bet · GM01UbU9 · 1999-04-22 00:00:00 — En närmare analys krävs av bl.a.de ekonomiska konsekvenserna av sådana förändringar.Riksdagen bör med bifall till regeringens förslag idenna del och med avslag på motionerna 1998/99:Ub5yrkande 5, 1998/99:Ub6 yrkandena 1 (delvis) och 3,1998/99:Ub7 yrkande 3 och 1998/99:Ub8 yrkande 7(delvis) anta regeringens förslag till lag omändring i skollagen, såvitt avser 2 b kap. 10 §,10 a § första och andra styckena, 10 b § förstastycket, 10 d § samt 12 och 13 §§.En fristående skolas ansökan om att bli godkänd föratt ha rätt till bidrag för nystartad förskoleklassbör enligt i motion 1998/99:Ub8 yrkande4 vara till handa den 1 septemberkalenderåret innan utbildningen startar, och inteden som regeringen föreslår.U t s k o t t e t föreslår att medavslag på motionsyrkandet antar regeringens förslagtill lydelse av 2 b kap. 10 a § tredje stycketskollagen.Den föreslagna bestämmelsen har anpassats till vadsom gäller i fråga om ansökningstid för bidrag tillnystartad fristående skola, nämligen ´före den 1april kalenderåret innan skolan startar´ (9 kap.6 §). Beslut om nämnda ansökningsdatum för defristående skolornas del togs av våren1995. Beslutet motiverades av kommunernas behov avytterligare planeringstid.Frågan om bidrag till fristående skola som i sinförskoleklass tar emot elever med omfattande behovav särskilt stöd tas upp i fyra motioner.Enligt motion 1998/99:Ub6 måstehuvudprincipen vara att alla elever skall ges likagoda förutsättningar att fritt välja förskoleklassoch skola (yrk. Den skrivning som regeringenvalt innebär risk för att elever i behov av särskiltstöd per definition fråntas rätten att välja, vilketinte är rimligt. Motionärerna förordar därför attden föreslagna bestämmelsen om att kommunen i vissafall inte skall vara skyldig att lämna bidrag försärskilt stöd till elever i fristående skolasförskoleklass skall utgå ur lagtexten (yrk. 1delvis).Kristdemokraterna begär i motion 1998/99:Ub7yrkande 5 att avslår regeringens förslagtill ändring i skollagen vad gäller elever medomfattande behov av särskilt stöd. De anser attersättning för särskilt stöd skall utgå oavsett omeleven går i förskoleklass i anslutning till enkommunal eller fristående skola eller iförskoleklass i annan enskild regi.I motion 1998/99:Ub5 understryker attfriheten att välja skola skall vara till för alla.Kommunerna bör därför åläggas att ge friståendeförskoleklasser ersättning för barn med behov avsärskilt stöd på samma vilkor som gäller för dekommunala förskoleklasserna, om inte synnerliga skälföreligger häremot (yrk. 6).Folkpartiet vill i motion 1998/99:Ub8 att riksdagenbeslutar att kommunerna skall ha skyldighet -oavsett om detta skulle medföra organisatoriskaeller ekonomiska svårigheter för kommunerna - attlämna bidrag till fristående skolor för alla elevermed särskilda behov (yrk. Valfrihet är intemindre viktigt för dessa elever, betonarmotionärerna.U t s k o t t e t har tidigare, när det gällermotsvarande begränsning av kommunens skyldighet attlämna bidrag till fristående grundskolor för elevermed ett omfattande behov av särskilt stöd, anförtföljande (bet. 1996/97:UbU4 s. 7).Man kan inte bortse från att en skola - kommunaleller fristående - kan ha mycket svårt atttillhandahålla lokaler, tekniska hjälpmedeloch/eller specialpedagogiska insatser som en vissfunktionshindrad elev behöver. Kommunen har somnämnts en oavvislig skyldighet att tillgodoseelevens behov, men det är inte orimligt att kommuneni det läget har rätt att hänvisa eleven till denskola som har de bästa möjligheterna att göra detta.Om den möjligheten inte fanns, skulle rätten attvälja skola kunna medföra t.ex. att en kommun somgjort stora investeringar i en av sina skolor föratt tillgodose en elev med ett visst funktionshindertvingas finansiera motsvarande åtgärder i en annankommunal skola eller en fristående skola, omnämligen den funktionshindrade eleven önskar bytaskola eller om en annan elev, som har liknande behovoch som skulle