bet · GN01LU2 · 1999-11-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition /99:130 Ny bokföringslag m.m. jämtetre motioner som väckts med anledning avpropositionen och två motioner från den allmännamotionstiden år 1999.I propositionen lägger regeringen fram ett förslagtill ny bokföringslag. I lagen samlas bestämmelsernaom vem som är bokföringsskyldig, om räkenskapsår,löpande bokföring och arkivering. När det gäller denoffentliga redovisningen föreslås atttillämpningsområdet för årsredovisningslagen(1995:1554) utsträcks så att lagen kommer attomfatta samtliga företag som är skyldiga att avslutaden löpande bokföringen med en årsredovisning.Bestämmelserna om finansiella företags offentligaredovisning skall dock finnas kvar i de särskildaårsredovisningslagarna för kreditinstitut ochvärdepappersbolag respektive försäkringsföretag. Ipropositionen föreslås också en ny lag om revision.Den nya lagstiftningen är avsedd att träda i kraftden . Viss övergångstid föreslås förbl.a. de grupper som blir bokföringsskyldiga enligtden nya bokföringslagen.Företrädare för den ekonomiska föreningenGemenskapen för Elektroniska Affärer () har införutskottet framför synpunkter i ärendet. Vidare harinkommit skrivelser från och . Därutöver har en utfrågning ägt rum medföreträdare för Justitiedepartementet.Utskottet förordar en ändring i regeringens förslagtill bokföringslag såvitt avser vilka företag som ärårsredovisningsskyldiga. Vidare förordar utskottetvissa ändringar i förslagen till övergångsreglertill bokföringslagen och till ändringarna iårsredovisningslagen samt av lagtekniska skäl bl.a.ändrad ikraftträdandedag såvitt avser de föreslagnaföljdändringarna i kommunalskattelagen (1928:370),lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, lagen(1990:663) om ersättningsfonder och lagen(1993:1538) om periodiseringsfonder (lagförslagen 5,6, 21 och 25). På eget intitiativ lägger utskottetockså fram ett förslag till följdändring istiftelselagen (1994:1220) och lagen omperiodiseringsfonder.I övrigt tillstyrker utskottet bifall tilllagförslagen och avstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats sex reservationer. I proposition 1998/99:130 föreslår regeringen() att antar de ipropositionen framlagda förslagen till1. bokföringslag,2. revisionslag,3. lag om ändring i ,4. lag om ändring i ,5. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),6. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,7. lag om ändring i lagen (1955:257) om inventeringav varulager för inkomsttaxeringen,8. lag om ändring i lagen (1967:531) om tryggandeav pensionsutfästelse m.m.,9. lag om ändring i lagen (1972:262) omunderstödsföreningar,10. lag om ändring i lagen (1975:417) omsambruksföreningar,11. lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385),12. lag om ändring i lagen (1980:1102) omhandelsbolag och enkla bolag,13. lag om ändring i försäkringsrörelselagen(1982:713),14. lag om ändring i lagen (1984:151) ompunktskatter och prisregleringsavgifter,15. lag om ändring i lagen (1984:409) om skatt pågödselmedel,16. lag om ändring i sparbankslagen (1987:619),17. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar,18. lag om ändring i konkurslagen (1987:672),19. lag om ändring i taxeringslagen (1990:324),20. lag om ändring i lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter,21. lag om ändring i lagen (1990:663) omersättningsfonder,22. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),23. lag om ändring i lagen (1992:160) om utländskafilialer m.m.,24. lag om ändring i lagen (1992:1300) omkrigsmateriel,25. lag om ändring i lagen (1993:1538) omperiodiseringsfonder,26. lag om ändring i mervärdesskattelagen(1994:200),27. lag om ändring i lagen (1994:466) om särskildatvångsåtgärder i beskattningsförfarandet,28. lag om ändring i lagen (1994:566) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst,29. lag om ändring i stiftelselagen (1994:1220),30. lag om ändring i lagen (1994:1563) omtobaksskatt,31. lag om ändring i lagen (1994:1564) omalkoholskatt,32. lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt påenergi,33. lag om ändring i lagen (1994:1927) omeuropeiska ekonomiska intressegrupperingar,34. lag om ändring i lagen (1994:2004) omkapitaltäckning och stora exponeringar förkreditinstitut och värdepappersbolag,35. lag om ändring i årsredovisningslagen(1995:1554),36. lag om ändring i lagen (1995:1559) omårsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag,37. lag om ändring i lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag,38. lag om ändring i lagen (1999:000) om ändring ilagen (1995:1560) om årsredovisning iförsäkringsföretag,39. lag om ändring i lagen (1995:1570) ommedlemsbanker,40. lag om ändring i lagen (1995:1623) omskattereduktion för riskkapitalinvesteringar,41. lag om ändring i lagen (1997:239) omarbetslöshetskassor,42. lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483),43. lag om ändring i lagen (1998:514) om särskildskattekontroll av torg- och marknadshandel m.m.Lagförslag 40 har överlämnats till skatteutskottetför behandling i samband med proposition 1999/2000:2(bet. 1999/2000:SkU2). Övriga lagförslag harintagits som bilaga 1 till betänkandet.MotionernaMotioner väckta med anledning avpropositionen1999/2000:L4 av och () vari yrkas att avslår proposition1998/99:130 och begär att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag till ny bokföringslag så attrisken för ekonomiska brott minimeras.1999/2000:L5 av m.fl. (m) vari yrkasatt antar förslaget till ny bokföringslagm.m. med den ändringen angående arkiveringstid,bokföring på i utlandet belägen dator samt mottagenhandling som verifikation i enlighet med vad somanförts i motionen.1999/2000:L6 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att godkänner vad i motionen anförtsom den gräns för omsättningen vid vilken enföretagare får tillämpa kontantmetoden ibokföringen,2. att godkänner vad i motionen anförtsom att arkiveringsreglerna inte skall utgöra etthinder för företagen att utnyttja ny teknik ibokföringen,3. att beslutar vad i motionen anförts omatt arkiveringstiden av räkenskapsmaterial skallsättas till ,4. att godkänner vad i motionen anförtsom att vid dispensgivning i fråga om möjlighet attförvara räkenskapsinformationen utomlands hänsynskall tas även till vilka möjligheter detta ger försvenska redovisnings- och revisionsbyråer att fåuppdrag utomlands samt att det särskilt beaktas omförvaringen skall ske i ett annat EU-land.Motioner väckta 19991999/2000:L205 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om god redovisningssedi mindre och medelstora företag,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att se övergränsdragningen mellan stora och små företag,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översyn av krav påredovisning i olika företags storleksklasser.1999/2000:N273 av Per m.fl. (m, kd, fp)vari yrkas19. att hos regeringenbegär förslag till nya, EU-anpassade regler förresultaträkningens utformning ienlighet med vad som anförts imotionen. InledningI dag är reglerna om redovisning spridda på fleraolika lagar. Uppdelningen beror dels på att olikadelar av redovisningen (icke offentlig respektiveoffentlig redovisning) behandlas i olika lagar, delspå att olika verksamhetsformers redovisning regleraspå skilda ställen i lagstiftningen.De centrala lagreglerna avseende företagens icke-offentliga redovisning finns i bokföringslagen(1976:125). Lagen innehåller bestämmelser om löpandebokföring, upprättande av årsbokslut och arkiveringav räkenskapsmaterial. Den skall tillämpas av istort sett alla bokföringsskyldiga, oavsettverksamhetens form eller art. Huruvida en stiftelseär bokföringsskyldig regleras i stiftelselagen(1994:1220) eller lagen (1967:531) om tryggande avpensionsutfästelse m.m. (tryggandelagen). är bokföringsskyldig, är den emellertidskyldig att följa bestämmelserna i bokföringslagen.Bokföringslagens regler om årsbokslut är varkenuttömande