bet · GM01FöU3 · 1999-03-09 00:00:00 — att regeringens beredskapskrav på , , och har setts överoch förtydligats samt att Styrelsen för psykologisktförsvar har fått nya uppgifter som samrådsorgan ifrågor om beredskap på medieområdet. Regeringenanser att radions och televisionens stora betydelseför samhället motiverar en fortsatt hög beredskap.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om radio och TV.Översvämningar och dammbrott m.m.RegeringenEnligt regeringens bedömning är dammsäkerheten ochberedskapen för höga flöden godtagbar. Regeringenbedömer att de vidtagna och planerade åtgärderna ärviktiga för att beredskapen mot dammbrott ochöversvämningar skall kunna vidmakthållas på en högnivå och höjas ytterligare. Åtgärder bör bl.a.vidtas beträffande älvvis samordning,incidentuppföljning, forskning, kunskapsuppbyggnadhos berörda myndigheter och företag samt riktlinjerför den fysiska planeringen.MotionernaTvå motioner behandlar frågan om ekonomiskersättning i samband med inträffade naturkatastroferoch en motion frågan om ekonomisk ersättning förskador i samband med översvämningar efter regleradevattendrag.I motionerna Fö704 (m) av ochBjörn Leivik och Fö705 (v) av m.fl.pekar motionärerna på att det harinträffat flera naturkatastrofer som drabbat denenskilde mycket hårt, inte minst ekonomiskt. Imotion Fö704 (m) anförs att olika myndighetertvistar om vem som har betalningsansvaret eller omnågon över huvud taget har något betalningsansvarför skador som uppkommer till följd avnaturkatastrofer när en naturkatastrof inträffat. Imotion Fö705 (v) föreslås att en fond byggs upp medett kapital om - gärna iÖverstyrelsen för civil beredskaps regi. En del avfondens medel bör också kunna disponeras iförebyggande syfte.I motion Fö706 (s) av ochJarl anförs att privatpersoner, som drabbatsi samband med översvämningar efter regleradevattendrag, har ytterst små möjligheter att fårimlig ersättning för skadad eller förlorad egendom.Ett förslag att lösa problemet, enligt motionärerna,är att avsätta en liten del av kraftindustrinsvinster, genom att konstruera en fond som täckerdenna typ av skador. Fonden bör finansieras ocheventuellt förvaltas av kraftindustrin.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om översvämningar och dammbrott.I motionerna Fö704 (m) och Fö705 (v) tas frågan uppom ekonomisk ersättning i samband med inträffadenaturkatastrofer. Utskottet behandlade likalydandemotionsyrkanden (bet. 1997/98:FöU5 s. 4).Utskottet hänvisade då till att regeringen avsåg attgöra en utvärdering av bl.a. de ekonomiskakonsekvenserna med anledning av främst jordskredet iVagnhärad. Utskottet har erfarit att denna fråga nubereds inom . Utskottet har ocksåerfarit att regeringen - med anledning avRäddningsverksutredningens förslag i betänkandet(SOU 1998:59) i , Rädda ochskydda - kommer att föreslår en översyn avräddningstjänstlagen med följdförfattningar i vårensproposition om den säkerhetspolitiskakontrollstationen.Utskottet utgår från att frågan om ekonomiskersättning vid inträffade naturkatastrofer övervägsi det sammanhanget. Utskottet bedömer att frågan ominrättande av en statlig katastroffond bör prövasförst när resultatet av denna översyn föreligger.Något särskilt uttalande från sida behövsdärför inte . Motionerna Fö704 (m) och Fö705 (v)bör därför inte bifallas av riksdagen.Frågan om en översvämningsfond väcks i motion Fö706(s). Utskottet vill med anledning av yrkandet imotionen bl.a. erinra om vad utskottet våren 1998anförde i betänkandet (bet. 1997/98:FöU5 s. 4-5).I februari 1997 beslutade om en nybestämmelse i vattenlagen (1983:291) rörandeskadeståndsansvar vid dammhaveri. Den nyabestämmelsen, som trädde i kraft ,innebär att den som är skyldig att underhålla endammanläggning för vattenreglering skall vara striktansvarig för skador som