bet · GM01TU4 · 1999-03-02 00:00:00 — Det ärangeläget att denna teknik snabbt kan erbjudas ihela landet till rimliga priser (yrkande 2).Enligt motion N275 av m.fl. (c) krävsen utvidgning av det nationella ansvaret för attuppnå väl fungerande och rikstäckande tele- ochdatakommunikationer. I åtskilliga delar av sydöstraSverige fungerar mobiltelefonin bristfälligt ellerinte alls som det finns brister i nätetgenom avsaknad av AXE-växlar. Även indelningen iriktnummerområden är till stor nackdel förkommunerna i sydöstra jämfört med exempelvisStockholmsområdet. Sammantaget innebär dessa bristerett avsevärt utvecklingshinder för många orter isydöstra . Regeringen föreslås därför få iuppdrag att klarlägga hur sydöstra snabbtoch till låg kostnad kan få en service inom tele-och datakommunikation som är i klass med vad somredan erbjuds i innerstad.Elver och (båda fp)framhåller i motion T227 vikten av att utbyggnadenav den nya teletekniken påskyndas för att främjautvecklingen i Dalsland.Runar och (båda fp)understryker i motion N237 att väl utbyggda ochfungerande telekommunikationer är av mycket storbetydelse i glesbygden. Kontakterna med omvärldenvia tele och data måste vara tillförlitliga. Det äräven viktigt att telekommunikationer kan användastill ett rimligt pris. Telias prisförändring förrahösten, som innebar att samtal till intilligganderiktnummerområde skulle räknas som rikssamtal,visade hur hårt en avgiftshöjning slår i landetsglesbefolkade delar. Det är dags för enriktnummerreform i som syftar till attminska antalet riktnummerområden.Helena m.fl. (fp) framhåller i motion K231att möjligheterna att kunna använda kabelnät,satellit-TV och digitala markbundna signaler fördatakommunikation är mycket betydelsefulla. Statenbör dock avstå från storskaliga planer på bredbandför alla. Staten bör inte gå in för något särskiltsystem eller lansera någon storskalig plan för attge alla bredband. Om ingen aktör tillåts attdominera marknaden kommer konkurrensen, på sammasätt som för mobiltelefoni, att driva ner priserna(yrkande 9).Motionärerna framhåller vidare att ledningar,växlar, AXE-system etc. skall hålla en jämförbarstandard och taxa över hela . Staten skall hasom mål att alla bör ha tillgång till Internet(yrkande 7).Gudrun m.fl. (v) framhåller i motion N335att i ett flertal motioner undersenare år betonat vikten av att hela befolkningenfår tillgång till IT. Motionärerna föreslår därföratt staten ger i uppdrag att utreda vad ettoptiskt fibernät till alla företag i landet skullekosta. anser vidare att Teliasamtidigt bör få i uppdrag att utreda också vad ettfibernät till alla hushåll i landet skulle kosta.För att förnya strukturen föreslås att ROT-avdraginförs för att främja utbyggnaden av ett optisktfibernät till hushållen. Motionärerna påtalar vidareatt det behövs en förbättrad samordning mellan IT-projekt som finansieras offentligt respektivemarknadsmässigt.Kristina () framhåller i motion T2 attdet fortfarande finns orter där tillgång till nyinformationsteknik inte är lika god som på andrahåll i landet. Att utvecklingen av ny teknik och nyatillämpningar är helt marknadsledd innebär attsatsningarna framför allt görs inom tätbefolkadeområden. Detta är ett viktigt argument för att desamhällsomfattande tjänsterna som anges i telelagenskall utvidgas till att omfatta även kommunikationmed högre kapacitet än telefonitjänst. Enligtmotionärerna borde det vara lika naturligt attstaten har det övergripande ansvaret för den formenav kommunikationer som t.ex. för vägar ochjärnvägar. Mot denna bakgrund begärs att staten tardet övergripande ansvaret för att de tjänster somkrävs för användandet av IT finns tillgängliga ihela landet.I motion T231 av m.fl. (s) anges att enviktig hörnpelare för det svenska samhället är attgrundläggande service i form av vägar, järnvägar,flyg, post och telekommunikationer erbjuds i helalandet på likvärdiga villkor. Staten bör därförstyra utbyggnaden av höghastighetsnät fördatakommunikation på ett sådant sätt