bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — För är detangeläget att försöka få inflytande på rättsaktensutformning redan under utarbetandefasen ikommissionen. Som ett första led i detta har inomRegeringskansliet utarbetats en promemoria somöverlämnats till rådet, kommissionen ochEuropaparlamentet. I promemorian redovisas Sverigesinställning till fem principfrågor som kommissionenhar att ta ställning till vid utarbetandet av sittförslag. Principfrågorna gäller valet av instrumentför rättsakten, vilka handlingar den bör gälla, hurnödvändiga begränsningar i rätten att ta del avhandlingar bör åstadkommas, hur framställningar omatt få ut handlingar bör hanteras samt registreringav handlingarna. I promemorian redovisas också densvenska inställningen till principfrågorna i stortsett i enlighet med den ordning som gäller iSverige. avgavs en rapport av rådetsgeneralsekretariat, vari konstateras att antaletbegärda och utlämnade handlingar enligt rådetsnuvarande regler om handlingsoffentlighet från 1993har ökat.MotionernaI motion U9 av m.fl. (mp) begärsatt regeringen skall återkomma till medförslag kring hur EU:s offentlighetsprincip börutformas (yrkande 8). Motionärerna hänvisar till attAmsterdamfördraget öppnar för införandet av enrättsakt som reglerar allmänhetens rätt tilltillgång till , ministerrådets ochkommissionens handlingar. För att klara den tvåårigatidsfristen är det enligt motionärerna nödvändigtatt dra upp riktlinjer för hurhandlingsoffentligheten skall utformas. Enproposition i frågan bör föreläggas . Föratt få ett så bra resultat som möjligt är det enligtmotionärerna angeläget att regeringen inhämtarsynpunkter från riksdagspartierna i syfte att nåfram till ett förslag som kan drivas i enad frontbåde av regeringen i ministerrådet och av de svenskarepresentanterna i . I motion U508av m.fl. (mp), yrkande 3, begärs attSverige som ordförandeland driver att meddelarfrihetoch en offentlighetsprincip liknande den svenskainförs inom alla . Den nuvarande bristenpå insyn öppnar för påverkan av lobbyister som äranställda av kapitalstarka intressenter, och ävenför möjligheter till en mycket omfattandekorruption. Om offentlighetsprincip ochmeddelarfrihet infördes skulle korruptionen bekämpaseffektivare som det skulle leda tillbättre politiska beslut och öppna för medborgarnasinsyn. Detta är enligt motionen en sådan fråga sommåste vara högt prioriterad att driva underordförandeskapet. I motion K210 yrkande 4 av BirgerSchlaug m.fl. (mp) tas frågan om öppenhet i detsvenska arbetet i EU:s kommittéväsende upp. Deåsikter och hållningar som den svenska regeringengenom olika representanter bedriver i kommittéernamåste spridas och utvecklas i en offentligdiskussion. bör uppdra åt regeringen attåterkomma med förslag om hur det svenska arbetet iEU:s kommittéväsende skall öppnas ochdemokratiseras.Offentlighetsprincipen tas också upp i motion U506av m.fl. (v) yrkandena 2 och 7. Endemokratisering av EU kräver full insyn ilagstiftningsprocessen och offentlighet i . Löftet att den svenskaoffentlighetsprincipen inte skulle rubbas vid ettinträde i EU har inte infriats. Ett minimikrav ärenligt motionärerna att regeringen regelbundetredovisar vilka handlingar som helt eller delvisbedömts vara sekretessbelagda av hänsyn till EU ochdess medlemsstater. Det är enligt motionärerna braatt öppenheten nu ges fördragsmässig status iAmsterdamfördraget, trots att det inte handlar omatt införa en offentlighetsprincip av svenskt snitt.En svaghet är att handlingsoffentligheten begränsastill rådet, kommissionen och parlamentet. Domstolenoch andra institutioner borde också omfattas av degrundläggande öppenhetsreglerna. De borde ocksåutsträckas till de hundratals kommittéer som verkarinom kommissionen, till Coreper, de ständigarepresentanternas kommitté, inklusive dessundergrupper samt till förlikningsförfarandet mellanparlamentet och rådet.Också i motion U507 av m.fl. (fp)understryks vikten av ökad