bet · GM01KrU8 · 1999-04-15 00:00:00 — Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter I betänkandet behandlas motionsyrkanden om bl.a.biblioteks- och litteraturfrågor, informationsteknikoch svenska språket. Motionerna väcktes underallmänna motionstiden hösten 1998.Förslag som syftar dels till att upphäva, dels tillatt ändra bibliotekslagen avstyrks. Likaledesavstyrks förslag på informationsteknikens område.Med hänvisning bl.a. till den kommunalasjälvstyrelsen avstyrker utskottet ett yrkande somsyftar till att regeringen skall lägga fram förslagom hur samarbetet mellan de lokala bokhandlarna,skolan och folkbiblioteken skall stimuleras. Även enbegäran som syftar dels till en komplettering av detstatliga distributionsstödet av utgivningsstöddlitteratur, dels till en jämförelse mellaneffekterna av distributionsstödet och en eventuelltsänkt bokmoms avstyrks. Förslag att stödjautgivningen av Min första bibel på sydsamiskaavstyrks, liksom förslag som syftar till atttidningen skall få presstöd och attreglerna för kulturtidskriftsstödet skall ändras såatt tidskrifter på samiska, finska och chibsärskilt beaktas när bidrag beviljas.Utskottet, som ser en risk för en språkutarmning ibefolkningen, tillstyrker ett motionsförslag sominnebär att en parlamentarisk språkutredning skalltillsättas. Utredningen bör få i uppgift att föreslååtgärder som dels syftar till att främja svenskaspråket, dels syftar till att alla i -oavsett språklig och social bakgrund - skall geslikvärdiga möjligheter att tillägna sig svenskaspråket. Det förslag till handlingsprogram för attfrämja svenska språket som utarbetats avSvenska språknämnden skall tjäna som utgångspunktför utredningsarbetet. Utskottet anser att olikafrågor inom vissa samhällssektorer bör omfattas avutredningen men att den i övrigt skall arbetaförutsättningslöst.Till betänkandet har fogats fem reservationer ochtre särskilda yttranden. 1998/99:Kr238 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett säkratkulturutbud särskilt för barn och ungdom i språkligaminoritetsgrupper och att projektet första bibelpå sydsamiska kan förverkligas.1998/99:Kr254 av och () vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avskaffandet avbibliotekslagen.1998/99:Kr256 av m.fl. (m) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den tekniskautvecklingen kommer att innebära nya möjligheter förkultur och medier.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas31. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en skärpning avbibliotekslagen så att avgiftsfria lån helt kangaranteras.1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas18. att i enlighet med vad i motionenanförts uppdrar åt regeringen att återkommamed förslag till kvalitetssäkring av folkbibliotekenenligt betänkande 1996/97:KrU1,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att det svenskaoch nordiska biblioteksnätverket bör utvidgas tillett europeiskt nätverk för kunskapsinhämtning,20. att i enlighet med vad i motionenanförts ger regeringen i uppdrag att återkomma med förslag om hur stödetför litteraturen skall utformas med invägande avförslagen om sänkt bokmoms och ökatdistributionsstöd,22. att ger regeringen i uppdrag att ienlighet med vad i motionen anförts tillsätta enparlamentarisk utredning som lägger upp etthandlingsprogram för svenska språket.1998/99:Kr276 av m.fl. (v)vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att samhället böransvara för att medborgarna får utbildning i IT ochmöjlighet att utnyttja tekniken via lokalamediecentrum på folkbibliotek och skolor.1998/99:MJ257 av och Ulla-BrittHagström (kd) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tidningenSamefolket.1998/99:Sk628 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att begär att regeringen återkommermed förslag till hur samarbete mellan bokhandel,skola och folkbibliotek kan stimuleras. I detta betänkande behandlas motioner om bl.a.biblioteks- och litteraturfrågor samt om