bet · GM01FiU28 · 1999-05-04 00:00:00 — Ändrade försäkringsrörelseregler(prop. 1998/99:87) Utskottet behandlar i detta betänkande de iproposition 1998/99:87 föreslagna ändringarna iförsäkringsrörelselagen (1982:713) m.fl. lagar.Vidare behandlar utskottet två motioner som väcktsmed anledning av propositionen och fyra motioner somväckts under allmänna motionstiden 1998.I propositionen föreslås en modernisering avförsäkringsrörelsereglerna och en renodling avtillsynen för svenska försäkringsbolag. Förslagenberör i första hand livbolagens verksamhet.Förändringarna syftar till att underlättaproduktutveckling och konkurrens samt till att geförsäkringstagarna ett ökat skydd.Den nuvarande s.k. skälighetsprincipen slopas ochersätts av andra skyddsregler som bl.a. skall främjaen god ekonomisk genomlysning av försäkringarna ochen avtalsreglering av rätten till överskott. sundhetsprincipen ersätts av en tydligarehandlingsregel för försäkringsbolagen med krav på entillfredsställande stabilitet, god information omförsäkringsvillkor och en god försäkringsstandard påverksamheten.Vinstutdelning tillåts även i försäkringsbolag sombedriver konventionell livförsäkringsrörelse.Särskilda begränsningar för att säkerställaförsäkringstagarnas avtalade rätt till överskottställs upp. Livbolag som bedrivit verksamhet med ettvinstutdelningsförbud får ta in villkor ibolagsordningen om vinstutdelning endast om bestämdavillkor till skydd för försäkringstagarna äruppfyllda.Vissa restriktioner för försäkringsbolagenskapitalförvaltning lättas upp, bl.a. reglerna om varskuldtäckningstillgångar skall få finnas. Detkonstateras att den s.k. femprocentsregeln börändras och utformas mot bakgrund av bl.a. EG-rättenoch ett ställningstagande till motsvarandebestämmelser för banker. Regeln innebär ettförbud att utan medgivande ägamer än av rösterna i ett aktiebolagutanför försäkringsbranschen.Följdändringar föreslås även i bestämmelserna omutländska försäkringsgivares verksamhet i Sverige.Lagstiftningen föreslås träda i kraft den 1 januari2000 med ett utrymme för att tillämpa äldrebestämmelser om bl.a. försäkringstekniska grunderunder en tvåårig övergångsperiod.Utskottet tillstyrker regeringens förslag.Motionerna avstyrks.Till betänkandet har fogats 7 reservationer. I proposition 1998/99:87 föreslås att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),2. lag om ändring i lagen (1995:779) om ändring iförsäkringsrörelselagen (1982:713),3. lag om ändring i lagen (1998:293) om utländskaförsäkringsgivares verksamhet i ,4. lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag,5. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),6. lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979),7. lag om ändring i konsumentförsäkringslagen(1980:38),8. lag om ändring i lagen (1984:292) omavtalsvillkor mellan näringsidkare,9. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländskafilialer m.m.Propositionens lagförslag återfinns i bilaga tillbetänkandet. Motioner väckta med anledning avpropositionen1998/99:Fi9 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att öppna möjlighet ävenför vinstdelande försäkringsbolag att avsätta medeltill konsolideringsfond i enlighet med vad somanförts i motionen,2. att beslutar avskaffa nu gällandeplaceringsbegränsningar vad avser innehav i publikabolag och fastigheter i livförsäkringsbolag ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att tillåta användande avderivatinstrument för hantering avlivförsäkringsbolagens skuldsida i balansräkningen ienlighet med vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en förändring avgällande femprocentsregel,5. att beslutar att avskaffaskälighetsprincipen även för den obligatoriskatrafikförsäkringen i enlighet med vad som anförts imotionen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om flyttning utanskattekonsekvenser av livförsäkringar mellan bolag.1998/99:Fi10 av m.fl. (fp) vari yrkasatt med avslag på proposition 1998/99:87 imotsvarande