eller generella. Sålunda finns både ilagen (1980:1103) om årsredovisning m.m. i vissaföretag och i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar vissa särregler om årsbokslut. Vidaregäller att de företag som omfattas avårsredovisningslagen (1995:1554), lagen (1995:1559)om årsredovisning i kreditinstitut ochvärdepappersbolag eller lagen (1995:1560) omårsredovisning i försäkringsföretag i stället skalltillämpa vissa av den lagens regler vidårsbokslutets upprättande. Jordbrukare är över huvudtaget inte skyldiga att följa bokföringslagensregler. De omfattas i stället avjordbruksbokföringslagen (1979:141).Bokföringslagen har karaktär av ramlag, dvs.bestämmelserna fylls ut genom kompletterandeföreskrifter i andra lagar och, på vissa områden, avmyndighetsföreskrifter. Lagens regler kompletterasockså av sådan praxis som innefattas i begreppet godredovisningssed. God redovisningssed kan beskrivassom normer som grundas på - utöver lag ochföreskrifter - redovisningspraxis ochrekommendationer och uttalanden från främstBokföringsnämnden, . Bokföringslagen innehåller ingabestämmelser om årsredovisning ellerkoncernredovisning.Årsredovisningen är ett företags reviderade ochoffentliga bokslut och består av balansräkning,resultaträkning, noter, förvaltningsberättelse samt,i vissa fall, finansieringsanalys. Den skalloffentliggöras genom ingivande till Patent- ochregistreringsverket eller - när det gäller bankeroch försäkringsbolag - till . Föraktiebolagens och vissa handelsbolags del finnsgällande regler om den offentliga redovisningen iårsredovisningslagen. Andra handelsbolag än de somomfattas av årsredovisningslagen omfattas av 1980års årsredovisningslag. I den mån enskildnäringsidkare eller ideella föreningar är skyldigaatt upprätta en offentlig redovisning, skall dettaockså göras enligt årsredovisningslag. Förekonomiska föreningar finns regler om den offentligaredovisningen i lagen (1987:667) om ekonomiskaföreningar och för stiftelser finns motsvaranderegler i 3 kap. stiftelselagen och i tryggandelagen.Banker, andra kreditinstitut och värdepappersbolagskall upprätta sin offentliga redovisning enligt desärskilda årsredovisningslagarna för dessa företag.Även de lagar som reglerar den offentligaredovisningen har karaktär av ramlagar.År 1991 tillkallade regeringen en kommitté meduppgift att göra en allmän översyn avredovisningslagstiftningen (dir. 1991:71).Huvuduppgiften för kommittén, som antog namnetRedovisningskommittén, var att överväga vilkalagändringar och andra åtgärder som var påkalladeför att anpassa lagstiftningen till utvecklingen påredovisningsområdet. Arbetet skulle avse såvälfrågor om företagens löpande bokföring som frågor omupprättande av årsbokslut, årsredovisning ochkoncernredovisning. I kommitténs uppdrag ingickvidare att behandla en rad övergripande frågor påredovisningsområdet, såsom lagstiftningens struktur,kompletterande normgivning och sambandet mellanredovisning och beskattning. Kommitténs uppdragutvidgades sedermera genom tilläggsdirektiv (dir.1992:19, 1993:6, 1995:121 och 1996:4).På grundval av förstabetänkande (SOU 1994: 17) Års- ochkoncernredovisning enligt EG-direktiv genomfördeshösten de ändringar iredovisningslagstiftningen för aktiebolag, vissahandelsbolag, kreditinstitut, värdepappersbolag ochförsäkringsföretag som betingades av EG:sbolagsrättsliga och redovisningsrättsliga direktiv(prop. 1995/96:10, bet. LU4, rskr. 91).I slutbetänkande (SOU1996:157) Översyn av redovisningslagstiftningenbehandlades bl.a. frågan om miljöredovisning. I dendelen har lagstiftning redan kommit till stånd(prop. 1996/97:167, bet. 1997/98:JoU8, rskr.1997/98:56).Den nu aktuella propositionen tar - med bortseendefrån vissa skatterättsliga frågor - upp de spörsmålsom i övrigt behandlades i kommitténsslutbetänkande.Till grund för förslagen i förevarande propositionligger också dels en inom Justitiedepartementetupprättad promemoria med ett utkast tilllagrådsremiss innehållande förslag till nybokföringslag, dels ett i lagstiftningsärendetupprättat kompletterande förslag till ändringar istiftelselagen och dels den inomJustitiedepartementet upprättade promemorianFörkortad resultaträkning enligt 3 kap. 7 §årsredovisningslagen (1995:1554).Redovisningskommitténs slutbetänkande och de bådapromemoriorna har varit föremål förremissbehandling, och det kompletterande förslagetrörande stiftelselagen har behandlats vid ett mötevåren med företrädare för Justitiedepartementetsamt berörda myndigheter och organisationer.