öppenhet (yrkande 6). Föratt invånarna i medlemsländerna skall få ettförtroende för EU måste ansvar, närhet, öppenhet ochmångfald vara grundprinciperna för all maktutövning.Kravet på öppenhet innebär att EU måste tillämpa enoffentlighetsprincip. Detta innebär t.ex. att närministerrådet sammanträder som lagstiftare skalldebatterna och besluten vara offentliga.Tidigare behandlingI yttrande tillutrikesutskottet om Amsterdamfördraget (yttr.1997/98:KU9y) behandlades flera motioner om öppenhetoch insyn i EU:s institutioner.Konstitutionsutskottet delade regeringensuppfattning att förhandlingsresultatet när detgällde öppenhet för unionsmedborgarna var myckettillfredsställande ur svensk synvinkel. Utskottetville dock understryka vikten av att detillämpningsregler rådet skall utarbeta inom två årfrån fördragets undertecknande verkligen motsvararintentionerna att offentlighet skall vara huvudregeloch sekretess bara gälla i undantagsfall. Utskottetsåg med tillfredsställelse att regeringen avsåg attgöra offentliga register till en huvudfråga närtillämpningsreglerna skall utarbetas. Enligt vadkonstitutionsutskottet inhämtat hade ett arbeteinletts i rådet i syfte att upprätta ett diariumöver rådets icke hemligstämplade handlingar, vilkaskall vara sökbara på Internet. Diariet kommertroligen att inrymma 20 000 titlar.Konstitutionsutskottet hade vidare inhämtat att deti förstainstansrätten pågick ett mål om huruvida des.k. kommitologikommittéerna är delar avkommissionen och därmed omfattas av kommissionensregler om handlingars offentlighet. Det fannsanledning att anta att den rättsakt som utarbetaskommer att tjäna som förebild för andra EU-institutioner och för fann motionsyrkandenatillgodosedda med det anförda.Europaparlamentets resolutionDen utfärdade enresolution om öppenhet inom Europeiska unionen. Iresolutionen understryks vikten av ökad öppenhet.Främjandet av öppenhet sägs inte enbart vara enfråga om allmänhetens tillgång till handlingar utanmåste även inbegripa andra områden som ökadöppenhet i samband med EU-sammanträden, ökadanvändning av Internet, ökad klarhet och enkelhethos EU-texter, bibehållande av flerspråkighet inomEU:s institutioner och förbättring av kvaliteten påEU:s informationskampanjer. Handlingar bör ges enmer exakt definition och inkommande handlingar ochhandlingar som härrör från en institution böromfattas av reglerna. Offentliga register börupprättas vid alla EU:s institutioner. Ettförenklat klassificeringssystem för hemligahandlingar behövs och undantagen bör definierassträngare. Varje begäran som inte besvarats inomviss tid bör anses beviljad.Konstitutionsutskottets bedömningVice statsminister har den 15april 1999 i lämnat information frånregeringen om förberedelserna för Sverigesordförandeskap i EU . Regeringen avser attutnyttja det utrymme som finns för att sätta prägelpå ordförandeskapet och EU-samarbetet. Femprioriteringar skall därvid göras, bl.a. gäller deten union anpassad till medborgarnas krav ochönskemål, sysselsättningsfrågorna, EU:s utvidgningsamt fördjupning av relationerna mellan EU ochomvärlden. Den första prioriteringen som redovisadesvar att regeringen vill bidra till en öppnare,modernare och mer jämställd union. GenomAmsterdamfördraget har man kommit en bit på väg medökad öppenhet och insyn i EU-institutionernasarbete. Den händelseutveckling som ledde fram tillkommissionens avgång har understrukit betydelsen avdetta. Det är enligt regeringen uppenbart att vårtsynsätt omfattas av alltfler.Konstitutionsutskottet ser med tillfredsställelseatt frågan om öppenhet och insyn i EU-institutionernas arbete är en prioriterad fråga fördet svenska ordförandeskapet. Konstitutionsutskottetutgår från att regeringen redovisar för riksdagenhur arbetet med frågan utvecklas. Mot bakgrund avatt regeringen sålunda uttryckligt tagit ställningför öppenhet och insyn i EU-institutionerna som enprioriterad fråga under det svenska ordförandeskapetsaknas anledning för