bet · GM01UbU11 · 1999-04-27 00:00:00 — Eleverefterfrågar ofta mer undervisning om droger och villha stort utrymme för diskussioner ocherfarenhetsutbyte.Regeringen har, som utskottet har nämnt,uppdragit åt att genomföraen kvalitetsgranskning av undervisningen om tobak,alkohol och andra droger. Granskningen skalldessutom innehålla en värdering av hurdrogundervisningen på skolorna har förändrats ochutvecklats över tiden och vilken effekt detta harhaft på elevernas bruk av och attityder till tobak,alkohol och andra droger samt kunskaper om riskernamed droger. Granskningen skall redovisas senast den15 januari år 2000.Utskottet vill understryka att skolan har en mycketbetydelsefull roll när det gäller information omalkohol, tobak, narkotika och andra droger. Det ärmycket positivt att regeringen uppdragit åtSkolverket att genomföra en kvalitetsgranskning avANT-undervisningen. Utskottet avstyrker medhänvisning till det anförda motionerna 1997/98:Ub42yrkandena 1-3, 1998/99:Ub232 yrkandena 1-4, 1998/99:Ub246 yrkande 16,1998/99:Ub268 yrkande 19, 1998/99:Ju903 yrkande 3,1998/99:Ju904 yrkandena 10 och 11, 1998/99:Ju917 yrkande 5, 1998/99:So228 yrkande 4,1998/99:So306 yrkande 1, 1998/99:So307 yrkandena 1och 3 och 1998/99:So459 yrkande 5.Sex- och samlevnadsundervisningMotionernaVänsterpartiet framhåller i motion 1998/99:A291(yrk. 16) behovet av en utveckling av sex- ochsamlevnadsundervisningen. Enligt motionärerna talarman i undervisningen ofta enbart om heterosexuellarelationer och känslor och bortförklararhomosexualitet med "att det finns också" eller ivärsta fall att det går över när man blir äldre.Detta är ett stort problem som bör behandlas ilärarutbildningen och läroplaner, heter det imotionen. Enligt motion 1998/99:K285(yrk. 4) måste ungdomar få en möjlighet attdiskutera pornografi på ett kritiskt sätt.Diskussioner om pornografi borde därför vara ettstående inslag i skolans undervisning om sex ochsamlevnad.Utskottets bedömningUtskottet erinrar än en gång om att mål- ochresultatstyrningen av skolan innebär att ansvaretför att de nationella målen nås vilar på den lokalanivån. Genom läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) har rektor ett särskilt ansvar för att elevernafår kunskap om sex och samlevnad. Sex- ochsamlevnadsfrågor är ett kunskapsområde som rör fleraolika ämnen. I kursplanen för ämnet biologi igrundskolan anges bl.a. att eleverna skall fåmöjlighet att, utifrån perspektivet att ta ansvarför sig själva och andra, diskutera frågor omkärlek, sexualitet och samlevnad. Frågor omhomosexualitet skall få en saklig belysning iundervisningen. För att stödja undervisningen inomkunskapsområdet sex och samlevnad har Skolverketgett ut ett referensmaterial - "Kärlek känns!förstår du". I referensmaterialet behandlas en radolika frågor inom området som ger förutsättningarför en brett upplagd samlevnadsundervisning, bl.a.finns ett särskilt avsnitt om homosexualitet.Utskottet påminner om att det i läroplaner ochkursplaner inte anges hur undervisningen skallorganiseras och läggas upp eller hur skolansarbetsformer skall gestaltas, t.ex. hur och i vilkenform diskussioner om pornografi och undervisning omhomosexualitet skall tas upp i skolanssamlevnadsundervisning. Det är i verksamheten ute iskolorna som skolledare, lärare och elever gemensamthar ansvar för hur arbetet i skolorna konkret skallbedrivas.Skolverket har fått regeringens uppdrag att underår 1999 genomföra en nationell kvalitetsgranskningav sex- och samlevnadsundervisningen i skolan.Vidare ingår sex- och samlevnadsundervisningen somen viktig del i det arbete med att utvecklavärdegrunden som kommer att bedrivas av en särskildprojektgrupp i . Till dettaprojekt skall knytas ett särskilt ungdomsrådbestående av elever från gymnasieskolans årskurs 1.Rådet skall fungera som analysgrupp och ge ettelevperspektiv på värdegrunden. Den sakfråga sområdet först skall arbeta med gäller sex ochsamlevnad som en del av värdegrunden och som en delav skolans arbetsmiljö och arbetsklimat.Utskottet