att hela landetges likvärdiga utvecklingsmöjligheter (yrkande 9).Staten bör vidare verka för att teletaxorna så långtmöjligt görs avståndsoberoende (yrkande 10).I motion T811 av m.fl. (s) angesatt de offentliga organisationerna i Gävleborgtillsammans med näringslivet har tagit fram ettförslag till strategi för utveckling av IT-infrastrukturen. Förslaget omfattar uppbyggnaden aven regional IT-infrastruktur med speciell inriktningmot att bygga IT-nät till de mindrelandsbygdsområdena. Parallellt medinfrastruktursatsningen planeras en omfattandesatsning på ett ökat användande avinformationsteknik bland företagen och inom denoffentliga sektorn. Kostnaden för åtgärdspaketetsinfrastrukturdel har beräknats till 50 miljonerkronor. Med hänsyn till att självt ärberett att satsa krävs enligtmotionen ett särskilt stimulansbidrag på 25 miljonerkronor för att projektet skall kunna påbörjas.I motion T814 av m.fl. (s) framhållsatt alla enligt telelagen garanteras tillgång tillteletjänster i hela landet. Lagen ger dock ingengaranti för rikstäckande höghastighetsöverföring avdata och bild. Vad som är oroande är att det inte ärkommersiellt lockande att ta ansvar för de delar avlandet som ligger utanför storstadsområdena. Dettaleder i sin tur till ökade klyftor och regionalobalans. Regeringen uppmanas därför att med storkraft motverka ökade klyftor mellan dem som hartillgång till avancerade teletjänster och teleteknikoch dem som inte har det.Inger m.fl. (s) anger i motion T812 attInternet är på väg att spela en allt större roll idet svenska samhället. I takt med att Internet fårstörre betydelse finns det anledning för samhälletatt överväga om det behövs centralt fastställdaprinciper för prissättning på Internet. Det finnsockså skäl att garantera att medborgare i alla delarav landet har likvärdiga ekonomiska möjligheter attanvända ny teknik.Sonja () lämnar i motion T807 exempel påde olika priser som finns i landet för ISDN-anslutning. Prisskillnaderna bedöms som så stora attTelia inte uppfyller de telepolitiska målen.Motionären förordar i stället att likvärdiga villkorskall gälla för teletjänster såväl i städer som pålandsbygden.1.4.2 Utskottets ställningstagandeUtgångspunkter för en digital infrastrukturUtskottet anser att informationstekniken har mycketstor betydelse i arbetet med att stärka Sverigeskonkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter. För attinformationstekniken skall kunna användas av mångaoch bli en verklig drivkraft för tillväxt ochvälstånd fordras en infrastruktur som ärtillgänglig, kapacitetsstark, säker ochkostnadseffektiv. Tillgång till en väl fungerandeinfrastruktur är också av stor betydelse för denregionala utvecklingen. Allt- för dyra ellerkapacitetssvaga anslutningsmöjligheter utgör entillväxthämmande faktor för främst de mindre ochmedelstora företagen. Även möjligheten tilldistansarbete och distansutbildning är direktberoende av tillgången till IT-infrastruktur.Utskottet konstaterar att de många motioner somväckts om den digitala infrastrukturen visar att detfinns en betydande samsyn om informationsteknikensbetydelse för den nationella och regionalautvecklingen. I ett regionalt och socialt perspektivär tillgång till IT-infrastruktur till rimligapriser av central betydelse. Det är en förutsättningför att målet om en bred IT-användning i samhälletskall kunna förverkligas. Det innebär att dendigitala infrastrukturen skall vara tillgängligockså för olika grupper i samhället som t.ex.funktionshindrade. handlar det om att påbästa sätt försäkra sig om en gynnsamsamhällsutveckling i fråga om såväl sysselsättningsom ekonomisk tillväxt och välfärd. Genom en välutnyttjad informationsteknik kan hela vårt landutvecklas.Bredbandsutbyggnad m.m.Ett stort antal motionärer efterlyser en snabbutbyggnad av moderna kapacitetsstarkabredbandsförbindelser för att möjliggöra interaktivkommunikation för data, ljud och rörliga bilder.Vissa motionärer förordar att utbyggnaden skall skegenom optiska fibrer medan