bet · GM01NU11 · 1999-04-22 00:00:00 — Förbundens representanter anserockså att kommunallagen bör ge utrymme för vissflexibilitet i tillämpningen, främst med hänsyn tillden kommunala självstyrelsen och på grund av dekraftigt varierande förhållandena mellan de olikakommunerna inom de områden som lagen reglerar.Beträffande rådets fortsatta arbete, som hittillsnästan uteslutande rört kommunernas verksamhet, sägsatt det kommer att göras en genomgång av detstatliga området för att kartlägga hurkonkurrensproblemen inom denna sektor ser ut och vari den statliga organisationen problemen ärlokaliserade. Motsvarande gäller för landstingen,där en första åtgärd blir en relativt omfattandegenomgång av folktandvårdens verksamhet, motbakgrund av anmälningar till rådet.Klarare spelregler mellan kommuner, landsting ochsmåföretagI den tidigare nämnda handlingsplanen för attförenkla och förbättra villkoren för främst småföretag ingår en särskild rubrik (6) om klararespelregler mellan kommuner, landsting ochsmåföretag. Under denna rubrik tas följande fyrapunkter upp: Offentlig upphandling, Långsiktigkonkurrenspolicy, Uppdrag till (somnyss har redogjorts för) och Strategi för enfungerande konkurrenspolicy.Beträffande offentlig upphandling erinras om att ibudgetpropositionen för har avsatts medeltill för insatser för att ökaföretagens kunskaper om offentlig upphandling. Dettaskall bl.a. ske genom utformning av en s.k. websidamed information som framför allt små och medelstoraföretag har nytta av. Vidare omnämns ihandlingsplanen ett ytterligare uppdrag tillKommerskollegium, innebärande att information omoffentliga upphandlingar som understiger ca 1,7miljoner kronor - den undre gräns över vilkenupphandlingar enligt lag måste utannonseras - skallläggas ut på den nämnda websidan. Motivet för dettaär att småföretagen har störst intresse för dessaupphandlingar, men de har svårt att få reda på vilkade är.Offentlig upphandling, som tillhör finansutskottetsansvarsområde, är föremål för utredning Särskildutredare är generaldirektör har i uppdrag att utreda organisationenav och vilken rollsamt vilka uppgifter nämnden bör ha medhänsyn till behovet av tillsyn av offentligupphandling (dir. 1998: 58). Vidare skall en översyngöras av bestämmelserna i 6 kap. lagen (1992: 1558)om offentlig upphandling (), som bl.a. avserupphandlingar under de s.k. tröskelvärdena.Slutligen skall utredaren se över bestämmelsen omskadestånd i 7 kap. 6 § . Möjligheterna atteffektivisera den offentliga upphandlingen skallvara utgångspunkt för utredningen. harnyligen, på finansutskottets förslag (bet.1998/99:FiU17), beslutat att utredningen börges tilläggsdirektiv innebärande att utredningen börövergå till att bli parlamentariskt sammansatt.Utredningen bör i enlighet med gällande tidsplan,dvs. , avlämna ettdelbetänkande omfattande det befintliga uppdraget.Av tilläggsdirektivet bör vidare framgå attutredningen därefter bör få i uppdrag att bl.a.sammanfatta de övergripande riktlinjerna för denoffentliga upphandlingen och ta fram riktlinjer fördet svenska arbetet i EU. ansåg detväsentligt att det klargörs under vilkaförutsättningar som miljökrav får ställas vidoffentlig upphandling och att det bör vara möjligtatt ställa krav på att produkter som köps inuppfyller kriterier för miljömärkning.Finansutskottet ansåg vidare att utredningen ocksåskall behandla frågan om lokal upphandling.När det gäller långsiktig konkurrenspolicy sades ihandlingsplanen att skulle inbjudas till diskussionom utformning av en sådan policy avseenderelationerna mellan offentlig och privat sektor. Enförsta överläggning ägde rum underledning av statsrådet . Avsikten är attett andra möte skall hållas senare under våren 1999.Beträffande strategi för en fungerandekonkurrenspolicy sades i handlingsplanen att som ettförsök skall i län,omfattande tolv kommuner, i samråd medKonkurrensrådet utarbeta en konkurrenspolicy somskall främja småföretagande i länet. Denna policyskall också innefatta strategier för att underlättaför