bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Anslaget har tillförts 19 070 000 kr.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000.Eftersom utbetalningar av EG-stöd ersätts i efterskott frånEG-budgeten uppstår ett kreditbehov för Jordbruksverket.Regeringen bedömer detta kreditbehov till 5,5 miljarder kronorför år 2000.MotionernaEnligt motion MJ250 (m) har tillämpningen av den gemensammajordbrukspolitiken gjorts för krånglig och byråkratisk.Förenklingar av t.ex. miljöstödsprogrammet gör det möjligt attsänka kostnaderna för administration. Medanledning av dessa förenklingar föreslår motionärerna attanslaget B 1 minskas med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 2). I motionMJ251 (c) delvis föreslås, i enlighet med det förslag tillmoratorium för reala anslagsökningar till statliga myndighetersom man presenterat i sin budgetmotion, att anslaget B 1Statens jordbruksverk minskas med i förhållandetill regeringens förslag. I motion MJ252 (fp) yrkas attanslaget B 1 minskas med iförhållande till regeringens förslag (yrkande 12 delvis).Motsvarande krav framförs även i motion Fi212 (fp) yrkande 19delvis. Enligt motion MJ257 (kd) har möjlighetatt rationalisera sin verksamhet bl.a. genom ett förenklat s.k.clearingssystem. En tioprocentig minskning bör vara möjlig(yrkande 11). Därmed kan anslaget B 1 Statens jordbruksverkreduceras med i förhållande till regeringensförslag (yrkande 19 delvis). I motion MJ531 (m) begärs enöversyn av organisation för att skiljamyndighetsutövning från affärsverksamhet. Enligt motionärernaär det olämpligt att i egenskap avkontrollmyndighet bedriver affärsverksamhet som innefattar attmed hjälp av statliga subventioner konkurrera med bl.a. deveterinärer som man är satt att övervaka (yrkande 2).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen är del aveffektmålen inom utgiftsområde 23 att verka för enkonkurrenskraftig, miljö- och djurskyddsanpassadlivsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna.Jordbruksverkets verksamhet exklusivedistriktsveterinärverksamheten har i huvudsak kommit attinrikta sig mot tillämpningen av EG:s regleringar ochstödsystem. Utformningen och fördelningen av stöd skall bidratill ett livskraftigt jordbruk i mindre gynnade områden, konkurrenskraftigt miljöanpassad produktion samt tillutveckling av landsbygden. Verksamheten skall bedrivas genomatt korrekt och effektivt hantera, kontrollera och betala utstöd enligt regelverket. Detta skall ske på ett sådant sätt attfinansiella sanktioner från undviks. Utskottetdelar regeringens bedömning att , mot bakgrundav de stora förändringar som EU-medlemskapet föranlett och dekrav som ställts på verket, har klarat sina uppgifter väl. Föratt undvika sanktioner är det som regeringen framhållerangeläget att även fortsättningsvis bedriver enomfattande informationsverksamhet gentemot såväl jordbrukaresom mot länsstyrelser. Åtgärder bör också vidtas för atteffektivisera kontrollverksamheten liksom för att begränsakontrollbehoven. Med det anförda ansluter sig utskottet tillregeringens bedömning när det gäller medelsbehovet underanslaget B 1 och tillstyrker regeringens förslag. Därmedavstyrks motionerna MJ250 (m) yrkande 2, MJ251 (c) delvis,MJ252 (fp) yrkande 12 delvis, Fi212 (fp) yrkande 19 delvis ochMJ257 (kd) yrkanden 11 och 19 delvis.Utskottet har ingen erinran mot vad regeringen anfört omJordbruksverkets tillgång till kredit på myndighetens särskildaräntekonto för EU-verksamhet i . Utskottetföreslår därför att godkänner vad regeringen anfört idenna del.När det gäller de i motion MJ531 framförda synpunkterna omJordbruksverkets organisation och om det eventuella behovet avatt skilja på myndighetsutövning ochuppdragsverksamhet vill utskottet anföra följande.Jordbruksverket är en av de centrala myndigheter som i dagansvarar för djurskyddsfrågorna i landet. För att förstärkadjurskyddsarbetet på har man genomförten omorganisation. Verket har inrättat en särskilddjurskyddsenhet som ansvarar för