bet · GM01UU13 · 1999-03-25 00:00:00 — Motionärerna anser att mångaregeringar bär ett tungt ansvar somvapenexportörer till de stridande parterna.I yrkande 2 krävs att i FN, EU ochandra internationella forum skall verka föratt all vapenexport till flerpartimotion U618 (mp, fp, v, c)behandlas ockupation avÖsttimor. I motionens yrkande 7 krävs ettstopp för all svensk export avkrigsmateriel till , medhänvisning till den bristande respekt förmänskliga rättigheter som uppvisas avregering och myndigheter i landet.Vänsterpartiets kommittémotion U704 (v)uppehåller sig huvudsakligen vidförutsättningarna för ett närmare nordisktsäkerhetspolitiskt samarbete. I yrkande 1anförs att en samordnad restriktivkrigsmaterielexport skulle vara en snabboch effektiv åtgärd i fredsbefrämjandesyfte, med verkningar även utanför Norden.Motion Fö501 (m) behandlar frågan om attdet kommer att finnas ett stort behov avsamarbete och omstruktureringar avförsvarsindustrin i hela . Exportenkommer med minskande svenska beställningaratt vara helt avgörande för möjligheten attupprätthålla kompetensen inom försvarsindu-strin. Detta kräver samsyn mellan ländernavad gäller tillåtna exportområden. Iyrkande 3 framhålls vikten av enharmonisering av regelverket förkrigsmaterielexporten.I kommittémotion T802 (v) uppehåller sigmotionärerna vid frågan om att regeringen ifebruari 1998 beslutade att svenskexportkontroll skall tillämpas när svenskakrypteringsprogram görs åtkomliga viaInternet. accepterar enbart export avlättforcerade krypteringsprogram. Dettainnebär att export av avanceradekrypteringsprogram, ett område inom vilketsvensk industri har kommit mycket långt,inte är tillåten. anser attexport av avancerade krypteringsprogramskall tillåtas (yrkande 2), däremot ansermotionärerna, enligt motionstexten, attkrypteringsprogram gällande krigsmaterielskall undantas från tillåtelse om export.Utskottets övervägandenRedovisningsfrågorEtt flertal motionsyrkanden behandlarformerna för och omfattningen avregeringens redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten.I motion 1997/98:U64 (mp) yrkande 7efterlyses en redogörelse för vilka ärendenav principiell betydelse som överlämnatstill regeringens avgörande. I samma motionyrkande 4 önskas en redogörelse för vilkentyp av materiel som sålts till vilka länderoch vilka företag som tillverkar den, och iyrkande 5 vill motionärerna att regeringenredovisar exporttillstånden land för land.Miljöpartiet vill också att en utredningtillsätts för att se över sekretessen isamband med en utökad redovisning avbeviljade utförseltillstånd,tillverkningsrätts- och samarbetsavtal(yrkande 6) samt att kommande redogörelserskall ge en fullständig bild av avtal omtillverkningsrätt, liksom internationellasamarbetsavtal (yrkande 16).Utskottet har i tidigare betänkanden hafttillfälle att ta ställning till yrkandenrörande en utvidgad redovisningsskyldighet,senast i betänkande 1997/98: UU3. Vid dettillfället konstaterade utskottet attregeringens årliga redogörelse uppfyllerrimliga krav på konkretion och ger en godsamlad bild av den svenskakrigsmaterielexporten. Utskottet uttrycktesom sin uppfattning att regeringen börefterkomma önskemål om att ta med allauppgifter som det inte finns skäl atthemlighålla. Sekretess föraffärshemligheter, liksomutrikessekretessen, framhölls av utskottetsom begränsande faktorer i dettasammanhang.Mot denna bakgrund välkomnade utskottetregeringens uttryckliga ambition attutvidga redovisningen till en uppdelningland för land med utgångspunkt i olikatyper av materiel. Denna ambition ärvällovlig, och torde om den kanförverkligas bidra till en tydligare ochmera välinformerad debatt kring dessafrågor. Med detta måste utskottet dockkonstatera att både praktiska och rättsligaproblem kan vara förenade med en ökadöppenhet.Sekretessfrågorna är avgörande även vadgäller en utökad redovisning av beviljadeutförseltillstånd, tillverkningsrätts- ochsamarbetsavtal. Utskottet utgick i nämndabetänkande