bet · GN01KrU3 · 1999-11-04 00:00:00 — En idrottspolitik för 2000-talet - folkhälsa,folkrörelse och underhållning, m.m. I betänkandet behandlar kulturutskottet regeringensproposition /99:107 En idrottspolitik för 2000-talet jämte de motioner som väckts med anledning avpropositionen samt ett antal motioner väckta underallmänna motionstiden hösten 1998.I propositionen anförs att idrottsrörelsen självbör lägga fast målen för sin bidragsgivning. Statenskall endast ange de syften som staten har med sinbidragsgivning. föreslås godkänna desyften med statsbidraget som regeringen lagt fram ipropositionen.Vidare föreslås att de medel som staten anvisar försvenskt deltagande vid ochParalympics skall anvisas ochfortsättningsvis inkluderas inom ramen för anslagetStöd till idrotten.Sveriges Riksidrottsförbund () prövar frågor omfördelning av statsbidrag till idrottsverksamhet ienlighet med vad regeringen bestämmer. Dennafördelning utgör enligt regeringenmyndighetsutövning, varför regeringen föreslår attdet skapas lagstöd för den fördelning av statsbidragsom RF gör. Offentlighetsprincipen föreslås vidare,genom ett tillägg i bilagan till sekretesslagen,göras tillämplig på den verksamhet hos RF som bestårav fördelning av statsbidrag.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Utskottet anför med anledning av motionsyrkandenrörande Dopinglaboratoriet och Dopingjouren attregeringens avsikt att tillskjuta ytterligare medeltill dessa verksamheter bör tillgodose önskemålenframförda i motionerna.Motionerna i övrigt avser bl.a. frågor om ämnetidrott och hälsa i skolan, idrottens möjlighetertill egenfinansiering, bidrag från AB ,idrottens lokala aktivitetsstöd, jämställdhet,integration, funktionshindrades möjligheter tillidrottsutövning, den kommersiellaunderhållningsidrotten, en svensk EU-strategi inomidrottsområdet, idrottens trovärdighet, forskningoch utveckling, en särskild talangsatsning, ett s.k.ortsföreträde vid antagning till högskolan,professionell boxning samt skatter inomidrottsområdet. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Utskottet har, av lagtekniska samordningsskäl, frånkonstitutionsutskottet övertagit ett lagförslag iproposition 1998/99:124 Staten och trossamfunden -stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. som avserbilagan till sekretesslagen. I enlighet med vadkonstitutionsutskottet har anfört i sitt betänkande1999/2000:KU5 tillstyrker kulturutskottet förslaget.I betänkandet har 19 reservationer och 4 särskildayttranden tagits in.PropositionernaRegeringen () har i proposition1998/99:107 En idrottspolitik för 2000-talet -folkhälsa, folkrörelse och underhållning, m.m.föreslagit att riksdagendels antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1995:361) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter till ,2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),dels godkänner vad regeringen föreslår om3. bidrag för svenskt deltagande vid olympiska speloch Paralympics (avsnitt 7.2.3),4. syftet med statsbidraget till idrottsrörelsen(avsnitt 9.1).Lagförslagen har intagits som bilaga 1 tillbetänkandet.I proposition 1998/99:124 Staten och trossamfunden -stöd, medverkan inom totalförsvaret, m.m. föreslårregeringen () såvitt nu är ifråga (lagförslag 2.30) - att antar ipropositionen framlagt förslag till lag om ändring ibilagan till sekretesslagen (1980:100).Lagförslaget, som av avlagtekniska samordningsskäl överlämnats tillkulturutskottet, återfinns i bilaga 2 tillbetänkandet. Övriga lagförslag i proposition1998/99:124 behandlas av ibetänkande 1999/2000:KU5. haravgivit yttrande 1999/2000:KrU3y över vissa avförslagen i propositionen.MotionerMotioner väckta med anledning avpropositionen1998/99:Kr20 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ominsatser som medger fortsatt verksamhet vidDopingjouren vid sjukhus.1998/99:Kr21 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ommomsbefrielse för idrottsanläggningar ochspelarövergångar.1998/99:Kr22 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ökat timantal för ämnet idrott och hälsai skolan.1998/99:Kr23 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om folkhälsan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om antidopning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottens roll iskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrott och högreutbildning,5. att beslutar avslå regeringens