offentliganställda som vill starta eget.I detta sammanhang kan vidare noteras attKommunförbundet presenterat en rapport omeffekter och erfarenheter av alternativadriftsformer.KommunallagenKommunernas och landstingens verksamhet regleras ikommunallagen (1991:900). Lagen tillhörkonstitutionsutskottets ansvarsområde. Beträffandenäringsverksamhet gäller (2 kap. 7 §) att kommuneroch landsting får driva sådan verksamhet, om dendrivs utan vinstsyfte och går ut på atttillhandahålla allmännyttiga anläggningar ellertjänster åt medlemmarna i kommunen ellerlandstinget. Vidare sägs (2 kap. 8 §) att kommuneroch landsting får genomföra åtgärder för att allmäntfrämja näringslivet i kommunen eller ochatt individuellt inriktat stöd till enskildanäringsidkare bara får lämnas om det finnssynnerliga skäl för det.Beträffande laglighetsprövning gäller (10 kap. 1 §)att varje medlem av en kommun eller ett landstinghar rätt att få lagligheten av kommunens ellerlandstingets beslut prövad genom att överklaga demhos länsrätten. Överklagandet skall ske inom treveckor från det att det på aktuell anslagstavlatillkännages att protokollet över beslutet justerats(10 kap. 6 §).Departementspromemorian Små företag ochkonkurrenslagenEn arbetsgrupp inom , som haft iuppgift att kartlägga och analysera olika typer avsmåföretagssamverkan på den svenska marknaden ochöverväga om de svenska konkurrensreglerna bör ändrasför att inte hindra sådan småföretagssamverkan somär till nytta för samhället och konsumenterna, har irapporten företag och konkurrenslagen (Ds1998:72) presenterat vissa förslag till ändringar avkonkurrenslagen och förslag om förordningar omgruppundantag.Arbetsgruppen har funnit att samverkan i störreomfattning mellan småföretag är vanligast inomdetaljhandeln, dvs. i livsmedels- och fackhandeln,inom tjänstesektorn såsom hantverks- ochinstallationsbranscherna, inom data ochkommunikation, inom transportsektorn såsom lastbils-, entreprenad- och taxibranscherna samt inom jord-och skogsbruket. Det är angeläget attkonkurrenslagens förbudssystem - mot bakgrund av denstora andelen småföretag på den svenska marknaden -kan tillämpas på ett flexibelt sätt och att denadministrativa bördan både för tillämpande myndighetoch för företagen kan begränsas så mycket sommöjligt, sägs det.Arbetsgruppens slutsats är att lagen generellt settredan har ett väl fungerande system för att iflexibla former skilja ut samverkan med övervägandepositiva effekter och som tillgodosersmåföretagens behov av en enkel och smidighandläggning, t.ex. inom ramen för gruppundantageller allmänna råd. Arbetsgruppenser därför inget behov av en generell särbehandlingi konkurrenslagen av samarbete mellan små företag.Emellertid föreslår arbetsgruppen vissa förändringari de regler som redan finns för samarbete inomlantbrukets primärföreningar genom det s.k. legal-undantaget (se vidare i det följande) och igruppundantaget avseende kedjor i detaljhandeln.Vidare föreslås ett nytt gruppundantag för samarbetemellan taxiföretag.Rapporten har varit föremål för remissbehandling,och remisstiden utgick den 31 mars 1999.Konkurrensverkets rapport försmåföretagKonkurrensverket gavs i regleringsbrevet för år 1998i uppdrag att lämna en särskild redovisning med ennärmare beskrivning av verkets klagomålsärenden,deras karaktär och grund. Av rapporten skullesärskilt framgå hur bristande konkurrensneutralitetnär det gäller små företag kan hanteras med hänsyntill gällande bestämmelser i konkurrenslagen samtbestämmelser inom andra områden.I rapporten för småföretag(rapportserie 1998:2) har engruppering av klagomålsärenden - utifrån olika typerav konkurrensbegränsningar som tagits upp iklagomålet - gjorts enligt följande (inom parentesanges antal ärenden): oskäligt högapriser/prishöjningar och diskriminering m.m. (31),säljvägran (18), offentlig upphandling (10),underprissättning av offentliga aktörer (8),offentlig stödgivning till enskilda företag (16),affärsverksamhet sammanblandas medmyndighetsutövning (3), olika mervärdesskattereglerför