orsakas av dammhaveri.Utskottet har erfarit att regeringen, med anledningav förslag i Utredningen om dammsäkerhet och högaflöden (SOU 1995:40) Älvsäkerhet, vidtagit olikaåtgärder som syftar till att förbättradammsäkerheten i landet. Således har AffärsverketSvenska kraftnät fr.o.m. den 1 januari 1998samordningsansvaret för dammsäkerhetsfrågor ochskall följa utvecklingen inom området. Svenskakraftnät skall regelbundet rapportera tillregeringen om utvecklingen, och när det är påkallat,lämna förslag till åtgärder för att förbättradammsäkerheten och säkerställa att dammar kanregleras på ett sådant sätt att höga flöden istörsta möjliga utsträckning undviks.Utskottet vill med anledning av motionsyrkandeterinra om att det i samband med riksdagsbehandlingeni (bet. 1996/97:LU7) framkom attdammsäkerheten i i olika sammanhang bedömtssom god och att risken för dammbrott anses vara låg.Mot bakgrund av det anförda bedömer utskottet attfrågan om ekonomisk ersättning för skador i sambandmed översvämningar efter reglerade vattendrag intenu behöver aktualiseras av . Motion Fö706(s) bör därför inte bifallas av riksdagen.Massflykt av asyl- och hjälpsökande till SverigeRegeringenRegeringen har i propositionen (prop. 1996/97:11)Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred gjort bedömningen att ifredstid har en organisation med betydande kapacitetoch flexibilitet för mottagande av flyktingar ochasylsökande. Regeringen gör inte nu någon annanbedömning utom såvitt gäller en omfattandetillströmning av flyktingar. Invandrarverketsmöjligheter att snabbt kunna anpassa sinmottagningsvolym är nämligen begränsad genom attverkets resurser minskat på grund avatt antalet asylsökande kraftigt minskat.I syfte att initialt kunna tillgodose flyktingarnasbehov av omhänder-tagande vid en omfattandetillströmning bereds ett förslag inomRegeringskansliet som innebär att staten i efterhandskulle kunna ersätta kommuner för de kostnader somnormalt åvilar verket och som uppstår i avvaktan påatt tar över mottagningsarbetet.Regeringen avser att senare återkomma till riksdageni denna fråga.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om massflykt av asyl- ochhjälpsökande till Sverige.Allvarlig smittaRegeringenSom skydd för befolkningen finns det en tämligen välavvägd organisation för att klara av vanligaepidemiologiska situationer men också tillfälligatoppbelastningar av smittsamma sjukdomar.Ambitionen är att det skall finnas en fullgodberedskap för alla typer av särskilt farligasmittämnen. Genom tillkomsten av ettsäkerhetslaboratorium på den högsta säkerhetsnivånvid , s.k. BSL 4-nivå, kommermöjlighet att finnas att säkerställa en komplettdiagnostisk beredskap för alla typer av särskiltfarliga smittämnen.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om allvarlig smitta.TerrorismRegeringenRegeringen har i propositionen (prop. 1996/97:11)Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred dragit slutsatsen att nivån för beredskapen motterrorism kan betecknas som god. Regeringen gör intenu någon annan bedömning.Av skrivelsen framgår bl.a. att enligtregeringens mening står förhållandevis väl rustat ikampen mot terrorism. En särskild fråga är hurberedskapen vid en terroristattack med nukleära,biologiska eller kemiska vapen (N-, B- eller C-vapen) fungerar. Om en attack med N-, B- eller C-vapen väl utförts ställer det särskilda krav påpolisen och en rad andra myndigheter. Det kan idetta sammanhang nämnas att regeringen i maj 1998lämnade uppdrag till en särskild utredare att göraen översyn av förmåga att hantera skyddetmot sådana vapen. Utredaren har lämnat en förstaredovisning till regeringen i november 1998.