svenskaspråket. Samtliga motioner är väckta år 1998.BibliotekslagenI tre motionsyrkanden behandlas frågor som rörbibliotekslagen (1996:1596)1. Ett av yrkandenasyftar till att lagen skall avskaffas, medan de tvåövriga yrkandena innehåller förslag om ändringar avlagen.Motionärerna bakom motion Kr254 (fp) föreslår attbibliotekslagen skall avskaffas. Motionärernahänvisar främst till att det finns en risk attbibliotekslagen stimulerar kommunerna till minskadsatsning på biblioteksverksamhet i enlighet medlagens minimikrav (yrkande 6).Riksdagen beslutade att med vissaändringar anta förslaget till bibliotekslag i 1996års kulturpolitiska proposition (prop. 1996/97:3,bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Lagen träddei kraft den 1 januari 1997.Utskottet erinrar om att ett av skälen till lagenstillkomst var de kraftiga besparingar som ägt rum ikommunerna och som hotade biblioteksbeståndet,bibliotekens medieinköp och öppethållandetider. Ivissa kommuner hade förslag väckts om att införaavgifter på boklånen. Utskottet ansåg att det motden bakgrunden var tillfredsställande att en lagskulle införas som angav vissa grundläggandeprinciper för det svenska offentligabibliotekssystemet och som markerade betydelsen avden verksamhet som bedrivs inom biblioteksväsendet.Utskottet underströk i sammanhanget särskiltbetydelsen av att avgiftsfriheten för boklån skullelagfästas.Utskottet har inte funnit någon anledning att ändrasitt ställningstagande i denna fråga.Motionsyrkandet avstyrks därför.Ett förslag i motion Kr275 (v) syftar till att enregel om kvalitetssäkring skall införas ibibliotekslagen och att kommunerna skall åläggas attupprätta handlingsplaner förfolkbiblioteksverksamheten. Motionärerna bakommotionen erinrar om tidigareställningstagande i denna fråga och yrkar attregeringen skall få i uppdrag att utarbetaförslag i detta hänseende (yrkande 18).Som framgår av motionen har utskottet vid tidigaretillfällen, första gången , behandlat ettmotionsförslag liknande det nu aktuella. Utskottetfann det naturligt att kommunerna utvärderar folk-och skolbibliotekens verksamhet i förhållande tilluppsatta mål och uttalade bl.a. följande (bet.1996/97:KrU1 s. 74).Utskottet anser att det finns skäl som talar för att det ilagen skall finnas en bestämmelse som anger atthuvudmännen skall göra upp planer förbiblioteksverksamheten, i vilka redovisas olikakvalitetsbegrepp. Utskottet anser därför att regeringenytterligare bör överväga denna fråga och - om regeringenkommer fram till att en lagreglering av frågan bör ske -förelägga förslag till ändring avbibliotekslagen. Utskottet vill tillägga att regeringensöverväganden bör ske med beaktande av principen om denkommunala självstyrelsen. En eventuell lagregel omhuvudmännens planer bör således inte få en utformning sominnebär en styrning av huvudmännens biblioteksverksamhet.1 Bibliotekslagen har omtryckts (1998:1249) med rättlydelse av 7 §.Riksdagen beslutade därefter att i enlighet medkulturutskottets förslag ge regeringen till kännavad utskottet anfört om översyn av bibliotekslagen ivad avser upprättande av planer förbiblioteksverksamheten (rskr. 1996/97:129).Inom pågår en översyn avbibliotekslagen. Enligt utskottets uppfattning bördetta översynsarbete inte föregripas. Yrkandet, somsåledes redan är tillgodosett, avstyrks därför.Eftersom många bibliotek tar ut avgifter för olikatjänster, t.ex. för böcker som måste beställas frånandra bibliotek, anser motionärerna bakom motionKr274 (mp) att det krävs en skärpning avbibliotekslagen, så att avgiftsfria lån kangaranteras. Ett alternativ till lagändring vore -menar motionärerna - att höja anslaget till regionalbiblioteksverksamhet (yrkande 31).Utskottet konstaterar att en skärpning avbibliotekslagen i enlighet med motionsyrkandetskulle innebära att kommunerna får stå förtillkommande kostnader, vilka i detta fall främsttorde avse kostnader för porto.Utskottet, som under föregående avstyrkteett yrkande liknande det