från att regeringen vidbedömningen av dessa frågor agerar för attåstadkomma största möjliga öppenhet inomramen för de rättsliga möjligheter somsekretesslagstiftningen ger.Utskottet har inhämtat att regeringen isin årliga redogörelse till omkrigsmaterielexporten försöker att vara såöppen som möjligt. Med hänsyn till gällandesekretessbestämmelser är det dock intemöjligt att redovisa enskilda leveransereller enskilda tillstånd. Däremot redovisassamtliga lämnade utförseltillstånd förexport till (EKR)ledamöter med angivande av bl.a. dessauppgifter. Redogörelsen till riksdagenfinns tillgängligpå Internet.Utskottet avstyrker därmed motion1997/98:U64 (mp) yrkandena 4-7 och 16.Vänsterpartiet vill i motion 1997/98:U65yrkande 3 dels att ett demokratikriteriumför svensk krigsmaterielexport införs, delsatt ett kvinnoperspektiv på brott mot demänskliga rättigheterna bör komma tilluttryck också vad gäller svenskkrigsmaterielexport (yrkande 4).Utskottet konstaterar att huvudregeln vadgäller riktlinjerna för svenskkrigsmaterielexport är att enhelhetsbedömning skall göras som omfattaralla relevanta faktorer. Utskottet utgårfrån att ISP och i sinsamlade bedömning väger in både demokrati-och genderperspektiven i tillämpliga delar.Utskottet anser frågan om huruvida ettdemokratikriterium och ett genderkriteriumbör införas vad avser riktlinjerna förkrigsmateri-elexport bör behandlas vid enframtida översyn av regelverket för svenskkrigsmaterielexport.Utskottet avstyrker därmed motion1997/98:U65 (v) yrkandena 3 och 4.Lagstiftning och regelverkMiljöpartiet framför i motion 1997/98:U64ett flertal yrkanden med bäring på detgällande regelverket. Enligt yrkande 1 se att en avvecklingsplan utarbetas förkrigsmaterielexporten.Utskottet har i tidigare betänkandenuppehållit sig vid orsakerna till ochnödvändigheten av en svenskkrigsmaterielexport. Utskottet har vid ettflertal tillfällen haft anledning att taställning till yrkanden med innebörden attden svenska krigsmaterielexporten skallavvecklas och har konsekvent avstyrktdessa. Senast skedde detta i betänkande1997/98:UU3. Dessa utskottets tidigareställningstaganden äger fortfarandegiltighet.Utskottet avstyrker därmed motion1997/98:U64 (mp) yrkande 1.I samma motion, 1997/98:U64 yrkande 8 anserMiljöpartiet att samma regler skall gällaför följdleveranser som för annan materiel.I motionen anförs också att exporten avhela krigsmaterielsystem aldrig fårbetraktas som följdleveranser (yrkande 9).Även anför i motion1997/98:U65 (v) yrkande 1 att ingenåtskillnad bör göras mellan nya leveranserav krigsmateriel och följdleveranser samtatt en utredning av följdleveransbegreppetbör tillsättas (yrkande 2).Konstitutionsutskottet har vid singranskning av följdleveransbegreppet (bet.1996/97:KU25) funnit att det i vissahänseenden funnits en oklarhet ombegreppets innebörd. Konstitutionsutskottetmenade att regeringen hade anledning attöverväga och precisera det avsnitt iriktlinjerna som behandlar följdleveranser.Granskningen föranledde i övrigt ingetuttalande från konstitutionsutskottet.Utskottet har erfarit att regeringen förnärvarande arbetar med en genomgång av dens.k. krigsmateriellistan dels till följd avden tekniska utvecklingen, dels som ett ledi en anpassning föranledd av Sverigesdeltagande i det s.k. Wassenaar-arrangemanget.När en allmän översyn av det svenskaregelverket för krigsmaterielexport bliraktuell blir det naturligt att ta till varade erfarenheter som vunnits medden nuvarande lagstiftningen. I avvaktan påen sådan allmän översyn har regeringengivit direktiv till en enmansutredning omen precisering av följdleveransbegreppet.Miljöpartiet anser i motion 1997/98:U64yrkande 10 att de regler som gäller förKrigsmateriel för strid även skalltillämpas på Övrig krigsmateriel och atts.k. försvarsmateriel bör anses vara"krigsmateriel" i riktlinjernas mening(yrkande 11). Även anser imotion 1997/98:U65 (v) yrkande 6 att sammariktlinjer skall gälla för Övrigkrigsmateriel som för