bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Den ska fungetycker vi att socialförvaltningen i kommunen verkligen har tagit sitt ansvartill att det fungerar. Man har också sett till att de här människorna harboende och att barnomsorgen fungerar. I visa fall stöttar man med körkort exsom på grund av var man bor har varit nödvändigt. Vi ser att detta har vförutsättning för att lyckas. har man också fått behålla sin sjukpenningrehabiliteras . Där känner jag att vi samarbetar på ett mysätt. Vi bollar inte människor mellan oss för att de skall bli försörjdaannan.Conny Hante: Det var många frågor på en gång. Vi tar, som sagt, in egna pverksamheten, ca . De kommer från lite olika håll. Dessutovi med föreningar och det ger lite inkomster. Vi har också en träbearbetningssom tar in . I verkstaden är det fantastiskt. 80 %personer som jobbar där står egentligen inte till arbetsmarknadens förfogandealltså personer som kanske har varit hemma i 10 eller . Det är vanligt ivi hos oss har människor som har varit hemma väldigt . De här personernaverkstaden och det går jättebra. Vi jobbar åt den privata sektornalltså den privata sektorn som ger oss arbete. har vi lärt oss hurgöra för att inte konkurrera på fel sätt eller ta andras jobb, vilketmeningslöst. Vi har alltså lärt oss hur man, som i det här fallet, jobbarprivata sektorn.Vi försöker engagera folk. Egentligen har vi funnits , men det är förstfolk i allmänhet börjar känna till att vi finns. Många trodde att det här skulväldigt snabbt. Man trodde att det skulle vara kört efter eller sblev det inte, utan vi har överlevt. finns vi alltså i fyra kommuner. Detdetta blir alltmer omtalat. Framför allt gäller det då att vi har väldigtverksamhet och att folk själva skall välja. Detta är oerhört viktigt för attDet gör också att det finns ett engagemang.Men är det konkurrens; det vet vi. Det finns många olika projekt. I dalla ha mycket folk till de olika projekten. Vi vänder oss givetvis till persondag finns långt utanför arbetsmarknaden. när det är lite fart på hhär människorna ännu mer utanför arbetsmarknaden. Det märks väldigt fort. Desom finns kvar är många och de står väldigt långt utanför. Vi försökersätt att få till oss folk. Problemet är regelsystemet.I början sade vi att vi inte skulle ha regler men sådana skall vi givetvis ha.regler borde dock kunna finslipas för att de personer som går hemma skall kunntill oss. Många kan alltså inte göra det på grund av regelsystem och annat.Ett problem är, som jag förut nämnde, när man går länge på a-kassa och vill koi vår verksamhet men kanske har kvar att stämpla och pengarna är slockså är det väldigt ont om pengar för en åtgärd. Då måste man säga: Tyvärr kange dig en åtgärd , utan du får vänta tills du börjar stämpla ut. Dit går pedag, just för att rädda dem som är på väg att stämpla ut, och det är natuviktigt. Där har vi vårt största problem. Annars har vi väldigt mycket arbete.Vi har svårt att få invandrare att komma till vår verksamhet, men de invandrarehaft hos oss har det gått väldigt bra för. har det lyckats med förlängfår de en referens, något som annars ofta saknas. När det gäller just invandrarmånga som har gått in i vår verksamhet, under kanske , och därigenom fåtreferens och som sedan har fått jobb inom den privata sektorn.Samarbetsproblem finns alltid men jag tror att vi har lärt mycket om hur msamarbeta. Styrelsen i Det finns bruk för alla måste samarbeta och på olika sätupp på oss, för annars går det inte. Också lokalt mellan försäkringarbetsförmedlingen osv. måste det fungera på ett tillfredsställande sätt. Sedaytterligare samarbete med olika delar av samhället i de olika arbetsgrExempelvis gäller det hjälpverksamhet ihop med , osv. Det är en lång rad aktiviteter som handlar om samarbete. Detförutsättning för att vi skall kunna leva. Därför har vi lärt oss mycket ominte fungerar i ett samarbete och vad som fungerar.Vi springer också runt i samhället. Det är inte alla som applåderar när vi kommvi försöker att på olika