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att bestämmelserna om vemsom är bokföringsskyldig, om räkenskapsår, löpandebokföring och arkivering samlas i en nybokföringslag. Årsredovisningslagenstillämpningsområde utsträcks så att lagen kommer attomfatta samtliga företag som är skyldiga att avslutaden löpande bokföringen med en årsredovisning.Bestämmelserna om finansiella företags offentligaredovisning skall dock även fortsättningsvis finnasi de särskilda årsredovisningslagarna förkreditinstitut och värdepappersbolag respektiveförsäkringsföretag.Liksom skall utvecklingen av godredovisningssed ske genom kompletterandenormgivning. Staten skall genom Bokföringsnämndenbära huvudansvaret för denna. Nämnden skall i förstahand anförtro utvecklandet av god redovisningssedavseende den offentliga redovisningen tillRedovisningsrådet. skall ensam haansvaret för utvecklandet av god redovisningssed ifrågor om löpande bokföring och arkivering.Kretsen bokföringsskyldiga utvidgas enligtförslaget till i princip alla juridiska personeroavsett om de bedriver näringsverksamhet eller inte.Undantag görs för sådana ideella föreningar,samfällighetsföreningar, registrerade trossamfundoch stiftelser som har endast begränsade tillgångar.En juridisk persons bokföringsskyldighet skallomfatta all verksamhet som bedrivs av den juridiskapersonen. Fysiska personer och dödsbon skall varabokföringsskyldiga endast om de bedrivernäringsverksamhet och i så fall enbart förnäringsverksamheten. Jordbrukare skall varabokföringsskyldiga enligt den nya bokföringslagen.När den bokföringsskyldige har tagit emot enuppgift om en affärshändelse, skall denna enligtförslaget användas som verifikation. Verifikationenskall förvaras i det skick den hade när denbokföringsskyldige fick den. Det föreslås vidare attbokföringsskyldiga vars nettoomsättning inteöverstiger tjugo prisbasbelopp och som inte ärskyldiga att upprätta årsbokslut ellerårsredovisning skall kunna dröja med att bokföravissa affärshändelser tills betalning sker (den s.k.kontantmetoden). Också andra bokföringsskyldigaskall kunna tillämpa kontantmetoden, om detförekommer endast ett mindre antal fakturor ochandra handlingar och om fordringarna och skuldernaenligt dessa inte uppgår till avsevärda belopp.Kravet på att varannan länk i bokföringskedjanskall vara i vanlig läsbar form (den s.k.varannanlänksprincipen) föreslås borttaget. Varjelänk i bokföringen skall således kunna föreligga imaskinläsbar form. Dokument, mikroskrift ochmaskinläsbart medium med räkenskapsinformation somden bokföringsskyldige har tagit emot från någonannan skall som huvudregel bevaras i det skickmaterialet hade när det kom den bokföringsskyldigetill handa, oavsett om informationen kommit i formav dokument, mikroskrift eller på elektronisk väg(maskinläsbart medium). Informationsbärare som denbokföringsskyldige själv har upprättat skall bevarasi det skick den fick när informationensammanställdes. Bokföringen skall enligt förslageti princip bevaras inom landet. Om bokföringen ärdatoriserad, skall emellertid maskinutrustningenefter särskilt myndighetstillstånd få placerasutomlands under förutsättning att denbokföringsskyldige har terminalåtkomst tillbokföringssystemet och kan ta framräkenskapsinformationen i vanlig läsbar form iSverige.Den löpande bokföringen skall enligt förslaget somhuvudregel avslutas med en årsredovisning eller ettårsbokslut. Bland andra enskilda näringsidkare