förslagom ytterligare utredning omfrämjandeorganisationernas verksamhet i enlighet medvad som anförts i motionen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handikappidrotten,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det grundläggandesamhällsstödet till idrotten,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om egenfinansiering,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrotten ochekonomin,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om idrotten ochskatterna,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om idrotten ochspelmarknaden,12. att beslutar att överskottet från despelformer som tidigare bedrevs av AB Tipstjänstöverförs till de ideella organisationerna i enlighetmed vad som anförts i motionen,13. att beslutar att upphäva beslutet omden s.k. TV-listan i enlighet med vad som anförts imotionen,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om satsning påelitidrott,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om offentligabidrag och subventioner,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om statsbidragtill idrottsrörelsen,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om idrottensinternationella agerande,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om forskning ochhögre utbildning på idrottsområdet,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om elitidrottenoch de olympiska spelen.1998/99:Kr24 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omortsföreträde för högskolestuderande elitidrottare.1998/99:Kr25 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökad timtid förämnet idrott och hälsa i skolan.1998/99:Kr26 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att statenshållning, liksom kommunernas, bör vara att stödjaoch stötta, inte styra och ställa med,föreningslivet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enuppföljning av effekterna för idrottenssjälvständiga ställning av nyastatus som myndighet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det felaktiga i attinkomsterna till idrotten fördelas genom SvenskaSpel,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktivitetenunder skoltid till övervägande del inte skall beståav olika tävlingar utan i stället utgöras av andraformer av fysisk träning och av arbete medhälsokunskap,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvinnor och män inomidrotten,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre möjlighet förhandikappade att utöva sin idrott,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Dopinglaboratorietoch Dopingjouren,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsforskningen.1998/99:Kr27 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en sänkning avåldersgränsen för lokalt aktivitetsstöd,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dopningskontrollervid allmänna lokaler,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Dopinglaboratoriet iHuddinge,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansieringen avDopingjouren,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avdrag förersättningar till ideellt arbetande ledare,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottskonton,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrott i skolan,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottens roll iintegrationsarbetet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bidragsgivningenskall styra mot jämställdhet.1998/99:Kr28 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsarenorstillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen av detlokala aktivitetsstödet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att elitsatsningarinte skall ske på bekostnad av breddidrotten,4. att hos regeringen begär förslag tilllösningar när det gäller idrottens moms- ochskattefrågor,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att hitta enpermanent lösning för Dopinglaboratoriet ochDopingsjouren i ,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsforskningen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införaortsföreträde.Motionsyrkande väckt med anledning avproposition 1998/99:1151998/99:Kr33 av och () vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Dopingjourensverksamhet.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas65. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att framtidainvesteringar inom idrottssektorn i första handskall inriktas mot typiska flickidrotter,66. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om idrott ochdroger,67. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att vidfriluftsanläggningar stimulera tillkretsloppstänkande.1998/99:Kr506 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skapandet av ennationell fotbollsakademi i Degerfors.1998/99:Kr511 av m.fl. (v, s, kd)vari yrkas att hos regeringen begär enallsidig utredning om professionell boxning iSverige i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:Kr518 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottens etik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dopningspreparat,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att stärkabreddidrotten,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skapa rimligavillkor för elitidrotten,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsarenorstillgänglighet för människor medfunktionsnedsättningar samt om behovet av forskningtill förmån för handikappidrotten,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attjämställdhetsarbetet inom idrotten drivs vidare.1998/99:Kr519 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsrörelsensoberoende ställning,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fördelning av medeltill handikappidrotten,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning avinsatser gällande idrottens internationellaförutsättningar,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om elitidrott ocholympiska spel.1998/99:Kr520 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsrörelsensoberoende ställning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stödet tillidrotten skall utformas på ett sätt som bibehållermångfalden,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att stödettill idrotten utformas på ett sätt som befrämjarmångfalden,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsrörelsensviktiga roll för att befrämja integration,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre möjligheterför handikappade att utöva sin idrott,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om elitklubbarnasansvar när det gäller idrottens etik- ochmoralfrågor.1998/99:Kr521 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillmålbeskrivning föridrottspolitiken i enlighet med vad i motionenanförts,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att ökaandelen som deltar i idrotter, motion ochfriluftsliv,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om handlingsprogram förökad tillgänglighet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det lokalaaktivitetsstödet även skall redovisas efter kön,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad jämställdhetoch inflytande,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om invandraresinflytande och delaktighet,8. att begär att regeringen tillsätter enutredning med uppgift att se över breddidrottensvillkor,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökat ledarstöd,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omkommersialiseringen av idrotten,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bolagiseringinom idrotten och konsekvenserna vad gällersamhällsstödet,13. att hos regeringen begär en utredningom konsekvenserna av den s.k. för svenskidrott enligt vad i motionen anförts,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om godkändarevisorer,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökadintegration mellan idrott för funktionshindrade ochicke funktionshindrade.1998/99:MJ240 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bidrag tillridskolorna/ridklubbarna,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning avfördelning av olika bidrag/stöd tillkvinnodominerade sporter.1998/99:A291 av m.fl. (v) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning avfrågan om finansiering av ungdomsidrotten ochresurstilldelningen till tjej- och handikappidrott.IdrottsutredningenGenom regeringsbeslut den 24 oktober 1996bemyndigades framlidne statsrådet atttillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté meduppdrag att utvärdera det statliga stödet tillidrotten och föreslå nya, tydligare mål för dettastöd och en modell för uppföljning och utvärderingav verksamheten i relation till målen (dir.1996:84). Kommittén antog namnet Idrottsutredningen.Regeringen beslöt att genomtilläggsdirektiv ge kommittén i uppdrag att bedömakonsekvenserna för den statliga idrottspolitiken omidrottsföreningar väljer att bedriva en del av sinverksamhet i annan form än den ideella föreningens(dir. 1997:146). Regeringen överlämnade senare tillutredningen revisorers skrivelse om detstatliga stödet till studieförbund och idrott(IN96/513/FO) samt delar av Fritidsutredningensbetänkanden Fria val? (SOU 1995:145) och Fritid iförändring (SOU 1996:3).I maj 1998 lade utredningen fram betänkandet Idrott& motion för livet (SOU 1998:76).