delar hos regeringen begär ett nyttförslag i enlighet med vad som anförts i motionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:Fi701 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kollektivahemförsäkringar.1998/99:Fi702 av () vari yrkas1. att beslutar att kollektivsakförsäkring endast får tecknas med denindividuelle försäkringstagarens aktiva samtycke ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att beslutar att kollektivsakförsäkring skall upphandlas i fri konkurrens ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om organisationers befogenhetergentemot sina medlemmar i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:Fi703 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna att förslag till ny försäkringslagstiftningskyndsamt bör överlämnas till förbehandling i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas61. att hos regeringen begär förslag omändrade placerings- regler för fonder, banker ochförsäkringsbolag i enlighet med vad som anförts imotionen. ReformbehovetPropositionen- Näringsrättsliga reglerI kan försäkringsrörelse bedrivas iförsäkringsbolag och försäkringsföreningar(understödsföreningar). Även i de offentligaförsäkringarna, t.ex. i den allmännasocialförsäkringen, finns försäkringsinslag. I denaktuella propositionen behandlas endast denprivaträttsliga försäkringsverksamheten.Vissa försäkringar som bolagen erbjuder, t.ex.trafikförsäkringen, är obligatoriska enligtföreskrifter i lag. Dessa försäkringar har etttydligt offentligrättsligt inslag men handhas helteller delvis av privaträttsliga subjekt.Försäkringsbolagen är endera aktiebolag ellerömsesidiga bolag. Försäkringsaktiebolagen ägs avsina aktieägare. De ömsesidiga bolagen ägs av sinaförsäkringstagare.De näringsrättsliga reglerna delar uppförsäkringsbolagens verksamhet iskadeförsäkringsrörelse och livförsäkringsrörelse.Dessa verksamheter skall i princip drivas i olikabolag. Vissa försäkringar kan dock förekomma i såvälskade- som livförsäkringsbolag.De svenska försäkringsbolagens verksamhet reglerasi huvudsak i försäkringsrörelselagen (1982:713;FRL). Lagen innehåller dels näringsrättsliga regler,dels associationsrättsliga regler. De senarereglerna motsvarar ofta bestämmelserna iaktiebolagslagen (1975:1385).De utländska försäkringsbolagens verksamhetregleras i lagen (1998:293) om utländskaförsäkringsgivares verksamhet i . I lagenfinns regler som är gemensamma för alla utländskaförsäkringsgivare men även regler som varierarberoende på om försäkringsgivaren finns inom ellerutanför det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet,EES. En stor del av rörelsereglerna för de utländskaförsäkringsgivarna överensstämmer med vad som gällerför svenska försäkringsbolag.En särskild form av försäkring är livförsäkring medanknytning till värdepappersfonder.Försäkringsformen kallas fondförsäkring eller unit-linked-försäkring och skall drivas i särskilt bolag.I lagen (1989:1079) om livförsäkringar medanknytning till värdepappersfonder finns särskildaregler för denna livförsäkring.Reformarbetet på det näringsrättsliga området ärockså kopplat till regleringen av de avtalsrättsligaförsäkringsreglerna. De civilrättsligabestämmelserna om avtalsförhållandet mellanförsäkringsbolagen och deras kunder finns i lagen(1927:77) om försäkringsavtal (FAL) och ikonsumentförsäkringslagen (1980:38).En särskild form av försäkringsverksamhet bedrivs iunderstödsföreningarna. En understödsförening är ensådan förening för inbördes bistånd som har tilländamål att, utan affärsmässigt drivande avförsäkringsrörelse, meddela annan personförsäkringän arbetslöshetsförsäkring. Föreningarna skallnormalt endast vara öppna för en bestämd gruppförsäkringstagare, t.ex. en viss yrkesgrupp.Verksamheten i föreningarna regleras i lagen(1972:272) om understödsföreningar.Försäkringsavtalslagen reglerar avtalsförhållandetmellan föreningen och medlemmen.En försäkringsrörelse står under tillsyn avFinansinspektionen. Försäkringsbolagens