andra menar att detnärmare teknikvalet inte nu bör låsas fast eftersomden tekniska utvecklingen går så fort. Förslagframförs vidare om att staten bör påskyndautbyggnaden genom bl.a. offentlig upphandling,bildande av en nätmyndighet - ett databanverk - ochinförande av möjlighet till s.k. ROT-avdrag förhushållens bredbandsanslutning.Utskottet anser att motionärerna tar upp väsentligafrågeställningar. Den snabba teknikutvecklingen ochden snabbt ökande IT-användningen, baserad påInternet, ställer krav på en allt kapacitetsstarkareinfrastruktur. Utskottet anser därför att ennationell utbyggnad av digital infrastruktur förhöghastighetsförbindelser är en viktigframtidsfråga. En samordnad nationell utbyggnad förbredbandig digital kommunikation aktualiserar docken rad frågor av såväl teknisk, lagstiftningsmässig,ekonomisk som organisatorisk natur.Utskottet vill först erinra om att statens ansvarför infrastrukturen på IT-området omfattar detgrundläggande telenätet. Genom telelagen (1993:597)fastställs såsom ett övergripande mål att enskildaoch myndigheter skall få tillgång till effektivatelekommunikationer till lägsta möjligasamhällsekonomiska kostnader. I lagen regleras attvar och en skall ha möjlighet att från sinstadigvarande bostad eller fasta verksamhetsställeutnyttja telefonitjänst till ett rimligt pris inomett allmänt tillgängligt telenät. Med teletjänstavses här överföring av tal, telefax samtdatakommunikation via låghastighetsmodem.Som påtalas i flera motioner har dock kraven påhögre kommunikationshastigheter snabbt ökat.Utvecklingen av ny teknik och nya tillämpningar är i huvudsak marknadsledd. Det innebär attinvesteringarna koncentreras till områden där storatrafikvolymer finns. Detta medför ofrånkomligen attinvesteringarna i första hand görs inomföretagssektorn och att satsningar sker inomtätbefolkade områden.Utskottet vill vidare framhålla att den digitalainfrastrukturen inom flera kommuner för närvarandebyggs ut genom s.k. stadsnät där kommunens olikadrift- och serviceställen knyts ihop med fastuppkopplade datanät. Satsningar görs även pålänsnivå, där projekt pågår som bl.a. finansieras avKK-stiftelsen och EU. Vidare kan nämnas attteleoperatörerna kontinuerligt uppgraderar sina nätsamtidigt som alternativa nät, som t.ex. elnät ochkabel-TV-nät, utvecklas för att även kunna användasför telekommunikation. Även radioaccess (dvs.anslutning av abonnent till lokalstation genom radioi stället för tråd) i olika former förväntas öka,och nya satellitbaserade system kan komma att byggasut. Av särskilt intresse i detta sammanhang är densenaste teknikutvecklingen där man med s.k.färgseparering kan mångdubbla överföringskapaciteteni befintlig fibertråd.Som uppmärksammas i flera motioner kan man intevara säker på var denna utbyggnad kommer att ske,eller vilken teknik och kompetens som kommer attbehövas för att man skall kunna få tillgång till nyatjänster. Det finns skäl att förmoda att vissa delarav landet, huvudsakligen de större orterna, kommeratt få tillgång till dessa tjänster tidigare änandra orter.Regeringen har mot denna bakgrund den 23 juli 1998tillsatt en särskild utredare med uppdrag attundersöka tillgången till avancerad informations-och kommunikationsteknisk infrastruktur ur ettregionalt och socialt perspektiv (K 1998:07, dir.1998:61). Utredaren skall kartlägga den befintligainfrastrukturen, och bl.a. särskilt undersökakommunernas pågående infrastrukturutbyggnad. Medkartläggningen som grund skall en analys göras av detekniska utvecklingstendenserna och de behov somdärvid kan väntas uppstå. Utredaren skall presenteraförslag till hur staten i samverkan med näringslivoch teleoperatörer kan medverka till att en godregional och social täckning av avanceradinformations- och kommunikationstekniskinfrastruktur kan uppnås. Uppdraget skall redovisassenast den 11 juni 1999.Utskottet konstaterar att de olika frågor sommotionärerna aktualiserar om utbyggnaden ochprissättningen av bredband ochhöghastighetsförbindelser ingår bland de frågor somutredaren har att klarlägga. Det gäller bl.a.