bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — De skallrätta sig efter de bestämmelser där det föreskrivsatt ledamöterna personligen skall lämna detaljeradeuppgifter om yrkesmässig verksamhet och alla övrigauppdrag som de får ersättning för samt lämnaupplysningar om finansiellt stöd, stöd i form avpersonal eller utrustning som erhålls utöver deresurser som tillhandahålls av parlamentet och somerbjuds ledamoten inom ramen för dennes politiskaaktivitet av en tredje part. Givarens identitetskall anges och upplysningar skall vara offentliga.Personerna skall själva förvissa sig om att allhjälp de erbjuds inom ramen för bestämmelsernaantecknas i registret. För att deras passerkortskall förnyas måste de registrerade personerna varjeår lämna in en rapport med en beskrivning av vad degjort för att påverka beslutsfattandet iparlamentet.Kommissionen å sin sida uppmanade i ettmeddelande lobbyingbranschen att frivilligt upprättaen egen uppförandekod. lade engrupp om 25 lobbyingfirmor i fram enuppförandekod som alla inblandade kunde enas om.Uppförandekoden gäller för alla EU-institutionerinte bara kommissionen. Enligt reglerna skalllobbyisten bl.a. identifiera sig med namn ochföretag, uppge det intresse han eller honrepresenterar, inte använda oärliga medel ochundvika intressekonflikter.Konstitutionsutskottets bedömningSom framgår av redovisningen ovan förekommer inom EUen ganska omfattande registrering och kontroll avlobbyister. Till stor del bygger registrering på enfrivillig uppförandekod från lobbyisternas sida.Denna uppförandekod har kommit att tillämpas ocksåhos parlamentet. är inteberett att nu förorda att verkar för enlängre gående registrering och kontroll. Motion U506yrkande 1 (v) avstyrks.Förberedelser för det svenskaordförandeskapetSkrivelsen (avsnitt 40.1)innehar ordförandeskapet i EU:s ministerrådunder . Ordförandeskapetinnebär att skall leda arbetet iministerrådet och representera rådet gentemot andraEU-institutioner, internationella organisationersamt länder utanför EU. Enligt skrivelsen ärordförandeskapets viktigaste uppgift att föra EU:sgemensamma dagordning framåt. Ett mindre utrymme gesdock till att lyfta fram svenska profilfrågor. Dethar gjorts en första inventering av sakfrågor sombedöms komma att stå på EU:s dagordning underordförandeskapet. Sammanställningen är bl.a. tänktatt utgöra underlag i arbetet med att närmareprecisera det svenska ordförandeskapetsprioriteringar. har lagts fast attarbetet med ordförandeskapet även fortsättningsvishuvudsakligen skall bedrivas i linjeorganisationen.MotionernaI motion U9 av m.fl. (mp)yrkande 12 begärs att det tillsätts enparlamentarisk kommitté för att förbereda vilkapolitiska frågor skall prioritera underordförandeskapet. Ett liknande yrkande finns imotion U508 av m.fl. (mp), där detsägs att den parlamentariska kommitténs arbete skallgälla också den kommande regeringskonferensen samtatt kommittén skall ge plats åt representanter frånolika EU-kritiska organisationer (yrkandena 1 och2).Också m.fl. (c) tar i motion U505upp frågan om förberedelser inför det svenskaordförandeskapet. Regeringen bör verka för störstamöjliga uppslutning bakom en nationell strategi förordförandeperioden och omkring målen förEuropasamarbetet (yrkande 1). Regeringen bör inledaett översynsarbete på samtliga politiska sakområdenmed god parlamentarisk insyn i syfte att skapa enbred parlamentarisk och samhällelig förankring bakomde frågor som avser att driva som ordförandei EU. bör ges möjlighet att påverkainnehållet i det svenska ordförandeprogrammet(yrkande 2). Regeringen bör ta initiativ som gör detmöjligt för hela det svenska samhället att axla ettvärdskap. Det svenska föreningslivet,frivilligorganisationerna, folkrörelserna och deidéburna organisationerna bör uppmuntras att fungerasom kraftkällor i det medborgerliga Europasamarbetet(yrkande 5). I motionen föreslås, bl.a. som en grundför det svenska ordförandeskapet, att en bred ochallsidigt belysande nationell