verksamhetkan i vissa delar granskas av Konsumentombudsmannenoch med stöd av marknadsföringslagen(1995:450) och lagen (1994:1512) om avtalsvillkor ikonsumentförhållanden. Även utövartillsyn på området.I EG:s försäkringsdirektiv finns ett omfattanderegelverk för direkt försäkringsverksamhet.Direktiven avser endera liv- eller skadeförsäkringoch delas in i tre "generationer". Det grundläggandesyftet med EG-regleringen har varit att genomföra eninre marknad för försäkringstjänster. Målsättningenuppnåddes i huvudsak genom godkännandet ochinförlivandet av tredje generationensförsäkringsdirektiv i den nationella lagstiftningeni respektive medlemsland. I fullbordadesgenomförandet av tredje generationens direktiv genomändringar i lagstiftningen för såväl svenska somutländska försäkringsföretag (prop.1994/95:184, bet. NU24, rskr. 392).Den rent allmänt ökade internationaliseringen ochde i väsentliga avseenden gemensammaförsäkringsrörelsereglerna i har fört med sigen ökad konkurrens på den svenska marknaden.- ReformbehovetFörsäkringsbolagens verksamhet har sedan längereglerats av speciallagstiftning och varitunderordnad särskild tillsyn. Redan på slutet av1800-talet påbörjades arbetet med en lagstiftningsom skyddade de befintliga bolagen. Konkurser iförsäkringsbolag skulle förhindras.På 1950-talet stod det klart att den gamlaregleringen av bolagen medfördeeffektivitetsförluster. För att uppnåkostnadseffektivitet infördes skälighetsprincipenoch för att uppnå en lämplig marknadsstrukturinfördes behovs- och sundhetsprinciperna.Behovsprincipen innebar att man gav koncession omkonkurrenssituationen medgav det, och sundhets-principen innebar att man gav koncession om bolagetkunde antas bidra till en sund utveckling avförsäkringsväsendet.Denna reglering kvarstår i inte obetydliga delar . Det har i realiteten hämmat nyetableringar ochproduktutveckling på området. Regleringen har på såsätt delvis motverkat konsumenternas behov av pris-och produktkonkurrens.Regeringen gör bedömningen att försäkringsmarknadentorde fungera dåligt utan någon form avsärreglering. Informationen om försäkringstjänsternaär i utgångsläget ofullständig och ojämnt fördeladmellan parterna. Försäkringstekniken är ofta såkomplicerad att det är svårt för den enskilde attbilda sig en uppfattning om försäkringsbolagetsekonomi och förmåga att fullgöra sina förpliktelser.Informationen från försäkringsbolagen är oftabristfällig. De flesta försäkringstagarna saknartillräckliga kunskaper för att avgöra omförsäkringsbolaget hanterar sina risker på ettändamålsenligt och effektivt sätt.Att minska denna obalans i information utgör ettmotiv för statliga ingrepp i marknadens funktion.Det gäller inte minst på grund av att obalansen kanfå allvarliga konsekvenser för den svagare parten,försäkringstagaren. Skyddsmotivet har störst tyngddå det gäller försäkringstjänster som bjuds ut tillhushållen.De förslag till näringsrättsliga regler som lämnasi propositionen avser att skydda försäkringstagareoch andra ersättningsberättigade och har utformatsför att ge bättre förutsättningar för effektivproduktion av främst livförsäkringar. Ändringarna äräven tänkta att underlätta prisbildningen påmarknaden.Förslagen i propositionen har även en koppling tillflera andra lagstiftningsärenden. Nämnas kan bl.a.att ett förslag till ny försäkringsavtalslag förnärvarande övervägs inom ochatt en lagrådsremiss är planerad att avlämnas underinnevarande år. De ändringar som föreslås förförsäkringsbolagen aktualiserar ett antalföljdändringar i skattelagstiftningen. Sådanaförslag kommer att föreläggas under år1999 så att ändringar i skattelagarna kan träda ikraft med de näringsrättsliga ändringarna.MotionenI motion Fi703 av m.fl. (m), somväcktes under allmänna motionstiden , anförmotionärerna att försäkringsbranschen är inne i ensnabb utveckling och internationalisering. Med dennanya och mer globala marknadssituation skärpskonkurrensen. Därmed ökar kraven på att den