bet · GM01UbU11 · 1999-04-27 00:00:00 — Skolverketpekar också på att i de fall kommuner fattatsärskilda beslut angående det extraresurstillskottet , har elever medbehov av särskilt stöd varit ett prioriterat område.Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt avslår det aktuella yrkandet.Utskottet vill beträffande Kristdemokraternasyrkande om blockämnen, elev-inflytande m.m. anföraföljande.Skolverket har genomfört ett stort antaluppföljningar och utvärderingar inom skolan. Verkethar bl.a. genom tillståndsbeskrivningar,attitydmätningar och ett stort antal rapporter getten bred bild av skolan för att möjliggöra en sakligdebatt om verksamheterna och deras kvalitet såvällokalt som nationellt. har under år 1998genomfört granskningar inom områden som verket harbedömt vara väsentliga förutsättningar för att enför alla barn och ungdomar likvärdig utbildningskall kunna erbjudas: tillgång till utbildning, allaelevers möjlighet att nå kunskapsmålen, elevers rätttill stöd, att motverka och förhindra mobbning ochannan kränkande behandling, elevers och föräldrarsinflytande samt kommunernas styrning ochegenkontroll (årsredovisning ).Utskottet vill också hänvisa till vad utskottetanfört i det föregående om bl.a. tillsyn ochkvalitetsgranskningar. Yrkande 18 i motion1998/99:Ub246 bör avslås av riksdagen.Utskottet är inte berett att ta initiativ till ettpå nationell nivå utarbetat regelverk förutvärdering av enskilda lärare gjord av elever.Utskottet avstyrker således motion 1998/99:Ub262.Lärarna är den viktigaste resursen som ställs tillförfogande i skolan. Elevernas utvärdering avskolarbetet bör därför också kunna omfatta lärarnasarbetsinsatser. Formerna för detta bör dock utformaslokalt, i samarbete mellan elever, lärare ochskolledning. Utskottet vill i sammanhanget peka påatt elevernas ansvar och inflytande betonas iläroplanerna. En försöksverksamhet inomgymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningenmed lokala styrelser med elevmajoritet inleddes den1 och skall pågå under fyra år.Försöksverksamheten kommer att utvärderas avSkolverket.När det slutligen gäller frågan om uppföljning ochutvärdering av teckenspråksutbildning för föräldrarkonstaterar utskottet att enligtregleringsbrev för har i uppdrag attfölja och utvärdera denna utbildning. Delredovisningav uppdraget skall göras med början den 1oktober 1999 och slutligt . Avredovisningarna skall bl.a. framgå om förändringarbehöver göras av bestämmelserna för utbildningen.Enligt utskottets uppfattning är syftet med motion1998/99:Ub248 tillgodosett, varför den avstyrks.Läroplans- och kursplanefrågorSkolans värdegrundMotionernaFrågor med anknytning till skolans värdegrund tasupp i flera motioner. I motion1998/99:Ub258 framhålls att kunskaperna omläroplanens grund och dess intentioner måsteförbättras. måste målen konkretiseras ochskolan ges användbara verktyg och riktlinjer för detkonkreta och vardagliga arbetet (yrk. 1).Motionärerna betonar behovet av tydligare mål förskolans uppgifter vad avser elevers utveckling avsocial kompetens. Människors sociala förmåga - dithör ett trevligt uppförande och stil - ärbetydelsefullt och en del av skolans undervisandeoch uppfostrande uppgift, som måste ges tydligaremål och högre prioritet, heter det i motionen (yrk.3).Även i motioner 1998/99:Ub246(yrk. 2) och 1998/99:Ub253 (yrk. 2-4) betonasskolans viktiga roll när det gäller normöverföringoch identitetsbildning. I den först nämnda motionenframhålls bl.a. att ett sätt att omsätta skolansetiska grund i praktiken är att utveckla elevernassociala kompetens. Lärarna bör tillsammans medföräldrarna komma överens om hur den etiska fostranskall utformas. Enligt den senare motionen börskolan kontinuerligt genomföra fortbildning för allskolpersonal om skolans värdegrund. Varje skola börha en plan för hur man kan omsätta skolansvärdegrund i praktiken. Begrepp som samarbete,omtänksamhet, hjälpsamhet, generositet ochgottgörelse skall var en naturlig del avundervisningen.Enligt