utvärdering görs av defyra första åren av svenskt medlemskap. Viktigafrågor som bör belysas i en sådan utvärdering ärbl.a. de ekonomiska, demokratiska,säkerhetspolitiska, judiciella och miljömässigaförändringar som skett i sedan EU-inträdet(yrkande 3).Information från regeringen om förberedelserna förSveriges ordförandeskap i våren2001Vice statsminister informerade den15 om förberedelserna för detsvenska ordförandeskapet. Hon underströk attregeringens främsta ambition och strategi i förstahand är att utöva ett kompetent, effektivt ochresultatinriktat ordförandeskap som för degemensamma frågorna på EU:s dagordning framåt.Regeringen avser naturligtvis också att utnyttja detutrymme som ändå finns för att sätta prägel påordförandeskapet och EU-samarbetet. Fem prioriteradefrågor redovisades.Inför och under ordförandeskapet kommer regeringenatt löpande informera den svenska allmänheten ochorganisationsväsendet om målsättningarna förordförandeskapet. Detta skall ske både i Stockholmoch runt om i landet. Ett första seminarium hållsden och över 200 organisationer harinbjudits. Statsministern planerar att senare undervåren inbjuda arbetstagarorganisationerna till ettförsta möte om ordförandeskapet. Regeringen villgöra ordförandeskapet till en angelägenhet för helalandet genom att förlägga EU-möten i olika delar avSverige. Regeringen har enligt vice statsministernunder hela medlemskapet i EU vinnlagt sig om att haen fortlöpande information till och samråd medriksdagen. Detta gäller naturligtvis även framöver ide vidare förberedelserna inför och under självaordförandeskapet. skall naturligtvis haett normalt inflytande över de svenska positionerna.En annan sak är själva ordförandeskapet. Där kan manenligt statsrådet knappast fråga ett riksdagsutskotthur man skall sköta sitt ordförandeskap. Men desvenska positionerna skall ha normaltinflytande på.På fråga om inte en parlamentarisk kommitté bordetillsättas för att få det breda underlaget ochskärpa upp en prioriteringslista svarade vicestatsministern att regeringen vid åtskilligatillfällen redovisat sina prioriteringar vad gällerEU och fått accept från . I och för sigbehöver inte en parlamentarisk kommitté gnugga pådetta, men regeringen skall naturligtvis se till atthitta former för att under resans gång samråda ochförankra ordentligt med . Det kan ocksåtänkas att ett nytt slags samrådsform kan behövas.Regeringen får återkomma till detta om ochregeringen känner att det finns ett särskilt behov.Konstitutionsutskottets bedömningSom framgår av den ovan lämnade redovisningen harregeringen lagt fast vilka frågor som prioriterasunder det svenska ordförandeskapet. Vicestatsminister har framhållit attregeringens prioriteringar vad gäller EU-arbetet ärväl kända och har accepterats avriksdagen. anser inte att detfinns anledning att nu förorda att det tillsätts enparlamentarisk kommitté för att förbereda vilkafrågor som skall prioriteras under ordförandeskapet.Inte heller finns det anledning för en kommitté attnu ta ställning till vad som skall tas upp under enframtida regeringskonferens. Som vice statsministerLena framhållit är det angeläget attdet sker ett fortlöpande samråd med ifrågor som gäller ordförandeskapet, i vart fall inomramen för de samrådsformer som finns genomregeringens information till fackutskotten ochsamrådet i . Det finns enligtkonstitutionsutskottets mening inte anledning antaannat än att regeringen kommer att lämna tillräckliginformation om arbetet inför ordförandeskapet och defrågor som kommer att drivas. Motionerna U9 yrkande12 (mp) och U508 yrkandena 1 och 2 (mp) samt 505yrkande 2 (c) avstyrks följaktligen.Regeringen har framhållit att den inför och underordförandeskapet kommer att löpande informeraallmänheten och organisationsväsendet. Motion U505yrkande 5 (c) får därigenom anses tillgodosedd ochavstyrks. anser inte helleratt det behövs ett tillkännagivande till regeringenom nationell strategi för ordförandeperioden ochavstyrker även motion