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anför om terrorism.Utskottet vill i detta sammanhang anföra följandemed anledning av vad regeringen redovisar omberedskapen vid en terroristattack med nukleära,biologiska eller kemiska vapen (N-, B- eller C-vapen). Utskottet välkomnar regeringens initiativ omen översyn av förmåga att hantera skyddetmot nukleära, biologiska och kemiska vapen motbakgrund av den internationella utvecklingen. Somframgår av uppdraget skall utredaren lämna förslagtill regeringens krav på berörda myndigheter när detgäller kunskap, skydd och beredskap inom N-, B- ochC-områdena och om hur forskningen inom området börbedrivas och styras. Utskottet emotser utredarensslutliga rapport och regeringens bedömning ochslutliga ställningstagande i denna fråga. Utskottetskulle också välkomna att få en regelbundenredovisning av läget när det gäller att hanteraskyddet mot N-, B- eller C-vapen.Kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnen tillsjössRegeringenArbetet med att förebygga och minska konsekvensernaav kemikalieolyckor och utsläpp av farliga ämnentill sjöss berör flera samhällsområden ochmyndigheter. Reglerna inom respektive område är ihög grad internationella och utarbetas inom olikaorgan i FN och EU. Ett kontinuerligtregelutvecklingsarbete pågår. Regeringen avser motdenna bakgrund återkomma till med förslagtill lagstiftning med anledning av EG-direktiven omsäkerhetsrådgivare för transport av farligt gods ochom åtgärder för att förebygga och begränsa följdernaav allvarliga olyckshändelser där farliga ämneningår (Seveso II-direktivet).Under 1998 har regeringen givit i uppdrag att inrätta sju regionalaresursbaser mot kemikalieolyckor. Resursbasernaskall förstärka samhällets grundberedskap motolyckor med farligt gods men också vid olyckor medkemikaliehantering i stationära anläggningar.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om kemikalieolyckor och utsläpp avfarliga ämnen till sjöss.Utskottet kan i samband med behandling avregeringens proposition (prop. 1998/99:49)Säkerhetsrådgivare för transport av farligt godsm.m. respektive proposition (1998/99:64) Säkrarekemikaliehantering få tillfälle attåterkomma i denna fråga.IT-säkerhetRegeringenDen breddade användningen av informationsteknikleder till nya typer av sårbarhet. Konsekvenserna avtekniska fel, dataintrång m.m. blir större näralltfler system kopplas samman. Regeringenprioriterar därför åtgärder som syftar till attförbättra IT-säkerheten samt skyddet motinformationskrigföring.Regeringens arbete syftar till att skapa förtroendeför den nya tekniken och att säkerställa attsamhällsviktiga funktioner skyddas. För säkerhet pålängre sikt arbetas en strategi för samhällets IT-säkerhet fram. I ett kortare perspektiv är insatserför att säkra omställningen till år 2000högprioriterade.Av skrivelsen framgår att regeringen den 25september 1997 uppdrog åt Statskontoret att ta framett förslag till en strategi för samhällets IT-säkerhet. Statskontoret har överlämnat en rapporttill regeringen med förslag som preciserar statensansvar och visar hur säkerhetsarbetet kan inordnas idet nationella IT-handlingsprogrammet.Statskontorets rapport ger också förslag till hurarbetet skall fördelas mellan olika statligamyndigheter. Rapporten har remissbehandlats.Regeringen avser återkomma till medförslag till en nationell IT-strategi.MotionenI motion Fö1 (m) av anförs attModerata samlingspartiet lagt fram många förslag ochmotioner med krav på ett samlat ansvar och klartanvisade resurser för att hantera IT-säkerhetsfrågorna på ett tillfredsställande sätt.Motionären anser bl.a. att regeringen omgående börtillmötesgå de moderata kraven och tillsätta enkraftfull ledning med ordentliga resurser för attutveckla säkerhetsarbetet inom IT-området.Regeringen måste göra det tydligt attsäkerhetsfrågorna prioriteras och föreslå åtgärderför hantering och förbättrat säkerhetsarbete införsvåra påfrestningar på samhället i den kommandepropositionen om 1999 års kontrollstation.