att göra etttillkännagivande till regeringen i detta avseende.Utskottet anser således att motion U508 (mp) yrkande3 bör avstyrkas.Konstitutionsutskottet gör ingen annan bedömning änmotionärerna om det angelägna i att verkarför en högre grad av öppenhet och insyn i EU:sinstitutioner efter en modell liknande den svenska.Enligt mening saknas dockanledning att förutsätta annat än att regeringenmålmedvetet arbetar för utökad öppenhet och insyn iEU:s institutioner på alla nivåer. mening behövs således intenågot tillkännagivande till regeringen i dettaavseende. anser därför attäven motionerna K210 yrkande 4 (mp), U506 yrkandena2 och 7 (v) samt U507 yrkande 6 (fp) bör avstyrkas.Konstitutionsutskottet anser också att motion U9yrkande 8 (mp) om att regeringen skall återkommatill med proposition kring utformningen avEU:s offentlighetsprincip bör avstyrkas. mening är frågan av sådanart att den i stället bör bli föremål förinformation till och samråd iEU-nämnden. I detta sammanhang kan nämnas attjustitieministern skriftligeninformerade om genomförandetav Amsterdamfördragets bestämmelser omhandlingsoffentlighet, bl.a. redovisades den ovanbeskrivna princippromemoria som utarbetats iRegeringskansliet och överlämnats till EU:sinstitutioner.Gemenskapslagstiftningens kvalitet ochsubsidiaritetsprincipenSkrivelsen (avsnitten 39.14 och 7.2.2)I förklaring 39 i bilagan till Amsterdamfördragetsslutakt uppmanade regeringskonferensenEuropaparlamentet, rådet och kommissionen att isamförstånd lägga fast riktlinjer för att förbättragemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet ochatt följa dessa riktlinjer när de granskar förslageller utkast till gemenskapslagstiftning, samtidigtsom de vidtar de interna organisatoriska åtgärdersom de anser nödvändiga för att säkerställa attriktlinjerna tillämpas på ett riktigt sätt. Ettinterinstitutionellt avtal har den 22 december 1998slutits om gemensamma riktlinjer förgemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet.Riktlinjerna, som inte är rättsligen bindande,består av 22 kortfattade punkter. Punkterna syftartill att ge vägledning så att gemenskapensrättsakter skall utformas på ett klart, enkelt ochexakt sätt. Det förutsätts att riktlinjerna skallåtföljas av handledningar med närmare anvisningar omhur lagstiftningen bör utformas. Dessa handledningarskall varje institution besluta om för egen del.Från svensk sida har ambitionen varit att medverkatill så långtgående riktlinjer som möjligt för atthöja gemenskapslagstiftningens redaktionellakvalitet. De antagna riktlinjerna innebär enligtskrivelsen att man kommit ett stycke på väg även ommycket fortfarande återstår. Det behövs en möjlighetatt luckra upp den s.k. punktregeln sominnebär att en mening på källspråket måste motsvarasav en mening på alla de språk som texten översättstill. För svenskans del leder punktregeln ofta tilllånga och komplicerat byggda meningar som varitsvåra att översätta och sedan blir svåra att läsaoch förstå.Genomförande och effektiv tillämpning har alltmerkommit i fokus på den inre marknaden. Kommissionenhar med anledning av detta tagit fram ett meddelandeom hur genomförande och tillämpning kaneffektiviseras mer. Bland annat påtalas vikten avatt regler måste vara tydliga och enkla samt attbättre lagstiftning är ett viktigt inslagbeträffande ekonomisk tillväxt och sysselsättning.Det informella samrådet mellan medlemsstater och medgemenskapens institutioner framställs som särskiltviktigt. Arbetet med en förenklad lagstiftning påden inre marknaden (SLIM) har fortsatt i enlighetmed intentioner som fastställdes . harvarit positivt till arbetet i SLIM-grupperna, menhar vid ett flertal tillfällen framfört att arbetetmåste koncentreras till ekonomiskt viktiga områden.MotionernaI motion U505 av m.fl. (c) begärs attfrågan om decentralisering och enklare reglerprioriteras under det svenska ordförandeskapetförsta halvåret (yrkande 6 delvis). Sverigebör arbeta för att få bort