motion 1998/99:Ub203 (m) måste skolan aktivtgå in i uppgiften att sprida kunskap om de etiskaoch moraliska värden som vårt samhälle vilar på.Undervisningen inom dessa områden måste få högreprioritet. bör ges i uppdrag attutvärdera hur läroplanen följs på detta område.En översyn av bestämmelserna om disciplinäraåtgärder mot elever i skolan efterlyses iModeraternas motion 1998/99:Ub258 (yrk. 2).Motionärerna framhåller att skolans ansvar atttillsammans med hemmen fostra barn och ungdomar harblivit allt svårare. har en del av deverktyg som skolan har haft försvunnit eller blivitkraftlösa. Det behövs därför en översyn av reglernaför elevers tillrättaförande. I Centerpartietsmotion 1998/99:Ub227 (yrk. 15) anförs att möjligheten att skärpalärares möjligheter att använda olika disciplinäraåtgärder bör övervägas. Samtal med föräldrar ochelev skall kunna följas av enskild undervisning,kortare avstängning, omplacering och ytterst avavstängning, som bör beslutas av "skolnämnden".Utskottets bedömningEnligt utskottets uppfattning är skolans värdegrundtydligt formulerad både i skollagen och iläroplanerna. Utskottet delar motionärernasuppfattning om vikten av att värdegrunden omsätts ipraktisk tillämpning i skolorna och att enutveckling av elevernas sociala kompetens är enväsentlig del av värdegrunden.Utbildningsdepartementet har tillsatt enprojektgrupp med uppgift att utvecklavärdegrundsarbetet i skolorna. Projektgruppen skallunder , med utgångspunkt i läroplanernasformuleringar om värdegrunden, stödja det lokalaarbetet med att tillämpa värdegrunden i praktiken.Ett övergripande syfte med projektet är enligtdirektiven att få värdegrundsfrågorna att utgörabasen för arbetet i skolan utifrån en helhetssyn påvärdegrunden, dvs. att få skrivningarna iläroplanerna att genomsyra skolans verksamhet i desshelhet. Projektgruppen skall dokumentera sitt arbeteoch presentera sinaslutsatser och förslag. Ett ungdomsråd, bestående avungdomar från gymnasiets första skolår, skall knytastill projektgruppen. Rådet skall fungera somidégivare och referensgrupp till projektgruppen.Utskottet vill även peka på att haranvisats medel för kompetensutveckling av rektorermed betoning på värdegrundsfrågorna. att lämna sinaförslag till ny lärarutbildning. Utskottet utgårfrån att kommunerna, såsom ansvariga förgenomförandet av det konkreta arbetet i skolorna,ser till att såväl lärare som övrig skolpersonal fårkunskaper om värdegrunden och om hur den kanomsättas i skolans vardagsarbete.Det pågår också inom ett omfattandearbete med värdegrundsfrågorna. Bland annatutarbetas ett referensmaterial som stöd för detlokala arbetet, exempelvis mot mobbning. Vidareskall år 2000presentera en fördjupad studie avseendeverksamhetsområdet värdegrunden.Utskottet konstaterar sålunda attvärdegrundsfrågorna är ett prioriterat område förregeringen och föreslår att avslårmotionerna 1998/99:Ub203, 1998/99:Ub246 yrkande 2,1998/99:Ub253 yrkandena 2-4 och 1998/99:Ub258yrkandena 1 och 3 med hänvisning till vad utskottetanfört.Utskottet vill beträffande förslagen i motionerna1998/99:Ub227 yrkande 15 och 1998/99:Ub258 yrkande 2om en översyn av bestämmelserna om disci-plinära åtgärder mot elever i skolan anföraföljande.Skolans fostrande uppgift finns beskriven iläroplanen (Lpo 94), där det sägs att skolan skallvara ett stöd för familjerna i deras ansvar förbarnens fostran och utveckling. Skolan har uppgiftenatt till eleverna förmedla kunskap om de värden ochnormer som gäller i samhället. Det är viktigt attdet i den kommunala skolplanen och i skolornasarbetsplaner beskrivs hur arbetet medvärdegrundsfrågor skall försiggå i skolansverksamhet.Enligt skollagen skall rektor hålla sig förtrogenmed och svara för den dagliga ledningen avutbildningen i skolan (2 kap. 2 §). Av förarbetenatill lagparagrafen framgår att ansvaret förutbildningen omfattar inte endast ansvar för dendirekta undervisningen utan även för skolansfostrande roll, också under sådana moment som rasteroch skolmåltider (prop. 1990/91:18 s. 35). uppfattning är det endast den enskildaskolan som kan och skall finna former för att lösaolika situationer i skolans vardagliga arbete.Utskottet vill även peka på att det igrundskoleförordningen (6 kap. 9 och 10 §§)respektive gymnasieförordningen (6 kap. 27 och 28§§) finns vissa regler om disciplinära åtgärder ochelevers tillrättaförande. Som utskottet harredovisat i det föregående har regeringen beslutatom en översyn av skollagen. Kommittén skall bl.a.