bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — På ungdomars villkor - ungdomspolitik fördemokrati, rättvisa och framtidstro I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /99:115 På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro jämte de motioner som väckts medanledning av propositionen samt ett antal motionerväckta under allmänna motionstiden hösten 1998.Utskottet har inhämtat yttranden över propositionenoch motioner väckta med anledning av propositionenfrån konstitutions-, social-, utbildnings- ocharbetsmarknadsutskotten (bilagorna 1-4).I propositionen bedömer regeringen att ett systembör införas med en generell, sektorsövergripande ochmålstyrd ungdomspolitik som också inkluderaruppföljning och analys. För det första bör mål förden nationella ungdomspolitiken beslutas avriksdagen. Målen skall ange ungdomspolitikensinriktning och utgöra en av utgångspunkterna för denordinarie mål- och resultatstyrningen. Vidare bördelmål beslutas av regeringen, vilka bör fungera somen utgångspunkt för uppföljning och analys av densamlade ungdomspolitiken. Slutligen bör goda exempeltas fram för att illustrera olika former av konkretverksamhet som bidrar till att ungdomspolitikens måluppnås.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attriksdagen skall godkänna tre mål för den nationellaungdomspolitiken, vilka skall ersätta tidigaregodkända riktlinjer. De nya målen skall varaföljande.1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.2. Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.3. Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som en resurs.Utskottet tillstyrker också att godkännervad regeringen föreslagit om Ungdomsstyrelsensverksamhet, nämligen att myndigheten skall verka föratt målen för den nationella ungdomspolitikenuppfylls. Utskottet tillstyrker också att det skallvara regeringens uppgift att utforma de övergripandemålen för verksamhet.Utskottet avstyrker motioner om målen förungdomspolitiken samt om delmål, Ungdomsstyrelsensverksamhet och uppgifter, ungdomars inflytande ochpåverkansmöjligheter, deras delaktighet i dendemokratiska processen, rösträttsålder, situationenför ungdomar med annan etnisk och kulturellbakgrund, drogmissbruk, skolans arbetsmiljö,utbildningsfrågor, hörselskadades och dyslektikerssituation i skolan, arbetsmarknadsfrågor,bostadsfrågor, statsbidrag och bidrag från ABSvenska Spel till ungdomsverksamhet,funktionshindrades behov av fritidsverksamhet samtungdomsorganisationernas internationella verksamhet.Utskottet hänvisar därvid bl.a. till vad somredovisats i propositionen om genomförda åtgärderoch om pågående arbete inom ,myndigheter, utredningar m.m. och till de yttrandensom avgivits från de ovan nämnda fyra utskotten.I betänkandet har 36 reservationer och ett särskiltyttrande tagits in. I proposition 1998/99:115 På ungdomars villkor -ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro har regeringen ()föreslagit att godkänner regeringensförslag om1. mål för den nationella ungdomspolitiken (avsnitt4.2),2. verksamhet (avsnitt 4.4). Motioner väckta med anledning avpropositionen1998/99:Kr29 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om information tillföräldrar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolansinformationsskyldighet och betydelsen av attskolpersonalen besitter tillräckliga kunskaper omnarkotikans symtom och verkningar,3. att hos regeringen begär förslag omdrogtester även för personer i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att hos regeringen begär förslag tillnarkotikapolitiska åtgärder i enlighet med vad iövrigt anförts i motionen.1998/99:Kr30 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ungdomspolitikenskall vara stödjande och bygga på ungdomars,föräldrars och andra närståendes engagemang,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen böråterkomma till med förslag till reviderademål och konkreta delmål för ungdomspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder motungdomsarbetslösheten,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en bredöversyn av bostadspolitiken ur ett ungdoms-perspektiv,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om målen förUngdomsstyrelsens arbete,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om försöksverksamhetmed elevmajoritet i skolstyrelserna,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stödet till depolitiska ungdomsförbundens information i skolornabör finansieras utanför satsningen