önskemål om en kartläggning av kostnaderna för attetablera ett nationellt bredbandsnät, frågan om ennätmyndighet och hur staten eventuellt genom någonform av partnerskap med olika aktörer kan medverkatill och främja utbyggnaden av den digitalainfrastrukturen.Utskottet anser att det är mycket viktigt att enavancerad informations- och kommunikationstekniskdigital infrastruktur snabbt byggs ut i landet medgod regional och social täckning. Pågåendeutrednings- och beredningsarbete är därför av storbetydelse. Utskottet anser att något initiativ frånriksdagens sida inte nu är erforderligt. MotionernaT2 (s), T214 (c) yrkande 17, T227 (fp) yrkande 5,T231 (s) yrkande 9, T801 (c) yrkande 2, T808 (c)yrkande 1, T811 (s), T812 (s), T813 (m) yrkande 2,T814 (s), T818 (m) yrkande 2, K231 (fp) yrkandena7 och 9, K282 (m) yrkande 6, N237 (fp) yrkande 5 ochN335 (v) yrkande 6 avstyrks därför av utskottet.PrissättningUtskottet vill framhålla att priserna för fasttelefoni i i ett internationellt perspektivär bland världens lägsta. Enligt utskottets meningär det angeläget att denna position kan bibehållassåväl när det gäller traditionella tjänster somolika nya tjänster på teleområdet. Av dettelepolitiska målet följer också att alla skallkunna få tillgång till teletjänster på likvärdigavillkor. I sitt av godkända betänkandehösten 1997 har utskottet tidigare framhållit attom taxorna i t.ex. storstadsområdena skulle sjunkatill följd av effektiv konkurrens så får intetaxorna i andra regioner påtagligt släpa efter utande bör följa den genomsnittliga prisutvecklingen(prop. 1996/97:61, bet. 1996/97: TU5, rskr.1996/97:201). Vidare framhölls att det är viktigtatt prisutvecklingen på telefonitjänsten följs urett konsumentperspektiv. Utskottet förutsatte därföratt regeringen noga uppmärksammar prisutvecklingenoch rapporterar härom till riksdagen.Beträffande de synpunkter som framförs i motionernaom en utvidgning av begreppet bastelefoni, dvs. vadsom enligt telelagen skall inräknas som engrundläggande samhällstjänst, vill utskottetframhålla att telemarknaden är föränderlig. Dentekniska utvecklingen driver ständigt fram nya ochbättre produkter. Fler aktörer på marknaden sätterpress på priserna och tvingar fram nytänkande. Enökad internationalisering innebär också atttelekommunikationerna är nationella utanglobala. Av dessa skäl är det svårt att låsa definitionen av vilka tjänster somskall vara samhällsomfattande enligt telelagen.Utskottet har inget att erinra mot den nuvarandedefinitionen av samhällsomfattande tjänster. Denöverensstämmer också med den definition som gjortsinom EU. Utskottet menar således att konsumenternasgrundläggande behov av teletjänster därmed kantillgodoses. Den snabba tekniska utvecklingen gördet dock nödvändigt att fortlöpande se över vilkatjänster som skall ingå i begreppetsamhällsomfattande tjänster. En sådan anpassningföljer också av det telepolitiska målet om att alla,enskilda och myndigheter, i landets olika delarskall ha tillgång till effektivatelekommunikationer. Utskottet anser det därför felatt i lagstiftningen binda sig vid en viss teknik,t.ex. Det är tjänsten som sådan och intetekniken som skall regleras. En samhällsstyrning avtekniken kan medföra felbedömningar och storafelinvesteringar.Utskottet anser mot denna bakgrund att någotinitiativ från sida inte är erforderligt.Motionerna T201 (c) yrkande 1, T223 (kd) yrkande 7,T231(s) yrkande 10, T801 (c) yrkande 1, T807 (s),T812 (s), N275 (c) yrkande 8 och N337 (c) yrkande 4avstyrks därför av utskottet.1.5 Domännamn1.5.1 Vad är Domännamn?Domännamn, som t.ex. , är ett företags,en privatpersons eller en organisations namn påInternet. Domännamnet är viktigt då man sökerinformation på Internet, och dess betydelse fört.ex. affärsverksamhet har uppmärksammats alltmer.Förutom nationella toppdomäner (t.ex. .se, .uk, .dk)finns även s.k. generiska toppdomäner: .com, .org,.net. Dessa adresser är till skillnad