understryker vikten av en braundervisning inom området för sex och samlevnad. Detär enligt utskottets uppfattning särskilt viktigtatt ungdomar får möjlighet att ge sin syn på hurdenna undervisning bör bedrivas Med hänvisning tillvad utskottet har anfört avstyrks motionerna1998/99:A291 yrkande 16 och 1998/99:K285 yrkande 4.Svenska, historia och naturkunskap m.m.MotionernaEnligt motion 1998/99:Kr227 (kd) är det en storbrist att vikten av ett vårdat språk inte anges ikursplanen för ämnet svenska i grundskolan.Kursplanen bör kompletteras med målet att elevernaskall lära sig att använda ett vårdat språk i taloch skrift (yrk. Eleverna i gymnasieskolan skallenligt kursplanen för ämnet "kunna uttrycka sig ital och skrift så väl att elevens språk fungerar isamhälls-, yrkes- och vardagslivet och för fortsattastudier". Detta "mål att uppnå" bör kompletteras såatt det framgår att eleven skall kunna uttrycka sigvårdat i tal och skrift (yrk. 2).I motion 1998/99:Ub202 (m) framhålls att deninformation om nazismens vidrigheter som genomförtspå bred front har varit positiv. Motionärerna anseratt det finns anledning att ge undervisning i skolanäven om de brott mot mänskligheten som begåtts av def.d. kommunistiska staterna.I motion 1998/99:Ub204 (m) betonas vikten avallsidig historieundervisning i de delar av landetsom inte alltid tillhört . Det är viktigt i skånska skolor får undervisning om händelser isvensk historia som inträffade . Lokalhistoria bör få en mer framträdande behandling iundervisningen. Liknande tankegångar återfinns imotion 1998/99:Ub207 (c). Motionären anser attregeringen bör uppdra åt att se överkursplanen i ämnet historia i syfte att stärka denlokala historiens roll.Enligt motion 1998/99:Ub209 (m) måste utbildning ielementär naturkunskap förbättras i ochgymnasieskolan (yrk. Det är angeläget att densvenska skolan på liknande sätt som sker inom EUsöker integrera miljökunskap i utbildningen. Fördetta krävs bl.a. fortbildning av lärare ochutveckling av läromedel (yrk. Motionärerna pekarpå att det fortfarande brister inom skolan vadgäller aktuell information om vilka framsteg somgjorts på miljöområdet. Framsteg på miljöområdet börpå ett bättre sätt klargöras i utbildningen (yrk.3).Utskottets bedömningUtskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna när det gäller vikten av att allaelever lär sig att använda ett vårdat språk i taloch skrift inom ramen för undervisningen i ämnetsvenska. Det är dock inte en uppgift som rör enbartsvenskämnet. För att nå framgång krävs ett nära ochförtroendefullt samarbete mellan vuxna och unga iskolan och beredskap hos de vuxna att reagera pådåligt språkbruk. Utskottet påminner om att enöversyn av samtliga kursplaner har inletts. Inom enfemårsperiod räknat skall Skolverketse över samtliga nationellt fastställda kursplaner.Det ankommer på regeringen och i vissa fallSkolverket att fastställa kursplaner.Utskottet avstyrker motion 1998/99:Kr227 yrkandena1 och 2. Något uttalande från medanledning av motionsyrkandena är enligt utskottetsmening inte påkallat.Beträffande förslaget om undervisning i skolan om debrott mot mänskligheten som begåtts av de f.d.kommunistiska staterna vill utskottet hänvisa tillatt regeringen har gett Skolverketi uppdrag att stödja och stimulera undervisningen inutidshistoria. skall också kartlägga ochgranska hur undervisningen bedrivs. Senast den 1maj 1999 skall redovisa hur man kommeratt arbeta med uppdraget. I uppdraget framhålls attelevernas kunskaper bör fördjupas när det gäller vårmoderna historia, inbegripet kampen för demokratioch mänskliga rättigheter samt brott mot demänskliga rättigheterna som begåtts av totalitäraregimer. Utskottet avstyrker mot denna bakgrundförslaget i motion 1998/99:Ub202.Utskottet avstyrker motionerna 1998/99:Ub204 och1998/99:Ub207 om allsidig historieundervisning i dedelar av landet som inte alltid har tillhörtSverige. Utskottet har tidigare behandlat ochavstyrkt motsvarande motions-yrkanden, senast ibetänkande 1997/98:UbU11 (s. 