Ärendets beredningKulturutskottet har beslutat attbereda skatte- och socialutskotten tillfälle attyttra sig över proposition 1998/99:107 jämtemotioner.Skatteutskottet och socialutskottet har avgivityttranden, 1998/99:SkU7y respektive 1998/99:SoU6y,vilka läggs till betänkandet som bilaga 3 och bilaga4. En nationell syn på motion och idrott för2000-talet (avsnitt 5)Regeringens bedömningRegeringens bedömning är att den nationellaidrottspolitiken bör bygga på tre grundstenar:1. En tydlig strävan att i samhällsplanering, iskolans arbete och i andra sammanhang uppmuntra ochge möjligheter till barns, ungdomars och vuxnasmotion och idrott i syfte att främja en godfolkhälsa. Sådana möjligheter bör skapas genomsamverkan mellan staten, kommunerna,idrottsrörelsen och organisationer som bedriverfrilufts- och främjandeverksamhet. (Avsnitt 6 ipropositionen Ett samhälle som uppmuntrar motionoch idrott.)2. Ett aktivt stöd till en fri och självständigidrottsrörelse byggd på ideellt engagemang och sombedriver en bred verksamhet, som värnar om godetik, som ger lika förutsättningar för flickor ochpojkar, kvinnor och män, som arbetar aktivt förintegration samt värnar om demokratisk fostran. (Avsnitt 7 i propositionen Idrotten - vår störstafolkrörelse.)3. En medvetenhet om att elitidrotten också tillviss del består av kommersiell underhållning somhar ett värde genom att den ger många människorförströelse och glädje, men som bör bedrivas utanoffentliga subventioner. (Avsnitt 8 i propositionenDen kommersiella underhållningsidrotten. )Regeringen anför att idrottspolitiken bör bedrivasutifrån en medvetenhet om att dessa tre grundstenarkan ha stor betydelse såväl var för sig somtillsammans på både lokal och central nivå.Utskottets bedömningSom framhålls i propositionen är det nu nära 30 årsedan statens stöd till idrotten senast var föremålför en genomgripande prövning och analys. Storaförändringar har skett i samhället och människorstillvaro, och synen på motion och friskvård hardelvis förändrats. Idrotten har fått en helt annanplats och betydelse i samhället, vilket påverkarbåde idrotten och förutsättningarna för statensstöd. Bland annat har som påpekas i propositionennya idrotter etablerats och fått många utövare. Deekonomiska förutsättningarna för idrottsutövandethar inom vissa idrotter kraftigtförändrats genom det stora kommersiella intresset.Vidare är skillnaderna i hälsa mellan olika grupperi samhället förhållandevis stora. Det kan isammanhanget inte heller bortses från att Sverigeblivit en del av Europeiska unionen och att mångasvenskar har en annan etnisk och kulturellbakgrund, något som kan påverka deras relation tillsamhället och idrotten.I likhet med regeringen anser utskottet att dennationella idrottspolitiken bör bygga på ovannämndatre grundstenar som utvecklas närmare på sidorna27-29 i propositionen.Utskottet vill uppmärksamma att regeringenbeträffande den andra grundstenen poängterar attlika förutsättningar skall gälla för flickor ochpojkar, kvinnor och män med olika social bakgrundoch ekonomiska förutsättningar.Ett samhälle som uppmuntrar motion ochidrott (avsnitt 6)Statens roll för en god folkhälsa -Antidopningsarbetet (6.1.3)Dopinglaboratoriet vid sjukhusBakgrundDopinglaboratoriet står under länslandstings ansvar och finansieras genom de intäktersom analysverksamheten inbringar.I regleringsbrevet för , Stöd för idrotten,avsatte regeringen till insatsermot dopning. Detta belopp har legat på samma nivåsedan 1991. Av dessa medel har () använt för dopningsanalyservid Dopinglaboratoriet. har antaletidrottsanalyser minskat i antal.De flesta analyserna, , sker för RF:sräkning, men laboratoriet har uppdrag även frånsociala myndigheter, ungdomsmottagningar,skolhälsovård, socialtjänst, sjukhus, kriminalvårdoch näringslivets drogtestverksamhet.För att Dopinglaboratoriet skall kunna hållafortsatt hög kvalitet