sätt hitta lösningar. Vi besöker försäkringarbetsförmedlingen och andra för att få sådana lösningar att individerna kanoss så länge som de önskar. När någon av de här personerna säger attfått ett jobb eller skall påbörja en utbildning som börjar nästkommande måndavi att det är toppen. är det inte så; det är få av dem i vår verksamhetandra jobb därför att det handlar om personer som står långtarbetsmarknaden. Vi försöker därför ha dem kvar i Bruk för alla.Berit Andnor (s): Det gäller två frågor. Den ena frågan rör detta med gehandlingsplaner, som från tog upp. Jagvilja höra hur ni utformar handlingsplanerna och fastställer ett gemensamt målrehabilitering som ni genomför gemensamt samt om vikten av att ha enhandlingsplan - om det nu är viktigt att ha en sådan.Jag uppfattar en viss skillnad i de redovisningar som gjorts, särskilt mot bakConnys senaste inlägg. Det gäller försörjningsstödet och hur ni ser på den frågFinspång nämndes ingenting om de svårigheter som kan finnas när detarbetsmarknadspolitiska medel och om hur de frågorna hanteras. Det vore intresfå detta belyst. Är det här ett problem hos er också, eller hanterar ni de fråett annat sätt hos er?Laila (): Det var kul att höra definitionen av riktigt arbete frånalla - att någon utför något som andra har behov av, som jag tror att det uttDet är ett lite annat sätt att uttrycka riktigt arbete än vi normaltarbetsmarknadspolitiken. Detta låter spännande.Du sade också att det är bättre att ge folk lön i stället för bidrag, för det äpengar man får. Varifrån kommer lönen? Är det fråga om olika sociaförsörjningsstöd, a-kassa, sjukpenning o.d. som läggs i ensedan blir lön i stället, eller kommer lönen från annat håll?I utvärderingen beträffande de samhällsekonomiska effekterna står det att ungetredjedelar av vinsten tycks bero på att "personer fått arbete". Har de fåtenligt traditionell modell, eller är det er definition av arbete som liggeangivelsen två tredjedelar?Det är många projekt som konkurrerar om människorna, sade du. Det låter lite gratt projektet lever för sin egen skull om, men jag vet att du inte menar såutvecklade du detta lite annorlunda. Men hur ser du på risken att projektet börsitt eget liv så att det helt enkelt blir inlåsningseffekter - dvs. att människoch mår så bra i den sysselsättning/verksamhet som ni har att det kanskehinder för att lämna den?Vidare gäller det utbildningsbidrag kontra a-kassa för dem i er verksamhet.möjligt att delta i er verksamhet när man är arbetslös och har a-kassa utankallas för program eller åtgärd - alltså att man går frivilligt till verksamhär där , som man står till arbetsmarknadens förfogande ocanvänder sina a-kassedagar?Elver (): Jag har tagit fasta på några kärnmeningar här. ChristinaPeterson talade om att valsa runt i systemet och att falla mellan stolarna. Tdet väl så inte bara i utan också på många andra håll.Du påstår att detta med människors behov inte är administrativt avgränsat. Betyatt du upplever att det nu finns vattentäta skott mellan de olika instanserna shinder som behöver rivas ned?Conny talade om att springa runt i och på andra ställen. Frågan äkänner att du är på rätt löparbana - för att travestera ditt eget sätt attdig. Du sade också att problemet är regelsystemet när a-kassan är på väg atteller har upphört, och åtgärdsdelen inte står till förfogande ekonomiskt. Stalar du om att det är långa avstånd mellan de här personerna och en arbetsmarär stark men som är så svåruppnåelig. Sker det i det läget - alltså när åtgärstår till förfogande - något slags offensiv från förmedlingens sida för attarbetsplats med eller utan lönestöd?Sven-Erik (): Jag har en fråga till . Du sade i slutetinledningsanförande att det inte saknas sysselsättningsprojekt men att mångainte matchar finspångbornas behov. Vilka är era funderingar kring detta? Kanprojekt som bättre passar och täcker in invånarnas behov?Ronny (): Jag uppskattar öppenheten i redovisningen och tänker då specdiskussionen kring revirtänkande och myndigheters