6). Utskottet harkonstaterat att det i kursplanen för ämnet historiafinns utsagt att eleverna skall känna tillhembygdens historia och kultur. Även de nu aktuellamotionerna bör enligt utskottets uppfattning avslåsmed samma motivering. Utskottet anser det såledesinte påkallat med något uttalande av ifrågan. Som utskottet har redovisat ovan ankommerdet på regeringen och att bestämma omkursplaner. En översyn av kursplanerna pågår förnärvarande.Utskottet avstyrker även motion 1998/99:Ub209yrkandena 1-3 om utbildning i naturkunskap m.m.Motsvarande motionsledes framförda förslag hartidigare behandlats och avstyrkts av utskottet,senast i betänkande 1997/98:UbU9 (s. 22). Utskottet hänvisade bl.a. till attmiljöperspektivet är ett av de övergripandeperspektiv som skall anläggas i skolans alla ämnenoch att det återfinns i bl.a. kursplanerna förnaturorienterande ämnen i . Riksdagenavslog yrkandena.Hemkunskap, kostkunskap, konsumentkunskap m.m.MotionernaVikten av ämnet hemkunskap i betonas imotionerna 1998/99:Ub217 (m) yrkande 1 och1998/99:MJ781 (c) yrkande 12. Motionärernaframhåller bl.a. att ämnet har det lägsta antalettimmar, , bland de s.k. praktisk-estetiska ämnena. Beslutet om ett ökat antaltimmar för idrott och hälsa samt slöjd minskarbalansen och likvärdigheten mellan de praktisk-estetiska ämnena. Ämnet hemkunskap får inteytterligare marginaliseras.Hemkunskapsundervisningen bör ge eleverna kunskaperom vegetabilisk kosthållning enligt motion1998/99:MJ218 (v) yrkande 4. Allt fler väljer attäta vegetariskt, särskilt ungdomar. Motionärernaframhåller att skolan har ett ansvar för att ökakunskapen om att laga vegetarisk mat och vad somkrävs för att få en fullvärdig vegetarisk kost.I motion 1998/99:Ub217 pekas på att undervisning ikostkunskap i gymnasieskolan skall ingå i ämnetidrott och hälsa. Ämnesinnehållet utgörs till storandel av idrottsaspekter på maten. Undervisningensköts av idrottslärare. Den tid som eleverna fårinom ämnesområdet mat och hälsa är försumbar (yrk.2). Motionärerna anser att kostundervisningen vadgäller omfattning och innehåll bör utvärderas avSkolverket (yrk. 3).I motion 1998/99:MJ781 (c) yrkande 13 påpekas atteleverna i gymnasieskolan ges möjlighet attindividuellt välja vissa ämnen. Motionärerna anseratt ämnet konsumentkunskap bör införas som ett avdessa individuella val.I motion 1998/99:Ub246 (yrk. 9)framhålls att de praktiska och estetiska ämnena somhemkunskap, slöjd, bild och idrott och hälsa är enviktig del av helheten i skolan. För att göra detmöjligt att utöka antalet timmar i dessa ämnen måstedet totala antalet timmar i timplanen ses över.Risken är annars stor att andra ämnen hamnar istrykklass. De enskilda skolornas möjlighet attfritt förfoga för lokalprofilering liksom utrymmet för elevernas fria valär också viktigt att slå vakt om.Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning ärhemkunskapsundervisningen i viktig.Utskottet har framhållit detta tidigare, senast isamband med behandlingen av proposition 1997/98:6Förskoleklass och andra skollagsfrågor (bet.1997/98:UbU5 s. 41). Regeringen föreslog ochriksdagen beslutade en utökning av antalet timmar igrundskolan i ämnena idrott och hälsa respektiveslöjd till 500 respektive . Utskottetpekade på att ämnet hemkunskap skall ge bådepraktiska och teoretiska kunskaper. Utskottetframhöll också att kunskaper om sambanden mellanlivsstil, mat, hälsa och miljö har stor betydelseför folkhälsan och folkhushållet och attundervisningen i hemkunskap skall ge dessakunskaper. Utskottet påminde om att ämnet hemkunskapvid läroplansreformen inte fick någon timreduktion,vilket däremot drabbade ämnena idrott och hälsa samtslöjd. Utskottet framhöll också att det är målen ikursplanen för respektive ämne som skall varastyrande för undervisningen och inte enbart antalettimmar enligt timplanen. Utskottet avstyrkte ochriksdagen avslog de då föreliggandemotionsyrkandena. Utskottet har ingen annanuppfattning nu men vill i sammanhanget tillägga attett förslag om en försöksverksamhet, där