bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Däremot redovisasinte ställningstagande vid varjebeslutstillfälle.Konstitutionsutskottet framhåller i yttrandet attdet är medvetet om att detta inte alltid låter siggöra på ett meningsfullt sätt. Det förtjänar ocksåatt påpekas att ställningstaganden växer framsuccessivt, menar utskottet. Med beaktande av dettaanser likväl att det vore enfördel om skrivelsens redovisning kunde göras merinformativ i detta hänseende. Utskottet anser vidareatt det skulle vara en fördel om det i bilaganangavs var i skrivelsen rättsakterna redovisas ochatt direktiven, liksom kommissionsdokumenten, angavsmed sina nummer i texten. Överträdelseärendena börockså kunna redovisas utförligare i kommandeskrivelser om verksamheten i EU. mening bör detta medanledning av motion U9 (mp) yrkandena 9 och 11 gesregeringen till känna.Samtidigt framhåller att detinte är berett att nu förorda ett tillkännagivandeom att samtliga direktiv, kommissionensarbetsprogram eller kommissionensinformationssatsningar måste redovisas i skrivelsen.Enligt mening måsteregeringen ha ett eget utrymme att göra deavvägningar som behövs för att skrivelsen skall geen överskådlig och övergripande bild av verksamheteni Europeiska unionen under det föregående året.Konstitutionsutskottet avstyrker motion U9 (mp)yrkandena 1 och 4.Utrikesutskottet vill inledningsvis framhålla,liksom och irespektive yttranden, att vid tillkomsten av 10 kap.1 § riksdagsordningen (tidigare 3 kap. 6 § andrastycket riksdagsordningen) behandlades inte särskiltfrågan om vad regeringens årliga skrivelse tillriksdagen om verksamheten i Europeiska unionen börinnehålla. I regeringens proposition 1994/95:19Sveriges medlemskap i unionen framhöllsendast att rådet utfärdar ett stort antalmindre viktiga rättsakter som alla publiceras iEuropeiska gemenskapernas tidning (EGT), varför deti skrivelsen borde anges viktiga rättsakter sområdet har beslutat och att skrivelsensnärmare innehåll i övrigt fick vara en sak förregeringen att ta ställning till inför skrivelsensavlämnande.Enligt utrikesutskottets uppfattning utgörskrivelsen i enlighet med riksdagsordningen en delav regeringens information till avseendeEU-samarbetet och fyller därvid en viktig funktion.Detta förstärks, enligt utskottets uppfattning, avatt informationen också kommer allmänheten till del.Skrivelsen fyller, enligt utrikesutskottets mening,även en viktig funktion i det offentliga samtaletkring och EU sedd i sammanhang med motioner,utrikesutskottets betänkande angående skrivelsensamt yttranden från andra utskott och EU-nämnden.Utskottet vill dessutom betona att skrivelsen kanses som en del av regeringens återrapportering tillriksdagen efter de samråd mellan regeringen ochriksdagen som äger rum inför olika beslut iministerrådet.Utrikesutskottet konstaterar att i skrivelse1998/99:60, liksom i tidigare års skrivelser, lämnarregeringen en utförlig och innehållsrik presentationav verksamheten inom Europeiska unionen och unionensagerande i de frågor som organisationen hade atthantera och den täcker deviktigaste frågorna. Utskottet vill även anföra attinom unionen är det enda nationellaparlament som erhåller en så ambitiös skrivelse omverksamheten inom EU.Utskottet kan konstatera att den utformningskrivelsen har fått uppfyller målsättningen omövergripande information. Emellertid kan utskottetsamtidigt konstatera att riksdagensinformationsbehov i vissa fall är mer specifikt ochatt behov även finns av detaljerad information.Utskottet vill här erinra om att en väsentligaspekt av EU-medlemskapet är den överlåtelse avbeslutanderätt som skett från till EU.Denna överlåtelse av beslutanderätt gäller endastden första pelarens samarbete - EG-samarbetet. Detär genom de beslut som fattas i form av förordningaroch direktiv som överlåtelsen av beslutanderättkommer till uttryck. Information och samråd mellanregering och riksdag syftar i grunden till attriksdagen trots överlåtelsen av beslutanderätt skallvara