nu aktuella, erinrar om attbibliotekslagen stadgar att allmänheten avgiftsfrittfår låna litteratur på folkbiblioteken.Bestämmelsen hindrar inte att ersättning tas ut förkostnader för fotokopiering, porto och andraliknande tjänster. Inte heller hindrar den att enavgift tas ut i de fall låntagare inte inom avtaladtid lämnar tillbaka det som de har lånat (3 §).Vidare erinrar utskottet - liksom under föregåenderiksmöte - om att det i den i kulturpropositionenintagna författningskommentaren till lagen anförsatt den mest grundläggande bestämmelsen i lagen äratt boklån skall vara avgiftsfria samt attbestämmelsen enbart tar sikte på litteratur.Informationssökning i databaser m.m. regleras inte ilagen. Folkbiblioteken får kompensera sig för vissakostnader trots att de har samband med boklån.Enligt författningskommentaren torde undantagen varaganska självskrivna, men de har för att undvikamissförstånd ändå angivits i lagen. Med andraliknande tjänster avses t.ex. en avgift sombiblioteket tvingas betala för att få låna en bokfrån ett utländskt bibliotek (prop. 1996/97:3 s.207).Utskottet kan inte finna att det finns skäl förriksdagen att begära en ändring av bibliotekslagen ienlighet med motionärernas förslag.Motionsförslagets alternativ till en lagändring,nämligen att det statliga regionala biblioteksstödetskall ökas, innebär att staten skall tillskjutamedel för att täcka portokostnaderna. uppfattning får en eventuell uppräkningav det regionala biblioteksanslaget vägas mot andrabehov i regeringens kommande budgetprövning.Utskottet är inte berett att ta något initiativ medanledning av motion Kr274 (mp) yrkande 31, somdärmed avstyrks.Frågor om informationsteknikSom bakgrund till utskottets behandling av tremotionsyrkanden om informationstekniken (IT) påkulturområdet, främst på biblioteken, refereras härkortfattat vissa delar av regeringens skrivelse1998/99:2 Informationssamhället inför 2000-talet,vilken behandlats av trafikutskottet (bet.1998/99:TU4). I skrivelsen lämnas en utförligredogörelse för den nationella IT-strategin och deinitiativ som regeringen tagit med stöd av det avriksdagen godkända handlingsprogrammet förinformationsteknik. Bl.a. anges att enhuvudinriktning för den nationella IT-strategin äratt stimulera medborgarna att användainformationstekniken. Vidare skall en marknadsmässigutveckling av nät, tillämpningar ochinformationssystem samt valfrihet för användarnaförenas med politiskt fastställda mål och riktlinjerför hur samhällets kommunikations- ochinformationssystem skall fungera. Målet är att allaskall ha lika möjligheter att användainformationsteknik som ett medel för ökad kunskap,demokrati och rättvisa (skr. s. 4).Några av de åtgärder som vidtagits inom ramen fördet statliga handlingsprogrammet för IT harbetydelse för utskottets behandling av nu aktuellamotionsyrkanden och refereras därför i korthet.Uppgifterna är i huvudsak hämtade från nämndaskrivelse.På utbildningsområdet kan nämnas den satsning om1,som görs under åren 1999-2001på IT i skolan och som omfattar förskoleklassen, denobligatoriska skolan samt gymnasieskolan. Vidare kannämnas att ett stort antal studenter och anställdavid universitet och högskolor är anslutna till detsvenska universitetsdatornätet SUNET (), vilket innebär att dekan söka forskningsrapporter ochlitteraturreferenser, söka i databaser, delta idistansundervisning m.m. Då det gällervuxenutbildning görs satsningar på en ny statligmyndighet, nämligen ett utvecklingscentrum fördistansutbildning baserad på moderninformationsteknik som skall etableras i Härnösand.Utbildningsanordnare skall kunna vända sig tillcentrumet för att få stöd och hjälp i samband medsina projekt. Centrumet skall även kunna ha egenproduktion av generellt användbara IT-läromedel.Genom beslut av harhuvudbiblioteken i alla kommuner i ,länsbiblioteken samt länsmuseerna erbjudits enavgiftsfri tvåårig anslutning till det svenskauniversitetsdatornätet, SUNET (prop. 1996/97:100utg.omr. 