ha kunnat utnyttja sammainvesteringar, väljer en annan skola. Utskottet villunderstryka att de organisatoriska eller ekonomiskasvårigheterna skall vara betydande, om denfristående skolan skall kunna neka att ta emot enelev eller kommunen neka att betala den friståendeskolan för det särskilda stöd som eleven behöver.Utskottet gör samma ställningstagande i frågan, närdet gäller bidrag till fristående skola för elevermed omfattande behov av särskilt stöd iförskoleklass. Därmed anser utskottet att riksdagenmed avslag på här aktuella motionsyrkanden börbifalla regeringens förslag.I motion 1998/99:Ub8 yrkande 3 går emotregeringens förslag om att antaletbidragsberättigade timmar i förskoleklass ianslutning till fristående skola skall fastställastill . De menar att enskildautbildningsanordnare måste kunna bedrivaundervisning på likartade villkor som kommunen. Detbör därför inte finnas något timtak angivet.Riksdagen bör besluta att kommunen skall varaskyldig att lämna bidrag för samma antal undervisadetimmar inom förskoleklass i enskild regi som denegna undervisningen inom förskoleklassen omfattar.U t s k o t t e t hänvisar till att enligtskollagen är kommunen skyldig att anvisa plats iförskoleklass. Utbildningen i förskoleklass skallomfatta minst och skall inomdetta timtak vara avgiftsfri (2 b kap. 2 och 5 §§).Det kommunala bidraget till fristående skolor sommotsvarar har anpassats till dennabestämmelse om kommunens avgiftsfria undervisning iegen förskoleklass. Det finns emellertid inget somhindrar att kommunen lämnar bidrag för fler timmar.Riksdagen bör med bifall till regeringens förslagavslå motionsyrkandet.U t s k o t t e t har i det föregående ställt sigbakom regeringens förslag i frågor ombidragsberättigade timmar och bidrag för elever medomfattande behov av särskilt stöd i friståendeskolas förskoleklass och avstyrkt motions-yrkanden imotsvarande delar. bör alltså enligtutskottets mening anta regeringens förslag tilllagbestämmelser i dessa frågor, nämligen 2 b kap. 10b § andra stycket skollagen.Verksamhetsidén med förskoleklassens verksamhet ochfritidsverksamheten totalintegrerade över helaskoldagen är olycklig, anmärker Moderatasamlingspartiet i motion 1998/99:Ub6 yrkande 5. Entydlig avgränsning mellan förskoleklassensundervisningstid och fritidsverksamheten ärväsentlig för att både stärka betydelsen av denskolförberedande verksamheten och gemöjligheter till alternativa omsorgsformer. Av dettaskäl är det angeläget att utformatillståndsgivningen så att det ställs krav påhuvudmannen att skilja på dessa två uppgifter.U t s k o t t e t ser positivt på den utvecklingmot integrering av verksamheterna med förskoleklass,grundskola och skolbarnsomsorg som pågår ikommunerna. Att åstadkomma en sådan integrering varett av motiven för att införa förskoleklassen, dentidigare s.k. sexårsverksamheten, som en egenskolform inom det offentliga skolväsendet (prop.1997/98:6, bet. UbU5, rskr. 107).I sammanhanget finner utskottet det vara avintresse att nämna att är i färd med atti samtliga kommuner granska de avgifter som tas utför barn i förskoleklass med heldagsomsorg. Dennastudie som skall avse förhållandena i mars 1999ingår som en del i verkets kartläggning avavgifterna i förskolor och fritidshem. Bakgrundentill granskningen är att under våren 1998fick signaler från föräldrar som kan tyda på attvissa kommuner tar ut sådana avgifter för sexåringari förskoleklass med heldagsomsorg att man ipraktiken också avgiftsbelägger förskoleklassensverksamhet. Som utskottet nämnt skallförskoleklassens verksamhet vara avgiftsfri upp till525 timmar (2 b kap. 5 § skollagen).Med hänvisning till att en granskning har påbörjatssom rör den av motionärerna efterfrågadeavgränsningen av verksamheterna i heldagsomsorgenanser utskottet att det inte behövs något uttalandei frågan från . Motionsyrkandet avstyrks.Kristdemokraterna kommenterar i motion 1998/99:Ub7yrkande 6 regeringens förslag till lagtext i frågaom bidrag från elevernas