privata och offentliga aktörer (2), s.k. KL-ärenden, dvs. ärenden där det i september 1998pågick utredning hos i syfte att fåunderlag för tillämpning av konkurrenslagen (40)samt övriga ärenden (drygt 100).Under rubriken och förslag sägs irapporten bl.a. att på flera av de av- elleromreglerade marknaderna kan - under enövergångsperiod - en väl utformad särreglering,tillämpad av en för ändamålet inrättadtillsynsmyndighet, vara ett viktigt komplement tillden generella konkurrenslagstiftningen för att kommatill rätta med s.k. marknadsmisslyckanden. För attuppnå en väl fungerande konkurrens kan det ävenkrävas strukturella ingrepp, t.ex. att infrastruktursom har karaktären av nödvändig facilitet som nyaföretag måste ha tillträde till för att kunnakonkurrera med dominanten skiljs ut från övrigverksamhet. Dessa slutsatser kan även gällaverksamheter som drivs av statliga myndigheter,kommuner och landsting.I rapporten sägs vidare att det, i syfte att gebättre möjligheter att komma till rätta med sådansäljvägran som hämmar marknadens funktionssätt, börövervägas att införa en ny bestämmelse ikonkurrenslagen, som rör säljvägran. Den offentligastödgivningen bör omfattas av regler somsäkerställer att stödet inte snedvrider konkurrensenoch inte heller hämmar eller omöjliggör verksamhetenför företagen, heter det vidare. Statsmakterna börprecisera under vilka förutsättningar statligamyndigheter får driva verksamhet påkonkurrensmarknader. Det bör även göras ensystematisk genomgång av områden där myndigheterdriver näringsverksamhet och har tillsynsuppgifterpå samma område.Rapporten ingår i allmännaberedningsunderlag.Konkurrensverkets rapport marknader iSverigeRegeringen gav i regleringsbrevet för år 1998Konkurrensverket även i uppdrag att från etteffektivitets- och konsumentperspektiv, och medhänsyn till gällande mål för de aktuellapolitikområdena, följa upp avregleringsåtgärder somdittills genomförts på olika marknader. I rapportenAvreglerade marknader i - en uppföljning(rapportserie 1998:3) redovisasuppföljning av avregleringsåtgärder på sexmarknader, nämligen tele, post, inrikesflyg,järnvägstransporter, lokal och regional linjetrafikmed buss samt elmarknaden.I ett avslutande avsnitt om övergripande slutsatsergrupperas de konkurrensproblem som kan uppstå vidavregleringar under följande fem rubriker:Dominantens fördelar begränsar konkurrensen,Inlåsningseffekter, Risker för kartelliknande utfallpå marknaden, Regionala och andra fördelningsmässigaeffekter samt EU-medlemskapet och . Irapporten skisseras ett optimistiskt och ettpessimistiskt scenario. Det förstnämnda är att enväl fungerande konkurrens kan komma till stånd på deregelreformerade marknaderna inom en inte alltförlång tidsrymd. Ett villkor för detta är emellertidatt staten - i egenskap av såväl regulator som ägaretill dominerande företag - utnyttjar sin samlade ochunika möjlighet att verka för att eliminera dekonkurrenshinder som finns på marknaderna. Ettpessimistiskt scenario är att konkurrensen påmarknaderna kommer att fortsätta att vara begränsadpå grund av kvarstående hinder och att konfliktermellan dominanten och utmanare kommer att varavanligt förekommande. Dessa konflikter kommer attkräva ingripanden både från särskildatillsynsmyndigheter och från . Urett effektivitets- och konsumentperspektiv är ensådan utveckling inte önskvärd.Även denna rapport ingår i Näringsdepartementetsallmänna beredningsunderlag.Länsstyrelsernas konkurrensfrämjande verksamhetEnligt instruktionen för länsstyrelserna (1998:1546)åligger det dem att främja länets utveckling ochnoga följa tillståndet inom olika sakområden, bl.a.regionalekonomi, näringslivsutveckling ochkonkurrens. Vid tillsynen skall särskild hänsyn tastill regionala förhållanden, vilket dock inteinnebär att tillämpningen av de konkurrensrättsligareglerna skall variera i olika delar av landet.Länsstyrelserna skall ge information ikonkurrensfrågor och uppmärksamma Konkurrensverketpå förhållanden som tyder på överträdelser