onödig byråkrati och föratt göra närhetsprincipen till en bärande ochfungerande princip i EU:s arbete.Subsidiaritetsprincipen måste bli ett levandeverktyg inom unionen. Regeringen bör överväga att tainitiativ till en fullständig genomgång av EU:sfördrag och gemenskapslagstiftning för att pröva omde motsvarar en konsekvent tillämpning avsubsidiaritetsprincipen. Arbetet med att slå sammandirektiv och inriktningen att i större utsträckningarbeta med ramdirektiv bör intensifieras. Frågan omatt upprätta en normhierarki som tydliggör olikabeslutsnivåers ansvar och den detaljeringsgrad somrespektive nivå bör hålla sig till bör på allvardiskuteras i Europasamarbetet. Normhierarkin börkombineras med en kompetenskatalog. börenligt motionärerna ta nya initiativ för att främjasubregionalt samarbete, interregionalt samarbete ochför att stärka regionernas roll i Europa.Lars m.fl. (fp) tar i motion U507 ocksåupp subsidiaritetsprincipen (yrkande 4). Enligtmotionärerna skall EU endast ägna sig åt frågor därde lokala, regionala och nationella nivåerna interäcker till. EU:s beslutsmaskineri måste varaeffektivt, men EU måste också ägna sig åt rättfrågor. finns det frågor därbeslutsmöjligheterna är för små, och det finnsfrågor där möjligheterna att besluta är för stora.Det behövs mer samarbete inom områdenagränsöverskridande miljöförstöring, internationellbrottslighet och den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. De flesta exemplen på onödigabeslut på EU-nivå härrör från den gemensammajordbrukspolitiken. bör i allt arbete i EUvara pådrivande för att unionsnivån bara skallanvändas när den nationella nivån inte ärtillfyllest för att lösa problemen. Ett sätt att påsikt åstadkomma detta är en kompetenskatalog somanger på vilka nivåer besluten skall fattas. Imotion K319 av (m) begärs attSverige spelar en mer pådrivande roll i arbetet medatt reformera onödig, otidsenlig och oönskad EG-rättslig lagstiftning. Han hänvisar tillpersonuppgiftslagen som ett exempel på olyckliglagstiftning till följd av ett EG-direktiv.EG-fördragetEnligt artikel 3b andra stycket i EG-fördraget skallpå de områden där gemenskapen inte är ensam behörig,i överensstämmelse med subsidiaritetsprincipen, denvidta en åtgärd endast om och i den mån som målenför den planerade åtgärden inte i tillräckligutsträckning kan uppnås av medlemsstaterna ochdärför, på grund av den planerade åtgärdensomfattning eller verkningar, bättre kan uppnås pågemenskapsnivå. Gemenskapen skall inte vidta någonåtgärd som går utöver vad som är nödvändigt för attuppnå målen i fördraget.Till EG-fördraget finns numera fogat ett protokollom tillämpningen av subsidiaritets- ochproportionalitetsprinciperna (C.7). Där anges attgemenskapens åtgärder skall begränsas till frågorsom har gränsöverskridande aspekter eller som inte itillräcklig utsträckning hanteras på nationell nivå.Gemenskapen skall endast lagstifta i den mån det ärnödvändigt, och de åtgärder som gemenskapen vidtarskall lämna så mycket utrymme som möjligt för beslutpå nationell nivå. Gemenskapens institutioner skallnoga pröva om och motivera varför åtgärder skallvidtas på gemenskapsnivå. Regeringen bedömde iproposition 1997/98:58 Amsterdamfördraget attprotokollet i sak inte förändrar innebörden avartikel 3b om subsidiaritetsprincipen i EG-fördraget. Att principerna för tillämpning nu komtill uttryck i ett protokoll till EG-fördragetinnebär emellertid att det blir rättsligt bindandeför institutionerna och att det skall ligga tillgrund för prövning. I detta hänseendeinnebär det nya protokollet enligt regeringen ettstärkande av principernas ställning.Statskontorets rapportStatskontoret har på regeringens uppdrag kartlagtoch analyserat hur svenska myndigheter genomför EG-direktiv och kompletterar EG-förordningar medmyndighetsföreskrifter. I uppdraget ingick bl.a. attbelysa de svenska erfarenheterna av medverkan iolika EU-initiativ som syftar till förbättrautformningen av EG:s