djurskyddslagstiftningen ocharbetar med frågor om hållande, skötsel och hälsa. Enhetenansvarar också bl.a. för djursjukdatasystemet samt allmännaärenden som rör veterinärväsendet och dess tillsyn. Härigenomkan djurskyddsfrågorna samordnas med beredningen av alla frågormed anknytning till djur. Mot bakgrund av det anförda ärutskottet inte berett att föreslå någon översyn avJordbruksverkets organisation i enlighet med förslaget i motionMJ531 (m) yrkande 2. Utskottet utgår från att den nyadjurskyddsenheten på kontinuerligt utvärderasinom ramen för myndighetens ordinarieresultatutvecklingsarbete. Motionen avstyrks i berörd del.B 2 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 2.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förberörda myndigheter och verksamheter föranleder ingen erinranfrån utskottets sida.B 3 DjurregisterPropositionenAnslaget skall täcka investeringskostnader och driften för endatabas för registrering av nötkreatur. har påregeringens uppdrag träffat avtal med Svensk Mjölk omarbetsfördelningen m.m. mellan verket och Svensk har ett kontor i för den del avhanteringen som bedrivs av verket. Kontoret har under år 1999ca 17 fast anställda för hanteringen av djurregistret.Databasen är i drift . Delar avsystemutvecklingsarbetet som skall underlätta ocheffektivisera hanteringen genomförs . Registretfinansieras med avgifter som inlevereras på inkomsttitel. Underår 2000 fortsätter arbetet med att utveckla ett grisregisteröver förflyttningar av grupper av grisar. Syftet medgrisregistret är främst att möjliggöra en spårning av smittadedjur vid eventuella sjukdomsutbrott. Regeringen bedömeranslagsbehovet till för år 2000.MotionenEnligt motion MJ257 (kd) skall lantbrukarna ej belastas medkostnader för hållande av register föranledda av EU-krav, såsomavgift för djurdatabas. Avgifter för djurdatabaser skallbelasta statens budget. Enligt motionärerna bör avgiften tasbort varför en minskning redovisas på intäktssidan motsvarandebudgeterad årskostnad (yrkande 7 delvis).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget B 3 och tillstyrker därförregeringens förslag.Enligt rådets förordning (EG) nr 820/97skall medlemsländerna iEU införa ett system för identifiering och registrering avnötkreatur på produktionsstadiet. Dessutom skall det inrättasett särskilt system för märkning av nötkött iförsäljningsledet. I ett första steg skall en databas översamtliga djurbesättningar och enskilda djur upprättas där manäven skall kunna följa förflyttningar av djur mellanbesättningar. Den aktuella rådsförordningen ger möjlighet förmedlemsländerna att ta ut avgifter av djurhållarna för atttäcka kostnaderna för systemet för identifiering ochregistrering av nötkreatur. Närmare bestämmelser härom finns iartiklarna 2, 3 och 9 i förordningen. Databasen har varit ifunktion och administreras avStatens jordbruksverk i samarbete med Svensk husdjursskötsel. Isamband med att beslutade attanvisa medel på ett särskilt anslag för kostnaderna förinrättandet av ett djurregister tillstyrkte utskottetregeringens förslag om avgiftsfinansiering framför allt avstatsfinansiella skäl (1997/98:JoU2y). Med det anförda föreslårutskottet att motion MJ257 (kd) yrkande 7 delvis lämnas utanvidare åtgärd.B 4 Statens utsädeskontroll och B 5 StatensväxtsortnämndUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen B 4och B 5. Regeringens redovisning av resultatinformation m.m.för berörda myndigheter och verksamheter föranleder ingenerinran från utskottets sida.B 6 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruketPropositionenAnslaget disponeras av bl.a. för att inomskilda handlingsprogram, huvudsakligen genom försöks- ochutvecklingsverksamhet, styra utvecklingen inom jordbruket ochträdgårdsnäringen mot minskat växtnäringsläckage, minskadammoniakavgång, säkrare och minskad användning av kemiskabekämpningsmedel, bevarande av biologisk mångfald och ökadandel ekologisk produktion. För har anvisats26,. Från anslaget har medel använts för bl.a.försöks- och utvecklingsverksamhet samt marknadsstödjandeåtgärder för ekologisk produktion. Försöks- ochutvecklingsverksamhet samt marknadsstödjande åtgärder inomområdet ekologisk produktion skall kunna omfatta åtgärdermotsvarande , varav högst 2 miljoner kronorför marknadsstödjande åtgärder. Kostnader avseendemarknadsstödjande åtgärder bör få belasta anslaget, men på siktär det rimligt att marknadsaktörerna tar det fulla ansvaret.