avkonkurrensbestämmelserna. Verket informerarfortlöpande länsstyrelserna om utvecklingen påkonkurrensområdet genom ett särskilt nyhetsbrev samtgenom distribution av verkets rapporter,publikationer och informationsskrifter. Under år1998 arrangerade två störreseminarier för länsstyrelserna. Vid ett av dessautarbetades en gemensam verksamhetsplan mellanverket och länsstyrelserna för . Planeninnehåller mål och aktiviteter som bl.a. syftar tillatt stärka det konkurrensfrämjande arbetet.I regleringsbrevet för har vissalänsstyrelser givits särskilda uppdrag påkonkurrensområdet avseende tolkservice (se vidare idet följande), tillämpningen av (1987:10) och upphandling av byggnads- ochanläggningsarbeten. När det gäller plan- ochbygglagen (PBL) har länsstyrelserna i ,, , , ochNorrbottens län i uppdrag att var för sig utreda hurkommunerna i respektive län beaktar konkurrensfrågori tillämpningen av den nämnda lagen. I uppdragetingår att undersöka om det går att påvisa någonskillnad i kommunernas agerande före och efter denändring av 5 kap. 7 § PBL som trädde i kraft den 1januari 1997 och som innebär att hänsynstagandettill effektiv konkurrens inte längre finns direktangivet. Om behov visar sig föreligga skalllänsstyrelserna lämna förslag till regelförändringareller andra åtgärder. Uppdraget skall redovisassenast den 15 oktober 1999.Länsstyrelserna i , ,, , , , ,, , , ochVästerbottens län skall gemensamt medKonkurrensverket kartlägga hur konkurrensen fungerarvid kommunernas upphandling av byggnads- ochanläggningsarbeten. Underlag till Konkurrensverketskall sammanställas ,varefter verket skall sammanställa materialet ochgöra en analys av identifierade konkurrensproblem.Verket skall redovisa uppdraget till regeringensenast den 15 oktober 1999.Förslag från SmåföretagsdelegationenSmåföretagsdelegationen har i sin rapportFörslagskatalog (SOU 1998:94) lagt fram ett antalförslag som har som syfte att främja konkurrensen.Det gäller bl.a. följande: prövning av kommunalkompetens att driva affärsverksamhet;konkurrensneutralitet mellan privata och offentligaaktörer; avreglering av olika verksamheter - t.ex.biluthyrning, långväga busstrafik och förordnandetav ordningsvakter; översyn av offentligaupphandlingar; översyn av konkurrenssnedvridandestöd; marknadsanpassning av regelsystemet förtolkning. Dessa förslag är, som tidigare redovisats,på olika sätt föremål för beredning.InterpellationssvarStatsrådet har under innevaranderiksmöte besvarat interpellationer om kommunalnäringsverksamhet och om konkurrensneutralitet. förstnämnda frågan meddelade statsrådet - somsvar på interpellationer (1998/99:10 och 1998/99:43)av respektive () och () och - att hon serde små och medelstora företagen som betydelsefullaför att stärka och utveckla näringslivetskonkurrensförmåga och för att skapa nyaarbetstillfällen. När det gäller förhållandet mellansmåföretag och den offentliga sektorn framhöll honatt en självklar utgångspunkt är att varken kommunaleller annan offentlig näringsverksamhet får slå utjobb eller hindra tillväxtförutsättningarna iprivata företag. Hon påpekade att det är viktigt attden offentliga sektorn inte sänder ut dubbla budskapi dessa frågor. Vid det sistnämnda tillfällethänvisade statsrådet till de åtgärder om klararespelregler mellan kommuner, landsting och småföretagsom ingår i handlingsplanen för att förenkla ochförbättra villkoren för främst små företag, sompresenterades och som tidigareredogjorts för.I mars 1999 besvarade statsrådet vidareen interpellation (1998/99:168) av () om konkurrensneutralitet. I sitt svar upprepadestatsrådet de redovisade synpunkterna ochhänvisade till delredovisning den31 och arbetet med att ta fram enkonkurrensstrategi. Beträffande den statliga sektornangavs att utgångspunkten är att statlig verksamhetinte skall konkurrera ut privat verksamhet och attmyndigheter inte skall bedriva uppdragsverksamheteller kommersiell verksamhet om dessa kan skötas avandra. I den särskilda frågan omdistriktsveterinärorganisationen, vilken hade