rättsakter. EnligtStatskontorets rapport 1999:7 Regelförenkling iSverige och EU har kommissionen under senare årtagit flera nya initiativ och vidareutvecklatpågående insatser för att förbättra EG:s regelverkoch göra reglerna mer effektiva. EU:s arbete medregelförbättring rör emellertid inte enbartkommissionen. I arbetet medverkar även rådet,nationella förvaltningar och olikasamhällsorganisationer. Statskontorets studier visaratt de svenska erfarenheterna av EU:s arbete medregelförbättring i allmänhet är goda, men att detockså finns vissa brister. Det är enligtStatskontoret viktigt att på ett aktivt sättdeltar i och påverkar EU:s arbete medregelförbättring. Den särskilda statssekreterargruppsom inrättats med ett särskiltansvar för arbetet med regelförenkling bör isamarbete med berörda delar av Regeringskanslietutarbeta svenska riktlinjer för att utvecklaarbetsmetoder och målsättningar i EU:s arbete medregelförbättring. Enligt Statskontoret bör Sverigeunder det svenska ordförandeskapet följa upp ochvidareutveckla de initiativ som kommissionen ochandra medlemsstater har tagit för att förbättra bedömningKonstitutionsutskottet avstyrkte iyttrande 1997/98:KU9y om Amsterdamfördraget enmotion (m), vari framhölls att EU borde eftersträvaett så okomplicerat regelsystem som möjligt.Utskottet utgick från de i yttrandet redovisadeåtgärderna, särskilt antagandet av protokollet omtillämpningen av subsidiariets- ochproportionalitetsprinciperna, kommer att leda tillett effektivare unionssamarbete och till att beslutfattas där de hör hemma och därmed till minskadbyråkrati. gör inte nu någonannan bedömning. förutsättervidare att de synpunkter som framförs iStatskontorets ovan redovisade rapport kommer attbeaktas i . Något tillkännagivandetill regeringen är enligt konstitutionsutskottetinte påkallat och utskottet avstyrker motionernaU505 yrkande 6 i denna del (c), U507 yrkande 4 (fp)samt K319 (m).Svenska språkets ställning i EU-arbetetSkrivelsen (avsnitt 40.2.1)Regeringen framhåller att som ny medlemsstatmed ett litet språk har gått igenom en relativtbekymmersam inledningsfas när det gäller tillgångentill och kvaliteten på tolkning och översättning.Läget har stabiliserats mensvenskan är, tillsammans med de båda andra nordiskaspråken, de EU-språk som tilldelas minst resurserhos institutionerna. Det gäller främst tolkning vidmöten i rådet och i kommissionen. Som exempel kannämnas att det tolkas till och från svenska vidungefär av alla möten som äger rum inom ramenför rådets verksamhet medan andra länder har myckethögre grad av tolkservice. Kontakter med de berördainstitutionerna har visat att man där arbetar medatt förbättra servicen för de små språken men attallmänna budgetrestriktioner försvårar derasmöjligheter att göra avvägningar och prioriteringarnär det gäller behov av tolkning i olikasituationer. Inför det svenska ordförandeskapet år2001 har en särskild handlingsplan för att förbättratolkservicen till och från svenska utarbetats avkommissionens konferenstolktjänst. Planen skall sesöver varje halvår fram till ordförandeskapet ochöversynen kommer att ske i samråd med svenskamyndigheter. En svensk språkpolicy fastlades 1996 iett cirkulär med riktlinjer för hur de somföreträder i olika EU-forum skall förhållasig i situationer då en fullgod tolk- elleröversättningstjänst inte erbjuds av EU:sinstitutioner. Riktlinjerna har utvärderats och medanledning av utvärderingen och inför det svenskaordförandeskapet blir det aktuellt förregeringen att bedöma om åtgärder behöver vidtas föratt skärpa tillämpningen av den svenskaspråkpolicyn.MotionenI motion U9 av m.fl. (mp) begärsatt regeringen redan nu skall vidta åtgärder för attstärka det svenska språkets ställning i EU (yrkande10).Konstitutionsutskottets bedömningRegeringens redovisning av det svenska språketsställning i EU-arbetet ger vid handen att detförekommer brister när det gäller tolkning till detsvenska språket. Som regeringen framhåller ärsvenskans