16, bet. 1996/97:UbU1, rskr. 1996/97:100).Anslutna institutioner har genom SUNET tillgång tillInternet. Satsningen har betydelse ur både kultur-och utbildningsperspektiv.En mer renodlad kultursatsning utgörs av KulturnätSverige som - i enlighet med förslag från betänkande Inför ett svensktkulturnät (SOU 1996:110) - drivs i projektform framtill årtusendeskiftet med ekonomiskt stöd och Kompetensutveckling,Stiftelsen och RiksbankensJubileumsfond. Projektets främsta syfte är att medhjälp av informationsteknik öka tillgänglighetentill svensk kultur.En särskild satsning på att utveckla ny teknik isyfte att öka tillgängligheten till kulturutbudetoch det gemensamma kulturarvet görs under åren1998-2000. Satsningen som aviserades i proposition1997/98:62 Regional tillväxt - för arbete ochvälfärd uppgår till sammanlagt 30 miljoner kronor.Statens kulturråd, som fördelar medlen, skall vidbidragsfördelningen verka för att samspelet mellanteknikutveckling och möten med det levandekulturutbudet lyfts fram. Projekt med god lokalförankring, som bedöms ge långsiktiga effekter ochsom syftar till utveckling av moderninformationsteknik och förbättrad kommunikation, börprioriteras.Utöver SUNET-satsningen och Kulturnät börnämnas att även andra åtgärder har vidtagits för atttillgängliggöra kulturarvet och underlättakulturarvsinstitutionernas utnyttjande avinformationsteknik. Ett exempel härpå är den s.k.Sesam-satsningen som bl.a. inneburit att åtskilligasvenska museer digitalt kunnat registrera sinasamlingar. Ett annat exempel är det s.k. , som påbörjas innevarande år och somäven det är en arbetsmarknadspolitisk satsning.Projektet kommer bl.a. att inriktas på att görafotografier, arkivmaterial m.m. tillgängliga genomdigital registrering, inläsning och bearbetning.På medieområdet kan nämnas de satsningar somriksdagen efter förslag från regeringen har beslutatom då det gäller digital marksänd TV och digitalaljudradiosändingar.Ett yrkande i motion Kr256 (m) syftar till attriksdagen skall ge regeringen till känna att dentekniska utvecklingen kommer att innebära nyamöjligheter för kultur och medier. Som exempel nämnsden ökade friheten i etern som ger oss möjlighet attvälja i ett ständigt växande utbud. Denna utvecklingkommer enligt motionärerna att fortsätta och måsteleda till förändringar av den svenskamediepolitiken. Vidare anförs att IT påkulturområdet ger dramatiska möjligheter attutveckla nya arbetsformer och öka tillgänglighetentill kulturarvet. Motionärerna finner detanmärkningsvärt att regeringen 1999 inte följt upp den i 1998 årsvårproposition aviserade satsningen på IT inomkulturområdet. Vidare framhålls i motionenbibliotekens roll för att bredda IT-användningenunder (yrkande 2).Utskottet konstaterar att regeringen i dennationella IT-politiken visat sig vara väl medvetenom de frågor som tas upp i motionen, vilket bl.a.framgår av den redovisning av utvecklingen på IT-området som lämnas till . Av den idet föregående lämnade redovisningen av regeringensskrivelse /99:2 Informationssamhället inför2000-talet framgår även att en rad åtgärdervidtagits från statens sida på kultur- ochmedieområdena. Reformer inom området måste dock skei den takt som det statsfinansiella läget och de avriksdagen godkända utgiftsramarna tillåter.Enligt utskottets uppfattning är det i dettasammanhang angeläget att understryka att dennationella IT-strategin - så som den nyligenåtergivits i trafikutskottets betänkande medanledning av ovan nämnda regeringsskrivelse - syftartill att stimulera användningen avinformationsteknik på ett sätt som befrämjarkreativitet, tillväxt och sysselsättning.Statsmakternas roll är att vara katalysator ochpådrivare och att underlätta utvecklingen genom attanpassa regelverket till de nya förutsättningarna. Istatsmakternas roll ingår dessutom att genom olikaåtgärder försöka förhindra att IT-utvecklingenskapar nya klyftor i samhället. De nuvarandeklyftorna bör i stället överbryggas (bet.1998/99:TU4 s. 8).Då det gäller motionärernas påpekande om attregeringen inte fullföljt den i 1998 årsvårproposition aviserade satsningen på IT inomkulturområdet erinrar utskottet om att regeringen ibudgetpropositionen för anmält attsatsningen skjutits upp , då ettsärskilt treårigt stöd till IT-utveckling inomkulturområdet beräknas bli inrättat.Det finns i sammanhanget även anledning att påminnaom de s.k. ABM-institutionernas (arkiv-, biblioteks-och museiinstitutionernas) eget ansvar, inom givnaekonomiska ramar, för samordning, utveckling,rådgivning, utbildning, information etc.