tagitsupp i interpellationen, hänvisade statsrådet tilljordbruksministern och noterade att på detta område,liksom på en del andra områden, måste hänsyn tastill de för området speciella förutsättningarna.Regelsystemet för tolkningKonkurrensverket föreslog i en skrivelse tillregeringen att en särskild utredningskall tillsättas med uppgift att utreda ochanalysera de förhållanden som gäller på marknadenför tolk- och översättningstjänster samt även lämnaförslag till ett nytt, marknadsanpassat regelverk.Som tidigare nämnts har vissa länsstyrelser,nämligen de i , , och , givits i uppdrag attundersöka hur respektive läns kommuner och landstingtillämpar de regelverk som styr tillhandahållandetav nödvändig tolkservice. Vidare skalllänsstyrelserna föreslå hur regleringen på områdetskall kunna förbättras ur konkurrenssynpunkt. Samrådskall ske med . Uppdraget skallrapporteras till regeringen senast den 15 september1999.Regeringen har givitIntegrationsverket i uppdrag att analyseramyndigheternas användning av tolk. Verket skallutreda om personer som inte behärskar svenska fårtillgång till tolk hos myndigheterna i behövligutsträckning. Vidare skall verket utreda omkompetensen hos de tolkar som anlitas ärtillfredsställande för de ärenden där deras tjänsteranvänds. Verket skall även uppmärksammatolkförmedlingarnas roll i sammanhanget. Uppdragetskall redovisas senast den 15 september 1999.De fristående sågverkenI motion 1998/99:N292 (s, m, v, c, mp) omnämnsärenden rörande och Industriskog AB.Marknadsdomstolen fattade beslutbeträffande Sydved. Sammanfattningsvis fannMarknadsdomstolen att förutsättningar saknas för attmeddela icke-ingripandebesked och för att beviljaundantag för Sydvedsamarbetet. Avvecklingsperiodenför det aktuella samarbetet sträcker sig fram tillden 31 december 1999.Konkurrensverket beviljade undantagenligt 8 § konkurrenslagen för avveckling ellerförändring av samarbetet i Industriskog. Undantagetskall gälla fr.o.m. t.o.m den 31juli 1999.När det gäller den allmänna situationen förköpsågverken följer regeringen, enligt uppgift, nogautvecklingen av denna.HögteknologiI motion 1998/99:N268 (m) efterfrågaskonkurrensregler för högteknologi. Skydd förhögteknologiska produkter finns genomimmaterialrätten, dvs. patenträtt, varumärkesrättoch upphovsrätt. Det skydd för rättigheterna somfinns i form av ensamrätt bidrar till att driva påutvecklingen inom respektive område och verkardärför konkurrensfrämjande. innebärensamrätten ett slags rättsligt monopol - enkonkurrensbegränsning. Ensamrätten som sådan grundarsig inte på avtal och den omfattas därför inte avkonkurrenslagens bestämmelser. Om däremotensamrätten överlåts eller upplåts till någon annanföreligger ett avtalsförhållande i lagens mening.I den svenska konkurrenslagstiftningen ingår en rads.k. gruppundantag för olika typer av avtal, bl.a.patent- och know-howlicensavtal. Det nu gällandeundantaget för avtal om tekniköverföring, i vilketinnefattas patent- och know-howlicensavtal, gällertill den 1 april 2006.1999 års ekonomiska vårpropositionI finansplanen ekonomiska vårproposition(prop. 1998/99:100) redovisar regeringen i ettavsnitt (1.4.2) med rubriken - en nation iarbete åtgärder för att göra sysselsättningsökningenuthållig. Åtgärderna redovisas under fyraunderrubriker, nämligen Effektivare arbetsmarknad,En offensiv konkurrenspolitik, Effektivare systemför utbildning och kompetensutveckling och Strategiför företagsutveckling. Beträffandekonkurrenspolitik sägs följande:För att åstadkomma en uthålligsysselsättningstillväxt krävs även effektivamarknader. Väl fungerande marknader leder till attproduktivitetstillväxten blir tillräckligt god föratt säkerställa en hög standardutveckling och ettinternationellt konkurrenskraftigt näringsliv.Effektivare marknader gynnar också konsumenterna iform av lägre priser, bättre kvalitet och störreurval av varor och tjänster. Regeringen föreslårdärför följande åtgärder för att bidra till mereffektiva marknader:- En väl fungerande konkurrens inom byggsektornminskar boendekostnaderna för alla.Byggkostnadsdelegationen skall presentera förslagför att motverka att byggsektorn bidrar till attinflationstendenser uppkommer.