delaktig - genom en dialog med regeringen - ibeslutens utformning. Ett direktiv skall genomförasi nationell normgivning. I de fall ny lagstiftningkrävs skall detta genomföras genom ett beslut iriksdagen. Utskottet konstaterar även att ett avskälen, dock inte det enda, till EU-nämndenstillkomst var att utgöra samrådsorgan mellanregering och riksdag, bl.a. i ärenden därbeslutanderättsöverlåtelse har skett.Utskottet finner det därför viktigt att skrivelsenger en utförlig presentation av i första hand frågorinom EG-samarbetet. Därvidlag bör alla viktigarerättsakter som tillkommit redovisas iskrivelsen. konstaterar utrikesutskottetatt i sitt yttrande uppmärksammarviktigare rättsakter som ej återfinns i skrivelsensbilaga 1 vilken skall uppta viktigare förordningar,direktiv och beslut antagna under 1998.Utrikesutskottet finner liksomkonstitutionsutskottet att det finns goda skäl attredovisningen av viktigare rättsakter blir mer komplett, både i denredovisande texten under respektive avsnitt och ibilaga till skrivelsen. menaremellertid att det inte är meningsfullt att sommotionärerna önskar redovisa samtliga direktiv somantagits.Det som utskottet här sagt innebär inte attredovisning av samarbetet vad gäller detmellanstatliga samarbetet inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken eller det rättsliga och inrikessamarbetet är mindre viktig.När det gäller regeringens agerande inom unionensministerråd vill utrikesutskottet framhålla attdetta är en viktig del av den information som börframgå av skrivelsen. framhåller i sittyttrande att det bör tydligt framgå av skrivelsenhur har röstat i ministerrådet beträffandeviktigare frågor. konstateraratt ställningstagande vid varjebeslutstillfälle ej redovisas i skrivelsen och menaratt det vore en fördel om skrivelsens redovisningkunde göras mer informativ i detta hänseende.Utrikesutskottet delar ochkonstitutionsutskottets bedömningar härvidlag.Utrikesutskottet kan emellertid, liksomfinansutskottet, konstatera att regeringen i åretsskrivelse i än större utsträckning än tidigareredvisar sina ställningstaganden i olika frågor.Utrikesutskottet förutsätter emellertid attregeringen även i kommande skrivelser tydligtredovisar sitt agerande och ställningstagande iolika frågor. Därmed uppfyller skrivelsen sinviktiga roll att vara en del av regeringensåterrapportering till efter de samrådmellan regeringen och som äger rum införolika beslut i ministerrådet.Utskottet delar även ochkonstitutionsutskottets uppfattning vad gällerredovisning av överträdelseärenden i regeringensskrivelse, liksom vad anför när detgäller redovisning av viktiga mål, förutom desvenska, i där har yttrat sigsamt viktigare domar från förstainstansrätten.Vad som ovan anförts bör med anledning av motion U9(mp) yrkandena 9 och 11 enligt utrikesutskottetsmening ges regeringen till känna.När det gäller yrkandena 1 och 4, dvs. attkommissionens arbetsprogram eller kommissionensinformationssatsningar redovisas i skrivelsen, menarkonstitutionsutskottet att regeringen måste ha etteget utrymme att göra de avvägningar som behövs föratt skrivelsen skall ge en överskådlig ochövergripande bild av verksamheten i Europeiskaunionen under det föregående året.Konstitutionsutskottet avstyrker motion U9 (mp)yrkandena 1 och 4.Utrikesutskottet vill för sin del framhålla att detbör övervägas att i kommande skrivelser inkludera enkortare presentation av kommissionens arbetsprogramliksom av kommissionens informationssatsningar samtav beslutsgrunder för svenska projekt inom finner att detta ligger i linje medönskemålet om att skrivelsen även fortsättningsvisskall vara relevant för arbete med anser att motion U9 (mp) yrkandena1, 4 och 6 därmed är besvarad.EU-nämnden framhåller i sitt yttrande vikten av attregeringen i skrivelsen redogör för hur Sverigevarit representerat vid de rådsmöten som förevaritunder året samt för alla viktigare förslag somkommissionen lämnat . Nämnden betonar ävenbetydelsen av att regeringen i skrivelsen