Krigsmateriel förstrid.Vad gäller en översyn av de regler som styrsvensk krigsmaterielexport delar utskottetmånga av motionärernas synpunkter i såmåtto att erfarenheter av tillämpningenfortlöpande bör tas till vara och blistyrande för den framtida hanteringen avdessa frågor. Utskottet förutsätter att ISPoch regeringen i det praktiska arbetet tartill vara de erfarenheter som man vinnergenom att tillämpa det gällanderegelverket. Utskottet vill framhålla attde gällande reglerna fortfarande ärtämligen nya, även om de i storutsträckning bygger på tidigare praxis. Dennya krigsmateriellagen (1993) innebär attkrigsmaterielbegreppet breddats till attomfatta nya materielkategorier. Utskottetkonstaterar att uppdelningen avkrigsmateriel i Krigsmateriel för strid(KS) och Övrig krigsmateriel (ÖK) gjortsmedvetet för att olika hårda krav skallkunna tillämpas. Utskottet har i tidigarebetänkande understrukit att en utvärderingoch översyn av såväl lagstiftningen somriktlinjernas tillämpning bör göras vidlämpligt tillfälle.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1997/98:U64 (mp) yrkandena 8-11 samt1997/98:U65 (v) yrkandena 1 och 6 och ansermotion 1997/98:U65 (v) yrkande 2 besvarad.Miljöpartiet anser också i motion1997/98:U64 yrkande 14 att riktlinjerna förkrigsmaterielexporten bör lagregleras ochatt slutanvändarintyg bör krävas för allsvensk export, även avseende komponenter(yrkande 13).Utskottet konstaterar också att det svenskaregelverket är så utformat attslutanvändarintyg inhämtas vid export avallt slags krigsmateriel, även komponenter.Intygets innehåll anpassas till denaktuella typen av export. Frågan omintygens utformning vid export avkomponenter granskades av KU 1996 (bet.1995/96:KU30).Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna /98:U64 (mp) yrkandena 13och 14.Internationellt samarbeteKristdemokraterna framhåller i motion1997/98:U63 yrkande 3 att börarbeta för att de länder till vilka svenskexport sker rapporterar sina köp till FN:svapenhandelsregister.En översyn av FN:s vapenhandelsregisteravslutades och en rapporthar lämnats till FN:s generalsekreterare.Sammanlagt beräknas av handelnmed berörda vapen rapporteras. Utskottetnoterar att regeringen aktivt verkar för enökad rapportering tillvapenhandelsregistret. Att endast medgeexport av svensk krigsmateriel till statersom lämnar fullständig rapportering tillFN:s vapenhandelsregister skulle ipraktiken innebära ett nytt leveransvillkoroch en ändring av nuvarande regelverk.Avgörande bör vara hur presumtivamottagarländer uppfyller riktlinjernasmateriella regler, inte huruvida de iakttaren rapporteringsskyldighet av detta slag.Utskottet vill inte utesluta attrapporteringen till vägs invid en samlad bedömning, men kan inte seatt den bör ges status av ett avgörandekriterium för tillåtligheten av svenskexport generellt.Utskottet avstyrker därmed motion1997/98:U63 (kd) yrkande 3.Miljöpartiet anser i motion 1997/98:U64yrkande 15 att bör avvisa förslag att export avsamtillverkade produkter skall få skeenligt de regler som gäller i det land därprodukten tillverkas eller saluförs, och imotion Fö501 (m) yrkande 3 framhålls viktenav en harmonisering av regelverket förkrigsmaterielexporten.Artikel 223 i möjliggör förEU:s medlemsländer att undanta tillverkningoch handel med krigsmateriel från unionensregelverk för att skydda egna väsentligasäkerhetsintressen. Detta innebär att detpå detta område inte finns någongemenskapskompetens. Reglerna rörandekrigsmaterielexport varierar sålunda frånland till land, både till form ochinnehåll.Inom EU diskuteras krigsmaterielfrågorna iflera sammanhang. Utskottet har noteratregeringens ambition att genomintensifierade diskussioner i olika forumförsöka främja en ökad samsyn iexportkontrollfrågor inom medutgångspunkt från det restriktiva synsättsom ligger till grund för de svenska reglersom styr hanteringen avkrigsmaterielfrågorna.Sverige är representerat inom olikaarbetsgrupper, bl.a. inområdsarbetsgrupperna