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr256 (m) yrkande 2.I motion Kr276 (v) behandlas frågan om medborgarnastillgång till informationstekniken. Samhället börenligt motionen ansvara för att medborgarna delsskall få utbildning i informationsteknik, dels fåmöjlighet att utnyttja tekniken via lokalamediecentrum och på bibliotek och i skolor (yrkande9).Utskottet kan - då det gäller den del av yrkandetsom rör statens ansvar för medborgarnas IT-utbildning - konstatera att stora insatser görs frånstatens sida i detta hänseende, vilket redovisats iinledningen till detta avsnitt. Motionsförslaget ärsåledes i detta hänseende i allt väsentligt redantillgodosett.Då det gäller den andra delen av yrkandet, dvs.medborgarnas möjligheter att utnyttja tekniken viafolkbibliotek och skolor, vill utskottet anföraföljande.Bibliotekslagen (1996:1596) stadgar attfolkbiblioteken skall verka för att databaseradinformation görs tillgänglig för alla medborgare (2§). Vidare skall folk- och skolbiblioteken ägnasärskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genomatt erbjuda böcker, informationsteknik och andramedier anpassade till deras behov för att främjaspråkutveckling och stimulera till läsning (9 §).Den ovan nämnda satsningen på att erbjudahuvudbiblioteken i alla kommuner i ochlänsbiblioteken att utan kostnadansluta sig till SUNET och därmed också tillInternet gjordes med tanke på att biblioteken har encentral roll i informationsförsörjningen isamhället. Medborgarna kan härigenom oavsett var debor få tillgång till effektiv datakommunikation förstudieändamål och allmän informationssökning.Utskottet har inhämtat att endast ettfemtiotal kommuner har antagit erbjudandet för sittbiblioteks räkning. Erbjudandet fortsätter att gällaunder för de kommuner somännu inte bestämt sig för en anslutning.I den mån motionsyrkandet även syftar till attsamhälleliga satsningar skall göras på att utvecklas.k. lärcentrum hänvisar utskottet tillDistansutbildningskommitténs betänkande Flexibelutbildning på distans (SOU 1998:84). Av betänkandetframgår att ett stort antal kommuner har byggt upps.k. lärcentrum, vilka fungerar som stödjepunkterför de distansstuderande i kommunen. Huvudsyftet harofta varit att ge invånarna i kommunen möjlighet attpå hemmaplan bedriva högskolestudier, menkompletterande motiv har varit att erbjudamöjligheter till yrkesutbildning och även utbildningi allmänna ämnen. En del lärcentrum är placerade iskolor, andra i bibliotek. Några lärcentrum finns iegna lokaler. I flertalet fall är kommunernahuvudmän för verksamheten. Enligt kommittén börkommunerna fortsätta att bygga ut denna verksamhet.Betänkandet har remitterats. Beredning av ärendetpågår inom Regeringskansliet.Enligt utskottets uppfattning bör motionsförslageti väsentlig utsträckning kunna bli tillgodosett äveni den del som avser medborgarnas möjlighet attutnyttja tekniken vid lokala lärcentrum och påbibliotek och i skolor.Med hänvisning till det anförda är utskottet inteberett att föreslå att vidta någon åtgärdmed anledning av motionsyrkandet, som därmedavstyrks.Det svenska och nordiska biblioteksnätverket börbyggas ut till ett europeiskt nätverk förkunskapsinhämtning, föreslår motionärerna bakommotion Kr275 (v), yrkande 19.Utskottet har i det föregående redovisat demöjligheter som erbjudits folkbiblioteken i Sverigeatt gratis ansluta sig till SUNET. Debibliotek som