U505 yrkande 1.Konstitutionsutskottet är vidare inte nu berettförorda att det görs en nationell utvärdering av defyra första åren av svenskt medlemskap.Konstitutionsutskottet avstyrker därför motion U505yrkande 3.EG:s anslutning till ommänskliga rättigheter och grundläggandefriheter m.m.MotionenI motion U509 av () begärs attEuroparådets konvention om de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheternainförlivas i (yrkande 1). Motionärernaframhåller att bl.a. pekat påatt det krävs ett införlivande för att få enutomstående och från EU oberoende kontroll.Tidigare behandlingFrågan om EU:s anslutning till Europakonventionenbehandlades i konstitutionsutskottetsyttrande till utrikesutskottet om Amsterdamfördraget(yttr. 1997/98:KU9y). I yttrandet gavs enredovisning av EU:s förhållande tillEuropakonventionen och det skydd för de mänskligarättigheterna som ges genom beklagade att medlemsstaternainte kunnat enas om sådana fördragsändringar attgemenskapen kunde ansluta sig tillEuropakonventionen. Utskottet såg dock positivt påatt de grundläggande fri- och rättigheternaförstärkts i Amsterdamfördraget genom attfördragsfästas i artikel F. Unionens engagemang ifråga om icke-diskriminering och jämställdhet mellankvinnor och män förstärks också.Konstitutionsutskottet ansåg att det var för tidigtatt ta ställning till i vilken utsträckningregeringen skall fortsätta att driva frågan om enanslutning till vid kommanderegeringskonferenser och avstyrkte en motion (kd)liknande den nu aktuella.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet anser i likhet med motionärenatt frågan om tillämpningen inom EU avEuropakonventionen är central.Konstitutionsutskottet vill därvid peka på att tvåskilda system för tolkningen av konventionen ilängden inte är en acceptabel ordning. 40 stater haranslutit sig till medanEuropeiska unionen omfattar 15 medlemsländer.Självfallet är det nödvändigt att praxis i såcentrala frågor som mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter skapas otvetydigt av en endadomstol. förutsätter attregeringen tillvaratar möjligheterna att verka fören utveckling i denna riktning. mening är etttillkännagivande till regeringen inte nu nödvändigtoch utskottet avstyrker därför motion U509 yrkande 1(kd).Utträde ur unionenMotionernaGudrun m.fl. (v) begär i motion U506 att detinförs en utträdesparagraf när det gällermedlemskapet i unionen (yrkande 18). Om det är såatt utvecklingen gått åt annat håll än vad folket iett enskilt land accepterar skall det enligtmotionärerna också ha möjlighet att begära utträde.Också i motion U501 (yrkande 1) av . (mp) begärs att regeringen verkar för enutträdesparagraf i , vilken reglerarskeendet när en medlemsstat vill lämna EU. En sådanparagraf är oerhört viktig för att undvika konfliktom ett land väljer att lämna unionen och för attomöjliggöra osaklig skräckpropaganda för dem sommotsätter sig utträde. I motionen finns ett förslagtill utformning av en utträdesparagraf.I praktiken kommer enligt motionärerna enutträdesansökan att behandlas mer politiskt änjuridiskt. och inom överskådlig tid skullesannolikt övriga EU-länder dra sig för att förvägraen formell uträdesbegäran från en regering, baseradpå en folkomröstning.Tidigare behandlingI yttrande tillutrikesutskottet över skrivelsen om (yttr. 1995/96:KU5y) lämnades enutförlig bakgrund till frågan om suspension ochutträde ur unionen. Utskottet avstyrktemotionsyrkanden om införande av en utträdesparagrafav flera skäl. För det första skulle en sådanbestämmelse inte ligga i linje med målsättningen ifördraget att skapa en allt fastare förening mellanmedlemsstaterna. För det andra ansåg utskottet detinte heller ligga i linje med intressenatt, efter inträdet i unionen, driva enfråga som måste uppfattas som att avsåg attlämna unionen. För det tredje ansåg utskottetvisserligen att det måste anses föreligga enmöjlighet för en stat att utträda ur unionen, menfann inte anledning att tynga den dåförestående regeringskonferensen