överväga förändringar för att harmonisera skollag,läroplaner, andra förordningar och föreskrifter.Utskottet föreslår att avslår motionerna1998/99:Ub227 yrkande 15 och 1998/99:Ub258 yrkande2.Åtgärder mot mobbningMotionernaI flera motioner föreslås olika åtgärder motmobbning. betonar i motion1998/99:Ub253 att "nollvision" skall vara målet iarbetet med att motverka mobbning. Det är enrättighet för varje ung människa att slippa mobbning(yrk. Motionärerna pekar på att en ren och snyggskolmiljö gör eleverna medvetna om sitt eget värdeoch om andra människors värde, vilket är en viktigdel i bekämpningen av mobbning (yrk. Deuppmärksammar också personalsituationens betydelseför bekämpningen av mobbning. Skolans verksamhetmåste prioriteras och resurser läggas på attförbättra personalsituationen (yrk. I varjekommun skall det finnas en barn- och ungdomsplan.Varje skola och förskola bör vara skyldig attutforma egna, tydliga planer för hur mobbning ochvåld skall förebyggas och åtgärdas. Erfarenheternaskall dokumenteras och utvärderas (yrk. Det börfinnas tydliga anvisningar i skollagen omskolledares skyldighet att anmäla brott till desociala myndigheterna och när så är påkallat tillpolismyndigheten (yrk. Fler modeller förkamratstöd bör utvecklas. De elever som vill skallkunna få möjlighet till handledd medling (yrk. 9).Motionärerna framhåller vikten av organiseradtillsyn över elevernas aktiviteter inte bara närundervisningen pågår utan även på raster (yrk. 10).De betonar att det är mobbaren som, om inga andraåtgärder lyckas, skall förflyttas från skolan (yrk.11). Motionärerna anser att det behövs informationom våldets konsekvenser (yrk. Reklam för ettprogram med våldsinslag i TV bör inte få visas underde tider då barn kan förväntas vara uppe(yrk. 13).Centerpartiet framhåller i motion 1998/99:Ub227att det inte kan acceptera lägre mål för mobbning änen "nollvision". Motionärerna anser bl.a. att detmåste läggas stor vikt vid undervisning om socialarelationer och mobbning i lärarutbildningen (yrk.24). Det bör framgå av skollagen att all personalskall vara skyldig att rapportera förekomst avmobbning till rektor (yrk. I Folkpartietsmotion 1998/99:Ub1 betonas att alla tendenser tillmobbning skall stoppas och attall skolpersonal skall ansvara för att så sker.Vidare skall föräldrarna engageras i detta arbete.Ett åtgärdsprogram mot mobbning skall finnas vidvarje skola och följas upp (yrk. 23).Motionärerna pekar på att brott som begås igymnasieskolan i princip skall polisanmälas (yrk.24). framhåller i motion 1998/99:Ub801(yrk. 12) att ett fullständigt program för hanteringav mobbningsproblemet skall finnas vid varje skola.Ansvaret för att detta finns och att programmetföljs upp skall ligga på rektor. Kommunen skallgenom utvärderingar övervaka att skolorna verkligenföljer lagen. har det övergripandetillsynsansvaret och skyldighet att ingripa närlagens och läroplanens intentioner inte följs.Enligt motion 1998/99:Ub274 (kd, m, v, c, fp, mp)krävs ett fortsatt arbete med att stoppa mobbningenoch skapa respekt för andra människors värde (yrk.3). Motionärerna betonar vikten av att vuxna finns ibarns och ungdomars närhet inte bara underlektionstid. Även på raster och håltimmar skallskolpersonal finnas där, se och utgöra entrygghetsfaktor mot övergrepp (yrk. Motionärernapekar också på att mycket kan göras för att minskaelevernas rädsla och oro vid övergången mellan deolika stadierna i skolan, t.ex. bör all form av s.k.nollning förbjudas (yrk. I motion 1998/99:Ub205(m) föreslås