arbetet igrundskolan skall få organiseras utan en centraltfastställd timplan, bereds inomRegeringskansliet.När det gäller yrkandet om att kunskap omvegetabilisk kosthållning skall ingå ihemkunskapsundervisningen vill utskottet peka på attdet i kursplanen bl.a. anges som mål att sträva motatt eleven "kan välja livsmedel, planera, tillagaoch servera måltider och därvid ta hänsyn tillnäringsinnehåll, kvalitet, smak och pris". Utskottetanser det viktigt att en bred undervisning,inklusive undervisning om vegetabilisk kosthållning,ges inom ämnet. Hur undervisningen konkret utformasär en fråga som avgörs på den lokala nivån, i förstahand av lärare och elever.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotionerna 1998/99:Ub217 yrkande 1, 1998/99:MJ218yrkande 4 och 1998/99:MJ781 yrkande 12.Beträffande kostundervisningen i gymnasieskolan villutskottet erinra om att alla elever genomhemkunskapsundervisningen i skall geskost-undervisning. Därutöver finns i kursplanen förkärnämnet idrott och hälsa i gymnasieskolan angivetatt ämnet skall ha ett brett hälsoperspektiv.Eleverna skall få en ökad kunskap om hur den egnakroppen fungerar och hur man genom goda matvanor,regelbunden fysisk aktivitet och friluftsliv kanförbättra sitt fysiska och psykiska välbefinnande.Utskottet vill än en gång peka på att en revideringav kursplanerna pågår inomSkolverket. Utskottet anser det inte påkallat medett uttalande av om en utvärdering avkostundervisningen. Det ingår i Skolverketsarbetsuppgifter att följa upp och utvärdera skolansverksamhet. Som utskottet har redovisat i detföregående har regeringen vad gäller den nationellakvalitetsgranskningen för prioriteratområdena skolans arbete med mobbning, sex- ochsamlevnadsundervisningen och undervisningen omtobak, alkohol och andra droger. Utskottet avstyrkermotion 1998/99:Ub217 yrkandena 2 och 3 medhänvisning till vad utskottet anfört.När det gäller utbildning i konsumentkunskap igymnasieskolan erinrar utskottet om att alla eleverges kunskaper inom området genom undervisningen igrundskolan. Konsument- och ekonomifrågor behandlasi huvudsak i kursplanerna för ämnena hemkunskap ochsamhällskunskap. I gymnasieskolan finns möjligheteratt lokalt anordna kurser med olika innehåll ochprofileringar som eleverna har möjlighet att välja.Utskottet är inte berett att ta initiativ till attämnet införs som en nationell kurs i gymnasieskolan.Utskottet avstyrker motion 1998/99:MJ781 yrkande 13.Utskottet delar den uppfattning som framförs imotion 1998/99:Ub246 (yrk. 9) att de praktiska ochestetiska ämnena är en viktig del av helheten iskolan. Dessa ämnen är betydelsefulla för attutveckla olika delar av elevernas personlighet ochintressen. Undervisningen i hemkunskap, slöjd, bildoch idrott och hälsa bidrar till elevernas allsidigautveckling. Som utskottet har redovisat ovan hartimtalen i ämnena slöjd och idrott och hälsa nyligenutökats i . Utskottet är inte berett atttillstyrka förslaget om en översyn av det totalaantalet timmar i i syfte att göra detmöjligt att utöka antalet timmar i dessa ämnen.Utskottet vill i sammanhanget än en gång peka på attett förslag om en försöksverksamhet, där arbetet igrundskolan skall få organiseras utan en centraltfastställd timplan, bereds inomRegeringskansliet. Utskottet avstyrker yrkandet.Idrott och hälsa, m.m.MotionernaI motionerna 1998/99:Ub224 (s) och 1998/99:Ub225 (s)tas frågan upp om simkunnigheten hos eleverna iSverige. Motionärerna pekar bl.a. på att det ikursplanen för ämnet idrott och hälsa sägs atteleverna i slutet av årskurs 5 skall kunna simma ochhantera nödsituationer. Det har dock intedefinierats vad detta praktiskt innebär. Elevernamåste veta exakt vad denna utbildning har som måloch detta bör tydligt uttryckas i kursplanen.Motionärerna betonar att simkunnighet är enbaskunskap i säkerhet som varje barn i harrätt att få. Skolan måste ha i uppgift att ta redapå simkunnighetsnivån på den egna skolan, och därdet finns behov måste resurser för undervisningsättas in.I motion 