hemkommuner förförskoleklass i anslutning till fristående skola sommotsvarar särskolan. I likhet med vad som gäller förfristående särskolor utgår regeringen från attparterna kommer överens om beloppet. Motionärernaunderstryker att det är viktigt att bidragen tillsärskolorna garanteras. Stor vikt bör läggas vid detenskilda barnets behov.U t s k o t t e t anser att med avslagpå motionsyrkandet bör anta regeringens förslag tilllydelse av 2 b kap. 10 c § skollagen.Också bestämmelsen om bidrag för förskoleklass tillfristående särskola har anpassats till motsvarandebestämmelse för fristående särskolor (9 kap. 6 a §skollagen). När det särskilt gäller det enskildabarnets behov i särskolans förskoleklass harregeringen uttryckligen i propositionenFörskoleklass och andra skollagsfrågor angett attdet är viktigt att det finns utrymme för flexiblalösningar, där hänsyn tas till barnets individuellaförutsättningar och specifika behov (prop. 1997/98:6s. 45 f.). Utskottet utgår från att kommunerna tarsitt ansvar i detta avseende.I samma motion, 1998/99:Ub7, vänder sigKristdemokraterna mot att rätten till bidrag förfristående skolas förskoleklass skall kunnaåterkallas av i det fall denna rättinnebär påtagliga negativa följder för skolväsendeti kommunen (yrk. I propositionen markeras attdetta främst kommer att vara aktuellt om elevantaletökar markant. Motionärerna kan inte tolka detta påannat sätt än att om en fristående förskoleklassvisat sig vara för populär, eller riskerar att blidet, förlorar den rätten till bidrag. Atttillkomsten av en ny förskoleklass kan innebära atten redan befintlig förskoleklass tvingas lägga ned,får inte användas som argument för att inskränkavalfriheten. bör avslå lagförslaget idenna del.U t s k o t t e t noterar återigen att denföreslagna bestämmelsen om återkallande av rätt tillbidrag stämmer överens med vad som gäller förfristående skolor (9 kap. 12 § skollagen). Vidinförandet av bestämmelsen för fristående skoloranförde utskottet att en fristående skola som växerkraftigt, utöver vad som förutsågs när bidragsrättenbeviljades, kan komma att göra det omöjligt förkommunerna att fullgöra sina skyldigheter gentemoteleverna. Utskottet ansåg därför att en möjlighetatt återkalla bidragsrätt var nödvändig (bet.1996/97:UbU4 s. 14). Kommunerna är skyldiga attanvisa plats i förskoleklassen fr.o.m. höstterminendet år då barnet fyller till dess att barnetskall börja fullgöra sin skolplikt (2 b kap. 2 §).Enligt utskottets bedömning bör en bestämmelse omåterkallande av bidragsrätt finnas också förfristående skolas förskoleklass. Utskottettillstyrker alltså regeringens förslag. Riksdagenbör med avslag på motionsyrkandet anta 2 b kap. 10 e§ skollagen.Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser,m.m.Ändringarna i skollagen skall enligt propositionenträda i kraft den 1 juli 1999.Regeringen föreslår att sådana fristående skolor,och även övriga enskilda utbildningsanordnare, somföre lagens ikraftträdande har fått tillstånd attbedriva verksamhet som motsvarar förskoleklassenskall anses godkända enligt de nya bestämmelserna.De fristående skolor som fått ett sådant tillståndskall också anses ha förklarats berättigade tillbidrag i enlighet med de nya bestämmelserna.De föreslagna övergångsbestämmelserna innebär attsåväl fristående skolor som andra enskildautbildningsanordnare som vill påbörja /2000 kan göra det om de fått tillståndenligt nu gällande regler före . Ifråga om fristående skolor som vill påbörjautbildningen /01 krävs enligt regeringen- med hänsyn till att skolan skall ha ansökt omgodkännande före året innan verksamhetenstartar - en övergångsbestämmelse av innebörd attansökningstiden för det läsåret senareläggs till´före den 1 september 1999´.I motion 1998/99:Ub4 yrkande 4 från Vänsterpartietbegärs att beslutar att de nyabestämmelserna skall träda i kraft den 1 juli 2000.U t s k o t t e t ställer sig bakom regeringensförslag om ikraftträdande den 1 juli 1999.Motionsyrkandet avstyrks.Förslaget