samt ipropositioner med EU-anknytning redogör för hurinformations- och samrådsskyldigheten gentemotriksdagen har fullgjorts.Utrikesutskottet delar uppfattning ochförutsätter att så kommer att ske framdeles.EU-nämnden uppmärksammar i sitt yttrande ett antalenskilda frågor där information till, och samrådmed, nämnden enligt nämndens uppfattning ej varittillfredsställande.Utrikesutskottet vill här erinra om lydelsen av 10kap. 5 § i Riksdagsordningen där det framgår attregeringen skall rådgöra med nämnden om hurförhandlingarna i rådet skall föras inför beslut somregeringen bedömer som betydelsefulla och i andrafrågor som nämnden bestämmer.I motion U9 yrkande 7 begärs attverksamhetsberättelsen kommande år även skallinnehålla en sammanfattning av framhåller i sitt yttrande1998/99:Fiu3y med anledning av detta yrkande attRevisionsrätten behandlas i skrivelsens avsnitt29.2.3 (s. 205) och 39.5 (s. 283 f.). Vidarekonstaterar finansutskottet att den praxis som harutvecklats innebär att mer utförliga redogörelserför Revisionsrättens iakttagelser ges i denekonomiska vårpropositionen (prop. 1996/97:150 s.219 f., prop. 1997/98:150 s. 203 f.).Finansutskottet har behandlat Revisionsrättensiakttagelser, och regeringens bedömningar av dessa,i betänkandena med anledning av vårpropositionen(bet. 1996/97:FiU20 s. 274 f., 1997/98: FiU20 s. ).Vid behandlingen yttrade sig fyrautskott till finansutskottet rörandeRevisionsrättens iakttagelser (utrikes-, jordbruks-,närings- samt arbetsmarknadsutskottet).Finansutskottet har i betänkande tidigare framhållitatt stor vikt bör läggas vid Revisionsrättensrapporter, och att det är angeläget att regeringenredogör för sin bedömning av iakttagelser rörandeSverige i rättens rapporter. Utskottet har ävenanfört att det är angeläget för attgemenskapsmedel används på korrekt sätt.Det finns en mängd skäl till att stödja strävandenainom EU för ökad effektivitet, säkermedelshantering, stärkt kontroll och revision, menarfinansutskottet, och anför att för , som stornettobidragsgivare, är det angeläget att verka fören så ändamålsenlig och kostnadseffektiv användningav gemenskapens medel som möjligt. Det är också avavgörande betydelse för den gemensamma politiken attmedlen går till avsedda ändamål och inte slösas bortpå grund av dålig administration och kontroll,framhåller finansutskottet i sitt yttrande.Finansutskottet finner ingen anledning att föreslånågon ändring av den form som etablerats förregeringens redovisning av Revisionsrättensrapporter och anser att motion U9 (mp) yrkande 7 böravstyrkas.Även utrikesutskottet finner för sin del att denredovisning som görs av regeringen ivårpropositionen, budgetpropositionen och den årligaskrivelsen ger en god överblick överrevisionsrättens arbete och slutsatser och menar attmotionärernas önskemål redan är uppfyllda i dennadel.Utrikesutskottet avstyrker därmed motion U9 (mp)yrkande 7.Vissa övergripande frågorCenterpartiet föreslår i motion U505 (c) yrkande 3att en nationell utvärdering skall göras av deförsta fyra åren av svenskt framhåller i sitt yttrande1998/99:KU3y med anledning av denna motion att detinte nu är berett att förorda att det görs ennationell utvärdering av avsvenskt medlemskap. avstyrkerdärför motion U505 yrkande 3.Utrikesutskottet delar konstitutionsutskottetsuppfattning och kan, liksom tidigare, i dettabetänkande konstatera att de årliga skrivelsernagivit en tillräckligt god bild av EU-samarbetet ochdess konsekvenser för . Vidare kan utskottetkonstatera att vissa utvärderingar har gjorts påolika EU-politikområden. Departementspromemorian1997:68 som låg till grund för regeringensmiljöproposition är ett sådant exempel.Mot denna bakgrund finner utskottet att det inteföreligger behov av en samlad särskild utvärderingav vilka förändringar EU-medlemskapet lett till påolika områden.Med det anförda avstyrker utskottet motion U505 (c)yrkande 3.I motion U501 (mp) yrkande 3 anförs att enfolkomröstning om fortsatt medlemskap bör hållas,och att