olika kulturer.Min fråga beträffande FRISAM- projektet och SOCSAM-försöket är: Finns det anatt fundera på att göra förändringar i regelverket kring just samverkan/samarbeBeträffande SOCSAM-försöket vill jag komplettera med en fråga om detta med gemhandlingsplaner: Finns det ett reellt underlag för att göra just gehandlingsplaner, eller finns det anledning att också fundera på regeländringarMin sista fråga är inte helt ointressant. Jag tror att även om man ännu mer ftränga sig in i rehabiliteringsarbetet och i grunderna för detsamma, glöarbetsgivarnas ansvar bort i resonemangen. Hur ser ni på detta?Rose-Marie Frebran (kd): Jag har tagit fasta på samma sak som . Jag tror att det sades att arbetsmarknadsprojekten i myckutsträckning matchar invånarnas behov. Om verkligheten ser ut på det sättet vemycket pessimistiskt. Varför är det så, och vad kan ni göra åt det? Behöver rändras?Ordföranden: Jag vill inte låta negativ men all verksamhet måste ju granskarbetsmarknadspolitiker ställer jag mig när det gäller den här projektverknaturligtvis frågan om vilken undanträngningseffekt det har på annan sysselsGenom åtgärder i en eller annan form riskerar man alltid undanträngningseffekteNågon här nämnde att man inte så ofta kommer till ett "vanligt" arbete, ustannar kvar. Finns inte risken med sådana här projekt - jag kallar dem så, ävhär inte kallas för det, därför att det inte är fråga om permanent verksamhet -blir en form av inlåsningseffekter? Jag tänker då på detta med att man känneri verksamheten och inte söker sig ut på den öppna arbetsmarknaden. Detta ärviktigt, inte minst när vi ser framåt. Vi vet ju att det om kansstor arbetskraftsbrist i vårt land.Vem har arbetsgivaransvaret? Det är viktigt att någon tar på sig arbets-givaranär verksamheten bedrivs. Jag kunde inte höra att någon av er talade om abotten finns ett arbetsgivaransvar här.Maud Björnemalm (s): Det här är mycket intressant. I den sammanfattning som vistår det att i försöksverksamheten prövas nya former för politisk styrning. Javilja höra lite mer om det.Christina : Det finns två saker som på ett tydligt sätt skiljefrån FRISAM. Den ena saken är den finansiella samordningen. Det är naturligtvisgör att vi undanröjer en hel del hinder som gäller försörjningsstöd och vem sbetala vad. Detta styrs nämligen utifrån avtal och beställningar som gårverksamheten - pengarna fördelas där de behövs.Den andra saken som gör oss unika är den gemensamma politiska styrelse som fiförsöket i . Där sitter politiker, valda från kommunfullmäktilandstingsfullmäktige, samt styrelse. Vi har också en oledamot från länsarbetsnämnden med i styrelsen. Där fattas prioriteringsutifrån de underlag om behov som finns för finspångborna i den praktiska overkligheten. Det här är självklart framgångsfaktorer för oss, såväl när definansiell samordning som när det gäller politisk ledning.Gemensamma handlingsplaner började vi jobba med i när vgjort vår förstudie. Då började vi jobba i tvärprofessionella team med de mestärendena som vi hade hållit på med och, lite vårdslöst uttrycktmellan varandra.Så snart en person hade kontakt med två av de ingående myndigheterna tog manför att kalla till ett flerpartssamtal med den enskilde individen i centrumhans/hennes medgivande till att vi bryter sekretessen mellan myndigheterna. en gemensam handlingsplan som innehåller, som jag tidigare sade,försörjningsdel och en aktivitets-/åtgärdsdel där det finns mål och delmål ochtydligt framgår vilken myndighet som ansvarar för vilken del i handlingsplanen.När vi, efter att ha jobbat från 1993-1994, kommer fram till slutet av 1999helt andra ärenden som är föremål för de här gemensamma handlingsplanerna.arbete är detta grundläggande. Själva basen egentligen för allt vi gör såhandläggare hos någon av de samverkande myndigheterna träffar en försäkraklient/en patient, beroende på var vi befinner oss - är att fundera över onågon mer än jag som behöver träffa den här personen för att göra enhandlingsplan. Då har man det nätverket