bet · GN01KrU3 · 1999-11-04 00:00:00 — Tilldetta kommer överskottet från värdeautomatspel ibingohallar på årligenförutsatt att 500 värdeautomater har placerats ut.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI fyra motioner berörs frågan om bl.a.idrottsrörelsens andel av spel- ochlotterimarknaden.I motion Kr23 (m) föreslår motionärerna att enstörre andel av spelmarknaden bör föras tillidrottsrörelsen och övriga ideella organisationer(yrkande 11).Motionärerna förordar i samma motion att de delarav spel- och lotteriverksamheten som tidigare låghos AB Tipstjänst, och som ligger hos ABSvenska Spel, skall överföras till de ideellaorganisationerna i enlighet med ett beslut somfattades av men som därefter harändrats (yrkande 12).I samma motions yrkande 6 och i motion Kr519 (m)yrkande 4 föreslår motionärerna att en del av deökade intäkterna från spel- och lotterimarknadenskall gå till handikappidrotten.Utskottet behandlade liknandemotionsyrkanden (bet. 1998/99:KrU11). Utskottetkonstaterade då med tillfredsställelse att såvälregeringen som motionärerna ställde sig bakomriksdagens tidigare fattade beslut attföreningslivets andel av spel- och lotterimarknadenmåste ökas. Utskottet ansåg vidare att det varväsentligt att den utredning som regeringen tillsattför att ta fram förslag till hur ökningen bör skearbetar snabbt samt att utredningensställningstaganden inte borde föregripas avriksdagen. Utredarens uppdrag skall vara slutförtsenast den 1 december 1999.Utskottet anser liksom tidigare att utredningensställningstaganden inte bör föregripas varförmotionerna Kr23 (m) yrkandena 6, 11 och 12 samtKr519 (m) yrkande 4 avstyrks.I motion Kr26 (fp) anför motionärerna att det är felatt det är staten som genom fördelaröverskottet från värdeautomaterna i bingohallar tillidrotten. Enligt motionärerna bör inkomsterna istället tillfalla det lokala föreningslivet, dvs.arrangörerna av bingospel (yrkande 3).Utskottet konstaterar att överskottet frånvärdeautomaterna i bingohallar är destinerat tillidrottsrörelsen även om det går via Svenska Spel.Med hänsyn till att den ovan nämnda utredningensarbete pågår anser utskottet att något uttalandefrån sida om fördelningen av överskottetfrån värdeautomaterna inte är påkallat. Utskottetavstyrker därför motion Kr26 (fp) yrkande 3.Idrottens lokala aktivitetsstöd (7.2.5)Regeringens bedömningStödet till idrottens lokala barn- ochungdomsverksamhet bör enligt regeringen förstärkas.Förstärkningen sker genom den ökade utdelningen frånAB som härrör från överskottet påvärdeautomatspel. Genom denna ökning anserregeringen att det finns utrymme att minska den delav statsbidraget som disponeras för lokaltaktivitetsstöd. Den samlade effekten av detta blirdock enligt regeringen att den lokalaidrottsverksamheten för barn och ungdomar totaltsett tillförs väsentligt ökade resurser.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI motion Kr28 (kd) motsätter sig motionärerna attdet lokala aktivitetsstödet minskar (yrkande 2).Utskottet konstaterar, i likhet med vad som ovanredovisas under , attden lokala idrottsverksamheten för barn och ungdomartotalt sett kommer att tillföras väsentligt ökaderesurser.Det kan vidare upplysas om att Allmänna arvsfondenunder avser att avsätta 60 miljonerkronor för stöd till utveckling och förnyelse avidrottsverksamhet för barn och ungdomar samtfunktionshindrade. För , 1999, harArvsfonden avsatt 20 miljoner kronor.