med problem somantingen inte kommer att aktualiseras eller, om deaktualiseras, ändå kommer att kräva omfattandeförhandlingar mellan staterna. Enligt utskottetsmening skulle dessutom en fastställd utträdesformkunna i onödan låsa medlemsstaternashandlingsutrymme.Utrikesutskottet såg i likhet medkonstitutionsutskottet, inget behov av en regleringav utträdesfrågan.I yttrande tillutrikesutskottet över regeringens skrivelseBerättelsen om verksamheten i Europeiska unionenunder 1996 (yttr. 1996/97:KU8y) samt i utskottetsyttrande om Amsterdamfördraget (yttr. 1997/98:KU9y)har vidhållit dennabedömning.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet anser fortfarande inte attdet finns ett behov av att reglera frågan om utträdeur Europeiska unionen och avstyrker motionerna U506yrkande 18 (v) och U501 yrkande 1 (mp).Stockholm den 22 april 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), IngerRené (m), (), (), (), von der Esch (kd),(), Per (), ÅsaTorstensson (c) och ().Avvikande meningar1. Den institutionella strukturenKenneth (), () och Per () anser att den del av utskottets yttrande underrubriken bedömning iavsnittet Den institutionella strukturen som börjarmed "Frågan om en högre grad" och slutar med "svenska " bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet kan konstatera att EU är påväg att utvecklas till en gemensam statsbildning,där självständiga stater omvandlas till underlydandedelstater i en framväxande federation. Människortappar lusten att engagera sig och detta urholkardemokratin. EU:s omfattande centralisering innebäratt besluten flyttar allt längre från dem somberörs. Den reella makten över politiken ligger iallt större grad hos en elit som inte väljs iallmänna val och som inte kan ställas till svars försina beslut i en demokratisk process. har monopol på initiativrätt tilllagstiftning. Ändå finns det ingen demokratisktillsättning av kommissionärerna och de kan inteheller avsättas i allmänna val.Konstitutionsutskottet anser att den demokratiskalegitimiteten på nytt kan förstärkas genom att merreell beslutsmakt återförs till nationell nivå såatt de nationella parlamenten stärks. Denmellanstatliga karaktären av samarbetet kan därmedenligt mening stärkas.Sådana beslut som bäst löses på nationell nivå börhelt skalas bort och kommissionens förslagsrätt börminska till förmån för förslagsrätt för denationella parlamenten. anservidare att EU:s politiska organisation måsteförändras på ett sätt som innebär att väljarna kanutkräva politiskt ansvar. Vad konstitutionsutskottetanfört bör ges regeringen till känna. MotionernaU506 yrkandena 3 och 6 (v) samt U508 yrkandena 4-7(mp) tillstyrks följaktligen.2. FolkomröstningKenneth (), () och Per () anser att utskottets yttrande under rubrikenKonstitutionsutskottets bedömning i avsnittetFolkomröstning bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet kan konstatera attutvecklingen gått snabbt sedan anslutningtill EG var föremål för omröstning.Amsterdamfördraget har gett mer makt åtBryssel. Bland annat ochEuropolkonventionen har förändrat medlemskapetsinnehåll på ett sätt som de som röstade föranslutning knappast kan ha varit medvetna om.Konstitutionsutskottet anser mot denna bakgrund attdet är angeläget att varje genomgripande förändringav fördragen underställs folkomröstning innanSverige ratificerar förändringarna.Konstitutionsutskottet tillstyrker således motionU501 yrkande 2 (mp).Mycket talar enligt konstitutionsutskottetsbedömning för att en majoritet av svenskarna ärkritiska mot EU. anser attdet av respekt för folkviljan behövs enfolkomröstning om fortsatt deltagande i det nya ochförändrade EU som vuxit fram sedan folkomröstningenom medlemskapet. Utskottet tillstyrker därför motionU501 yrkande 2 (mp).3. Gemenskapslagstiftningens kvalitet ochsubsidiaritetsprincipenÅsa () och () anseratt utskottets yttrande under rubrikenKonstitutionsutskottets bedömning i avsnittetGemenskapslagstiftningens kvalitet ochsubsidiaritetsprincipen