bland sina kolleger hos de sammyndigheterna. Det här är vardagsarbete för oss i dag.Människors problem är inte administrativt avgränsbara, inledde jag med att säär därför nödvändigt att göra de här gemensamma handlingsplanerna. Jag trordärmed har bemött de frågor som jag har fått.Conny Hante: Vi vill förvandla bidragen till lön. Det har vi egentligen hevelat men dit har vi ännu inte kommit; detta efter att ha sett kostnaderna i saI vårt område betalar vi nästan i form av bidrag till persstår utanför arbetsmrkanden. Jag tror att det skiljer med 500 personerbidragsmottagare och personer som jobbar inom den offentliga sektorn. Desgrupper är fortfarande nästan lika stora.Vi skulle vilja pröva det här med att anställa personer och att en vissbidragspengarna läggs i en pott för att sedan användas till anställningar ialla. Det handlar då, som sagt, om personer som står väldigt långt umen dit har vi ännu inte nått.Det är egentligen forskarna som skall tala om vart personerna går från ossvilket sätt de får arbete. Många har gått ut i den offentliga eller densektorn. Åtminstone var det så förut men är det svårare, som jag tidigaredel har kunnat få anställning hos oss. Det finns alltså personer soförtidspensionerade men som går tillbaka och arbetar. Fortfarandebidrag, exempelvis lönebidrag, i botten. Men man kommer tillbaka till arbetsolika sätt, så båda delarna finns egentligen. Jag har tyvärr inga siffror öveForskarna däremot har de här siffrorna.Det är möjligt att någon enstaka kan känna av inlåsningseffekter, men vi trordet. tar man för givet att folk som är arbetslösa mår väldigt dåligt,vet vi att de gör. Jag har själv varit arbetslös.Men när en arbetslös som varit hemma länge, kanske , börjar jobba och koi ett gäng igen tycker han kanske att det är ganska roligt. Bidraget är dåligt,man tycker att jobbet är roligt och intressant blir man glad och positiv. Desom om samhället tycker att så fort man blir glad och positiv och får bidrag sen inlåsningseffekt. Vi tror inte att det är så. De personer som är stautbildning och vill fortsätta att utbilda sig försvinner från oss. De kan varaett tag, kanske , och söker sig sedan ut till de lediga jobb som fpersoner som är kvar i vår verksamhet är de som har yrkesskador eller annat ocborta så pass länge att de har väldigt svårt att få jobb även om det ärSverige.Vi har frivilligt deltagande, men vi har ett problem. Vi är en ideell förening,gör att a-kassorna ofta säger att det är okej att de går kvar och jobbar vidarproblemet att om man har en åtgärd är man försäkrad, men om man går in på sinär man inte försäkrad. har vi i och för sig löst detta. Vi har tagitförsäkring på dem som är frivillig. Men problemet är att man inte vill användakassedagar. Man tycker att nu har man varit hemma och gått på a-kassa. När main och jobbar i Bruk för alla skall man inte behöva räkna av sina dagar. Man tyreglerna borde ändras på något sätt så att dagarna står stilla. är det jumycket debatt om risk för utförsäkring och sådant. Vi har alltså ett antal persinte får vara kvar i vår verksamhet på grund av att det saknas pengar eller asom ändå är hos oss. Men det finns även svårigheter där.Vår arbetsgivare är den förening som är bildad, Det finns bruk för alla. Därkommunalråden i styrelsen tillsammans med arbetsförmedlingen och försäkringskasDet är där vi processledare också är anställda, i alla fall fram till årsskifteJag tror inte heller på undanträngning. När vi startade vår verksamhet var vimycket ute i periferin. Det blev väldigt många problem. Men vi har lärt oss detde år som har gått. Som jag sade förut vet vi att det finns väldigt många josom ingen utför, som ingen kan utföra på grund av ekonomin eller annat. Detjobb vi hittar. Vi hittar väldigt många på miljöområdet och på många andraockså. Till väldigt stor del, det finns väl undantag, är det nya arbeten vi hitfinns väldigt många lediga sådana jobb.Sedan handlar det återigen om det här samarbetet. Om ett privat företag tyckergår in på deras område