påföreningsutveckling för ungdomsorganisationerna,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avbrytaprojektet ,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen avförebyggande insatser mot drogmissbruk,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ungdomarsentreprenörskap,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av attbeakta generationsaspekterna vid alla viktigabeslut,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bidragsreglerför ungdomsorganisationer,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att anlägga ettungdomsperspektiv på allt utvecklingssamarbete ochungdomsorganisationernas möjlighet att bedrivautvecklingssamarbete, utbytesprogram ochdemokratibistånd,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om hurungdomsorganisationernas internationella verksamhetskall kunna inkluderas i statens ekonomiskaorganisationsstöd,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om den kompetenssom finns inom den ideella sektorn i utformandet avsamarbetsprojekt mellan , svenskaEU-programkontoret och Sida.1998/99:Kr31 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkten förungdomspolitiken,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ta till varaäven nya metoder för att stärka unga människorsvillkor och engagemang för demokrati, rättvisa ochframtidstro,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en förändradarbetsrätt,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en reformeradarbetslöshetsförsäkring,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärlings- ocharbetsmarknadsutbildning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Ungdomsstyrelsen.1998/99:Kr32 av m.fl. (c) vari yrkas1. att med avslag på regeringens förslagtill mål för ungdomspolitiken ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riktlinjer fördensamma,2. att , vid avslag på yrkande 1, som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ytterligare mål för ungdomspolitiken,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den nationellaungdomspolitiken skall syfta till att belysamaktfrågor,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett uppdrag tillIntegrationsverket och om att ökakunskapen om ungdomar med annan etnisk och kulturellbakgrund,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avarbetsmarknadens regelverk,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avreglerna inom byggområdet,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om överläggningar medkommunerna om tillgången till information,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stödet tillungdomspolitiken.1998/99:Kr33 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bättre arbetsmiljöför elever i skolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomars situationpå arbetsmarknaden,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomarsutbildning,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomar och kultur,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomar medfunktionshinder,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser förhörselskadade barn,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beroende ochmissbruk,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att motverkasjälvmord bland ungdomar,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om läs- ochskrivsvårigheter,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av ettreformerat mandatbaserat bidragssystem till depolitiska ungdomsförbunden,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ungdomarsdemokratiska delaktigheter.1998/99:Kr34 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomars situation.1998/99:Kr35 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utveckla ickeföreningsanslutna ungdomars inflytande ochdelaktighet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inflytande över denegna utbildningssituationen i skolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utredning avrösträttsåldern.1998/99:Kr36 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i gällande lagstiftning attrösträttsåldern vid val tillkommunfullmäktige, landsting och riksdag,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i gällande lagstiftning att rösträttenskall följa kalenderår i stället för födelsedatum,3. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i gällande lagstiftning attförsöksverksamhet införs med sänkt rösträttsåldervid val till kommunfullmäktige, med sikte på att iframtiden även inkludera landstings- ochriksdagsval.Motioner väckta 19981998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas60. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en ökad andelstöd till ungdomar som driver enskilda projekt.1998/99:Kr502 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avförändrade bidragsregler till de politiskaungdomsförbunden,2. att hos regeringen begär förslag tillnytt bidragssystem för de politiskaungdomsförbunden, baserat på partiernas mandat iriksdagen, samt ett grundbidrag.1998/99:Kr508 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till politiskaungdomsförbund.1998/99:Kr509 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en samladungdomsproposition föreläggs under varjemandatperiod,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omgenerationsperspektivet i den politiska processen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd tillförsöksverksamhet som kan öka ungdomars delaktigheti den demokratiska beslutsprocessen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att aktualisera ochförverkliga målen för ungdomspolitiken,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ungdomskulturen.ÄRENDETS BEREDNINGUnder ärendets beredning har information påkulturutskottets begäran lämnats av statssekreterareLena , Kulturdepartementet.Företrädare för för SverigesUngdomsorganisationer, LSU, har uppvaktat utskotteti ärendet.Utskottet har berett konstitutions-,socialförsäkrings-, social-, utbildnings-,arbetsmarknads- och bostadsutskotten tillfälle attyttra sig över proposition 1998/99:115 jämtemotioner väckta med anledning av propositionen i dedelar de berör respektive utskotts beredningsområde.Yttranden har avgivits av konstitutions-, social-,utbildnings- och arbetsmarknadsutskotten. Yttrandena1999/2000:KU2y, 1998/99:SoU7y, 1999/2000:UbU1y och1999/2000: AU1y bifogas betänkandet som bilagorna1-4. InledningDen ungdomspolitiska kommittén (dir. 1995:154)föreslog i sitt betänkande Politik för unga (SOU1997:71) nya mål för ungdomspolitiken och metoder -bl.a. nedbrytning av de övergripande målen ikonkreta mål - för styrning, uppföljning ochutvärdering av de övergripande målens genomförande.Med utgångspunkt i kommitténs övergripande mål harUngdomsstyrelsen på regeringens uppdrag utarbetatförslag till delmål för ungdomspolitiken. Ensärskild utredning (dir. 1995:29) om åldersgränsersom berör unga människor har avgivit betänkandetBevakad övergång - Åldersgränser för unga upp till30 år (SOU 1996:111).Regeringen redovisar inledningsvis i propositionenhur den statliga ungdomspolitiken har utvecklats.Från början handlade ungdomspolitiken om statensrelation till landets ungdomsorganisationer. Statensungdomsråd, som bildades , fick tillhuvuduppgift att vara kontakt- och samordningsorganmellan ungdomsorganisationerna och regeringen.Statens ungdomsråd blev en statligmyndighet. I sin instruktion fick rådet till uppgiftatt inom ramen för samhällets fritids- ochkulturpolitik främja verksamhet bland barn ochungdomar. skedde också enförskjutning av ungdomspolitiken från att varasektorsindelad till att bli mer helhetsorienterad.Det ungdomspolitiska arbetet omfattade, utöverfrågor om ungdomars fritid, även ungdomars arbets-och bostadsförhållanden. En sektorsövergripandebeskrivning av åtgärder riktade till ungdomar ladesfram budgetproposition, det s.k.hundrapunktsprogrammet.Ungdomspolitiken ses som ettsektorsövergripande politikområde som berör såvälarbetsmarknadspolitik som utbildnings-, kultur- ochsocialpolitik. Denna förändring av innebörden avbegreppet ungdomspolitik markerades i den förstaungdomspolitiska propositionen (prop.1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354).Riksdagen godkände därvid riktlinjer förungdomspolitiken. ersattes med enny myndighet, , som skall arbetasektorsövergripande och ha kontinuerlig kontakt medkommunerna och andra berörda när det gäller attfölja ungdomars villkor. fördelarstatsbidrag till ungdomsorganisationer och verkarför förnyelse av ungdomsverksamheten inom kommuneroch föreningsliv. Myndigheten ansvarar för EU:s tvåutbytesprogram Ungdom för och Volontärtjänstför ungdomar samt för andra insatser för att stödjainternationellt ungdomsutbyte. Ungdomsstyrelsenarbetar även med Internetbaserad samhällsinformationför ungdomar.Regeringen lämnar i propositionen en detaljeradbeskrivning av ungdomars levnadsvillkor (avsnitt 3).I det följande avsnittet (avsnitt 4) läggerregeringen fram förslag om mål för den nationellaungdomspolitiken (avsnitt 4.2) och förslag omUngdomsstyrelsens verksamhet (avsnitt 4.4).Regeringen för även ingående resonemang och lämnarsina bedömningar - dock utan att lägga fram någraförslag - inom områden rubricerade Demokrati -inflytande och delaktighet (avsnitt 5.1), Rättvisavillkor - ingen får lämnas utanför! (avsnitt 5.2),Kompetens och entreprenörskap (avsnitt 5.3), Ökatstöd till ungdomars engagemang för demokrati,rättvisa och framtidstro (avsnitt 5.4),Ungdomspolitik i kommunerna (avsnitt 6) samtInternationellt samarbete (avsnitt 7). Utskottetkommer i följande avsnitt av betänkandet in på dessaresonemang och bedömningar i anslutning tillbehandlingen av olika motionsyrkanden som anknytertill de rubricerade områdena.En nationell ungdomspolitik(avsnitt 4)Målstyrning av ungdomspolitiken (4.1)Regeringens bedömningEnligt de av fastslagnariktlinjerna för ungdomspolitiken bör de offentligainsatserna för ungdomar i första hand vara stödjandeoch bygga på ungdomars, föräldrars och andranärståendes engagemang. Ungdomar skall ha rätt tillgoda uppväxtvillkor som tillgodoser behovet av bådetrygghet och personlig utveckling. Ungdomar skallges goda förutsättningar att etablera sig som vuxnaoch göra egna val. Ungdomars personligaansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet ochinflytande skall främjas. Åtgärder inom olikaområden skall präglas av en helhetssyn på ungdomarssituation och utgå från ett ungdomsperspektiv.Myndigheter och organisationer bör samverka i ökadutsträckning. Engagemanget i den ideella sektornskall tas till vara.Regeringen anför i den nu aktuella propositionenatt det är en brist hos dessa riktlinjer från år1994 att de inte är utformade så att de kan liggatill grund för en mera systematisk uppföljning ochutvärdering.Regeringen konstaterar att ungdomspolitiken i dagbestår av en rad konkreta åtgärder inom ramen förolika sektorers reguljära ansvar. Regeringensuppfattning är att det därutöver behövs enövergripande strategi för att förbättra och följaupp ungdomars levnadsvillkor. De förslag om mål förungdomspolitiken och förslag om Ungdomsstyrelsensverksamhet som läggs fram i propositionen (avsnitten4.2 och 4.4 delvis) utgår från denna uppfattning.Enligt regeringens bedömning bör ett system införasmed en generell, sektorsövergripande och målstyrdungdomspolitik som också inkluderar uppföljning ochanalys. Systemet bör bestå av tre delar.1. Mål för den nationella ungdomspolitiken sombeslutas av och som angerungdomspolitikens inriktning. Målen bör utgöra enav utgångspunkterna för den ordinarie mål- ochresultatstyrningen (förslag i avsnitt 4.2).2. Delmål som beslutas av regeringen och som utgören utgångspunkt för uppföljning och analys av densamlade ungdomspolitiken. Dessa mål bör fortlöpandeprövas av regeringen (bedömning i avsnitt 4.3).3. Goda exempel som är avsedda att illustrera olikaformer av konkret verksamhet som bidrar till attungdomspolitikens mål uppnås (bedömning i avsnitt4.4 delvis).MotionsförslagI detta sammanhang tar utskottet upp två yrkanden ien motion från den allmänna motionstiden ,nämligen motion 1998/99:Kr509 (kd). I motionenhemställs att som sin mening skall geregeringen till känna att bör föreläggasen samlad ungdomspolitisk proposition varjemandatperiod (yrkande 1). Motionärerna hänvisar tillatt de initiativ som togs inom ungdomspolitiken år1994 förutsatte att skulle ta upp deungdomspolitiska frågorna till återkommande ochseriös behandling varje mandatperiod. I motionenyrkas vidare att skall göra ett uttalandeom att de beslutade riktlinjerna förungdomspolitiken skall aktualiseras och förverkligasgenom förslag till (yrkande 4).Utskottets ställningstagandeUtskottet kan konstatera att motionärernas önskemålom att regeringen skall lägga fram en nyungdomspolitisk proposition nu har tillgodosetts ochatt motionärerna i anslutning till denna propositionhar väckt en ny motion, nämligen 1998/99:Kr30 (kd).Utskottet sakbehandlar i följande avsnitt avbetänkandet förslagen i propositionen och förslag igamla och nya motioner.Utskottet har noterat att regeringen ipropositionen (s. 36) har anfört attUngdomsstyrelsen till regeringenskall redovisa en fördjupad analys av hurungdomspolitiken utvecklas och att denna analysskall kunna läggas till grund för regeringensredovisning till . Motionärerna bör såledesvara tillgodosedda även i detta avseende. Medhänvisning till det anförda anser utskottet attmotionens yrkanden 1 och 4 inte bör föranleda någotriksdagens uttalande, varför de avstyrks.Mål för den nationella ungdomspolitiken(4.2) och Precisering av den nationellaungdomspolitiken (4.3)Utskottet behandlar i detta avsnitt av betänkandetregeringens förslag till nya övergripande mål förungdomspolitiken (avsnitt 4.2). Regeringen bedömeratt målen behöver kompletteras med av regeringenfastställda delmål som en precisering av dennationella ungdomspolitiken (avsnitt 4.3). Tremotioner tar upp dessa frågor, nämligen Kr30 (kd),Kr31 (m) och Kr32 (c).Regeringens förslag och bedömningEnligt regeringens förslag (avsnitt 4.2) skallriksdagen godkänna att följande tre övergripande målskall ersätta de antagna riktlinjerna förden nationella ungdomspolitiken.1. Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.2. Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.3. Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som enresurs.Målen bör fokusera på övergången från att vara ungtill att bli vuxen snarare än på övergången från attvara barn till att bli ungdom. De bör utgå från ensyn på ungdomar som individer med förmåga att fattaegna beslut och med en självklar rätt att påverka.Målen bör ge uttryck för en ambition att ta tillvara den positiva kraft som ungdomar utgör isamhället.På grund av långa utbildningstider och svårigheteratt få arbete och bostad upplevs det av mångaungdomar som om tidpunkten då de blir vuxnaförskjuts. Att ha ett arbete, en egen bostad och enegen ekonomi leder till självständighet gentemotföräldrar, andra vuxna och samhällets institutioner.Den förda politiken bör underlätta för ungdomar attsuccessivt uppnå den självständighet somkännetecknar vuxnas liv.Ungdomar skall ha verklig möjlighet till inflytandeoch delaktighet både över den generellasamhällsutvecklingen och över beslut som rör derasegna liv och verksamheter.Unga människors delaktighet är en väsentlig del avgrunden för det demokratiska samhället. Samhälletbör kunna möta ungdomars önskemål om nya, merdirekta former för inflytande och delaktighet. Dettaställer krav i första hand på det politiskasystemet, men också på de myndigheter och andrasamhälleliga institutioner som hanterar frågor somär angelägna för ungdomar. Jämställdhetsaspekten börsärskilt beaktas inom ungdomspolitiken.Ett samhälle som stimulerar aktivt engagemang lederi sig till ökad delaktighet för den enskilde.Ungdomars energi och kraft bör kunna tas till varaav samhället som helhet. Samhället måste i högregrad än utnyttja unga människors kompetensinom olika områden.Ungdomars kreativitet, nya kunskaper ochvärderingar bör i högre grad utnyttjas somkomplement till erfarenhetsbaserad kunskap ochkompetens i olika offentliga styrelser och andrabeslutande organ.Samhällets behov av sådan kunskap och kompetens sommånga ungdomar besitter, exempelvis IT-, medie- ochspråkkunskaper, ökar.Regeringen gör i propositionen (avsnitt 4.3) denbedömningen att målen för ungdomspolitiken bör varaen av utgångspunkterna för den ordinarie mål- ochresultatstyrningen i budgetprocessen. Utifrån dessamål bör effekterna av de insatser som genomförts medanledning av ungdomspolitiken följas upp ochanalyseras sektorsövergripande. För att göra dettamöjligt bör målen kompletteras med av regeringenfastställda delmål som är möjliga att följa upp.Regeringen har valt ut ett antal områden därkonkreta delmål bör formuleras. De avses ingå iregleringsbreven till berörda myndigheter.Under det första övergripande målet, nämligen attungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ettsjälvständigt liv, bör delmål formuleras som främströr utbildning, arbete, bostad och ekonomisksjälvständighet.Under det andra övergripande målet, som avserungdomars möjlighet till inflytande och delaktighet,bör delmål formuleras som främst rörutbildningsväsendet, fritidsområdet och kommunernasroll. Delmålen skall bl.a. fokusera på ett ökatelevinflytande, stöd till ungas egen organisering,utveckling av föreningslivet och ungdomarsinflytande i kommunerna.Det tredje övergripande målet uttrycker attungdomars engagemang, skapande förmåga och kritiskatänkande skall tas till vara. Delmålen bör utgå frånatt ungdomar generellt sett har ett stort intresseför viktiga framtidsfrågor, såsom miljöfrågor,arbetet mot främlingsfientlighet och rasism, IT-frågor och skapandet av innovativa företag.MotionsförslagI motion Kr31 (m) uttrycks en viss tveksamhet tillbegreppet ungdomspolitik och till en indelning avpolitiken till att avse olika grupper. Motionärernaanser att propositionen inte klargör innebörden avde tre föreslagna målen.