från denationella inte geografiskt bundna.Bruket av domännamn har sitt ursprung göra adresseringen på Internet enklare. Ettdomännamn består alltid av grupper av bokstävereller siffror avdelade med tecknet punkt.Domännamnet är hierarkiskt uppbyggt med högsta nivånkallad toppdomän längst till höger. Namnet direktföre toppdomänen kallas huvuddomän och sedan kan eneller flera subdomäner finnas. Möjligheterna attregistrera domännamn är begränsade. Företag som villregistrera ett namn som återspeglar företagets namneller varumärke kan hamna i tvister med andraföretag som anser sig ha samma rätt tilldomännamnet. Det har också förekommit att enprivatperson registrerat ett känt företagsnamn somdomännamn och sedan försökt sälja detta tillhögstbjudande. Detta är dock inte möjligt enligt deregler som tillämpas för .se-domänen.Internet har sitt ursprung i . Det övergripandeansvaret för domännamn på Internet har av InternetSociety (ISOC) delegerats till Internet AssignedNumbers Authority (). fördelartoppdomänerna till olika organisationer världenöver. I har .se-domänen tidigare hanteratsav en privatperson anställd på på uppdrag av . övergickadministrationen till (StiftelsenInternet Infrastruktur) som grundats av ISOC-SE somär den svenska avdelningen av har i sin tur bildat ett bolag förverksamheten samt nämnder för regelförvaltning ochprövning.1.5.2 MotionsförslagCarl Bildt m.fl. (m) framhåller i motion T818 att iSverige och för den svenska domänen .se behövs ingenytterligare namnreglering. Risken är mycket stor atten omfattande reglering skulle innebära att utveck-lingen stannar av. Patent- och registreringsverketbör som utöva namnkontroll på Internet, ochde regleringar som gäller i samhället i stort böräven gälla för den svenska domänen .se. Motionärernaanger vidare att det är mycket angeläget att Sverigeinternationellt arbetar för att utvecklingen avInternet sker på användarnas villkor och atteventuell lagstiftning och myndighetskontrollbegränsas.1.5.3 Utskottets ställningstagandeRegeringen har tillsatt enutredning för att se över hur organisationen avadresshanteringen fungerar samt om och i såfall hur staten bör utöva tillsyn över verksamheten(K1998:09, dir. 1998:71). Utredaren skallkartlägga och utvärdera den nu befintliga organisationen avtilldelning och registrering av domännamn med avseende påfunktion, tillgänglighet och prissättning, insyn ochansvarsfrågor,analysera behovet av och undersöka möjligheterna till lösningav tvister om tilldelat domännamn,utreda statens ansvar med tonvikt på om staten skall utövatillsyn över hanteringen av domännamn och i så fall hur denskall vara utformad,lämna de författningsförslag som utredningen ger upphov tillsamtutreda behovet av funktioner för att säkerställainformationskvaliteten i domännamnsdatabasen.Uppdraget skall redovisas senast den 15 juli 1999.Utskottet anser att det är ett samhällsintresse attInternet fungerar väl. Det är därmed viktigt attden svenska .se-domänen hanteras på ett sätt somgaranterar god tillgänglighet hos Internetsystemet.Utskottet ser därför positivt på att dessa frågorutreds. I avvaktan på resultatet avutredningsarbetet avstyrker utskottet motion T818(m) yrkande 11.1.6 Utbildningsinsatser1.6.1 MotionsförslagEva () framhåller i motion T1 yrkande 1att målet om att alla skall ha lika möjligheter attanvända informationstekniken som ett medel för ökadkunskap, demokrati och rättvisa är värdefullt. Vidden kraftfulla satsning som görs föratt föra in IT i utbildningsväsendet är det därförviktigt att uppmärksamma att även förskolan numeraär en del av det livslånga lärandet. Motionärenframhåller mot denna bakgrund att det är angelägetatt resurser fördelas även tillförskoleverksamheten så att alla barn hunnit "smaka"på en dator och den nya tekniken innan de börjar denreguljära skolan.1.6.2 Utskottets ställningstagandeRiksdagen har med anledning av regeringens förslag iden ekonomiska vårpropositionen 1998 beräknat atttotalt skall avsättas för en satsning på