är det alltid vi som backar. Då backar vi tillbaka direhar vi lärt oss.Magda (): Det blir kanske den sista frågan. Jag saknar en väldigt viknär det gäller invandrare och flyktingar som går på sfi, och det är skolanväldigt många som går på sfi och inte klarar att få ett slutbetyg. De är arbmed kanske inte anställbara. Jag undrar om ni har den kontakten med skolan.beskriva och berätta hur duktiga eleverna är. De har kanske gått många terminerSedan undrar jag också om är inblandad. Den är lika viktig somDe som går i skolan försörjer sig oftast på socialbidrag. Det är två viktigaJag undrar om det är någon som har funderat på det.Christina : Flyktingarna är en av de behovsgrupper somintresserat oss för i . Där har vi ett nära samarbete med skolan somsfi-utbildningen och beställer den verksamheten från Beställarförbundvi in med en helt ny variant för oss i där vi varvar teoretiska stuspråkpraktik på ett nytt sätt. Man kommer ut i praktik för att få pröva sinparallellt med att man studerar. Vi hoppas att detta skall leda till att flerett godkänt sfi-betyg.Men vi jobbar även med de personer som efter att ha läst sina 500 timmars svenkanske ännu mer, inte klarat ett godkänt sfi-betyg. De får stöd och hjälp på olför att komma ut på arbetsmarknaden. Där har vi ett nära samarbetesocialtjänsten, arbetsförmedlingen och skolan. Vi tänker oss också attpersonerna skall kunna få ett intyg på de delar av sfi som de har klarat. Mångatt prata bra svenska, men klarar inte ett godkänt sfi-betyg enligt de kritefinns uppställda i dag.Jag fick också en annan fråga tidigare som jag glömde svara på. Den gällde devåra sysselsättningsprojekt och varför jag säger att de i väldigt låg utstmatchar individernas behov. Jag tror att det var så för oss i att nären stor arbetslöshet och stora volymer skapade vi också projekt där många skullfå sysselsättning för att kvalificera sig för nya stämplingsdagar. Isituationen ser annorlunda ut har vi andra utgångspunkter. Vi tittar på indivhans eller hennes behov av att stödjas, stärkas och rustas för en återgarbetsmarknaden. Där krävs det helt andra individuella lösningar än vad vi tidijobbat med. Vi har haft en tendens att gruppera människor utifrån de projektvarit möjliga att tillskapa.Johnny (): Då bryter vi för en paus. Jag föreslår att vi tar omminuters paus.PausBerit Andnor (s), ordförande i socialförsäkringsutskottet: Vi fortsätterdiskussionen. Vi har två inbjudna företrädare för RiksförsäkringsverArbetsmarknadsstyrelsen. Vi börjar med . Välkommen hit, ordet är diAnna : Man skulle kunna börja med att tala om sådant som är väldigt posifungerar väl, t.ex. att skall faktiskt fyra generaldirektörerförbundsdirektörer ägna åt att försöka komma underfund med hkulturkonflikter egentligen ser ut och vilka frågor som vi skulle kunna hanteraEller också skulle man kunna tala om de lokala samverkansprojekt som oftaganska bra. Det som imponerar särskilt på mig är de projekt där man i böordentliga gemensamma kartläggningar så att man vet precis vilka människor manmed. Det brukar kunna leda till just den typen av handlingsplaner som finns i FDet kan ofta lösa upp en massa knutar.Men på vanligt svenskt manér tänkte jag att jag i stället skulle ägna min stunddet allra svåraste problemet som vi har i vår samverkan mellan Riksförsäkrinoch AMS, och kanske framför allt åt det problem som uppstår kring individen.Som en sorts inledning till det vill jag berätta att vi på Riksförsäkringsverkepublicerar en rapport där vi identifierar problem som finns i ohälsouppdrlägger fram vissa förslag på det området. Bakgrunden till den rapportentillsynsrapport om ohälsoarbetet som vi gjorde . Den vganska stora problem. Vi tror att en hel del av problemen i själva verket hängemed ett ganska otydligt uppdrag.Socialförsäkringsutskottets kansli har fått en hög av den här rapportdistribution till de ledamöter som är intresserade av att få den. I övrigt koatt publiceras i dag.Det som vi alltså ägnar en hel del utrymme åt i den här rapporten