i propositionen till övergångsbestämmelserhar föranlett flera motionsyrkanden.Moderata samlingspartiet påpekar i motion1998/99:Ub6 att förslaget innebär att de friståendeskolor som ännu inte driver men vill startaförskoleklasser inte kan komma i gång därmed förräntidigast . Med förslag omautomatisk rätt för godkänd fristående skola attockså anordna förskoleklass kan verksamheten börjaredan fr.o.m. /2000. Regeringens förslagtill övergångsbestämmelser i motsvarande del böravslås (yrk. 1 och 4, båda delvis).Enligt i motion 1998/99:Ub5 yrkande 3bör ett förenklat förfarande, där godkändafristående skolor endast behöver anmäla att destartar förskoleklass, kombineras medövergångsbestämmelser att enanmälan skall göras till senast den 1juli.Också i motion 1998/99:Ub7 anseratt det är olyckligt att verksamhetsstarten fördröjsmed för de fristående skolor som planerat förutbildning i förskoleklass . Motionärernamenar att om sista dag för ansökan ändras till den 1juni, kan verksamheten få ett godkännande för startfr.o.m. 7).I motion 1998/99:Ub8 yrkande 5 begär Folkpartietatt beslutar att införa övergångsreglerför fristående skola som vill starta förskoleklasshöstterminen 1999.Enligt motion 1998/99:Ub4 börkommunens yttrande inhämtas innan fristående skolasom redan driver förskoleklass förklaras godkänd avSkolverket och berättigad till bidrag (yrk. 5).U t s k o t t e t erinrar om att enligt detutredningsförslag som ligger till grund förpropositionen skulle ändringarna i skollagen träda ikraft och tillämpas på utbildningsom äger rum efter . Godkändfristående skola föreslogs kunna ansöka om tillståndhos före för att anordnaförskoleklass fr.o.m. /2000.I sitt remissvar över promemorian anfördeSkolverket att det var orimligt att verket, mednuvarande beslutsgång, skulle hinna handlägga ochfatta beslut om tillstånd för fristående skolor attanordna förskoleklasser före starten av läsåret1999/2000. föreslog att de ansökningar omtillstånd att anordna förskoleklass som inkommertill från fristående skolor som förnärvarande inte bedriver sådan utbildning skall avsetillstånd först fr.o.m. /01. På så sättfår kommunerna möjlighet att yttra sig överansökningarna.En fristående skola som före ikraftträdandet avändringarna i skollagen får kommunens tillstånd attanordna förskoleklass i enlighet med nuvarandebestämmelser kan dock starta utbildningen hösten1999.Riksdagen bör enligt utskottet med avslag påmotionsyrkandena anta regeringens förslag tillövergångsbestämmelser med anledning av ändringarna iskollagen.U t s k o t t e t föreslår vidare att riksdagenantar lagförslaget i övrigt, i den mån det inte harbehandlats i det föregående.Ekonomiska konsekvenserI enlighet med den s.k. finansieringsprincipen skallkommuner och landsting inte åläggas nyaarbetsuppgifter eller skyldigheter, utan att desamtidigt ges möjligheter att finansiera dessa påannat sätt än med höjda skatter. Regeringen bedömeri propositionen att förslaget till skollagsändringarinte medför förändrade kostnader för kommunerna.Förslaget innebär, enligt regeringens mening, ettoförändrat kommunalt åtagande genom att rätten tillutbildning i förskoleklass redan i dagutnyttjas av i stort sett landets samtligasexåringar, med undantag för dem som valt att börjai skolan vid ålder.I motion 1998/99:Ub4 yrkande 6 uttryckerVänsterpartiet farhågor att förslaget faktisktkommer att innebära ökade kommunala kostnader, såsomt.ex. kostnader för lokaler. Motionärerna menar attSkolverket bör ges i uppdrag att göra en uppföljningav de ekonomiska konsekvenserna avskollagsändringarna.Liknande synpunkter förs fram av Kristdemokraternai motion 1998/99:Ub7 yrkande 8. De förutsätter attdet kommer att göras en ordentlig utvärdering ochuppföljning av de ekonomiska konsekvenserna tillföljd av ändringarna i skollagen. Om beslutet byggerpå en felaktig beräkningsgrund bör frågan behandlaspå nytt, anför motionärerna.U t s k o t t e t finner inte anledning attifrågasätta den bedömning som regeringen