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionKr28 (kd) yrkande 2.RF har föreslagit att maximiåldern för erhållande avstatligt aktivitetsstöd skall sänkas från 25 till 20år. delade denna syn. Regeringenanför i propositionen att, eftersom statliga medelanvänds för att finansiera delar av stödet tillbarn- och ungdomsverksamhet i de lokala före-ningarna, regeringen bör - efter samråd medidrottsrörelsen - bestämma hur stödsystemet närmareskall vara utformat. Bl.a. nämner regeringen fråganom vilket åldersintervall som skall omfattas avstödet.Motionärerna bakom motion Kr27 (c) ställer sigtveksamma till en sänkning av åldersgränsen förlokalt aktivitetsstöd. Motionärerna anser attregeringen i samråd med RF noga bör pröva dennafråga (yrkande 1).Utskottet delar regeringens bedömning att frågan omåldersintervallet för det lokala aktivitetsstödetbör beslutas av regeringen i samråd med RF. MotionKr27 (c) yrkande 1 avstyrks härmed.Främja jämställdhet och integration (7.2.7 och 9.3)Regeringens bedömningRegeringen avser att kartlägga hur samhälletsfritidsresurser utnyttjas ur ettjämställdhetsperspektiv och anser att kunskaper idessa frågor bör spridas. Likaså bör kunskapen omhur resurserna kommer personer med olika etnisk ochkulturell bakgrund till del kartläggas och spridas.Även funktionshindrades behov bör enligt regeringenuppmärksammas i detta sammanhang.Regeringen överväger att tillsammans med främstSvenska och RF bilda ett gemensamtråd som skall verka för en rättvis fördelning avfritidsresurser.Enligt regeringen bör stödet till idrotten följasupp och utvärderas regelbundet. Uppföljningen börgöras dels löpande, dels periodiskt. Statens stödtill idrotten bör utvärderas på ett sådant sätt attdess effekter för främst folkhälsan, jämställdhetenoch integrationen kan bedömas.JämställdhetMotionsförslagI motion Kr274 (mp) förordar motionärerna attframtida investeringar inom idrottssektorn i förstahand skall inriktas mot typiska flickidrotter(yrkande 65).Motionärerna bakom motionerna Kr26 (fp) yrkande 5och Kr518 (kd) yrkande 6 framhåller att kvinnor intebör diskrimineras när det gäller tillgång tillanläggningar och fördelning av träningstider.I motion MJ240 (kd) framhåller motionärerna attnedskärningar på fritids- och idrottsverksamhet kanleda till prishöjningar av ridavgifterna och därmedleda till en social snedrekrytering till denflickdominerade ridsporten (yrkande 1).I samma motion föreslår motionärerna en utredningom fördelningen av bidrag, anläggningstider m.m.till kvinno- respektive mansidrotten (yrkande 2).I motion Kr27 (c) anför motionärerna att statensbidragsgivning till idrotten och kommunerna börutformas så att bidragen styrs på ett sådant sättatt jämställdheten ökas (yrkande 9).Motionärerna bakom motion A291 (v) anser attfrågorna om finansieringen av ungdomsidrott och omtilldelningen av resurser till flickidrott börutredas (yrkande 8 delvis).I motion Kr521 (v) framhålls att användningen avdet lokala aktivitetsstödet skall redovisas ävenefter kön (yrkande 4). Vidare poängterarmotionärerna att det är viktigt att uppmärksammakönsfördelningen i styrelser och liknande organ inomidrotten och att verka för att könsfördelningen idessa organ blir lika (yrkande 6).Utskottets ställningstagandeLiksom regeringen anser utskottet att det är viktigtatt jämställdhetssträvandena genomsyrar allidrottsverksamhet. Jämställdhetsarbetet handlar, somregeringen påpekar, bl.a. om att ge kvinnor och mänlika tillgång till lokaler, utrustning ochekonomiskt stöd för att utöva sin idrott.Det är vidare en mycket angelägen uppgift föridrottsrörelsen att uppmuntra kvinnor att taledaruppgifter och förtroendeposter. I propositionenpekar regeringen bl.a. på idrottsrörelsens egetprojekt på arenan som syftar till att stärkaunga flickor i åldern i deras roll inomidrotten.Utskottet, som således instämmer i vad regeringenanfört om jämställdhetsarbetet inom idrottsrörelsen,anser att den kartläggning som regeringen har föravsikt att genomföra och det gemensamma råd förregeringen, och RF som skallbildas bör tillgodose önskemålen i motionerna. Motdenna bakgrund avstyrks motionerna Kr26 (fp) yrkande5, Kr27 (c) yrkande 9, Kr274 (mp) yrkande 65, Kr518(kd) yrkande 6, Kr521 (v) yrkandena 4 och 6, MJ240(kd) yrkande 2 samt A291 (v) yrkande 8 delvis.Utskottet avstyrker också motion MJ240 (kd) yrkande1 om social snedrekrytering till den flickdomineraderidsporten.IntegrationMotionsförslagI motionerna Kr27 (c) yrkande 8, Kr520 (fp) yrkande6 och Kr521 (v) yrkande 7 framhålls idrottensmöjligheter att bidra till ökad integration. Vidareunderstryks att delaktighet i föreningslivet är ennaturlig bas för integration och därmed ett sätt attaktivt motverka främlingsfientlighet och rasism.