bort ha följande lydelseKonstitutionsutskottet vill understryka vikten avatt subsidiaritetsprincipen blir ett levande verktyginom unionen. anser attregeringen bör ta initiativ till en fullständiggenomgång av och gemenskapslagstiftningi syfte att undersöka reglernas överensstämmelse medsubsidiaritetsprincipen. Arbetet med att slå sammandirektiv och i större utsträckning användaramdirektiv bör enligt utskottets meningintensifieras. bör i EU-arbetet varapådrivande för att unionsnivån bara skall användasnär den nationella nivån inte räcker till för attlösa problemen. Enligt konstitutionsutskottetsmening bör inom EU driva frågan om attundersöka förutsättningarna för kompetenskatalogersom anger på vilka nivåer besluten skall fattas. sålunda anfört bör med bifalltill motion U505 yrkande 6 delvis (c) och U507yrkande 4 (fp)ges regeringen till känna.4. Registrering av lobbyisterKenneth och (båda v) anser attutskottets yttrande under rubrikenKonstitutionsutskottets bedömning i avsnittetRegistrering av lobbyister bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet konstaterar att detförekommer en viss registrering och kontroll avlobbyister inom EU. Utskottet vill dock understrykavikten av att arbetar för attregistreringen, som till stor del är frivillig,vidmakthålls och utvecklas. Inte minst bör deteuropeiska bank- och industrikapitalets påverkan påEU-systemet redovisas öppet. Detta bör enligtkonstitutionsutskottets mening med bifall tillmotion U506 yrkande 1 (v) ges regeringen till känna.5. Förberedelser för det svenskaordförandeskapetPer () anser att den del av utskottetsyttrande under rubriken i avsnittet Förberedelser för det svenskaordförandeskapet som börjar med "Som framgår" ochslutar med "avstyrks följaktligen " bort ha följandelydelse:Konstitutionsutskottet kan konstatera attregeringen lagt fast de prioriterade frågor somskall drivas under det svenska ordförandeskapet. Detär enligt mening angelägetatt regeringen anstränger sig för att finna formerför att fram till ordförandeskapetsamråda ordentligt med riksdagspartierna. Utskottetförordar en parlamentarisk kommitté för att få enbred förankring och fördjupning av innehållet i deprioriterade frågorna. Kommitténs arbete skall ocksågälla den kommande regeringskonferensen och det börges plats även för representanter för EU-kritiskaorganisationer. Detta bör med bifall till motionernaU9 yrkande 12 (mp), U508 yrkandena 1 och 2 (mp) samt505 yrkande 2 (c) ges regeringen till känna.6. Nationell utvärdering av de fyra förstaåren av svenskt medlemskapÅsa () anser att den del av utskottetsyttrande under rubriken i avsnittet Förberedelser inför detsvenska ordförandeskapet som börjar med"är vidare" och slutar med"U505 yrkande 3" bort ha följande lydelse:Sverige har varit medlem i Europeiska unionen . Upprepade opinionsundersökningar visar attsvenskarna är EU:s mest EU-kritiska medborgare.Konstitutionsutskottet delar bedömningen i motionU505 (yrkande 3) att det behövs en bred och allsidigutvärdering av av svensktmedlemskap. Syftet bör vara att på ettsammanhållande och trovärdigt sätt belysa hur detsvenska samhället påverkats. Olika synsätt börtillåtas brytas mot varandra. Viktiga frågor som börbelysas i en sådan utvärdering är bl.a. deekonomiska, demokratiska, säkerhetspolitiska,judiciella och miljömässiga förändringar som skett iSverige sedan EU-inträdet. Utvärderingen skallfrämst vara ett redskap genom vilket kanutveckla EU-samarbetet och bör kunna bidra till engod grund för det svenska ordförandeskapet och församhällsdebatten i viktiga europeiskaproblemställningar. Enligt konstitutionsutskottetsmening bör detta med bifall till motion U505 yrkande3 (c) ges regeringen till känna.7. Utträde ur unionenKenneth (), (), Per () och () anser att utskottetsyttrande under rubriken i avsnittet Utträde ur unionen bort haföljande lydelse:Enligt mening är det avavgörande betydelse att formerna för utträderegleras i EG-fördraget. Därigenom betonas attunionen är