svenskalagstiftningen följer med i utvecklingen så att detinte uppstår snedvridningar på marknaden genomdröjsmål i regelanpassningen. Att den svenskalagstiftningen följer den internationella är viktigtsåväl för de svenska aktörerna som förförsäkringstagarna. Motionärerna anför vidare attviktigt lagstiftningsarbete tyvärr har dragits ilångbänk av den nuvarande regeringen. De två lagarsom utan jämförelse är av störst betydelse förbranschen är försäkringsrörelselagen ochförsäkringsavtalslagen. Lagarna är föremål föröversyn inomFinansdepartementet respektiveJustitiedepartementet. Motionärerna anser attförslag till ny försäkringslagstiftning skyndsamtbör överlämnas till för behandling.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar att det i den aktuellapropositionen föreslås en modernisering avförsäkringsrörelsereglerna. Förslagen syftar tillatt underlätta produktutveckling och konkurrens samttill att ge försäkringstagarna ett ökat skydd. Denya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari2000. Enligt uppgift från ären lagrådsremiss beträffande en nyförsäkringsavtalslag planerad att avlämnas underhösten 1999. På grund av det anförda anser inteutskottet att det finns skäl att föreslå någottillkännagivande med anledning av motion Fi703 (m).Motionen avstyrks.Utgångspunkter för försäkringsrörelsereglerPropositionenFörsäkringsbolagens verksamhet har sedan längrereglerats av speciallagstiftning och varitunderordnad särskild tillsyn. har olikamotiv anförts för särskilda rörelseregler ochsärskild statlig tillsyn av rörelsen.Den särskilda rörelselagstiftningen och tillsynenför försäkringsföretag baserar sig i huvudsak påmotiv som formulerades i samband med införandet av1948 års försäkringsrörelselag. haremellertid de finansiella marknaderna genomgåttstora förändringar, genom bl.a.värdepappersmarknadernas tillväxt och genomförandetinom EU av en gemensam inre marknad på detfinansiella tjänsteområdet. Regeringen görbedömningen att det även behövsrörelseregler och särskild tillsyn förförsäkringsbolag. Motivet för detta är att skyddadirektförsäkringstagarnas och jämställdaersättningsberättigades intressen. Ett sådant skyddär motiverat av de allvarliga konsekvenser som kanuppkomma för dessa om försäkringsbolag inte kanfullgöra sina åtaganden samt de särskildaförhållandena som hör samman med försäkringar.Regeringen föreslår att rörelsereglerna ochFinansinspektionens tillsyn skall tillgodose attförsäkringsbolag kan fullgöra åtaganden motdirektförsäkringstagarna och andraersättningsberättigade på grund av försäkringar, atttydlig och relevant information lämnas tilldirektförsäkringstagare och de som erbjuds attteckna en sådan försäkring, samt att bl.a.anskaffning av försäkringar och skaderegleringenbedrivs på ett för försäkringstagarna och andraersättningsberättigade tillfredsställande sätt.Regeringen föreslår att skyddet fördirektförsäkringstagarnas och motsvarandeersättningsberättigades intressen skall tillgodosesgenom en allmän rörelseregel för försäkringsbolag.Vidare föreslås att regeln bör kompletteras avsärskilda rörelseregler om bl.a. koncession ochägarprövning, förbud mot främmande verksamhet,beräkning av försäkringstekniska avsättningar,solvenskrav och begränsningar förplaceringsverksamheten samt tillsyn avförsäkringsbolag. Regeringen gör vidare bedömningenatt allmänna associationsrättsliga regler somhuvudregel bör gälla även för försäkringsbolag, ominte avvikelser motiveras av försäkringsbolagenssärart.