att en nationell handlingsplan motmobbning och våld i skolan utarbetas (yrk. Sammamotionär begär i yrkande 1 i motionen och i motion1998/99:Ju901 (m) yrkande 5 att en översyn görs avskolans möjligheter att stänga av elever som utgörett hot mot elever och lärare. I yrkande 2 i motion1998/99:Ub205 och i motion 1998/99:Ju901 (m)yrkande 4 begär motionären förslag till sådanändring av skollagen att en anmälningsplikt för våldi skolan införs.Utskottets bedömningSkollagen har genom beslut hösten 1997skärpts och förtydligats som stöd för det lokalaarbetet mot mobbning (prop. 1997/98:6, bet. UbU5,rskr. Från gäller att densom verkar inom skolan är skyldig att aktivtmotverka alla former av kränkande behandling såsommobbning och rasistiska beteenden (1 kap. 2 §).Utskottet ansåg vid behandlingen av lagförslaget attäven sexuella trakasserier måste betraktas som enallvarlig form av kränkande behandling. förslag gjorde etttillkännagivande till regeringen om att regeringenborde överväga hur man på lämpligaste sätt skallkunna markera att trakasserier på grund av kön ellersexuell identitet inte får förekomma. Iregleringsbrev för uppdrogregeringen åt att utarbeta kommentareroch referensmaterial om hur man lokalt, i kommuneroch skolor, kan arbeta med värdegrundsfrågor, såsomt.ex. mobbning eller trakasserier på grund av köneller sexuell identitet. Enligt vad utskottetinhämtat kommer verket att presentera ettkommentarmaterial och ettreferensmaterial inom området.I läroplanen för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) harrektors och lärares ansvar för att motverka mobbningskärpts fr.o.m. /99. Rektor har ettsärskilt ansvar för att upprätta, genomföra, följaupp och utvärdera skolans handlingsprogram för attförebygga och motverka alla former av kränkandebehandling. Regeringen har aviserat att enmotsvarande skärpning kommer att göras i läroplanenför de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Som utskottet anfört i det föregående har skolan enuppgift att till eleverna förmedla kunskap om vilkaregler som gäller i samhället. Utskottet finner detnaturligt att skolan därvid samarbetar med andrasamhällsorgan, bl.a. polisen, som kan informera omföljderna av våldsbrott. Utskottet vill också återframhålla rektors ansvar även för skolans fostranderoll, även under raster och skolmåltider. Rektor harsåledes ansvar för att vuxna finns till hands föratt ge eleverna trygghet och hindra mobbning.När det gäller problem med s.k. nollning vidövergång mellan olika skolstadier utgår utskottetfrån att skolledningen har uppmärksamheten riktad påatt eventuella välkomstfester äger rum i positivanda och under ordnade former. Även möjligheten tillhandledd medling mellan mobbande och mobbade eleverär enligt utskottets mening något som den enskildaskolan och rektor får besluta om, i samband medutarbetandet av rutiner för arbetet mot mobbning.Utskottet hänvisar också till vad utskottet anförtovan om disci-plinära åtgärder och skolornas ansvarför att hantera och lösa olika situationer i skolansvardagliga arbete.Beträffande personalsituationen på skolorna villutskottet peka på att det med rådandeansvarsfördelning inom skolområdet ankommer påkommunen att besluta om personal vid de olikaskolenheterna. Utskottet erinrar i sammanhanget omatt har beslutat om ett betydanderesurstillskott till kommunerna under åren1997-2001, avsett bl.a. för skolsektorn. Även denfysiska skolmiljön är ett kommunalt ansvar.När det gäller frågan om att reklam för vissaprogram i TV inte skall visas på de tider på dygnetdå barn kan förväntas vara uppe hänvisar utskottettill vad kulturutskottet har anfört i sittbetänkande 1998/99:KrU3 (s. 13) omunderhållningsvåldets inverkan på barn och ungdom.Kulturutskottet framhåller att det är angeläget attfå klarhet i vilka effekter underhållningsvåldet imedierna har på tittarna och pekar på att svensk ochinternationell forskning inom området följs avVåldsskildringsrådet bl.a. genom konferenser. Genomsin skriftserie sprider