ställning som ett av de officiella EU-språken av stor principiell betydelse för konstaterar att berördainstitutioner arbetar med att förbättra servicen förde små språken och att kommissionenskonferenstolktjänst utarbetat en särskildhandlingsplan för att förbättra tolkservicen tilloch från svenska inför det svenska ordförandeskapetår 2001. Regeringen har i skrivelsen förklarat attdet med anledning av utvärderingar som gjorts ochinför det svenska ordförandeskapet blir aktuellt attbedöma om åtgärder behöver vidtas för att skärpatillämpningen av den svenska språkpolicyn.Konstitutionsutskottet delar motionärernas synpunktatt det är angeläget att stärka det svenska språketsställning i EU. förutsätterdock att regeringen fortlöpande i samband med denhalvårsvisa översynen av konferenstolktjänstenshandlingsplan och i förberedelsearbetet för detsvenska ordförandeskapet följer frågan och vidtar deåtgärder som behövs för att förbättra det svenskaspråkets ställning. Enligt ärett tillkännagivande till regeringen i denna frågainte nödvändigt och utskottet avstyrker motion U9yrkande 10 (mp).Registrering av lobbyisterMotionenI motion U506 av m.fl. (v) begärs attSverige skall arbeta för att lobbyister inom EUregistreras och kontrolleras (yrkande 1).Tidigare behandlingFrågan om registrering av lobbyister behandladesvåren i betänkandeRiksdagens arbetsformer (bet. 1997/98:KU27). Ibetänkandet redovisades regleringen avlobbyverksamhet i olika länder. Europaparlamentetsutredningsenhet hade inventerat förhållandena imedlemsländernas parlament och av denna inventeringframgick att de flesta parlament inte hade någrabestämmelser om intressegruppers aktiviteter.Tyskland var det enda land som hade formella regler.I hade i praktiken införts en form avkontroll över lobbying och i hade tvåintressegrupper för professionellaparlamentslobbyister frivilligt antagituppförandekoder och satt upp egna register. I defall där regler fanns inom de europeiska parlamenteningick alltid registrering som en komponent.Utdelning av passerkort var ett annat sätt attkontrollera intressegrupper.I finns ett offentligt registeroch en uppförandekod för lobbyister. Enligtordningsreglerna utfärdas passerkort till den somvill förse ledamöterna med information. Villkor förpasserkort är att vissa ordningsregler respekterassamt att lobbyistens namn och uppdragsgivareregistreras. Det intresse som lobbyisten företrädermåste uppges vid varje enskilt möte med personer vidparlamentet. Enligt uppförandekoden fårkonfidentiell information inte spridas vidare ochekonomisk ersättning inte erbjudas.DemokratiutredningenDemokratiutredningen som fått regeringens uppdragatt bl.a. analysera lobbning har gett utdebattskriften Lobbning (SOU 1998:146). I ett av defyra bidragen i skriften diskuteras lobbningen i EUi ett juridiskt perspektiv med sidoblickar på hurlobbning regleras i och några europeiska länder.Ledamöterna i har inte tagitställning till artiklarnas innehåll. Frågan omlobbning kommer att behandlas i flera av deforskarantologier som avses utkomma . Ibörjan av hösten kommer utredningen att ge ut enforskarrapport om bl.a. lobbyism med nya empiriskasvenska undersökningar som grund. Ledamöterna iDemokratiutredningen kommer sedan att göra sinpolitiska värdering av verksamheten i sittslutbetänkande i slutet av år 1999.I avsnittet Rättslig reglering av lobbying inom EUav redovisas att det bl.a.förts in en ny artikel (3) i bilaga IX tillparlamentets arbetsordning. De personer somregelbundet vill ha tillträde till parlamentetslokaler för att förse ledamöterna med informationskall bl.a. uppge vems eller vilkas intressen deföreträder till ledamöter, deraspersonal eller tjänstemän vid parlamentet. De skallinte försöka få tag i information på oärligt sätteller i vinstsyfte till tredje man sprida dokumentsom erhållits från parlamentet. I sina förbindelsermed utomstående parter får de inte uppge att de harnågon formell anknytning till parlamentet.