om resultatet visar att en majoritet är emotfortsatt svenskt medlemskap börutträdesförhandlingar genast inledas.I sitt yttrande 1998/99:KU3y framhållerkonstitutionsutskottet att behandladeutskottet frågan om folkomröstning med anledning avAmsterdamfördraget (1997/98:KU9y,1997/1998:UU13). Ilikhet med regeringen kunde konstitutionsutskottetinte finna att samarbetet inom EU genom fördragetändrat karaktär på något avgörande sätt. Utskottetdelade regeringens bedömning att någonfolkomröstning om fördraget inte var påkallad.Konstitutionsutskottet framhåller i nu föreliggandeyttrande att det inte anser att det finns anledningatt nu förorda en folkomröstning om fortsattmedlemskap i och avstyrker därför motion U501(mp) yrkande 3.Utrikesutskottet har ingen annan mening ochavstyrker motion U501 (mp) yrkande 3.I samma motion yrkande 2 anförs att varjegenomgripande förändring av grundfördragen skallunderställas en folkomröstning innan Sverigeratificerar förändringarna.Konstitutionsutskottet anför att det nu inte ärberett att ta ställning till frågan omfolkomröstningar inför framtida förändringar avfördragen. Enligt meningskulle det vara svårt att tillämpa den föreslagnaordningen mot bakgrund av att det kan förutsättasråda delade meningar om vad som skall anses varagenomgripande förändringar. En lämpligare ordningsynes vara att från fall till fall ta ställning tillbehovet av folkomröstning. Motion U501 (mp) yrkande2 avstyrks följaktligen.Utrikesutskottet har ingen annan mening ochavstyrker motion U501 (mp) yrkande 2.I yrkande 1 i samma motion och i motion U506 (v)yrkande 18 anförs att bör kompletterasmed en utträdesparagraf som reglerar skeendet när enmedlemsstat vill lämna unionen.Konstitutionsutskottet framhåller i sitt yttrande1998/99:KU3y att det i yttrande tillutrikesutskottet över skrivelsen om (1995/96:KU5y, 1995/96:UU13)lämnade en utförlig bakgrund till frågan omsuspension och utträde ur unionen.Konstitutionsutskottet avstyrkte motions-yrkanden ominförande av en utträdesparagraf av flera skäl. Fördet första skulle en sådan bestämmelse inte ligga ilinje med målsättningen i fördraget att skapa enallt fastare förening mellan medlemsstaterna. Fördet andra ansåg utskottet det inte heller ligga ilinje med intressen att, efterinträdet i unionen, driva en fråga som måsteuppfattas som att avsåg att lämna unionen.För det tredje ansåg utskottet visserligen att detmåste anses föreligga en möjlighet för en stat attutträda ur unionen, men fann inte anledning att iförtid tynga den då förestående regeringskonferensenmed problem som antingen inte kommer attaktualiseras eller, om de aktualiseras, ändå kommeratt kräva omfattande förhandlingar mellan staterna.Enligt utskottets mening skulle dessutom enfastställd utträdesform kunna i onödan låsamedlemsstaternas handlingsutrymme.Utrikesutskottet såg, i likhet medkonstitutionsutskottet, inget behov av en regleringav utträdesfrågan.I yttrande tillutrikesutskottet över regeringens skrivelseBerättelsen om verksamheten i Europeiska unionenunder 1996 (yttrande 1996/97:KU8y, bet.1996/97:UU13) samt i utskottets yttrande omAmsterdamfördraget (yttrande 1997/98:KU9y, bet.1997/98: UU13) har vidhållitdenna bedömning.Konstitutionsutskottet understryker i nuföreliggande yttrande att det fortfarande anser attdet inte finns behov att reglera frågan om utträdeur Europeiska unionen och avstyrker motionerna U506(v) yrkande 18 och U501 (mp) yrkande 1.Utrikesutskottet delar konstitutionsutskottetsbedömningar och avstyrker motionerna U501 (mp)yrkande 1 och U506 (v) yrkande 18.Motionären bakom motion U502 (s) vill ersättabeteckningen med ellerEuropeiska unionens råd.Utskottet kan inledningsvis konstatera är benämningen på medlemsländernasstats- och regeringschefers toppmöten och är ettpolitiskt styrorgan, dock ej en institution ifördragets mening.Utskottet menar att de svenska beteckningarna påunionens institutioner och organ borde vara väletablerade i officiella sammanhang. kanutskottet liksom