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar regeringens bedömning ochtillstyrker regeringens förslag.Skälighets- och sundhetskravetPropositionenSkälighetsprincipen är den allmänna princip somjämte soliditetsprincipen ligger till grund förförsäkringsrörelselagstiftningen. Den inrymmerskälighetsaspekter i tre olika delar: ett krav påskälighet i och kostnader (premie- ochkostnadsskälighet), ett krav på skäliga villkorutöver (villkorsskälighet) och ett krav påskälighet i skaderegleringen(skaderegleringsskälighet).Skälighetsprincipen har präglatrörelsereglerna för svenska försäkringsbolag.Principen har fått stor betydelse för bolagenshantering av försäkringstekniska frågor. har principen varit svår atttillämpa, framför allt i fråga om premie- ochkostnadsskälighetskraven.Frågan blir då om nuvarande skälighetsprincip skallbehållas eller om försäkringstagarnas intressetillgodoses bättre på ett annat sätt än genomskälighetsprincipen.Regeringen anser att ett premie- ochkostnadsskälighetskrav inte bör behållas som grundför rörelsereglerna och tillsyn.Det mål som nuvarande skälighetsprincip har medhänsyn till försäkringstagarnas intresse av skäligaoch rättvisa bör i stället främjas genomregler som ger bättre förutsättningar för konkurrenssamt ställer större krav på tydlig och relevantinformation. De aspekter som skälighetsprincipenskall uppfylla genom att premierna inte blir förlåga bör i stället tillgodoses genom andra slag avrörelseregler: främst placeringsregler, regler omgod soliditet och likviditet samt en allmänbestämmelse om premiesättning, vilka mera direktskall säkerställa att bolaget har en tillräcklig godekonomisk stabilitet för att kunna fullgöraåtagandena mot försäkringstagarna.En fråga som kvarstår är dock om inte premie- ochkostnadsskäligheten ändå i någon mån borde behållasför vissa obligatoriska försäkringar.Regeringen anser att det inte finns skäl attbehålla något premie- och kostnadsskälighetskrav iFRL som generellt sett tar sikte på obligatoriskaförsäkringar eller vissa grupper avförsäkringstagare. Regeringen kommer noga att följatillämpningen av de nya reglerna med inriktning påett starkt konsumentskydd. För den obligatoriskatrafikförsäkringen anser regeringen dock attförhållandena är speciella. Som regeringen uttalat iproposition 1998/99:42, Ändringar itrafikskadelagen, finns det ett klart samband mellankontraheringsplikten och skälighetsprincipen.Regeringen anser därför att principen tills vidarebör kvarstå på detta område.Regeringen föreslår att skälighetsprincipen ävenbör slopas såvitt avser villkors- ochskaderegleringsskäligheten.Slopandet av skälighetsprincipen ger anledning tillflera ändringar i nuvarande försäkringsrörelselag.Det bör dock understrykas att principen alltjämtkvarstår i rörelsereglerna för befintliga avtal.Som tidigare fastslagits bör de intressen somförsäkringsrörelsereglerna skall tillgodose kommatill tydligt uttryck i FRL och sammanfattas i enallmän rörelseregel för försäkringsbolagensverksamhet. Regeringen föreslår att en allmänrörelseregel införs för försäkringsbolagen som motbakgrund av motiven för särskilda rörelseregler påförsäkringssidan anger de allmänna krav som skallvara styrande för verksamheten. Därigenom lagfästsen stabilitetsprincip, en genomlysningsprincip ochen princip om att verksamheten skall bedrivas enligtgod försäkringsstandard. De rörelseregler som geruttryck för sundhetsprincipen justeras.MotionenI motion Fi9 av m.fl. (m) yrkande 5motsätter sig motionärerna att skälighetsprincipentills vidare kvarstår beträffande den obligatoriskatrafikförsäkringen. Motionärerna anser att detförhållandet att försäkringsinnehavet ärobligatoriskt inte kan läggas till grund för attbehålla en kostnadsdrivande reglering. Enligtmotionärerna bör besluta att avskaffaskälighetsprincipen även för den obligatoriskatrafikförsäkringen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet anser att det inte finns skäl att behållanågot premie- och kostnadsskälighetskrav i FRL somgenerellt sett tar sikte på obligatoriskaförsäkringar. Utskottet anser dock, i motsats tillmotionärerna, att förhållandena för denobligatoriska trafikförsäkringen är speciellaeftersom det finns ett klart samband mellankontraheringsplikten och skälighetsprincipen. Omförsäkringsgivarna fick bestämma premierna förtrafikförsäkringar helt och hållet utifrånmarknadsöverväganden, skulle de kunna kringgå enskyldighet att meddela försäkring genom att krävamycket höga för