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000.MotionenEnligt motion L714 (mp) har frivilligorganisationer en viktigattitydpåverkande funktion i samhället. ges ingetsärskilt stöd till KRAV:s arbete med miljömärkning. Enligtmotionärerna bör KRAV:s informationsverksamhet om ekologiskalivsmedel bli berättigad till statligt stöd (yrkande 8).Utskottets övervägandenUtskottet delar regeringens bedömning när det gällermedelsbehovet under anslaget B 6 och tillstyrker därförregeringens förslag.När det gäller statligt stöd till information om ekologiskalivsmedel konstaterar utskottet att ifrågavarande anslaganvänds för bl.a. marknadsstödjande åtgärder för ekologiskproduktion. Som framgår av regeringens förslag skallmarknadsstödjande åtgärder inom området ekologisk produktionkunna omfatta åtgärder motsvarande högst 2 miljoner kronor.Utskottet delar regeringens bedömning att kostnader avseendemarknadsstödjande åtgärder bör få belasta anslaget, men att detpå sikt är rimligt att marknadsaktörerna tar det fulla ansvaretför sådana åtgärder. Med det anförda avstyrks motion L714 (mp)yrkande 8.B 7 Bekämpande av växtsjukdomarUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 7.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förberörda myndigheter och verksamheter föranleder ingen erinranfrån utskottets sida.B 8 Miljö-, struktur- och regionala åtgärder samt B9 Från EG-budgeten finansierade miljö-, struktur-och regionala åtgärderPropositionenDet nya anslaget B 8 ersätter de tidigare anslagen B 8, B 10och B 12 genom att strukturstöden inom livsmedelssektorn, deregionala stöden till jordbruket och de kompletterandeåtgärderna kommer att ingå i ett nytt svensktlandsbygdsprogram. Till anslaget förs även det nationellastödet till jordbruket i norra i likhet med tidigare.Det nya anslaget bör motsvara tidigare nivåer. Eventuellaförändringar av anslag och bemyndiganderamar kommer attföreslås ekonomiska vårproposition. Vidberäkning av anslaget för skall dock hänsyn tastill vad regeringen anfört ekonomiska vårproposition(prop. 1998/99:100) om engångsvis minskning av anslaget förkompletterande åtgärder inom jordbruket. Anslaget bördärutöver tillfälligt sänkas för att finansiera åtgärder vadavser växtgenetiska resurser samt åtgärder inomlivsmedelsområdet. Implementeringen av Agenda 2000 och nyalandsbygdsprogrammet ställer fortsatta krav på utveckling ocheffektivisering av administrationen. ochlänsstyrelserna bör i likhet med innevarande år inom ramen föranvisade medel få disponera resurser för sådana åtgärder.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 2 för år2000.Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning ochavsättning av jord- och skogsbruksprodukter samt kompletterandeåtgärder är stödformer som bygger på fleråriga åtaganden mellanstaten och stödmottagarna. Det innebär att staten åtar sigframtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen förredan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslåsriksdagen bemyndiga regeringen att, i fråga om ramanslaget B 8,godkänna beslut om stöd som innebär utgifter på högst efter år 2000.Det nya anslaget B 9 ersätter de tidigare anslagen B 9, B 11och B 13 genom att strukturstöden inom livsmedelssektorn, deregionala stöden till jordbruket och de kompletterandeåtgärderna kommer att ingå i ett nytt svensktlandsbygdsprogram. Till anslaget förs även Jordbruksfondensutvecklingssektions finansiering av mål 1- och LEADER+-programmen.Regeringen bedömer enligt samma resonemang som under anslagetB 8 anslagsbehovet till för . Eventuellaförändringar