krävs, enligt en beräkning somerhållits från Dopinglaboratoriet, ytterligare 1,5miljoner kronor till utrustning, forskning ochutveckling. Dessutom behövs enligt laboratorietstörre intäkter från analyser och då främstidrottsanalyser.Från och med den 1 april 1999 har bruket avdopningsmedel kriminaliserats (SFS 1999:44).Regeringens bedömningI propositionen anförs att det bedrivs en viktigverksamhet vid Dopinglaboratoriet i . Genomkriminaliseringen av bruket av dopningsmedel kommerpolisen enligt regeringen att behöva anlita expertisför att analysera prover vid misstanke om brott.Polisen kan då köpa tjänster av Dopinglaboratoriet.Därmed kommer laboratoriet att få än störrebetydelse. Sannolikt leder kriminaliseringen enligtregeringen till ett ökat antal beställningar avanalyser och därmed blir den ekonomiska basen förlaboratoriet och dess verksamhet stabilare.Regeringens bedömning är att ansvaret förDopinglaboratoriet inte bör omprövas.MotionsförslagMotionärerna bakom motionerna Kr23 (m) yrkande 2delvis anser att Dopinglaboratoriets fortsattaexistens bör garanteras. Motionärerna hänvisar tillatt bl.a. ansett attantidopningsarbetet bör ligga inom folkhälsosfären.Detta arbete bör även omfatta kunskapsuppbyggnad.Avsaknaden av ekonomiska garantier till laboratorietkan leda till att laboratoriets ambitioner får drasned och då riskerar laboratoriet att mista sinackreditering från Internationella OlympiskaKommittén (IOK).Även i motion Kr26 (fp) yrkande 7 delvis krävsgarantier för fortsatt verksamhet vidDopinglaboratoriet.I motion Kr28 (kd) yrkande 5 (delvis) hemställs omen permanent lösning av Dopinglaboratorietsfinansiering för att förstärka kampen mot dopning.I motion Kr27 (c) yrkande 3 anser motionärerna attstaten bör ansvara för att det finns ett fullgottdopningslaboratorium. Staten bör bidra tillfinansieringen under utgiftsområdet för hälso- ochsjukvård (utgiftsområde 9).Socialutskottets yttrandeEnligt socialutskottets mening är verksamheten vidDopinglaboratoriet, , betydelsefulli arbetet mot dopningsmissbruket i samhället. Det ärdärför enligt socialutskottet angeläget attlaboratoriet har möjlighet att fortsätta med sittarbete. instämmer i regeringensbedömning att kriminaliseringen av bruket avdopningsmedel från kan leda tillatt laboratoriets betydelse ökar och även till attlaboratoriet ges ett större antal analysuppdrag.Detta kan innebära att de ekonomiskaförutsättningarna för laboratoriets verksamhet kankomma att förbättras. utgår från attfrågan om laboratoriets framtid noga kommer attföljas. föreslår att kulturutskottetavstyrker de aktuella motionerna.Kulturutskottets ställningstagandeKulturutskottet har erfarit att regeringen fr.o.m.år 2000 avser att avsätta ytterligare 4,4 miljonerkronor till arbetet mot dopning. Av dessamedel avses omfördelas inomramen för anslaget Stöd till idrotten. Resterandemedel på , som regeringen avser attavsätta till Dopingjouren, skall finansieras inomSocialdepartementets ansvarsområde.Av de tillskjutna medlen om totalt 4,4 miljonerkronor skall enligt regeringen 1,5 miljoner kronorårligen användas för att långsiktigt säkra en brautveckling för Dopinglaboratoriet. Regeringen anföri sitt uttalande att härigenom säkrasDopinglaboratoriets fortsatta verksamhet och högakvalitet, vilket innebär en fortsatt IOK-ackreditering genom en godkänd ISO-standard. Vidareanför regeringen att den förstärktaresurstilldelningen ger laboratoriet ökademöjligheter till forskning, utveckling ochvidareutbildning av personal för att ävenfortsättningsvis vara ett av världens högst anseddadopningslaboratorier.Regeringen avser vidare att avsätta 600 000 kronorav medlen om till dopningstesterfrån idrotten. beställer idrottsrörelsen ca 2000 prover från laboratoriet. För år 2000beräknas antalet tester kunna öka med 300 genom detillskjutna medlen. Regeringen anför att ambitionenär att öka antalet tester tillca 3 000 prover per år.Att komma till rätta med dopningsmissbruket ärenligt utskottets uppfattning en av idrottens allraviktigaste uppgifter.Sverige har av tradition varit ett av de pådrivandeländerna i antidopningsarbetet och har på detinternationella planet genom olikaåtgärder fört fram frågor rörandedopningskontroller. trädde Europarådetskonvention mot dopning i kraft för del.Enligt konventionen förbinder sig parterna bl.a. attbistå sina idrottsorganisationer med finansiering avdopningskontroller och analyser.