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill i likhet med regeringen betonaidrottsrörelsens unika möjligheter att nå ut tillmänniskor med olika etnisk bakgrund och få demdelaktiga i en social samvaro. Idrotten kan tjänasom en plattform och mötesplats för människor medolika bakgrund.På RF-stämman beslutades attidrottsrörelsen skall ta fram en särskildhandlingsplan för att minska klyftorna inom idrottenmellan invandrare och svenskar samt att idrottenskall bli mer aktiv i sin strävan att minskasegregationen i samhället.Med hänvisning till RF-stämmans beslut, tillkommande kartläggning och spridning av kunskaper omhur samhällets fritidsresurser fördelas på personermed olika etnisk och kulturell bakgrund samt tilldet gemensamma råd som skall bildas för att verkaför en rättvis fördelning av fritidsresurser anserutskottet att motionerna Kr27 (c) yrkande 8, Kr520(fp) yrkande 6 och Kr521 (v) yrkande 7 till stor delär tillgodosedda. De avstyrks därför.FunktionshindradeMotionsförslag och utskottets ställningstagandeI fyra motioner framhålls vikten av bättremöjligheter för funktionshindrade att utöva sinidrott.I motionerna Kr28 (kd) yrkande 1 och Kr518 (kd)yrkande 5 understryks att idrottsarenorna skall varatillgängliga för människor med funktionsnedsättning.I den sistnämnda motionen tas även behovet avforskning till förmån för handikappidrotten upp.Motionärerna bakom motionerna Kr26 (fp) yrkande 6och Kr520 (fp) yrkande 7 betonar vikten avfunktionshindrades tillgång till anläggningar samttränings- och tävlingstider.Utskottet anser att det är av stor vikt attfunktionshindrades behov kommer att uppmärksammasnär regeringen skall kartlägga hur samhälletsfritidsresurser utnyttjas. Utskottet förutsätter attdet gemensamma råd som skall bildas och som skallverka för en rättvis fördelning av fritidsresursernaockså verkar aktivt för att de funktionshindradesbehov beaktas.När det gäller frågan om forskning omhandikappidrotten anser utskottet att regeringensförslag i den kommande forskningspolitiskapropositionen inte bör föregripas.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr26 (fp) yrkande 6, Kr28 (kd) yrkande 1,Kr518 (kd) yrkande 5 och Kr520 (fp) yrkande 7.Motionärerna bakom motion A291 (v) föreslår attfinansieringen av ungdomsidrotten ochresurstilldelningen till handikappidrotten börutredas (yrkande 8 delvis).Utskottet anser att den kartläggning som skallgöras av hur samhällets fritidsresurser används börtillgodose önskemålen i motionen. Motion A291 (v)yrkande 8 delvis avstyrks därmed.Den kommersiella underhållningsidrotten(avsnitt 8)Regeringens bedömningRegeringens bedömning är att underhållningsidrottenhar ett värde genom sin förmåga att skapaförströelse och glädje för ett stort antalidrottsintresserade människor. Den har en starktillväxtpotential och kommer sannoliktatt ge alltfler människor möjlighet till arbete ochförsörjning.Underhållningsidrotten bör enligt regeringenfungera på marknadsmässiga villkor. att den inte bör subventioneras med offentligabidrag eller andra subventioner. Statens uppgift ärenligt regeringen att övervaka att den verksamhetsom bedrivs av kommersiella intressenter bedrivs påen konkurrensneutralt sätt.