1998/99:Ub250 (s) markeras vikten avutbildning om olyckor, katastrofer och störningar iinfrastruktursystem. Eftersom det inte är klartuttalat i läroplanen att eleverna skall fåutbildning inom dessa områden är det svårt att tatid från den ordinarie verksamheten till detta.Motionärerna framhåller att det är viktigt attskolan bereds möjlighet att tillsammans med olikaaktörer genomföra utbildning inom områdenasäkerhetsmedvetande, första hjälpen samt hjärt- ochlungräddning, vattensäkerhet, farliga varor,överlevnad och krisstöd. All personal inom skolanbör ges kunskaper inom områdena i sin utbildning ochi fortbildning.Utskottets bedömningI kursplanen för ämnet idrott och hälsa igrundskolan anges att eleverna i slutet av det femteskolåret bl.a. skall kunna simma och hanteranödsituationer vid vatten. Utskottet delarmotionärernas uppfattning att simkunnighet är enbaskunskap i säkerhet som varje barn i harrätt att få. Det framgår också mycket tydligt av dennationellt fastställda kursplanen att skolan haransvar för att eleverna i skall få dennakunskap. Som utskottet har anfört i det föregåendeär det den lokala nivån, kommuner och skolor, somhar ansvar för att de nationella målen i läroplaneroch kursplaner nås. Det är också på den lokala nivånsom den närmare konkretiseringen av de nationellamålen skall göras. Huvudmannen (kommunen) har ettsjälvklart ansvar för att detta sker och ett ansvarför resurstilldelningen till skolorna. Kommunen ochskolorna har också ansvar för den kommunalauppföljningen och utvärderingen av skolornasresultat. Utskottet vill också peka på att ämnetidrott och hälsa fått ökat utrymme itimplanen för . Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna 1998/99:Ub224 och 1998/99:Ub225.Utskottet avstyrker motion 1998/99:Ub250 omutbildning om olyckor, katastrofer m.m.Utskottet behandlade under förra ett ihuvudsak likartat mo-tionsyrkande (bet.1998/99:UbU11 s. 5). Utskottet avstyrkte yrkandetoch ansåg att de skrivningar som finns i kursplaneni ämnet samhällskunskap ger utrymme för att iundervisningen ge eleverna insikt om sårbarheten idet moderna samhället. Utskottet pekade också på attännu tydligare skrivningar om dessa samhällsproblemhar tagits in i de nya gemensamma avsnitten tillgrundskolans kursplaner i samhällsorienterande ämnensom utarbetat på regeringens uppdrag ochsom regeringen fastställde . Underrubriken och globala miljö- ochöverlevnadsfrågor sägs bl.a. att "kunskaper omsamspelet natur-teknik-människa-samhälle germöjlighet till en insikts- och ansvarsfull syn påmänniskans nyttjande av naturresurser och tekniksamt hur människors liv och livsmiljö förändrasgenom teknik".Utskottet noterar att regeringen uppdragitåt att i samråd med Statens räddningsverkdokumentera och sammanställa skolans insatser isamband med branden i den 30 oktober 1998.Skolverket skall, utifrån sammanställningen, läggafram rekommendationer om hur skolan kanorganisera sina insatser vid katastrofhjälp.Skolverket skall även granska hur effektiva skolansnuvarande satsningar är för ökad kunskap och insiktom brandförsvar hos elever och personal. Uppdragetskall redovisas senast den 1 mars 2000.I sammanhanget bör också nämnas uppdragatt se över samtliga nationellt fastställdakursplaner fr.o.m. år 1998.KörkortsutbildningMotionernaI motionerna 1998/99:Ub259 (kd) och 1998/99:T223(kd) yrkande 48 föreslås att det skall vara möjligtför elever att inom gymnasieskolans ram genomgåteoridelen av körkortsutbildningen. I den förstnämnda motionen anförs att trafikkunskap är någotsom alla behöver tillägna sig eller bli undervisadeom i vårt moderna samhälle. Även för de elever förvilka "uppkörningen" inte är aktuell bör deteoretiska kunskaperna vara betydelsefulla, heterdet i motionen. Enligt motion 1998/99:Ub251 (s) börkörkortsutbildningen överföras till gymnasieskolan.Motionärerna framhåller att körkortsutbildning i dagi stor utsträckning är en privatekonomisk fråga.Alla elever i gymnasieskolan bör erbjudas teoretiskaoch praktiska kunskaper, tillräckliga för att klarakörkortsprov och uppkörning. Kostnaderna tordeenligt motionärerna kunna finansieras inom ramen förde statliga bidragen till kommunerna.