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om IT-säkerhet, men vill dock isammanhanget anföra följande.Utskottet har vid ett flertal tillfällen under desenaste fyra riksmötena behandlat frågan om IT-säkerhet. I ett yttrande till trafikutskottet (yttr.1995/96:FöU4y s. 6) förordade utskottet med hänsyntill ämnets särskilda betydelse att gerregeringen i uppdrag att organisera ett mer samlandeoch samordnande ansvar för IT-säkerhetsfrågorna.Utskottet ansåg vidare att regeringen bordeåterkomma till med en utvecklad strategipå IT-säkerhetsområdet, där regeringen preciserarstatens ansvar och anger hur säkerhetsarbetetinordnas i det nationella handlingsprogrammet för ITsamt hur säkerhetsarbetet bör organiseras. Utskottetåterkom till frågan i den andra etappen avförsvarsbeslutet (bet. 1996/97:FöU1 s. 51) ochpåpekade nödvändigheten av ett helhetsgrepp ifrågan, där IT-säkerheten utgör en del. Ett aktivtoch tydligt ansvarstagande från regeringen ansågs haavgörande betydelse för det fortsatta arbetet.Våren 1997 kunde utskottet konstatera attregeringen tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag attbl.a. följa utvecklingen av hot och risker inominformationskrigföring och lämna förslag till huransvar inom området skall preciseras och hurriktlinjerna för en strategi bör se ut (bet.1996/97:FöU5 s. 39). Utskottet framhöll detangelägna i att regeringens pågående arbete inomområdet leder fram till en utvecklad strategi på IT-säkerhetsområdet i enlighet med vad utskottettidigare efterfrågat.I samband med budgetbehandlingarna (bet. 1997/98:FöU1 s. 35-38) respektive (bet. 1998/99:FöU1 s. 14-15) samt i ett yttrandetill trafikutskottet (yttr.1998/99:FöU2y) har utskottet också behandlat fråganom IT-säkerhet, då med tonvikten lagd påomställningen av datorsystem m.m. inför år 2000.Utskottet noterar nu att regeringen i skrivelsenframhåller att insatser för att säkra omställningentill är högprioriterade.Med anledning av yrkandet i motion Fö1 (m) villutskottet erinra om sina tidigare uttalanden omsamhällets stora beroende av sårbara tekniska systeminom viktiga infrastrukturområden, såsom bl.a. IT-säkerheten. Utskottet är alltjämt av denuppfattningen att det är samhällets grundstruktursrobusthet och flexibilitet i olika avseenden som äravgörande för förmågan att klara extremapåfrestningar. Uthålligheten inom områdenaelförsörjning, telekommunikationer, ledningssystemoch inte minst IT-säkerhet är då av särskilt vitalbetydelse. Svåra störningar inom dessa områden kansnabbt medföra allvarliga konsekvenser församhällets funktionsförmåga. Utskottet utgår frånatt de förslag som regeringen nu aviserar om ennationell IT-strategi kommer att ge entillfredsställande lösning på frågan om ett mersamlat och samordnat ansvar för IT-säkerhetsfrågorna. Utskottet vill därför avvaktaregeringens ställningstagande och förslag tillriksdagen i denna fråga innan utskottet tarställning till yrkandet i motion Fö1 (m). Motion Fö1(m) bör därför nu inte bifallas av . beträffande ansvar vid kriser ocholyckoratt avslår motion 1998/99:Fö401,2. beträffande döva och larmatt avslår motion 1998/99:Fö701,3. beträffande psykologisktomhändertagande av offer för katastroferatt avslår motionerna 1998/99:Fö403, 1998/99:Fö702och 1998/99:Fö703,res. (v)4. beträffande katastroffondatt avslår motionerna 1998/99:Fö704, 1998/99:Fö705och 1998/99:Fö706,5. beträffande IT-säkerhetatt avslår motion 1998/99:Fö1,6. beträffande skrivelsenatt lägger skrivelse 1998/99:33 Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred tillhandlingarna.Stockholm den 9 mars 1999På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: (),(), (), StigSandström (v), (), (),(), (), (),(), (), AnnaLilliehöök (m), (), (), (), ()och ().ReservationPsykologiskt