informationsteknik iskolan (prop. 1997/98:150, yttr. UbU10y, bet. FiU20,rskr. Programmet för informationsteknik iskolan består av olika delar:kompetensutveckling av läraredatorer som arbetsverktyg för lärare som uppnår IT-certifikatInternet till skolore-postadresser till samtliga elever och lärareutveckling av IT-stöd till elever med funktionshinder samtutveckling av det svenska och det europeiska Skoldatanätet.Det nationella programmet för IT i skolan omfattarförskoleklassen, , särskolan, sameskolansamt gymnasieskolan. För att bl.a. förbereda,planera och genomföra det nationella programmet förIT i skolan har regeringen för perioden t.o.m. år2001 tillsatt en särskild delegation, Delegationenför en särskild satsning på IT i skolan (U 1998:04).Utskottet konstaterar att förskolan i enlighet medmotionärens önskemål, ingår i det nationellaprogrammet för IT i skolan. Utskottet avstyrkerdärför motion T1 i nu behandlad del. Syftet medmotionsyrkandet förutsätts dock komma atttillgodoses.1.7 Äldre och funktionshindrade1.7.1 MotionsförslagJohnny och (båda kd)framhåller i motion T809 yrkande 5 att äldresmöjligheter att använda datorn bör uppmärksammasmera. Det kan gälla behov av släktforskning,nyhetssökning, konversation med släkt och vänner somlever utomlands eller annat som intresserar. Enligtmotionärerna skulle generationsklyftan kunna minskasom även äldre fick större möjligheter att närma sigdatorn och använda den som ett hjälpmedel.Exempelvis skulle gymnasiestuderande ungdomar kunnautbilda äldre . Den som frågarefter en bok på bör vidare få hjälp attfinna informationen i datorn, snarare än att bara fåveta när boken kommer. På detta sätt hjälpsförhoppningsvis även äldre människor in i IT-världen, som verksamheten kanförbättras och effektiviseras. I motionen framhållsvidare att de medborgarkontor som byggs upp överhela landet kan spela en mycket viktig roll i dettasammanhang.Helena m.fl. (fp) framhåller i motion K231yrkande 8 att informationstekniken bör varatillgänglig för alla. Den måste därför i många fallanpassas så att även människor med funktionshinderkan använda tekniken. Det kan innebära att speciellmjukvara och särskilda produkter måste utvecklas.1.7.2 Utskottets ställningstagandeUtskottet vill klargöra att den av år 1996fastställda nationella IT-strategin innebär att allamänniskor skall kunna dra nytta av IT:smöjligheter. En förutsättning för att så kommer attske är att kompetensutvecklingen pågår parallelltmed utvecklingen av informationssamhället så attinte nya klyftor uppstår. Äldre människor och vissafunktionshindrade kan ha svårt att utnyttja den nyatekniken. Utskottet anser att det därför är viktigtatt noga bevaka dessa gruppers intressen så att ävende kan dra nytta av de fördelar som tekniken kan ge.För att alla människor skall kunna tillgodogörasig IT:s möjligheter och delta iinformationssamhället fordras vidare enligtutskottets mening att kraven på tillgänglighet ochanvändbarhet uppmärksammas och tillgodoses.Utskottet vill vidare betona att för personer medsvåra funktionshinder kan en ökad IT-användninginnebära helt nya möjligheter att leva ett aktivtoch självständigt liv.För att ta till vara de möjligheter som IT innebärhar på regeringens uppdrag underår 1998 redovisat ett förslag till IT-program medinriktning på äldre personer och funktionshindrade.I handlingsprogrammet, som sammanlagt innehåller 15prioriterade åtgärder, ingår bl.a.informationsinsatser, forsknings- ochutvecklingsinitiativ, tillämpningsprogram förutveckling och förnyelse inom olikasamhällssektorer, utbildningsinsatser och enutbyggnad av bildtelefonitjänster.Handikappinstitutet anser att de föreslagnaåtgärderna i huvudsak bör kunna finansieras inomramen för ordinarie verksamhet och i enlighet medansvars- och finansieringsprincipen. Denna principinnebär bl.a. att teleoperatörerna skall ta ansvarför att teletjänsterna och teleutrustningen äranpassad till funktionshindrades behov samt attoperatörerna själva skall finansiera dennaanpassning.