av anslag och bemyndiganderamar kommer attföreslås ekonomiska vårproposition. Vidberäkning av anslaget för skall dock hänsyn tastill vad regeringen anfört ekonomiska vårproposition(prop. 1998/99:100) om engångsvis minskning av anslaget förfrån EG-budgeten finansierade kompletterande åtgärder inomjordbruket. Fördelningen mellan strukturfonderna av de EG-medelsom erhåller för mål 1 är ännuinte klar. Länsstyrelserna i de två mål 1-regionerna skallsenast till regeringen redovisa förslag tillutvecklingsplaner vari ingår en finansiell uppdelning mellanfonderna. Efter regeringsbehandling skall förslagen överlämnastill och godkännas av . Fördelningen mellanfonderna väntas bli klar . Tilldelningentill gemenskapsinitiativen, däribland LEADER+, blir troligtvisklar under år 1999.Startstöd till yngre jordbrukare, stöd till bearbetning ochavsättning av jord- och skogsprodukter, regionala stöd samtkompletterande åtgärder, är stödformer som bygger på flerårigaåtaganden mellan staten och stödmottagarna. Det innebär attstaten åtar sig framtida ekonomiska förpliktelser som inte rymsinom ramen för redan anvisade anslagsmedel. Av denna anledningföreslås bemyndiga regeringen att, i fråga omramanslaget B 9, godkänna beslut om stöd som innebär utgifterpå högst . Beräkningengrundar sig på antagandet om en oförändrad omfattning avlandsbygdsprogrammet.MotionernaEnligt motion MJ251 (c), delvis, innebar tilldelningav EG-medel ca i utebliven EG-finansiering.Konsekvensen kan bli att ambitionen i det svenskamiljöprogrammet för jordbruket måste dras ner. Vidare försämraskonkurrensförhållandet för de svenska bönderna och den svenskalandsbygden. Enligt motionärerna finns det nu anledning attkonstruktivt verka för att hitta en lösning som innebär attskadorna minimeras. Därför bör anslaget tillföras ytterligare700 utöver regeringens förslag. I motion MJ257 (kd)yrkande 6 avvisas nedskärningar av ramarna förmiljöersättningsprogrammet. Neddragningen är oacceptabel, ochom det är så att det inte går att ändra kommissionens beslutmåste kompensera detta med nationella medel. För dettaändamål bör anvisas . Vidare framhålls imotionen att norrlandsjordbruket har extra kostnader som man iövriga inte belastas med. Ett exempel är de långatransportsträckorna vid kadaverhantering. Ytterligare 6miljoner kronor bör därför anslås för regionala åtgärder.Sammanlagt föreslås att anslaget utökas med (yrkande 19 delvis).Utskottets övervägandenSom regeringen framhåller hade EG-kommissionensbeslut om fördelning av medel tilllandsbygdsåtgärder för regeringensbeslut om budgetpropositionen ännu inte delgivitsregeringen. Regeringens förslag beträffande de nyaanslagen B 8 och B 9 motsvarar därför i stort settde tidigare sammanlagda nivåerna. Eventuellaförändringar av anslag och bemyndiganderamar kommeratt föreslås ekonomiskavårproposition. Mot bakgrund av det anfördatillstyrker utskottet regeringens förslag när detgäller medelsanvisning under anslagen B 8 och B 9.Därmed avstyrks motionerna MJ251 (c) delvis ochMJ257 (kd) yrkandena 6 och 19 delvis. De imotionerna MJ251 och MJ257 framförda yrkandena om enhöjning av anslaget ryms inte inom den av riksdagenfastställda ramen för utgiftsområdet. Vidaretillstyrker utskottet de bemyndiganden somregeringen föreslår.B 10 Arealersättningar och djurbidrag m.m.PropositionenFrån anslaget utbetalas direktbidrag i form av arealersättning,djurbidrag m.m. Anslaget är obligatoriskt för allamedlemsländer inom EU och finansieras helt från EG-budgeten.Den jordbrukspolitiska reformen, Agenda 2000, innebär att nyaregler kommer att införas för arealersättningen ochdjurbidragen . Arealersättningen för spannmålkommer att öka medan en sänkning kommer att ske för övrigagrödor. Dessutom kommer arealersättningar att införas förgräsensilage. Torkningsersättning utgår för spannmål ocholjeväxter i stödområdena 1-3. Beslutet om Agenda 2000 germöjlighet att utbetala arealersättningar . Dennamöjlighet utnyttjas, vilket för innebär en förskjutningav