rådet olika former avinformation, studier och forskningsresultat ochbidrar på så sätt till samhällsdebatten ommedievåldet. Nordiskt informationscenter för medie-och kommunikationsforskning (Nordicom) vid Göteborgsuniversitet fick ett uppdrag, initierat avUnesco, att etablera ett internationelltinformationscentrum rörande barn och medievåld.Detta center har i sin årsbok ambitionen attredovisa det samlade vetandet om barn och medievåldi världen.Utskottet är inte berett att i skollagen särskiltlagreglera anmälningsplikt för våld i skolan.Utskottet har tidigare behandlat denna fråga bl.a. ibetänkande 1997/98:UbU5 (s. 30). Utskottet betonadedå att de lagar som gäller i samhället i övrigtgäller även i skolan. Därav följer att våldsbrottsom sker i skolan skall polisanmälas. Utskottetvidhåller sin uppfattning att någon särskildmarkering i skollagen av denna plikt inte behövs ochinte heller bör göras.Utskottet hänvisar också till vad utskottet anförti det föregående, bl.a. att en nationellkvalitetsgranskning skall genomföras avskolans arbete mot mobbning. Utskottet kansammanfattningsvis konstatera att de grundläggandestyrdokumenten i form av skollag och läroplanerförtydligats och att det inte kan råda något tvivelom att riksdag och regering mycket tydligt betonatvikten av arbetet med mobbningsfrågorna. är detpå den lokala nivån, i kommuner och skolor, som detkonkreta arbetet med dessa frågor måste förasvidare. Det är mycket viktigt att den diskussion somhar kommit i gång ute i skolorna nu får utvecklasvidare. Det är i det praktiska arbetet i skolornasom utvecklingen måste ske. Utskottet anser såledesatt det är lokalt, på respektive skola som rektor,övrig skolpersonal, elever och föräldrar i samverkanbäst kan finna och utarbeta för dem lämpliga rutineroch former för arbetet mot mobbning.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /99:Ub1 yrkandena 23 och 24, 1998/99:Ub205 yrkandena1-3, 1998/99:Ub227 yrkandena 24 och 25,1998/99:Ub253 yrkandena 1 och 5-13, 1998/99:Ub274yrkandena 3-5, 1998/99:Ub801 yrkande 12 och1998/99:Ju901 yrkandena 4 och 5.Undervisning om alkohol, narkotika och tobak ()MotionernaFrågor med anknytning till undervisning om alkohol,narkotika, tobak och andra droger () tas upp iett stort antal motioner.I motion 1998/99:Ju904 betonas viktenav att föräldrar har kunskaper om narkotikans symtomoch verkningar. Regeringen bör enligt motionärernata initiativ till informationsinsatser riktade tillföräldrarna (yrk. De pekar på att förändringari unga människors personlighet kan vara ett teckenpå begynnande narkotikamissbruk. Det bör därför varaen absolut skyldighet för skolan att informera omförändringar i barns beteenden (yrk. 11).Motsvarande förslag finns i motionerna 1998/99:Ju903(m) yrkande 3 och 1998/99:Ju917 (m) yrkande 5.Enligt motion 1998/99:So228 (m) yrkande 4 är detcentralt att undervisning om alkoholensskadeverkningar återfinns i skolans läroplan myckettidigt.Kristdemokraterna framhåller i motion 1998/99:Ub246(yrk. 16) att utvecklingen när det gäller ANT-undervisningen inte har blivit den önskade.Motionärerna anser att det är särskilt olyckligt medtanke på att alkoholkonsumtionen, rökningen ochnarkotikamissbruket har ökat bland ungdomar. Imotion 1998/99:So459 (kd) yrkande 5 begärs ökadeinsatser för att stärka det förebyggande arbetet iskolorna. Skolan måste ta sitt ansvar för utbildningom livsstil, hälsa och droger. Skolan måste också fåresurser för att kunna anlita t.ex. deungdomsorganisationer som har utvecklat mycket braundervisningsprogram i form av teater och film.Folkpartiet anser i motion 1998/99:Ub268 attinformationen om ANT-frågor måste göras mereffektiv. Det behövs en nationell handlingsplan förhur kampen mot ungas missbruk av alkohol, narkotikaoch tobak skall intensifieras (yrk. I motion1998/99:So307 (fp, s, m, v, kd, c, mp) pekas på attomfattningen av undervisningen om ANT-frågorvarierar i landet. Motionärerna anser att det börvara en prioriterad uppgift för attarbeta för hög kvalitet