COARM och POLARM. Inomden förra har arbetet inriktats på attkonkretisera uttolkningen och tillämpningenav åtta gemensamt identifierade kriterieravseende krigsmaterielexport. Där skerockså ett visst informationsutbyte rörandeenskilda mottagarländer. Utskottet harerfarit att regeringen i detta sammanhangverkar för en större öppenhet, framför alltvad gäller informationsutbytet med de andraEU-medlemmarna. Inom EU:s arbetsgruppPOLARM diskuteras möjligheterna attförenkla intern EU-handel medkrigsmateriel. I det sammanhangetdiskuteras industri-, export- ochupphandlingspolitik.Utskottet har i tidigare betänkandenvälkomnat regeringens redovisade ambitionatt aktivt verka för en mer restriktiv syninom EU på krigsmateriel-exporten. Vadgäller en eventuell harmonisering avexportreglerna har utskottet i betänkande1997/98:UU3 slagit fast att för Sverigesvidkommande måste vår restriktivaexportpolitik tas som utgångspunkt för ensådan harmonisering. Detta utskottetsställningstagande äger fortfarandegiltighet.Sverige arbetar sedan lång tid tillbakainternationellt för en ökad restriktivitetoch för en större öppenhet vad gäller dessafrågor. Utskottet delar regeringensprincipiella synsätt, som detta kommer tilluttryck i skrivelsen.Med det anförda anser utskottet motionerna1997/98:U64 (mp) yrkande 15 och Fö501 (m)yrkande 3 besvarade.Kristdemokraterna anser i motion1997/98:U63 yrkande 4 att skallvara pådrivande för en förbättrad etisk kodför vapenexport och i motion U509 (kd)yrkande 13 att bör gå i täten förupprättandet av en uppförandekod vad gällereuropeisk krigsmaterielförsäljning.Vänsterpartiet anser i motion 1997/98:U65(v) yrkande 5 att regeringen i EU-sammanhang måste verka för att denuppförandekod som antagits av EU-ländernablir restriktiv och bindande.Frågan om en europeisk uppförandekod förkrigsmaterielexporten skall, enligtutskottets uppfattning, ses som uttryck fören gemensam europeisk strävan att nå samsynkring övergripande etiska normer för dennaverksamhet. Utskottet konstaterar attSverige aktivt medverkat till att eneuropeisk uppförandekod antagits ochställer sig positivt till envidareutveckling av denna kod. Dennadiskussion har förts inom ramen för arbeteti rådsarbetsgruppen COARM. En tanke är attsöka åstadkomma ett utökat samarbete mellanEU-ländernas tull- och polismyndigheter ochpå sikt hjälpa länderna i tredje världenatt bygga upp sin kompetens på dettaområde. Enligt utskottets uppfattninginnebär aktiva agerande på dettaområde att motionärernas önskemål i alltväsentligt är uppfyllda.Med det anförda anser utskottet motionerna1997/98:U63 (kd) yrkande 4, 1997/98:U65 (v)yrkande 5 och U509 (kd) yrkande 13besvarade.Vänsterpartiet vill i motion 1997/98:U65yrkande 7 att svenska regler skall varatillämpliga vid samarbete mellan svenskaföretag och företag i andra EU-länder närdet gäller export av krigsmateriel.Av vad utskottet ovan anfört framgår attEU:s medlemmar i enlighet med artikel 223 iRomfördraget fortsatt äger besluta om detmateriella innehållet i alla regler rörandekrigsmaterielexport. Någongemenskapskompetens finns inte på dettaområde. För del gäller att allutlandssamverkan på krigsmaterielområdetskall stå i överensstämmelse med degenerella riktlinjerna förkrigsmaterielexport. Då ett samarbetsavtalmed utländsk part förutsätter export frånsamarbetslandet till tredje land bör enligtgällande riktlinjer frågan om sådan exportbedömas enligt svenska regler i de fall dåden slutliga produkten kan sägas haövervägande svensk identitet. Utskottetfinner den nuvarande ordningenändamålsenlig och ser inte skäl attförespråka en ändring av gällande regler.Som ovan anförts finner utskottet attregeringen i kontakter med andra stater påett tillfredsställande sätt ger uttryck försvenska synpunkter utifrån denrestriktivitet som präglar politikrörande krigsmateriel.Med det anförda anser utskottet motion1997/98:U65 (v) yrkande 7 besvarad.Vänsterpartiets motion T802 yrkande 2 rörexporten av avancerade krypteringsprogam.Sverige