gjort.Samtidigt utgår utskottet från att de ekonomiskakonsekvenserna av nu behandlade förslag kommer attföljas upp. Något uttalande av i dennafråga behövs inte. Motionsyrkandena avstyrks därmed.Förskoleklass vid svensk utlandsskolaStatsbidrag för svensk undervisning i utlandetlämnas enligt förordningen (1994:519) om statsbidragtill utbildning av utlandssvenska barn och ungdomar.Som villkor för statsbidrag gäller bl.a. attutbildningen skall anordnas enligt ochgymnasieskolans läroplaner, kursplaner ochtimplaner.I propositionen redovisas att det finns ett 30-talsvenska utlandsskolor i , , ochSydamerika. I de flesta skolorna har barn isexårsåldern skrivits in i årskurs 1 och dessaelever ingår således i bidragsunderlaget förstatsbidraget till utlandsskolan. Vid övriga skoloranordnas separat verksamhet för sexåringar. Nästanalla skolor bedriver också förskoleverksamhet föryngre barn. För denna verksamhet liksom för denseparata sexårsverksamheten utgår inte någotstatsbidrag. Kostnaderna täcks via avgifter.Regeringen föreslår i propositionen att riksdagengodkänner att statsbidrag får lämnas för utbildningsom motsvarar förskoleklassen vid en svenskutlandsskola fr.o.m. /01 efter prövningav . Regeringen framhåller attutlandsskolorna följer den svenska läroplanen fördet obligatoriska skolväsendet (Lpo 94). Det bör därför vara möjligt ocksåför utlandsskolorna att anordna förskoleklasser medstatsbidrag.En utlandsskola, som vill bli berättigad tillbidrag för utbildning motsvarande förskoleklassenfr.o.m. /01, skall enligt regeringenansöka härom hos före den 1 september1999. Vid sin bedömning bör verket tillämpa sammakriterier som för prövning av en utlandsskola, anförregeringen. Förskoleklassen skall också omfattas avden uppföljning och utvärdering som verket genomförav utlandsskolorna. beslut omstatsbidrag för inrättande av förskoleklass bör fåöverklagas hos regeringen.I motion 1998/99:Ub7 yrkande 9 frånKristdemokraterna förordas, också när det gällerutlandsskolorna, att slutdatum för ansökan om bidragsätts till för de skolor somplanerat för förskoleklass fr.o.m. höstterminen1999.U t s k o t t e t instämmer med regeringen attutlandsskolorna, som följer den svenska läroplanenför det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassenoch fritidshemmet (Lpo 94), skall ha rätt tillstatsbidrag även för utbildning som motsvararförskoleklassen. När det gäller ansökningstid förstatsbidrag till utlandsskola för förskoleklass,finner utskottet det inte rimligt att Skolverketskall åläggas att behandla ansökan som kommer insenast i sådan tid att utbildningeni förskoleklassen kan starta redan fr.o.m.höstterminen 1999.Riksdagen bör med avslag på motionsyrkandetgodkänna vad regeringen föreslår om att statsbidragfår lämnas för utbildning som motsvararförskoleklassen vid en svensk utlandsskola.Övriga frågorFrågor om skolstart och tioårig grundskolaaktualiseras i fyra motioner.Enligt i motion 1998/99:Ub7yrkande 1 bör frivillighet och valfrihet gälla somprinciper för deltagande i förskoleklass.Motionärerna motsätter sig bestämt en obligatoriskskolstart för alla sexåringar. Varje förälder skallkunna välja verksamhetsform för sitt barn. Detta valgäller såväl som fristående förskola,familjedaghem och förskoleklass. För att ge en reellmöjlighet till individuella val måste rättvisaregler skapas.Folkpartiet pläderar i motionerna 1998/99:Ub8yrkande 1 och 1998/99:Ub268 yrkande 9 för en tioårig grundskola, därförskoleklassen utgör . De hävdar atti en tioårig grundskola blir undervisningen meraflexibel och skolan kan möta eleven på hans ellerhennes nivå. Den utökade tiden bör användas till attytterligare befästa de baskunskaper som skolan i daginte lyckas ge många elever, framhållermotionärerna.I centerpartimotion 1998/99:Ub5 yrkande 1 begärsett riksdagsuttalande om att regeringen böråterkomma med förslag till en samlad lagstiftningför förskoleklassen och det obligatoriskaskolväsendet. Förslaget bör inriktas mot en närmareintegrering