utbetalningar motsvarande ca . För am-och dikobidraget innebär beslutad reform i stort attbidragsbeloppen höjs och att am- och dikobidrag även kan sökasför kvigor. Bidragsbeloppen höjs även för handjur. Dessutomåtergår antalet bidragsrätter såväl för am- och dikor som förhandjur till ursprungsnivå. får behålla de nivåer somfastställdes i anslutningsfördraget. Slaktbidrag är en nystödform som kommer att införas, och har liksom deandra medlemsstaterna tilldelats ett nationellt kuvert som påobjektiva grunder skall betalas ut till producenterna. Sverigeavser att dela ut medel ur det nationella kuvertet som etttillägg på slaktbidragen för tjurar, stutar och kvigor. Pågrund av förskjutningen av utbetalningen av arealstödet för år2000 anpassas anslagsnivån engångsvis nedåt.Anslagsutvecklingen är dock stigande, vilket är en konsekvensav den jordbrukspolitiska reformen Agenda 2000. Pånötköttsområdet utgår kompensation i form av stegvis höjdadjurpremier för den prissänkning på som genomförsunder . Vid beräkningen av anslaget för budgetåret 2000har hänsyn tagits till kompensation från EG-budgeten förvalutakursförändringar. Dessa har beräknats till ca 450miljoner kronor för . Regeringen bedömer anslagsbehovettill 1 för år 2000.Arealersättning avseende om ca 3,7 miljarder kronorutbetalas först . Det innebär att staten åtar sigframtida ekonomiska förpliktelser som inte ryms inom ramen förredan anvisade anslagsmedel. Av denna anledning föreslåsriksdagen bemyndiga regeringen att godkänna stöd som innebärutgifter på högst 3 efter år 2000.MotionernaEnligt motion MJ210 (m) innebär förslaget att senareläggautbetalningarna av arealersättningarna ingen förbättring avstatens finanser. Däremot innebär det en försämrad likviditetför bönderna motsvarande räknat på tvåmånaders förskjutning. Från ett individperspektiv och medhänsyn till de enskilda bönderna måste utbetalningen ske vidden tidpunkt som är tänkt från början. För att göra skadan såliten som möjligt bör enligt motion MJ212 (m) yrkande 5utbetalningen av arealersättningen ske första arbetsdagen . Enligt motion MJ222 (c) yrkande 5 bör en statliglånegaranti införas för jordbrukare som på grund av försenadeutbetalningar får likviditetsproblem. Enligt motionärerna ärdet, med hänsyn till det ansträngda ekonomiska läget för detsvenska jordbruket, helt oacceptabelt att förskjutautbetalningarna. Varje månads försening av utbetalningeninnebär ett ekonomiskt avbräck som omräknat i ränteintäktermotsvarar . Vidare bör frågan omräntekompensation för försenad utbetalning av arealersättningövervägas. På grund av utformningen av den statligabudgetprocessen är det svårt att förändra regeringens förslag.Det finns dock reell anledning att staten går in och garanterareventuella likviditetsproblem (yrkande 6). I motion MJ251 (c)delvis framhålls att varje månads försening av utbetalningarnainnebär ett ekonomiskt avbräck som omräknat i ränteintäktermotsvarar . Normal utbetalning borde vara den1 december varför man kan räkna med två månadersfördröjning. Enligt motionärerna måste staten kompenserajordbrukarna för eventuella kostnader på grund av denförskjutna utbetalningen varför anslaget B 10 bör tillförasytterligare utöver regeringens förslag.Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen är anslaget obligatoriskt för allamedlemsländer inom EU och finansieras helt från EG-budgeten. Pågrund av förskjutningen av utbetalningen av arealstödet för år2000 anpassas anslagsnivån engångsvis nedåt. Utskottet anslutersig till regeringens bedömning när det gäller medelsbehovetunder anslaget B 10 och tillstyrker regeringens förslag. Därmedavstyrks motionerna MJ210 (m) och MJ251 (c) delvis. Det imotion MJ251 framförda yrkandet om en höjning av anslaget rymsinte inom den av fastställda ramen förutgiftsområdet. Utskottet tillstyrker vidare det bemyndigandesom regeringen föreslår.När det gäller de i motionerna MJ212 (m) och MJ222 (c)framförda synpunkterna beträffande tidpunkten för utbetalningav arealersättningarna