tillämpar kontroll över utförsel avstrategiskt känsliga produkter, dvs. sådanaprodukter som normalt har civil användningmen som också kan utnyttjas iförstörelsebringande syfte. Dessa produkterbenämns produkter eller varor med dubblaanvändningsområden. Kryptoteknik är ensådan produkt.Exportkontrollen av strategiska produkterär av en annan karaktär än exportkontrollenav krigsmateriel. För krigsmateriel gällerett generellt förbud mot utförsel utanISP:s eller regeringens tillstånd. Förstrategiska produkter gäller däremot attexport skall tillåtas om inte särskildaskäl talar emot.Alla kryptoprodukter är inte föremål förexportkontroll. Den tekniska utvecklingenunder senare år och tillgången tillInternet har inneburit att användningen avkryptografi i civila sammanhang har ökat.Teknik, som förr endast användes inomförsvarsmakten och av staten, är i dagallmänt spridd och kan laddas ned frånInternet. Utskottet har inhämtat attregeringens inställning är att främjaexport av svenska varor och svensk teknik,även av avancerade kryptoprodukter, isynnerhet om den är allmänt tillgänglig.När det gäller den mest avanceradetekniken är det emellertid viktigt attutförseln sker med exporttillstånd efterdet att ansökningen prövats av ISP. Sverigemåste respektera sina internationellaåtaganden och medverka till att förhindraatt olämpliga stater terrorister och denorganiserade brottsligheten får tillgångtill avancerad kryptoteknik. Dessaåtaganden medför att det föreligger enskyldighet för företagen att söka tillståndför export av sådan teknik. Detta innebärdock inte att export är förbjuden, annat äntill ett mycket litet antal mottagare.Vilka strategiska varor som skallkontrolleras och vilka som kan säljas ochexporteras fritt utan restriktioner,framgår av de produktlistor som bestäms avde 33 deltagande staterna i Wassenaar-arrangemanget (WA), bland dem , Rysslandoch EU-länderna. De produktlistor som tasfram och fortlöpande ses över inom WA antasenhälligt av medlemsstaterna och införlivasi EU-rätten.Den gällande ordningen överensstämmersåledes med vad som får uppfattas varamotionärernas syfte. Med det anförda anserutskottet motion T802 (v) yrkande 2besvarad.Krigsmaterielexport till enskilda stateroch områden och export av speciellaprodukterFlera motioner innefattar yrkanden avinnebörd att all svensk krigsmateriel-export, i förekommande fall även avseendeföljdleveranser till vissa namngivnaländer, skall avbrytas med hänvisning tillden bristande respekten för de mänskligarättigheterna i dessa länder. Utskottet görmed anledning av dessa motionsyrkandenföljande bedömning.Det gällande regelsystemet avseendeutlandssamverkan på krigsmateriel-områdetsyftar till att så långt möjligt uppnåpolitiskt samförstånd i dessa, många gångersvåra, avvägningsfrågor. Alla principielltviktiga ärenden föreläggsExportkontrollrådet och kan också bliföremål för diskussion i Utrikesnämnden.Enligt gällande lag och riktlinjer är det isista hand regeringen som har att taställning till frågor rörande tillstånd förexport av krigsmateriel. Regeringen harockså det politiska ansvaret förtillämpningen av riktlinjerna.För prövning av ansökningar omutförseltillstånd tillämpas det restriktivasvenska regelverket på området. Den senastelagen om krigsmateriel trädde i kraft den 1januari 1993 (1992:1300 och senaste omtrycki SFS 1997:689 med nu gällande lagtextefter organisationsförändringar) efterbeslut av och bildar,tillsammans med de riktlinjer som finns påområdet, ramen för regelverket. Varjeansökan prövas individuellt. En uttaladpreferens för tillstånd finns förleveranser till övriga och andraneutrala länder i . Någon formelluppdelning i tillåtna eller förbjudnaländer finns inte. Förbud mot utförselgäller däremot när ovillkorliga hinder, iförsta hand i form av FN-sanktioner ellerEU-embargon, föreligger. Utskottet menaratt en internationellt samordnadrestriktivitet vad gäller vapen-export ären effektiv fredsfrämjande åtgärd ochkonstaterar att