har tillgång till SUNET har ocksåtillgång till SUNET:s nordiska motsvarighet,NORDUNET, och till Internet. Således finnsmöjligheten för biblioteksväsendet att redan nu ingåi ett globalt elektroniskt nätverk. Som ocksåredovisats i det föregående har endast ettfemtiotal folkbibliotek anslutit sig till SUNET.Enligt utskottets uppfattning skulle det givetvisvara glädjande om erbjudandet kunde accepteras avbetydligt fler kommuner, som därigenom visar sinvilja att ta ekonomiskt ansvar för anslutningenefter . Det ankommer emellertid påkommunerna att själva avgöra hur den lokala IT-strategin skall utformas.Enligt utskottets uppfattning är det självklart attdet vid sidan om det elektroniska nätverket måstefinnas ett mänskligt nätverk, bestående av fackfolkmed gemensamt intresse av att främja utvecklingen avkunskapsinhämtningen på bibliotek. Utskottetförutsätter att det arbete som bedrivs inom deninternationella bibliotekssammanslutningen IFLA(International )har en sådan inriktning.Enligt utskottets uppfattning är motionsyrkandet iallt väsentligt tillgodosett, varför det avstyrks.Samarbete mellan bokhandeln, skolan ochfolkbibliotekenI motion Sk628 (mp) föreslås att regeringen skalllägga fram förslag till om hur samarbetemellan de lokala bokhandlarna, skolan ochfolkbiblioteken - med som förebild - skallkunna stimuleras (yrkande 3). Många kommuner iSverige har minskat sina inköp i bokhandeln tillförmån för direktinköp från förlag eller inköp viaen läromedelscentral. I måste kommunerna köpaläromedel genom sin lokala bokhandel, anförs det.Vidare - påpekar motionärerna - har inte någonbokmoms.Utskottet avstyrkte vid föregående ettmotionsyrkande liknande det nu aktuella med följandemotivering.Utskottet erinrar om den grundlagsfästa principen omkommunal självstyrelse och om att kommunernasbefogenheter regleras av kommunallagen (1991:900),lagen om offentlig upphandling (1992:1528) ochkonkurrenslagen (1993:20). Utskottet är inte berettatt i strid med de grundläggande principerna i denämnda lagarna förorda lagändringar i syfte attstyra kommunernas läromedelsinköp. Utskottet villemellertid framhålla följande. Lagen om offentligupphandling ger ett utrymme för kommunerna att äventa hänsyn till andra faktorer än priset (se 1 kap.22 §). Självfallet är det viktigt att kommunerna, dåde tar fram upphandlingsunderlag, överväger behovetoch önskvärdheten av bl.a. kvalificerad service ochlagerhållning. Om sådana krav ställs, har den lokalabokhandeln i många fall goda möjligheter att hävdasig vid avgörandet av upphandlingsärendet (bet.1997/98:KrU15 s. 9).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Det bör tilläggas att frågor om bokmoms ingår iskatteutskottets beredningsområde. I ett följandeavsnitt i detta betänkande kommer utskottet dock attberöra bokmomsfrågan.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår motion Sk628 (mp) yrkande 3.LitteraturstödsfrågorRiksdagen beslutade under föregående attdet statliga utgivningsstödet skulle kompletterasmed ett distributionsstöd. De förlag som erhållitstatligt stöd för sin utgivning blir därmed skyldigaatt åta sig att tillhandahålla ett visst antalexemplar av varje utgivningsstödd titel fördistribution till folkbibliotek och bokhandel.Förlagen kompenseras för distributionen inom ramenför utgivningsstödet av förlagsnettopriset.Varje kommun erhåller ett exemplar av varjeutgivningsstödd titel. Likaledes får 100 bokhandlarvar sitt exemplar av de utgivningsstödda titlarna.Sammanlagt fördelas ca 270 000 volymer gratis tillkommunerna och de 100 bokhandlarna (prop.1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240).Medel för distributionsstödet har anvisats fr.o.m.år 1999 under anslaget C 2 Litteraturstöd (prop.1998/99:1 utg.omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr.1998/99:55).Motionärerna bakom motion Kr275 (v) är i och försig positiva till att utgivningsstödet kompletteratsmed ett distributionsstöd men anser att stödet ärotillräckligt.