i ANT-undervisningen iskolan och för rökfria skolgårdar (yrk. Skolansom förebild är oerhört viktig i dettobakspreventiva arbetet. Motionärerna pekar på attdet förekommer problem med att hålla skolgårdarnarökfria (yrk. 3).Enligt motion 1997/98:Ub42 (fp, s, m, c, v, mp, kd)bör statsmakterna på ett mer kraftfullt sätt markeraskolans ansvar för ANT-undervisningen i grundskolanoch gymnasiet (yrk. Motionärerna anser att varjegymnasieskola borde upprätta årsplaner för hur ANT-undervisningen skall belysas i undervisningen (yrk.2). I avsikt att bredda en relevant och sakliginformation inom ANT-undervisningen bör skolansamverka med externa instanser. Informativainsatser kan samordnas med lokala och regionalautbud från såväl folkrörelser som andra som ärkunniga och verksamma på området (yrk. Även imotion 1998/99:Ub232 (fp, s, m, v, kd, c, mp)framhålls skolans ansvar för ANT-undervisningen.Enligt motionärerna är tendensen i vissa skolor attde avlövas på kompetens i hur man bearbetar fråganom elevers alkoholkonsumtion (yrk. Motionärernaanser att medel borde kunna avsättas inom ramen förbefintliga anslag för en förstärkning av ANT-informationen (yrk. börstarta projekt som stimulerar skolstyrelserna attfinna vägar för nya metoder när det gäller ANT-informationen. Motionärerna pekar på att det ärviktigt att folkrörelserna engageras (yrk. Detborde också startas fortbildning av yrkesverksammalärare, social- och fritidsarbetare i t.ex.nybildade . Motionärerna anseratt ett sådant pilotprojekt i ett första skede kanske inom ett begränsat geografiskt område. Resursertill projektet borde kunna skapas inom ramen förbefintliga anslag (yrk. 4).Enligt motion 1998/99:So306 (mp) yrkande 1 börSkolverket få i uppdrag att utvärdera ANT-undervisningen avseende omfattning och inriktning.Utskottets bedömningUtskottet behandlade under förra riksmötetmotionsyrkanden med i huvudsak likartat innehåll somde nu aktuella i betänkandena /98:UbU9 (s. 24)och 1997/98:UbU18 (s. 25). Utskottet hänvisar tillvad utskottet då anförde. Utskottet pekade bl.a. påatt rektor enligt läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94) har ett övergripande ansvar för attämnesövergripande kunskapsområden integreras iundervisningen i olika ämnen. Ett av dessaövergripande kunskapsområden avser riskerna medalkohol, narkotika, tobak och andra droger. Detanges som mål i läroplanen att eleven skall ha"grundläggande kunskaper om förutsättningarna för engod hälsa samt ha förståelse för den egnalivsstilens betydelse för hälsan och miljön". Iläroplanen för det frivilliga skolformerna (Lpf 94)finns bl.a. angivet att det är skolans ansvar attvarje elev som har slutfört ett nationellt ellerspecialutformat program har "kunskaper omförutsättningarna för en god hälsa." ANT-frågorbehandlas också som kunskapsområden i flera ämnen.Utskottet hänvisade också till att Skolverketsamarbetar med olika organisationer och myndigheteri hälsofrågor. En antologi har utarbetats omhälsoarbetet i skolan och ett arbete pågår inomSkolverket med att ta fram ett referensmaterial omANT-frågor. Även har gett utmaterial som underlag för insatser i syfte attförebygga användandet av olika droger. Det finnsockså, pekade utskottet på, ett omfattande materialutgivet av olika organisationer, t.ex. beslutade attuppdra åt sitt kansli att genom inhämtande avuppgifter från myndigheter och organisationer sökasammanställa och redovisa erfarenheterna av hur ANT-undervisningen bedrivs i skolan. Det gjordes motbakgrund av att det vid varje väcksmotionsyrkanden i om ANT-undervisningenoch att det bl.a. framhålls att undervisningen omANT-frågor blivit sämre samt attkvaliteten på den varierar mycket mellan olikaskolor. Resultatet av undersökningen presenterades ibörjan av i skriftserien Utredningarfrån (1998/99:URD2). I rapporten drasslutsatsen att skolan själv inte kan ta helaansvaret för drogfrågor. En kombination av insatserär nödvändig där samverkan med både föräldrar ochsamhället i övrigt har stor betydelse.