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI motion Kr23 (m) framhåller motionärerna attelitidrott inte alltid bör betraktas somunderhållningsidrott (yrkande 14). I samma motionanför motionärerna att det avgörande för offentligabidrag och subventioner inte bör vara omverksamheten bedrivs i aktiebolagsform (yrkande 15).Motionärerna bakom motion Kr521 (v) framhåller attdet inte är rimligt att ge samhällsstöd tillföreningar som bolagiseras (yrkande 12).Utskottet anser i likhet med regeringen att denelitidrott som kan betecknas som kommersiellunderhållningsidrott, och som markant skiljer sigfrån den folkrörelseburna idrottens tävlingskultur,bör fungera på marknadsmässiga villkor och intesubventioneras med offentliga bidrag eller andrasubventioner. Motion Kr521 (v) yrkande 12 är härmedtillgodosedd. Detta motionsyrkande samt motion Kr23(m) yrkandena 14 och 15 avstyrks.Motionärerna bakom motion Kr521 (v) förordar attidrottsrörelsen inte bör kopiera näringslivetsstruktur och uppbyggnad utan utgå från den egnakulturen (yrkande 11).Utskottet konstaterar att RF-stämman i maj i årfattade ett beslut om att tillåta idrottsaktiebolaginom den idrottsliga verksamheten. Härigenom kanidrottsföreningar välja i vilken form de villbedriva idrottsverksamhet. Den folkrörelseburnaidrottens kultur kan således leva kvar på sammavillkor som . Men hänvisning till detanförda avstyrks motion Kr521 (v) yrkande 11.I samma motion förordas att godkända revisorer börgranska elitidrottsföreningarnas årliga ekonomiskaredovisningar (yrkande 14).Utskottet har tidigare behandlat ett liknandemotionsyrkande (bet. 1997/98:KrU6). Utskottetuttalade då att - så länge som s.k. elitklubbar inomidrotten drivs i samma juridiska form som andraklubbar, dvs. som ideella föreningar - sammaredovisningsregler och regler om revisorer bör gällaför elitklubbar som för andra föreningar.Utskottet vill, med anledning av den nyamöjligheten att bilda idrottsaktiebolag, tilläggaatt det för aktiebolag krävs auktoriserad ellergodkänd revisor.På RF-stämman beslutades att låta utredafrågan om införande av auktoriserade eller godkändarevisorer i föreningar och förbund som har enomslutning av viss storlek och/eller ett visst antalanställda.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Kr521 (v) yrkande 14.Statsbidraget till idrottsrörelsen (avsnitt9)Syftet med statsbidraget (9.1)Regeringens förslagRegeringen anför att idrottsrörelsen själv bör läggafast målen för sin verksamhet. Staten skall endastange de syften som staten har med sinbidragsgivning. Följande övergripande syften medstatsbidraget bör enligt regeringens förslag gälla.Statsbidraget skall stödja verksamhet som- bidrar till att utveckla barns ochungdomars intresse och benägenhet för motion ochidrott samt deras möjligheter att utöva inflytandeöver och ta ansvar för sitt idrottande,-- gör det möjligt för alla människor attutöva idrott och motion,-- syftar till att ge kvinnor och män likaförutsättningar att delta i idrottsverksamhet,-- främjar integration och god etik,-- bidrar till att väcka ett livslångtintresse för motion och därmed främja en god hälsahos alla människor.-Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI fem motioner framhålls vikten av idrottensoberoende ställning.I motionerna Kr23 (m) yrkandena 7 och 16 samt Kr519(m) yrkande 1 anser motionärerna att idrottsrörelsensjälv bör besluta och ta ansvar för idrottensframtid och att samhällsstödet inte får varastyrande.Motionärerna bakom motion Kr26 (fp) anför attstatens, liksom kommunernas, hållning bör vara attstödja och stötta idrotten och inte att styra ochställa (yrkande 1). Liknande synpunkter förs fram imotion Kr520 (fp) yrkande 1.I motion Kr521 (v) anförs att staten endast börlägga fast mål för inriktningen av statens stöd tillidrotten. Målen får inte innebära någondetaljstyrning av idrottsrörelsens elleridrottsföreningarnas verksamhet (yrkande 1).Utskottet har erfarit att Riksidrottsstyrelsen (RS)med tillfredsställelse har noterat att regeringenockså framöver vill basera statens idrottspolitik påen fri och självständig idrottsrörelse. RS anser detockså glädjande att regeringen visat respekt föridrottens självständighet genom