sådana försäkringar som dehelst inte vill erbjuda. Utskottet anser därför,liksom regeringen, att skälighetsprincipen tillsvidare bör kvarstå på detta område. Utskottettillstyrker således regeringens förslag. Motion Fi9(m) yrkande 5 avstyrks.Avsättning till konsolideringsfondPropositionenRegeringen föreslår att livförsäkringsbolag som intefår dela ut vinst bör inrätta en särskild fond förde överskott som får användas för förlusttäckning.Denna fond kan lämpligen benämnaskonsolideringsfond. Fondens primära syfte skall varaatt fungera som konsolideringsbuffert i bolaget.Lagen bör dock inte förhindra att medel ikonsolideringsfonden även används för återbäringtill försäkringstagarna till den del fondenöverstiger vad som behövs för bolagetskonsolidering. Lagen bör också ge utrymme för annananvändning än för förlusttäckning och återbäring,t.ex. bidrag till för verksamheten nyttig forskning.Konsolideringsfondens användning för olika ändamålbör regleras i bolagsordningen. Reglerna omanvändningen måste givetvis vara förenliga med andraregler. Dispositionen av konsolideringsfonden börankomma på bolagsstämman.En konsolideringsfond skall alltså inrättas ilivförsäkringsbolag, såväl aktiebolag som ömsesidigabolag, som inte får dela ut vinst. De flestaföreträdare för försäkringsbranschen har ansett attvinstutdelande försäkringsbolag av konkurrensskälbör få inrätta en motsvarande konsolideringsfond. Dehar pekat på svårigheterna för dagenslivförsäkringsbolag att övergå till en vinst-utdelande verksamhet om inte återbäringsmedel fårutnyttjas i kapitalbasen.I propositionen anförs att en av de grundläggandemålsättningarna för arbetet medförsäkringsrörelsereformen är att en klar åtskillnadgörs mellan försäkringstagarnas medel och bolagetsriskkapital i livförsäkringsaktiebolag som får delaut vinst till ägarna. Det kan ifrågasättas om det ärmöjligt att utforma bestämmelser som kan tryggaförsäkringstagarnas intressen med enkonsolideringsfond i vinstutdelande bolag. Förslagetär neutralt mellan aktiebolag och ömsesidiga bolag.Regeringen anser att en konsolideringsfond inte börmedges i vinstutdelande livförsäkringsbolag.Regeringen framhåller att regleringen inte i sigförhindrar att vinstutdelande livförsäkringsbolagmeddelar långa försäkringar med utjämnad avkastningsom dagens pensionsförsäkringar.Regeringen anser att konsolideringsfondens framtidbör bli föremål för fortsatta överväganden. Enöversyn skall påbörjas av deassociationsrättsliga reglerna förförsäkringsföretag. Förutsättningarna skallundersökas för en ordning där företagen i storutsträckning följer reglerna för allmänna företag.Konsolideringsfonden tas upp i detta sammanhang.Några remissinstanser, bl.a. ,har påpekat att en övergång till vinstutdelning ibefintliga äldre livförsäkringsbolag, med inriktningpå pensionsförsäkringar, kräver ett så storttillskott av kapital att åtgärden är orealistisk.Det finns inte nu skäl att ifrågasätta dennabedömning. Det är därför möjligt attförsäkringsrörelse i vinstutdelandelivförsäkringsbolag framför allt kommer att avsekort sjuk- och olycksfallsförsäkring,fondlivförsäkring samt lång utjämnande livförsäkringmed nya former av återbäring inom ramen förvillkorad återbäring.MotionernaI motion Fi9 av m.fl. (m) yrkande 1anser motionärerna att om även vinstutdelande bolagskulle få göra avsättningar till enkonsolideringsfond så skulle det kunna innebära attförsäkringstagarnas pengar på ett olämpligt sättslussas över till försäkringsbolagens ägare.Motionärerna förordar därför i stället att lagen börstadga att ett vinstutdelande livförsäkringsbolagäger rätt att avsätta premiemedel till enkonsolideringsfond som får användas som buffertefter det att de fonder som aktieägarna skapattagits i anspråk. Det förutsätter också att detvinstutdelande försäkringsbolaget på ett utförligtsätt informerat sina kunder om förekomsten av enkonsolideringsfond i verksamheten och hur den kankomma att användas. På detta sätt utjämnaskonkurrensförhållandena.