är bl.a.begreppsexercis. I detta att uppdragen blir otydliga ingår att begreppen far ruatt betyda samma sak. En sådant mycket viktigt begrepp är samverkan som oftaför det som vi nu vill välja att kalla samverkan och ibland används för andra tDet vi vill kalla samverkan är alltså det arbete som bedrivsrehabiliteringsansvariga parter och - i vårt fall - . Men skan naturligtvis också förekomma utan . Det är alltså på denanvänder det begreppet.Där handlar det om att på ett effektivare sätt använda samhällets samlade resurDet som är särskilda uppdrag är samordning. Det innebförsäkringskassan har att verka för att de olika rehabiliteringsåtgärder somyndigheter har ansvaret för fogas samman till en väl fungerande helhet.Jag ville visa båda definitionerna av begreppen eftersom de är viktiga. Detkärnan i det förslag som vi lämnar är fördjupad professionaliseriförsäkringskassan. Den fördjupningen bör framför allt gälla den utredning sligga till grund för samordningsarbetet. I botten på en samordnrehabiliteringsinsatser från olika aktörer måste ligga en väldigt profeihopsamling av utredningar av olika slag och en sammanställning av demlandsting, socialtjänst, arbetsmarknadsmyndigheter - och inte minst - arbekänner stor respekt för just professionalismen i utredningen.Jag brukar använda ett exempel som för mig är mycket tydligt, nämligen Ann-MÄlvdalen. När jag arbetade i i var hon ansvarig för primärÄlvdalen. När hon skickade någon till , till eller Uppsalaklart. Det var bara att ta in folk till operation, om det var det hon rekommeHon hade gjort grundutredningen så ordentligt att de som tog emot hennes pvisste att de kunde lita på det professionella jobb som hon hade gjort.För mig är detta ett väldigt bra exempel på hur utrednisamordningsuppdraget bör fungera i relationen med de andra aktörerna. Man skaen stark professionell respekt för de utredningar som står föskall de inblandade aktörerna upprätta gemensamma handlingsplaner. Det krävsom man skall ha behov av ett samordningsuppdrag.Det var en liten redogörelse för kärnresonemanget i den rapport som vi lämnar iSå går jag över till de arbetslösa som ju är de som är gemensammförsäkringskassan och arbetsförmedlingen.Egentligen är arbetslös fel begrepp. Om man är sjukskriven är man intearbetslös, utan då är man sjukskriven men saknar anställning. Det är då vikfundera över om hela den gruppen är en grupp där det finns problem i uppdragetmyndigheterna. I utvärderingar som har gjort har det vatt de arbetslösa bör delas upp i grupperna enbart arbetslösa och arbetslösasärskilda problem såsom psykosociala problem, antingen dokumenterat etablerateller psykiska störningar av olika slag. Denna grupp har särskilda problem jämandra långtidssjukskrivna.Här är en bild som visar vad som händer . En fjärdedel av dem somarbetsgivare eller är arbetslösa utan särskilda problem är fortfarande sjuksNär det gäller de som är arbetslösa och har psykosociala problem är det en störsom är sjukskriven.Om man tittar på hur sjukskrivningarna avslutas visar sig samma bild. De arbsom inte har några specifika problem blir förtidspensionerade i ungefäutsträckning som de som har en arbetsgivare, medan de som har psykosociala prkraftigt överrepresenterade när det gäller förtidspensionering. Gruppen arbetsbehöver insatser från flera håll är inte så stor. rör det som om camänniskor. Det är en grupp som är klart och tydligt identifierad som enproblemgrupp.Då vill jag beskriva det problem som jag upplever finns, inte minst i regelverkär ganska givet att det är som har utredningsansvaret ocksåhär gruppen. Sedan är det arbetsförmedlingen som skall gå in i arbetsgivarensåsom den som har ansvaret för rehabiliteringsåtgärderna. haför samordningen och skall samarbeta med arbetsförmedlingen, särskilt i frågagrupp.För är begreppet arbetsför det som gäller, och det ärförhandlingsbart begrepp utan är ett ganska väldefinierat. Det firättighetslagstiftning i botten, och sjukersättning kan bara ges till desperson är arbetsför, dvs.