att inte ställa sigbakom förslag om verksamhetsmålfastlagda av staten.Utskottet anser i likhet med regeringen attidrottsrörelsen själv bör lägga fast målen för sinverksamhet och att staten endast skall ange desyften som staten har med sin bidragsgivning.Härigenom bibehåller idrottsrörelsen sin oberoendeställning och man undviker att staten går in ochstyr verksamheten.Utskottet tillstyrker de av regeringen föreslagnaövergripande syftena med statsbidraget och anser attmotionerna därmed bör vara tillgodosedda. MotionernaKr23 (m) yrkandena 7 och 16, Kr26 (fp) yrkande 1,Kr519 (m) yrkande 1, Kr520 (fp) yrkande 1 samt Kr521(v) yrkande 1 avstyrks därför.I motion Kr520 (fp) yrkandena 2 och 4 framhållsvikten av att stödet till idrotten utformas på ettsätt som tillåter att mångfalden bibehålls ochfrämjas. Motionärerna påpekar att det är viktigt attfölja utvecklingen för att kunna ingripa omfolkrörelsernas starka ställning skulle minskas.Regeringen föreslår, som ovan angivits, att ett avde övergripande syftena med statsbidraget skall varaatt stödja verksamhet som gör det möjligt för allamänniskor att utöva idrott och motion. Utskottet,som har tillstyrkt detta övergripande syfte, anseratt det är idrottsrörelsens uppgift att närmareutveckla formerna för hur man skall locka människortill idrotten. RF anger i sin verksamhetsinriktningför att ett föränderligt samhällekräver förändrade verksamhetsformer för att RF ifolkhälsans tjänst skall kunna fortsätta att lockamänniskor till en verksamhet där alla som vill kanvara med, oavsett ras, religion, ålder, kön,nationalitet samt fysiska och psykiskaförutsättningar.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr520 (fp) yrkandena 2 och 4.Motionärerna bakom motion Kr23 (m) anser attidrotts- och motionsföreningar bör uppmuntras ochstödjas till att ordna aktiviteter även för dem somtidigare inte deltagit i någon idrottsverksamhet(yrkande 1). Liknande synpunkter förs fram i motionKr521 (v) där motionärerna anför att fler av deinaktiva bör lockas till organiserad och icke-organiserad idrottsverksamhet (yrkande 2).Utskottet vill erinra om att () i regleringsbrevet för fått i uppdragatt i brett samråd med berörda myndigheter ochorganisationer göra till ett fysisktaktivitetsår. Förberedelsearbete och planering skallredovisas för regeringen år 2000.Motionerna Kr23 (m) yrkande 1 och Kr521 (v) yrkande2 avstyrks härmed.Motionärerna bakom motion Kr521 (v) föreslår att etthandlingsprogram för ökat deltagande iföreningsverksamhet bör utarbetas (yrkande 3).Med samma motivering som ovan, att FHI har fått iuppdrag att göra till ett fysisktaktivitetsår och att förberedelse- ochplaneringsarbete pågår, avstyrker utskottet motionKr521 (v) yrkande 3.Ledarutbildningen på förbunds- och föreningsnivå börenligt motionärerna bakom motion Kr521 (v)prioriteras och stimuleras. Det är enligtmotionärerna viktigt att ledarutbildningen fårfortsatt och ökat stöd inom kulturbudgeten och attidrottens eget studieförbund, , administrerarutbildningsinsatserna (yrkande 9).Utskottet avstyrkte en liknande motion(bet. 1997/98:KrU6). Utskottet påpekade att fårmedel från , som fördelar detstatliga bidraget till folkbildningen. Utskottetframhöll också att det ankommer påFolkbildningsrådet att pröva huruvida ökade medelskall tilldelas och på att besluta ominriktningen på sin studieverksamhet. Utskottet hari dag inte någon annan uppfattning.Det kan vidare nämnas att RS på RF-stämman i vårasbeslutade att ledarfrågorna skulle lyftas fram i detidrottspolitiska arbetet.Utskottet avstyrker motion Kr521 (v) yrkande 9.Riksidrottsförbundet fördelar statsbidraget (prop.1998/99:107, 9.2)Ändringar i bilagan till sekretesslagen (prop.1998/99:107, 9.2 och prop. 1998/99:124, 5.5.2)Regeringens förslagProposition 1998/99:107Merparten av statens stöd till idrotten fördelassedan länge av RF. Regeringens bedömning är att RF:sverksamhet