ochhandelsbolag med enbart fysiska personer somdelägare skall dock inte behöva avsluta den löpandebokföringen om omsättningen understiger tjugoprisbasbelopp. Kravet på dispens av Patent- ochregistreringsverket för att företag skall fåupprätta s.k. förkortad resultaträkning föreslåsborttaget. Mindre koncerner undantas från kravet påupprättande av koncernredovisning.I propositionen föreslås också en ny lag omrevision, tillämplig på alla företag som är skyldigaatt avsluta bokföringen med en årsredovisning ochsom inte omfattas av regler om revision i annan lag.De nya bestämmelserna skall enligt förslaget trädai kraft . Viss övergångsregleringföreslås för de företag som inte behövttillämpa bokföringslagens regler men som blirbokföringsskyldiga enligt den nya lagen.Allmänna övervägandenFöretagens bokföring och annan redovisning fyllerett flertal väsentliga funktioner. Redovisningen harsålunda till syfte att utgöra grundval för framtidaekonomiska beslut, för företaget självt eller förutomstående intressenter. Den kan också utgöraunderlag för kontroll och uppföljning av företagetsverksamhet och medelsförvaltning. Kontrollfunktionenframträder tydligast beträffande reglerna ibokföringslagen om löpande bokföring och arkiveringav räkenskapsmaterial. I ett aktiebolag eller enekonomisk förening är årsredovisningen och dessgranskning också viktig för aktieägarnas respektivemedlemmarnas beslut om ansvarsfrihet för styrelsenoch den verkställande direktören. Bokföring ochannan redovisning kan vidare vara av stor vikt vidutredning av misstankar om ekonomiskaoegentligheter, exempelvis skatte- ochborgenärsbrott. Redovisningen har också en direktbetydelse för borgenärernas skydd genom möjlighetentill vinstutdelning som är kopplad till vilket fritteget kapital som har redovisats. Slutligen harredovisningen stor betydelse för beskattningen avnäringsverksamhet.I propositionen föreslås en reform av reglerna ombokföring och offentlig redovisning som syftar samlad och modern lagstiftning.Rolf och (båda kd) yrkari motion L4 att skall avslå propositionenoch att regeringen skall återkomma med ett nyttförslag till bokföringslag. Enligt motionärernasmening innehåller förslaget ett flertal brister somallvarligt kan påverka polis och åklagaresmöjligheter att utreda ekonomiska brott. I linje medvad anfört under beredningen avlagstiftningsärendet anser motionärerna attlagförslaget i alltför stor utsträckning tillgodoserföretagens önskemål om förenklingar och flexibilitetmedan det allmännas och andra intressenters behov avinsyn och kontroll fått stå tillbaka. Särskiltanmärkningsvärt är, anför motionärerna, att den s.k.varannanlänksprincipen föreslås slopad. Enligtmotionärernas mening skulle ett införande av ettkrav på elektroniska dokument i bokföringenundanröja många av de brister i säkerhetshänseendesom förslaget lider av.Utskottet vill först erinra om att den nuvarandebokföringslagen varit i kraft . Som framgåttär regelverket på området splittrat. Dennuvarande bokföringslagen bygger också på en annantids förhållanden, då bokföringen dominerades avhantering av pappersdokument. Under de decennier somgått sedan bokföringslagen trädde i kraft harutvecklingen inom informationssamhället i grundenförändrat förutsättningarna för bokföringsarbetet.Numera förekommer det i mindre utsträckning manuellbokföring på papper. Utvecklingen har gått motbokföringssystem där transaktioner överförs ochbearbetas elektroniskt. Bokföringslagen har därförkommit att framstå som alltmer föråldrad. Somframhålls i propositionen har detta inneburit attdet i långa stycken är oklart vad som utgör godredovisningssed på IT-området. Till detta kommer attdet är svårt att få överblick över regelverketpå området.Enligt utskottets mening är det mot denna bakgrundangeläget att reglerna om bokföring och annanredovisning moderniseras och anpassas till ny IT-teknik och att en större enhetlighet åstadkoms somförbättrar jämförbarheten mellan olika verksamheteroch