yrkande 3, 1998/99:A703 yrkande 3 och1998/99:K330 yrkande 2 samt med avslag påmotionerna 1997/98:A67 yrkande 1 i motsvarandedel, 1998/99:A3 yrkandena 1 och 2, 1998/99:A5yrkande 1, 1998/99:A6 yrkandena 1 och 2,1998/99:A9 yrkande 1, 1998/99:A10 yrkandena 1och 2, 1998/99:A722 yrkandena 3 och 4,1998/99:K336 yrkande 1 i motsvarande del samt1998/99:So310 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,5. Diskrimineringslagstiftning ochföretagande (mom. 3)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 2,, bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det angeläget medlagstiftning mot diskriminering. Men det är ocksåangeläget att det skapas fler arbeten genom företag.Som framhåller i sina båda motioner1997/98:A68 och A4 är en av huvudfrågorna hurman skall kunna underlätta start ochvidareutveckling av företag. Politiken måste läggasom i en sådan riktning. Utskottet instämmer medFolkpartiet att det är svårt att balansera detta motde lagförslag som regeringen nu lagt fram. Ett i ochför sig mycket lovvärt lagförslag kan få till följdatt man slår undan benen för företagare genom attställa orimliga krav på dem t.ex. när det gällerskadestånd. Reglerna får till följd att arbetsgivaredrar sig för att över huvud taget anställa personal.Vad som anförts med anledning av motionerna bör gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande diskrimineringslagstiftning ochföretagandeatt med anledning av motionerna 1997/98:A68 yrkande2 och 1998/99:A4 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Utformningen av reglerna om aktivaåtgärder m.m. (mom. 9)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 4,Samverkan och aktiva åtgärder, underrubrikenMålinriktat arbete, bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattning i motion1997/98:A68 att det är önskvärt med etnisk mångfaldi arbetslivet och att det är bra om arbetsgivarna påolika sätt kan främja detta.Liksom anser utskottet dock attregeringen borde ha preciserat vilka åtgärder enarbetsgivare skall vara skyldig att vidta för attmotverka etnisk diskriminering på arbetsplatserna.Propositionen är föga klargörande på denna punkt.Utskottet anser, med instämmande i vad som anförts iavvikande mening nr 8 i socialförsäkringsutskottetsyttrande, att företagare i förväg måste kunna kännatill vad som förväntas av dem. DO bör ha som uppgiftatt stödja och utveckla arbetet för etniskjämställdhet i företagen, bl.a. genommetodutveckling och spridande av goda exempel.Utskottet instämmer också i vad som i den avvikandemeningen sägs om att uppdraget till DO visserligenär angeläget men dessvärre senkommet. Det hade variten avsevärd fördel om åtgärderna hade preciserats ipropositionen.Det anförda innebär att utskottet tillstyrkermotion 1997/98:A68 (yrk. 8) och Sf634 (yrk. 5).dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utformningen av reglerna omaktiva åtgärder m.m.att med anledning av motionerna 1997/98:A68 yrkande8 och 1998/99:Sf634 yrkande 5 och med avslag påmotion 1998/99:A722 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. Dokumentation av meriter m.m. (mom. 14)och (båda v) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 5,underrubriken och prövning av meriter,bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer med regeringen i att det sombör krävas av arbetssökanden är att göra sinameriter, t.ex. utländska examina, förståeliga förarbetsgivaren. Det är bara den som gjort vad som kankrävas och ändå blir mindre förmånligt behandlad somkan ha fog för sitt påstående om diskriminering ommeriterna inte skulle bedömas rättvist. Irekryteringssituationen måste det, enligt utskottetsmening, dock ställas krav både på arbetssökanden ochpå arbetsgivaren. Därför måste regeringensresonemang kompletteras med ytterligare ett led. Mankan inte godta en arbetsgivares förklaring attanledningen till att en sämre kvalificerad person avviss etnisk tillhörighet inte blivit kallad tillanställningsintervju, eller t.o.m. inte blivitanställd, är att det saknats tid eller resurser attpröva sökandens kvalifikationer. Skalldiskrimineringsförbudet få någon verkan kan sådanainvändningar inte godtas.Utskottet vill i detta sammanhang även peka påbetydelsen av att de ansvariga myndigheternabedriver ett effektivt arbete med ekvivaleringen avutländska examina.Riksdagen bör godkänna vad som anförts medanledning av motion 1997/98:A67 yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande dokumentation av meriter m.m.att med anledning av motion 1997/98:A67 yrkande 2godkänner vad som anförts om arbetsgivarensansvar att pröva sökandens kvalifikationer,8.