vill utskottet anföra följande. Somregeringen framhåller ger beslutet om Agenda 2000 möjlighet attutbetala arealersättningarna . Av regeringensbudgetförslag följer vidare att denna möjlighet utnyttjas förkommande budgetår och att detta innebär en förskjutning avutbetalningar motsvarande ca . Utskottetutesluter inte att den senarelagda utbetalningen av arealstödskulle kunna medföra vissa likviditetsproblem för berördajordbrukare. Utskottet förutsätter därför att regeringen ochJordbruksverket noggrant följer utvecklingen och attarealstödet utbetalas med minsta möjliga fördröjning. Med detanförda föreslår utskottet att motionerna MJ212 (m) yrkande 5och MJ222 (c) yrkandena 5 och 6 lämnas utan vidareåtgärd.B 11 Intervention och exportbidrag förjordbruksprodukterUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 11.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förberörda verksamheter föranleder ingen erinran från utskottetssida.B 12 Räntekostnader för förskotteradearealersättningar m.m.PropositionenUnder anslaget redovisas de räntekostnader som uppstår förstaten till följd av att ersättningen från EG:s jordbruksfondsgarantisektion erhålls i efterskott. Anslaget får ävenbelastas med eventuella finansiella sanktioner ochstraffavgifter som kan komma att åläggaSverige. Anslaget får också tillföras kursvinster och belastasmed kursförluster som uppstår till följd av att medlemsstatenbär kursrisken inom EG:s jordbruksfonds utvecklingssektion.Anslaget får dessutom belastas med s.k. tekniska kostnader föroffentlig lagring i den mån ersättning inte erhålls från EG-budgeten. Vid ett omvänt förhållande, dvs. om EG:sschablonersättning för de tekniska kostnaderna överstiger defaktiska kostnaderna, tillförs anslaget medel från inkomsttitel6116 Offentlig lagring.Sverige har drabbats av sin första sanktion pågrund av att en länsstyrelse felaktigt godkänt enarealstödutbetalning på . kan komma attdrabbas av ännu en sanktion på grund av felaktigadjurbidragsutbetalningar på ca gjorda avJordbruksverket under räkenskapsåren 1995/96.Ekobrottsmyndigheten, anslag B 2 i utgiftsområde 4Rättsväsendet, föreslås få uppgifter som ligger på EU-bedrägeridelegationen inom nya uppgifter föreslås finansieras bl.a.från anslag B 12 med . Regeringen bedömeranslagsbehovet till för år 2000.MotionenI motion MJ257 (kd) uppmärksammas den senarelagda utbetalningenav arealstödet. Enligt motionärerna räknar man med attutbetalningen skall förskjutas med cirka en månad i förhållandetill . Räntekostnaden för denna förskjutning skallrimligtvis bäras av staten. Ytterligare böranvisas under anslaget B 12 för att kompenseralantbruksföretagen för den beräknade räntekostnaden (yrkande 19delvis).Utskottets övervägandenUtskottet ansluter sig till regeringens bedömning när detgäller medelsbehovet under anslaget B 12 och tillstyrkerregeringens förslag. Därmed avstyrks motion MJ257 (kd) yrkande19 delvis. Det i motionen framförda yrkandet om en höjning avanslaget ryms inte inom den av fastställda ramen förutgiftsområdet.B 13 Jordbrukets blockdatabasPropositionenAnslaget avser att täcka kostnader för den digitalablockdatabas varpå de arealbaserade EG-stöden beräknas. Denkartavgift som skall finansiera kostnader uppkomna underanslaget skall enligt förordningen (1997:183) om kartavgift iärenden om jordbruksstöd gälla stödansökningar inlämnadefr.o.m. år 1998.Under år 1998 har databasen vidareutvecklats och uppdaterats.Ett geografiskt informationssystem (GIS) har skapats förhandläggning och ajourhållning av blockinformation.Finansiering av kostnaderna för investering och drift skergenom att intäkterna från kartavgiften inlevereras tillinkomsttitel på statsbudgeten. Avgifterna beräknas ge fullkostnadstäckning. har samtliga lantbrukare somansökt om arealersättningar erhållit blockkartor. Regeringenbedömer anslagsbehovet till för år 2000.MotionernaEnligt MJ205 (m) är kartavgiften att betrakta som enansökningsavgift. Någon sådan får inte medlemsländerna ta utenligt EG-rätten.