gör det lättare att upprätta koncernredovisningi de fall koncernföretagen har olika juridisk form.Företagen måste också ges ett större mått av frihetatt själva välja ändamålsenliga bokföringsrutiner.Det föreliggande behovet av modernisering måstegivetvis ske på ett sådant sätt attredovisningslagstiftningen fortfarande kantillgodose de skyddsintressen som borgenärerna, detallmänna och företagets ägare eller medlemmar har.I propositionen föreslår regeringen sakligaändringar i gällande rätt på ett betydande antalenskilda punkter. Utskottet konstaterar - i likhetmed Lagrådet - att förslagen varken tagna för sigeller tillsammans medför något brott på utvecklingenav bokförings- och redovisningslagstiftningen.Mycket i denna beror av EG-rätt och omställningentill EG-rätten har gjorts tidigare. För medborgarnaviktigast torde vara att åtskilliga juridiskapersoner som inte varit bokföringsskyldiga,såsom icke näringsidkande ideella föreningar ochtrossamfund med betydande tillgångar, samtjordbrukare blir bokföringsskyldiga enligtbokföringslagen. Om sålunda de sakliga ändringarnaär begränsade innebär de framlagda lagförslagenbetydande framsteg i formellt hänseende. Delskoncentreras det nuvarande disparata beståndet avlagar genom att jordbruksbokföringslagen och 1980års årsredovisningslag avskaffas, dels bringasbokföringslagen och årsredovisningslagen i ettnärmare sammanhang där bokföringslagen blir denövergripande såtillvida att av den framgårskyldigheten att upprätta och offentliggöraårsredovisning, som är ett sätt att avslutabokföringen.Utskottet kan för sin del inte finna annat än attde framlagda lagförslagen i huvudsak tillgodoser detföreliggande lagstiftningsbehovet. Vad som anförs imotion L4 utgör, enligt utskottets mening, intetillräckliga skäl för att begära ett nyttlagförslag.Vad särskilt gäller slopandet av den s.k.varannanlänksprincipen vill utskottet anföraföljande. Enligt den nuvarande bokföringslagen (10 §andra stycket) får verifikationer och grundbokföringinte utgöras av maskinläsbar handling.Bestämmelsen benämns vanligenvarannanlänksprincipen. Varannanlänksprincipenmotiverades vid den nuvarande bokföringslagenstillkomst av kravet på enkel och säker åtkomst tillräkenskapsmaterialet (prop. 1973:57 s. 232). Frånsäkerhetssynpunkt ansågs pappersbaserade handlingarvara att föredra framför maskinläsbara sådana.Bestämmelsen skulle därför säkerställa läsbaråtkomst till bokföringsuppgifterna i minst ett stegi verifieringskedjan.Redovisningskommittén har i sitt slutbetänkande(SOU 1996:157) övervägt om det - som förutsättningför att upphäva varannanlänksprincipen - skulleinföras krav på att åtminstone en länk i bokföringenskulle utgöras av elektroniska dokument, dvs. enupptagning vars innehåll och utställare alltid kanverifieras genom ett visst tekniskt förfarande (s.300). Kommittén anförde att ett system medelektroniska dokument från säkerhetssynpunktförmodligen är överlägset rutiner som enbart grundaspå att det upprättas omfattande systemdokumentationoch vidtas åtgärder för att systemet skall arbetaenligt fastställda rutiner. Ett upphävande avvarannanlänksprincipen utan några krav pådatortekniska kontrollrutiner knutna till handlingarkan vidare, fortsatte kommittén, föra med sig engenerell sänkning av räkenskapshandlingarnas värdefrån kontroll- och bevissynpunkt. Mot detta skall,fortsatte kommittén, emellertid ställas det faktumatt sådana datortekniska rutiner som utmärker deelektroniska dokumenten inte vare sig hindrarolovlig manipulation eller garanterar att man iefterhand kan se vilken eller vilka uppgifter somhar ändrats och på vilket sätt. uppfyller inte en användningav elektroniska dokument i sig de krav påinformationssäkerhet som bör ställas på företagensbokföring. Ett krav på att någon länk i bokföringenmåste utgöras av elektroniska dokument för attvarannanlänksprincipen skulle kunna frångåstillförde enligt kommittén inte lagstiftningen någotväsentligt nytt sett från säkerhetssynpunkt.