en sammanslutning av självständigastater. Regeringen bör således enligtkonstitutionsutskottets mening verka för enutträdesparagraf. Detta bör med bifall tillmotionerna U506 yrkande 18 (v) och U501 (mp) gesregeringen till känna.Särskilt yttrandeDet svenska språkets ställning i EU-arbetetPer () anför:Det är tydligt att svenska språkets ställning i EU-arbetet måste stärkas. Regeringen har framhållit attden avser att följa frågan och vidta de åtgärder sombehövs. anser att det är uppenbart attåtgärder måste vidtas och förutsätter attdet fortlöpande vidtas de åtgärder som behövs.Finansutskottets yttrande1998/99:FiU3yVerksamheten i Europeiska unionen under1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat attbereda bl.a. finansutskottet tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 1998/99:60 Berättelse omverksamheten i Europeiska unionen jämtemotioner. yttrar sig över skrivelsensamt två yrkanden i den med anledning av skrivelsenväckta motionen 1998/99:U9 (mp).Finansutskottet föreslår att de i yttrandetbehandlade motionsyrkandena avstyrks. Till yttrandethar fogats två avvikande meningar.Regeringens skrivelseEnligt riksdagsordningen 10 kap. 1 § skallregeringen fortlöpande informera om vadsom sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna enskrivelse med berättelse över verksamheten iEuropeiska unionen. Årets skrivelse, 1998/99:60,behandlar Europeiska unionens övergripandeutveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet,unionens förbindelser med omvärlden, det rättsligaoch inrikes samarbetet samt unionens institutioner.Vidare redovisas förberedelser för Sverigesordförandeskap i EU första halvåret 2001.Följande avsnitt i skrivelsen berör finansutskottetsberedningsområde:3 Agenda 2000 - utvidgning och reformer, i vad avser3.2.1 EU:s budget 2000-2006 (s. )4 Den ekonomiska och monetära unionen (EMU) (s. )6 Tillväxt och sysselsättning (s. 59 f.)7 Inre marknadens utveckling, i vad avser7.5 Offentlig upphandling (s. 69 f.)7.7 Bekämpande av sena betalningar vidaffärstransaktioner (s. 71 f.)10 Fri rörlighet för tjänster och kapital, i vad avser10.1 Finansiella tjänster (s. 89 f.)21 Konsumentpolitik, i vad avser21.8 Finansiella tjänster (s. 174)27 EG:s statistikarbete (s. 196 f.)28 EU:s budget (s. 198 f.)29 Åtgärder mot fusk och andra oegentligheter (s.202 f.)39 Institutionernas funktion och verksamhet, i vadavser39.5 Europeiska revisionsrätten (s. 283 f.)39.8 Europeiska monetära institutet och Europeiskacentralbanken(s. 286 f.)39.9 Europeiska investeringsbanken (s. 287)39.10 Europeiska investeringsfonden (s. 287)Bilaga 8 EU-budgeten 1998 (s. 340)MotionsyrkandenaMotion med anledning av skrivelse 601998/99:U9 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra förvilka skatter som tillförts för att finansieramedlemsavgiften, hur medlemsavgiften administrerasoch vad det totalt kostar att vara medlem iunionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra förrevisionsrättens slutsatser,framhöll i förra årets yttrande tillutrikesutskottet att skrivelsen fyller en viktigfunktion (1997/98:FiU3y). noteradesärskilt att regeringen redovisade Sverigesställningstagande och agerande i de frågor sombehandlas i skrivelsen i större utsträckning än itidigare skrivelser. Utskottet förutsatte attregeringen även skulle lägga stor vikt vidatt redovisa agerande i skrivelsen.Utskottet kan med tillfredsställelse konstatera attregeringen i årets skrivelse i än störreutsträckning än tidigare redovisar sinaställningstaganden i olika frågor. Utskottetförutsätter att regeringen även i kommandeskrivelser tydligt redovisar sitt agerande och sinaställningstaganden i olika frågor.I förra årets skrivelse fanns inget avsnitt omstatistikfrågor. Utskottet erinrade i sitt yttrandeöver den skrivelsen (1997/98:FiU3y) om att som ettresultat av den regeringskonferens som avslutades ijuni 1997 i kommer rådets befogenhet attinhämta den statistik som behövs för gemenskapensverksamhet att regleras i fördraget.