omhändertagande av offer förkatastrofer(mom. 3)och båda (v) anför:dels att den del av utskottets anförande som på s.11 börjar med "Med anledning av" och slutar med "avriksdagen" bort ha förljande lydelse:Nationell samverkan kring psykiskt och socialt kris-och katastrofarbete är mycket viktigt. Samhälletsansvar i detta avseende måste vara klart ochentydigt. Det finns resurser runt om i vårt land sommåste tas till vara på ett bra sätt för attåstadkomma en stark resurs som är effektiv och snabboch som kan vara en resurs oavsett var i landetbehovet bildades och är ettinformellt nätverk mellan nationella aktörer inomområdet psykiskt och socialt kris- ochkatastrofarbete. Deltagarna representerar bådestatliga myndigheter och andra organisationer inomområdet. Anledningen till att var dels brist på samverkan mellan olikamyndigheter och organisationer vid större olyckoroch katastrofer, dels insikten om att det är viktigtmed utveckling av psykiska och sociala insatser vidkriser och har som syfte att vara enkontaktpunkt för frågor om utveckling och samverkaninom området psykiskt och socialt kris- ochkatastrofarbete i . Enars syfte är att varaen träffpunkt där deltagarna skall förmedlakunskaper och skapa medvetenhet i samhället kringinsatser vid psykiskt och socialt kris- ochkatastrofarbete ur alla dess aspekter.En av uppgifterna i är att knyta kontaktermellan representanter för de skilda aktörer somfinns inom området psykiskt och socialt kris- ochkatastrofarbete. Tanken är att de olika ordinarieverksamheterna skall kunna samverka på ett bättresätt, bl.a. genom att öka förståelsen för varandrasrespektive områden. Erfarenhetsutbyte inom områdetär också en viktig fråga. En ytterligare uppgift äratt identifiera problemområden och söka efterforskning inom området psykiskt och socialt kris-och katastrofarbete.I nätverket skall var och en inom sin organisationverka för att arbetet kring psykiska och socialainsatser vid kriser och katastrofer utvecklas ochsamordnas. En viktigt uppgift i är att ökainsikten inom de respektive organisationer som ingåri nätverket om hur viktigt det är att utveckla dessafrågor. Inom informerar deltagarna varandra omolika händelser, insatser och projekt. Nätverketskall kunna arbeta både . Ivissa frågor som berör den egna eller fleraorganisationers verksamhet kan samråd ske. Ettvidare steg i utvecklingen är att satsa påutbildning och kompetenshöjning för nätverket.Vid en svår händelse skall medlemmar i nätverketEnar, som finner det lämpligt, kunnasamverka och stå till förfogande för t.ex.Regeringskansliet, berörda myndigheter ochorganisationer. Det finns alltså engrundorganisation som har resurser. Men det saknasen legitimitet för denna grupp.I och med att det inom gruppen finns bådefrivilliga organisationer och myndigheter kankulturkrockar uppstå. Vissa organisationer kanarbeta snabbt och flexibelt medan andra är merreglerade och har myndighetsutövning. Det finns ingaregler för hur och när resurserna skall sättas in.Det finns ingen som har huvudansvaretför verksamheten och det finns ingen egen budget föråtgärderna. Därför behövs en utredning om denframtida organisationen av verksamheten.Utskottet anser att frågan är av stor vikt.Regeringen bör därför till inkommamed förslag om hur denna verksamhet i framtidenskall vara organiserad och vem som skall varahuvudman för verksamheten. Mot bakgrund av vadutskottet nu anfört om psykologiskt omhändertagandeav offer för katastrofer bör motion Fö703 (v)bifallas av . Motionerna Fö403 (s) ochFö702 (kd) avslås av riksdagen.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande psykologisktomhändertagande av offer för katastroferatt bifaller motion 1998/99:Fö703 och avslårmotionerna 1998/99:Fö403 och 1998/99:Fö702 samtsom sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.