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare vid flera tillfällenbehandlat motionsyrkanden om körkortsutbildning,senast i betänkande 1997/98:UbU10 (s. 10). Utskottetavstyrkte och avslog de då föreliggandemotionsyrkandena.Utbildning av yrkesförare sker inomfordonsprogrammets transporttekniska gren igymnasieskolan. Utskottet är inte berett att föreslåatt ytterligare en utbildningsuppgift förs tillgymnasieskolan. Detta skulle i sådant fall kräva attkommunerna måste tillföras ytterligare medel elleratt något annat ämnesområde tas bort frångymnasieskolan.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna1998/99:Ub251, 1998/99:Ub259 och 1998/99:T223yrkande 48.Utbildning om entreprenörskap, m.m.MotionernaI motion 1998/99:N229 (c) yrkande 4 föreslås attutbildning i entreprenörskap anordnas i skolan.Motionären pekar på att barn och ungdomar i Kanadaredan i motsvarigheten till vår grundskola fårstudera den kooperativa formen. Denna möjlighet attutveckla samarbete och samverkan borde prövas även iden svenska skolan. Kooperativ skulle kunna startasbåde i och gymnasieskolan. Enligt motion1998/99:Ub218 (m) borde ett fritt valt ämne, "Startaeget", införas redan i . En fördjupadkurs skulle därefter kunna erbjudas igymnasieskolan. Syftet med en sådan utbildningskulle vara att stimulera nyföretagarandan samt gemöjlighet till kunskap och förståelse i hur manstartar och driver ett företag.I motion 1998/99:Ub214 (m) föreslås att ettlärlingssystem införs i . Motionärernaanser att arbetsplatsförlagd utbildning i form avlärlingssystem bör finnas redan i sistaårskurser. Skoltrötta elever skulle kunna ges bättreförutsättningar om ett sådant system infördes.Utskottets bedömningNär det gäller utbildning i entreprenörskap villutskottet hänvisa till vad utskottet har anfört idenna fråga i samband med behandlingen avproposition Gymnasieskola i utveckling - kvalitetoch likvärdighet (prop. 1997/98:169, bet.1998/99:UbU3). Utskottet pekade på att förmåga attlösa problem, initiativförmåga och förmåga att varaflexibel och kreativ samt att äga självtillit ärviktiga egenskaper för alla individer, inte bara förblivande företagare och entreprenörer. Utskottetkunde konstatera att samtliga läroplaner, frånläroplanen för förskolan till läroplanen för defrivilliga skolformerna, tar upp dessa aspekter.Utskottet betonade skolans betydelse för att läggagrunden till ett positivt förhållningssätt när detgäller entreprenörskap och företagsamhet.Utskottet anser , liksom tidigare, att detprimärt inte är fråga om att utbilda blivandeföretagare i skolan utan snarare att stimulerainitiativförmåga och kreativitet hos eleverna.Utskottet vill också än en gång peka på demöjligheter som finns både i och igymnasieskolan att lokalt fastställa kurser. Dettahar många kommuner utnyttjat, inte minst i form avolika företagarutbildningar i gymnasieskolan, bl.a.i samarbete med Ung Företagsamhet. Utskottetavstyrker med hänvisning till det anförda motionerna1998/99:Ub218 och 1998/99:N229 yrkande 4.Utskottet är inte berett att tillstyrka motion1998/99:Ub214 om införande av lärlingssystem igrundskolan. Utskottet erinrar om att det enligtbestämmelserna i grundskoleförordningen (5 kap. 10§) finns möjlighet att besluta om anpassadstudiegång för en elev som inte kan få utbildningsom i rimlig grad är anpassad efter elevenssituation och förutsättningar. Därvid får avvikelsergöras från timplanen. Styrelsen för skolan ansvararför att en elev med anpassad studiegång får enutbildning som så långt det är möjligt är likvärdigmed övrig utbildning i skolan. I de högreårskurserna får utbildningen delvis förläggas utanför skolan. Eleven skall därvidha en handledare samt stöd från skolans personal.Praktisk arbetslivsorienteringMotionenI motion 1998/99:Ub227 (yrk. 23)framhålls att skolan har en viktig uppgift i attmotverka könsbundna utbildnings- och yrkesval.