motionären konstatera att detlikväl finns många exempel på att beteckningarnaEuroparådet och sammanblandas.Utskottet finner detta otillfredsställande menkonstaterar att den namnändring som föreslås imotionen endast med svårighet låter sig göras.Med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionU502 (s).I motion U503 (s) efterlyses en svensk policy vadgäller konstnärlig utsmyckning av unionensinstitutioner.Utskottet vill inledningsvis framhålla att fråganom konstnärlig utsmyckning ej ligger inomutrikesutskottets beredningsområde. kanutskottet liksom motionären konstatera att EU-institutionernas byggnader visar en påfallande bristpå konstnärlig utsmyckning. Trots vissapunktinsatser har, som motionären framhåller, kulturi form av konstnärlig utsmyckning inte en givenplats i EU:s institutioner.När det gäller konstnärlig utsmyckning av statligmiljö har förvärvat godaerfarenheter. Den myndighet som är verksam inomområdet, , har personal, kunskap ochkompetens för ändamålet. Utskottet menar att detvore en fördel om denna för speciellakompetens och erfarenhet även kunde komma till nyttainom EU:s institutioner.Sverige har kunnat bistå medlemskretsen medsärskilda erfarenheter inom flera samhällsområden,t.ex. vad gäller öppenhet i offentlig förvaltningoch arbetet med att främja sysselsättningen och enökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Utskottetmenar att även när det gäller förvärv avkonstnärliga arbeten till offentliga miljöer harsärskild erfarenhet och kompetens som skulle kunnautnyttjas. Den modell som utvecklats i förändamålet skulle kunna tillvaratas även i EU-sammanhang.Samtidigt kan utskottet konstatera att förutom ettsärskilt uppdrag i anslutning till den nyaministerrådsbyggnaden och utsmyckningar av desvenska beskickningarna i utlandet har Statenskonstråd inte i uppdrag att vara verksamt inomdetta område. Till detta kommer att medel förändamålet ej finns inom ramen för den budget somriksdagen har beslutat för budgetåret 1999.Ett utbyte mellan medlemsländerna på bildkonstensområde inom ramen för en utsmyckning av EU-institutionernas lokaler skulle enligt utskottetsuppfattning visa både på den rikedom i konstnärligproduktion som finns i EU-länderna och den mångfaldi uttrycket som existerar bland konstnärer imedlemsländerna. De många besökarna vid unionensinstitutioner skulle därvid erhålla intryck aveuropeisk bildkonst och få en uppfattningom hur unionens medlemsländer ser på kulturens ochkulturarbetarnas värde.Utskottet kan konstatera att visstsamarbete inom kulturområdet finns. Ett antalprogram som Kalejdoskop, och har varitoperativa . Vidare finns samarbetetkring de årliga kulturhuvudstäderna. Ett kulturramprogram med medeluppgående till för perioden2000-2006 har beslutats av rådet. Programmet kommeratt ersätta de tre programmen Kalejdoskop, Arianeoch Rafael.Även om vissa medel har avsatts inom Kalejdoskoptill bildkonst har de avsett samarbete mellan länderoch inte konstnärlig utsmyckning inom EU. Utskottetmenar att regeringen bör överväga om inte Sverigeinom EU borde verka för att vissa medel avsätts inomramen för kulturramprogrammet för perioden 2000-2006för att i medlemsländerna införskaffa bildkonstverkför att utsmycka institutionernas byggnader,särskilt de offentliga delarna. Utskottet skulle försin del välkomna en sådan utveckling. Även andramedel som exempelvis deposition av bildkonst liksomårliga tävlingar i konstnärlig utsmyckning skullekunna övervägas i det sammanhanget. Resultatetskulle kunna bli att det inom unionensinstitutioner manifesteras att bildkonstensuttrycksformer inom EU är både mångfasetterade ochmångkulturella.Utskottet kan således konstatera att det skullekunna finnas ett antal olika vägar att nå fram tilldet mål som motionären efterlyser.Utskottet är emellertid inte nu redo att ställa sigbakom ett tillkännagivande i denna frågaoch avstyrker därmed motion U503 (s).Registrering av lobbyisterI motion U506 (v) yrkande 1 begärs att ett registeröver lobbygrupper