regeringen sedan lång tidarbetar inom EU och andra internationellaforum för att åstadkomma en ökadrestriktivitet vad gällerkrigsmaterielexport.Mottagarländernas respekt för de mänskligarättigheterna är ett viktigt rekvisit vidbedömningen av tillståndsgivningen avsvensk krigsmaterielexport.Utförseltillstånd för nya leveranser avkrigsmateriel bör enligt riktlinjerna intelämnas avseende stater där omfattande ochgrova kränkningar av mänskliga rättigheterförekommer. Utskottet har tidigare uttalat,senast i betänkande 1997/98:UU3, attregeringen vid en utvärdering och översynav krigsmateriellagstiftningen ochriktlinjerna samt tillämpningen av desammabör fästa särskilt stor vikt vid MR-frågorna. Utskottet vidhåller dennauppfattning. I fallet intarregeringen en restriktiv hållning ochendast vissa följdleveranser förekommer.Konstitutionsutskottet har dessutom vidupprepade tillfällen prövat fall som harbäring på svensk krigsmaterielexport tillIndonesien.Konstitutionsutskottet anmodade i sittgranskningsbetänkande 1996/97: KU25regeringen att överväga och precisera deavsnitt i riktlinjerna förkrigsmaterielexport som behandlarföljdleveranser. uppfattning ärriktlinjernas innebörd oklar, bl.a. vadgäller hänsynen till mänskliga rättigheteri samband med följdleveranser. Regeringenhar , som ovan nämnts, inlett ett arbetesom syftar till en utredning av dessafrågeställningar. Utredningen skall lägga fram sittbetänkande senast den 31 mars 1999.Utskottet har i tidigare betänkandenansett att inte bör fatta besluti förvaltningsangelägenheter som enligtförfattning ankommer på regeringen,domstolar eller andra myndigheter.Utskottet har, i betänkande 1997/98:UU3,kommit till slutsatsen att intebör göra något särskilt tillkännagivandebeträffande ett vapenembargo gentemotenskilda länder. Denna utskottets bedömningkvarstår. Utskottet vill i detta sammanhangframhålla vikten av utskottets årligenåterkommande betänkanden med landspecifikabedömningar rörande respekten för demänskliga rättigheterna. Utskottet utgårfrån att regeringen vid sinaställningstaganden rörandeutförseltillstånd och annantillståndspliktig utlandssamverkan nogabeaktar vad utskottet därvid anför.Utskottet har inhämtat att regeringen intarin restriktiv hållning vad gällerkrigsmaterielexport till har senast 1997prövat svensk krigsmateriel-export tillIndonesien utan att finna skäl till kritikav regeringens ställningstagande.Med det anförda anser utskottet motionerna1997/98:U63 (kd) yrkandena 1 och 2,1997/98:U64 (mp) yrkandena 2, 3 och 12,1997/98:U65 (v) yrkandena 8-16, U402 (v, c,mp) yrkandena 1 och 2, U406 (v) yrkandena1, 2 och 5, U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande2, U618 (mp, v, c, fp) yrkande 7 samt U704(v) yrkande 1 besvarade.Vänsterpartiet anser i motion U406 yrkande3 att inte bör exportera JAS 39Gripen till länder där militären inte stårunder full civil kontroll och i yrkande 4att inte bör exportera JAS 39Gripen till länder som samtidigtger bistånd till för demokratisering ochfattigdomsbekämpning.Utskottet menar att varje land har rätttill ett försvar och att ettställningstagande till en eventuellförfrågan om köp av svensk krigsmaterielmåste baseras på de i riksdagenöverenskomna riktlinjerna av svensk exportav sådan materiel efter prövning av varjeenskilt fall.Det är utskottets bedömning att i de länder som i dagkommer i fråga för export av JAS 39 Gripenhar respektive lands civila ochdemokratiskt valda regering kontroll överlandets militär. Även om gerbistånd till länder för demokratisering ochfattigdomsbekämpning står detta inte imotsatsställning till vilja attexportera försvarsmateriel som JAS 39Gripen. De två länder som för närvarandefår svenskt bistånd och ärföremål för exportansträngningar vad gällerJAS 39 är och . ISydafrika har landets försvarsutgifterminskats från av landets BNP år 1989till . I motsvararmilitärutgifter av landets BNP,vilket är en lägre nivå än samtligavästeuropeiska länder, med undantag förLuxemburg och .