och sammanläggning avskolformerna.U t s k o t t e t vill fästa uppmärksamheten påatt en omfattande skollagsöversyn kommer att görasav den beslutade kommittén för översyn avskollagen m.m. Enligt direktiven för kommittén skalldenna föreslå hur skollagen kan moderniseras genomatt förenklas och förtydligas samt bättre anpassastill ett målstyrt skolväsende och till denansvarsfördelning som råder mellan stat och kommun(dir. 1999:15). Kommittén skall vidare överväga hurskollagen bör utformas för att tydliggöra detkommunala ansvaret för utbildningens kvalitet ochlikvärdighet. Bland annat skall kommittén lämnaförslag till hur integrationen av förskoleklass,skola och fritidshem skall regleras i skollagen.Kommittén skall redovisa uppdraget senast den 1 maj2001.Med hänvisning till det arbete som inleds i denparlamentariskt sammansatta kommittén, anserutskottet att bör avslå motionsyrkandena.En ändring av reglerna om återkallande avgodkännande för fristående skola föreslås avVänsterpartiet i motion 1998/99:Ub4 yrkande 3.Motionärerna har uppmärksammat den skillnad somkommer att råda mellan reglerna för friståendeförskoleklass och fristående skola när det gälleråterkallande av godkännande. De anser att det ärrimligt att de bestämmelser som gäller förförskoleklassen också gäller för skolan.U t s k o t t e t konstaterar att enligt nuvarandeoch föreslagna regler för förskoleklassen i 2 b kap.12 och 13 §§ skollagen skall ett beslut omåterkallande av godkännande gälla med omedelbarverkan samt böter kunna utdömas för den som utangodkännande bedriver utbildning som motsvararförskoleklassen. Motsvarande bestämmelser finns inteför fristående skolor. I fråga om dem gäller attskolverksamheten upphör först när beslutet omåterkallande av godkännande vinner laga kraft (jfr 9kap. 12 och 17 §§ skollagen). Det finns inteheller något stöd i lag för att bötfälla den sombedriver skolverksamhet utan tillstånd.De återgivna reglerna för förskoleklassen, somockså gäller i motsvarande mån förförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, är så gottsom oförändrade överförda till skollagen frånsocialtjänstlagen. Med hänsyn till att barnomsorgenhar hand om små barn har strängare regler ansettsvara motiverade.Utskottet hänvisar till att den beslutadekommittén för översyn av skollagen m.m. har iuppdrag att se över terminologi och struktur iskollag, läroplaner och skolformsförordningar, såatt dessa bättre harmonierar med varandra ochspeglar helheten i skolväsendet (dir. 1999:15). Iavvaktan på resultatet av kommitténs arbete ärutskottet inte berett att föreslå en sådananpassning av olika skollagsregler som motionärernavill ha. Därmed avstyrker utskottet motion1998/99:Ub4 yrkande 3. beträffande regler för godkännande avoch tillsyn över fristående förskoleklasseratt med avslag på motionerna 1998/99:Ub4 yrkandena1 och 2, 1998/99:Ub5 yrkande 4, 1998/99:Ub6yrkandena 1 (delvis) och 2, 1998/99:Ub7 yrkande2 samt 1998/99:Ub8 yrkande 7 (delvis) antarregeringens förslag till lag om ändring iskollagen (1985:1100), såvitt avser 2 b kap. 6-9§§,res. 1 (m, kd, c, fp) -delvisres. 2 (v) - delvis2. beträffande rätt för godkänd friståendeskola att starta förskoleklassatt avslår motionerna 1998/99:Ub5 yrkande 2,1998/99:Ub6 yrkande 4 (delvis) och 1998/99:Ub8yrkande 2,res. 1(m, kd, c, fp) -delvis3. beträffande bidrag till huvudmän förfristående förskoleklasser, m.m.att med avslag på motionerna 1998/99:Ub5 yrkande5, 1998/99:Ub6 yrkandena 1 (delvis) och 3,1998/99:Ub7 yrkande 3 samt 1998/99:Ub8 yrkande 7(delvis) antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen, såvitt avser 2 b kap. 10 §,10 a § första och andra styckena, 10 b § förstastycket, 10 d § samt 12 och 13 §§,res. 1 (m, kd, c, fp) -delvis4. beträffande ansökningstid för bidragtill fristående skola för nystartadförskoleklassatt med avslag på motion 1998/99:Ub8 yrkande 4antar regeringens förslag till lag om ändring iskollagen, såvitt avser 2 b kap. 10 a § tredjestycket,res. 3 (fp) - delvis5.