inom EU upprättas och att dessakontrolleras.Konstitutionsutskottet framhåller inledningsvis isitt yttrande 1998/99:KU3y att frågan omregistrering av lobbyister behandlades iutskottets betänkande arbetsformer (bet.1997/98:KU27). I betänkandet redovisades regleringenav lobbyverksamhet i olika länder.Europaparlamentets utredningsenhet hade inventeratförhållandena i medlemsländernas parlament, och avdenna inventering framgick att de flesta parlamentinte hade några bestämmelser om intressegruppersaktiviteter. var det enda land som hadeformella regler. I hade i praktiken införtsen form av kontroll över lobbying, och iStorbritannien hade två intressegrupper förprofessionella parlamentslobbyister frivilligtantagit uppförandekoder och upprättat egna register.I de fall där regler fanns inom de europeiskaparlamenten ingick alltid registrering som enkomponent. Utdelning av passerkort var ett annatsätt att kontrollera intressegrupper.Konstitutionsutskottet konstaterar att det iEuropaparlamentet finns ett offentligt register ochen uppförandekod för lobbyister. Enligtordningsreglerna utfärdas passerkort till den somvill förse ledamöterna med information. Villkor förpasserkort är att vissa ordningsregler respekterassamt att lobbyistens namn och uppdragsgivareregistreras. Det intresse som lobbyisten företrädermåste uppges vid varje enskilt möte med personer vidparlamentet. Enligt uppförandekoden fårkonfidentiell information inte spridas vidare ochekonomisk ersättning inte erbjudas.Vidare noterar attDemokratiutredningen som fått regeringens uppdragatt bl.a. analysera lobbning har gett utdebattskriften Lobbning (SOU 1998:146). I ett av defyra bidragen i skriften diskuteras lobbningen i EUi ett juridiskt perspektiv med sidoblickar på hurlobbning regleras i och några europeiska länder.Ledamöterna i har inte tagitställning till artiklarnas innehåll. Frågan omlobbning kommer att behandlas i flera av deforskarantologier som avses utkomma . Ibörjan av kommer utredningen att ge uten forskarrapport om bl.a. lobbyism med nyaempiriska svenska undersökningar som grund.Ledamöterna i kommer sedan attgöra sin politiska värdering av verksamheten i sittslutbetänkande , konstaterarkonstitutionsutskottet i sitt yttrande.Vidare framhåller att det år1997 förts in en ny artikel (3) i bilaga IX tillparlamentets arbetsordning. De personer somregelbundet vill ha tillträde till parlamentetslokaler för att förse ledamöterna med informationskall bl.a. uppge vems eller vilkas intressen deföreträder till ledamöter, deraspersonal eller tjänstemän vid parlamentet. De skallinte försöka få tag i information på oärligt sätteller i vinstsyfte till tredje man sprida dokumentsom erhållits från parlamentet. I sina förbindelsermed utomstående parter får de inte uppge att de harnågon formell anknytning till parlamentet. De skallrätta sig efter de bestämmelser där det föreskrivsatt ledamöterna personligen skall lämna detaljeradeuppgifter om yrkesmässig verksamhet och alla övrigauppdrag som de får ersättning för samt lämnaupplysningar om finansiellt stöd, stöd i form avpersonal eller utrustning som erhålls utöver deresurser som tillhandahålls av parlamentet och somerbjuds ledamoten inom ramen för dennes politiskaaktivitet av en tredje part. Givarens identitetskall anges och upplysningar skall vara offentliga.Personerna skall själva förvissa sig om att allhjälp de erbjuds inom ramen för bestämmelsernaantecknas i registret. För att deras passerkortskall förnyas måste de registrerade personerna varjeår lämna in en rapport med en beskrivning av vad degjort för att påverka beslutsfattandet iparlamentet.Kommissionen å sin sida uppmanade i ettmeddelande lobbyingbranschen att frivilligt upprättaen egen uppförandekod, framhållerkonstitutionsutskottet. Det resulterade i att engrupp om 25 lobbyingfirmor i i september1994 lade fram en uppförandekod som alla inblandadekunde enas om. noterar attuppförandekoden gäller för alla EU-institutioner,inte bara för kommissionen.