-- Kvarvarande hinder för konkurrens i gränslandetmellan offentlig och privat verksamhet skallundanröjas. Statskontoret ges i uppdrag att snarastse över hur de statliga myndigheterna agerar påkonkurrensutsatta marknader. Diskussioner förs medkommunsektorn om en långsiktig strategi för attoffentlig verksamhet inte skall hämmatillväxtförutsättningarna.-- En väl fungerande konkurrens ger ett effektivarenäringsliv och ger konsumenten en starkareställning. Flera branscher kännetecknas avbristande konkurrens och att konsumenten därmed haren svag ställning. Regeringen avser att återkommamed förslag som ger ökad konkurrens och stärkerkonsumentens ställning.-- deltagande i den inre marknaden gerkonsumenterna ett bredare utbud och lägre priser.Regeringen arbetar för att ytterligare stärkakonsumentintresset i handelspolitiken, bl.a. genomökad importkonkurrens. Ett exempel på detta ärfrågan om utvidgad parallellimport.-Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis framhålla att eneffektiv konkurrens är en viktig förutsättning fören väl fungerande samhällsekonomi. Konkurrens bidrartill ett nödvändigt omvandlingstryck och ettinnovativt företagsklimat som stärker tillväxten ochSveriges internationella konkurrenskraft. Förkonsumenterna betyder detta tillgång till ett brettutbud av ständigt förbättrade varor och tjänster medgod kvalitet till rimliga priser.I finansplanen ekonomiska vårpropositionpresenterar regeringen, som nämnts, åtgärderför en offensiv konkurrenspolitik. Där sägs bl.a.att effektivare marknader gynnar konsumenterna iform av lägre priser, bättre kvalitet och störreurval av varor och tjänster.Som framgått av den tidigare lämnade redovisningenpågår det en rad aktiviteter på olika områden medbäring på de frågor som tas upp i motionerna. Iflera av dessa frågor kommer att fåmöjlighet att lämna synpunkter och ta ställning närregeringen lägger fram konkreta förslag. Efter dettagenerella påpekande kommenterar utskottet var försig olika frågor som berörs i motionerna.Frågan om likformiga konkurrensregler i olika delarav landet tas upp i motion 1998/99:N277 (v). mening är det självklart attkonkurrensreglerna inte får vara olika i olika delarav landet, något som skulle kunna vara hämmande förföretagsetableringar i vissa regioner. Som tidigareredovisats skall länsstyrelserna enligt sininstruktion noga följa tillståndet påkonkurrensområdet. Vid tillsynen skall särskildhänsyn tas till regionala förhållanden, vilket dockinte innebär att tillämpningen av dekonkurrensrättsliga reglerna skall variera i olikadelar av landet. Det kan också noteras attkonkurrensfrågorna kommer att ingå i de regionalatillväxtavtal som är under utarbetande. Med detsagda avstyrks den här aktuella motionen i berörddel. Även motion 1998/99:T231 (s), som tar upp ennärliggande fråga om sambandet mellankonkurrenslagstiftningen och en effektivregionalpolitik, avstyrks.I motion 1998/99:N292 (s, m, v, c, mp) berörs defristående sågverkens situation.Näringsdepartementet följer, enligt uppgift, nogautvecklingen för dessa sågverk. Utskottet vill ocksåerinra om den överföring av skogsmark från till ett nytt statligt skogsbolag somriksdagen gav regeringen bemyndigandeatt genomföra (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:NU1).Utskottet såg fördelar med ett separat statligtskogsbolag, bl.a. genom att marknaden för vedråvaravidgas. Med det anförda avstyrks den nämndamotionen.I några motioner tas frågan om konkurrens mellanprivat och offentlig sektor upp och en omfattandeavreglering förordas. När det gäller förhållandetmellan småföretag och den offentliga sektorn villutskottet framhålla att en självklar utgångspunkt äratt varken eller annan offentlignäringsverksamhet får slå ut jobb eller hindratillväxtförutsättningarna i privata företag. Dettaär, som redogjorts för, också regeringensinställning.