med att pröva fördelningen av statsbidragtill den organiserade idrottsrörelsen utgörmyndighetsutövning. Av 11 kap. 6 § tredje stycketregeringsformen framgår att förvaltningsuppgifterfår överlämnas till bolag, föreningar, samfällighet,stiftelse eller enskild individ. Innefattaruppgiften myndighetsutövning krävs stöd i lag. Medhänsyn härtill föreslår regeringen att det skapaslagstöd även för den fördelning av statsbidrag tillidrottsrörelsen som RF utför genom att lagen(1995:361) om överlämnande av förvaltningsuppgiftertill ändras. Lagen harhittills avsett endast RF:s fördelning av medel tillkommuner som anordnar riksidrottsgymnasium.I linje med regeringens bedömning att RF:sfördelning av statsbidrag till idrottsverksamhetutgör myndighetsutövning bör enligt regeringenprincipen om handlingsoffentlighet gälla för dennaverksamhet. Av bilagan till sekretesslagen(1980:100) kan utläsas att principen omhandlingsoffentlighet endast gällerfördelningen av medel till riksidrottsgymnasierna.Lagen bör därför enligt regeringen ändras så att detframgår att offentlighetsprincipen ochsekretesslagen gäller all verksamhet hos RF sombestår av fördelning av statsbidrag.Proposition 1998/99:124I propositionen föreslås en ändring isekretesslagens (1980:100) bilaga (lagförslag 2.30).Ändringen är en följd av stat-kyrka-reformen. Deninnebär att offentligrättsligt regleradhandlingsoffentlighet skall gälla handlingar somavser prövning av frågor om ledighet och förmånerför totalförsvarspliktiga som fullgör civilplikt hosregistrerade trossamfund eller organisatoriska delarav sådana samfund.Motionsförslag beträffande proposition 1998/99:107I motion Kr26 (fp) framhålls behovet av enuppföljning av effekterna för idrottenssjälvständiga ställning av RF:s nya status sommyndighet (yrkande 2).Utskottets ställningstagandeProposition 1998/99:107Utskottet anser i likhet med regeringen att RF:sverksamhet med att fördela statsbidrag till denorganiserade idrottsrörelsen utgörmyndighetsutövning och att handlingsoffentlighet börgälla för denna RF:s fördelning. De bägge angivnalagarna bör således ändras i enlighet medregeringens förslag. Utskottet anser dock inte attdet behövs någon uppföljning i enlighet medmotionärernas förslag, då lagändringen i sak inteinnebär någon förändring av RF:s verksamhet. MotionKr26 (fp) yrkande 2 avstyrks därför.Proposition 1998/99:124Konstitutionsutskottet har i sitt betänkande1999/2000:KU5 ansett att en ändring bör vidtas ibilagan till sekretesslagen rörandehandlingsoffentlighet beträffande vissa handlingarför totalförsvarspliktiga. Av lagtekniskasamordningsskäl har genomprotokollsutdrag (1999/2000:6.2) överlämnat proposition 1998/99:124 i denna deltill kulturutskottet.Kulturutskottet tillstyrker att antar deni proposition 1998/99:124 föreslagna lagändringen.Utveckling av en svensk EU-strategi inomidrottsområdet (avsnitt 10)Regeringens bedömningRegeringens bedömning är att inom EU börverka för en större medvetenhet om idrottenssociala, kulturella och demokratiutvecklandebetydelse.Regeringen avser att tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att föreslå en svensk EU-strategi som kanstärka idrottens sociala, kulturella ochdemokratiutvecklande betydelse inom EU-arbetet.MotionsförslagMotionärerna bakom motionerna Kr23 (m) yrkande 17och Kr519 (m) yrkande 5 anser att regeringensinriktning inom arbetet i EU bör vara att få tillstånd regler som tar hänsyn till den nordiskastrukturen vad gäller idrotten. Motionärerna påpekaratt idrotten i och övriga nordiska länderfungerar utan de gränser som finns i många andraländer mellan den rent ideella breddidrotten och denhelt eller delvis kommersiellt inriktadeelitidrotten.Utskottets ställningstagandeUtskottet anser i likhet med regeringen attidrottspolitik även i fortsättningen främst bör varaen nationell angelägenhet där man utgår från denmiljö där verksamheten bedrivs.