bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — beträffande maxtaxa inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorgatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub245yrkande 1, 1999/2000:Sf302 yrkande 12 och1999/2000:So325 yrkande 6 och med avslag på motion1999/2000:Sf305 yrkandena 8 och 9 som sin meningger regeringen till känna vad som ovan anförts,3. beträffande valfrihet och mångfald inombarnomsorgenatt med bifall till motion 1999/2000:Sf302 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. Öppen förskola (mom. 4) - kd, cYvonne (), () och SofiaJonsson (c) anför:Under de senaste åren har var fjärde öppna förskolaförsvunnit och takten i avvecklingen har ökat. Vianser att det är viktigt att bryta denna negativatrend. Den öppna förskolan måste ges möjlighet attutvecklas. Den fyller en viktig funktion i synnerhetför familjer och barn i utsatta områden. Vi villbetona att det inom den öppna förskolan finns en brederfarenhet, kunskap och en tradition som bl.a. byggerpå att man arbetar med många olika grupper som t.ex.arbetssökande, dagbarnvårdare, invandrare ochensamstående föräldrar.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 4 bort hemställa4. beträffande öppen förskolaatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf302yrkande 13, 1999/2000:Sf637 yrkande 19 och1999/2000:So325 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,5. , m.m. (mom.7, 8, 11, 13, 14, 15, 17 och 18) - mBeatrice (), (), ()och () anför:Moderata samlingspartiet anser att ett friståendenationellt kvalitetsinstitut bör inrättas med uppgiftatt kvalitetsgranska alla skolor. Den nationellauppföljningen och utvärderingen är otillräcklig i sinnuvarande form. Kvalitetsfrågorna måste få en merframskjuten plats i den svenska skolan. Det kräver enny organisation och att arbetet kan bedrivas merfristående från den politiska sfären. Vi anser att enarbetsgrupp bör tillsättas med uppgift att dra uppriktlinjer för arbetet vid ett nationelltkvalitetsinstitut. I utredningen bör ingå att lämnaförslag till organisation och arbetsformer förinstitutet.När det gäller utformningen m.m. av den kvalificeradeyrkesutbildningen vill vi framhålla att behovet avkvalificerat yrkeskunnande är omfattande. De positivaerfarenheterna av försöksverksamheten med KY måste tastill vara och utvecklas. Erfarenheterna frånförsöksverksamheten visar att det krävs utrymme förvariation och korta beslutsvägar för att utbildningenskall kunna svara mot arbetslivets krav och därmed destuderandes förväntningar. Det är viktigt attspecialdesignad utbildning mycket snabbt kan anordnasoch genomföras. Fristående och flexibla yrkesskolorskall vara ett alternativ till den traditionellahögskolan. Beslut om att godkänna utbildningar kan tasnationellt, men det är en fördel om man beslutarlokalt med stöd av nationella kriterier. Det ärviktigt att utbildningarna följer arbetslivets rytm.Nuvarande modell är enligt vår uppfattning stelbentvad gäller tidsanvändningen inom utbildningarna. Förvissa branscher och yrken krävs mer avarbetsplatsförlagd utbildning och för andra mindre.Utbildningens längd bör kunna variera mellan ett . Det skall finnas minst tre olika examina sombygger på utbildningens längd och innehåll. Lön börkunna utgå till eleven på arbetsplatsenoch vi förutsätter att avtal kan träffas om lön sommotsvarar minst studiemedelsbeloppet.Moderata samlingspartiet anser att en nationellskolpeng skall införas. Staten bör ta över ansvaretför finansiering . Statenskall ange de nationella målen och garantera samtligaelever de resurser som krävs för en likvärdigutbildning. Kommunerna skall även kunna genomföralokala satsningar på skolan utöver den skolpeng somförs direkt till den skola eleven väljer. Alla eleveroch föräldrar skall ha möjlighet att fritt väljaskola. En övergång till att fördela resurser eftervilken skola eleverna och föräldrarna väljer innebäratt skolornas självständighet och frihet att förfogaöver de ekonomiska medlen och hur de skall användasökar. Vi har i vårt budgetalternativ beräknat 50,9miljarder kronor för detta ändamål fr.o.m. budgetåret2001.När det gäller principerna för fördelning avstudieplatser till universitet och högskolor anser viatt den viktigaste och grundläggande drivkraften förutbyggnaden av den högre utbildningen skall varalärosätenas konkurrens om studenterna. Utbyggnaden avhögskolan skall alltså inte göras utifrånregionalpolitiska och arbetsmarknadspolitiska skäl. Dekvantitativa mål som regering och riksdag ställer uppmåste vara förenliga med de rimliga och nödvändigakrav som studenterna och omvärlden ställer rörandeutbildningens kvalitet. Vi menar att det bör införasen ny princip i fråga om resursfördelning tilluniversitet och högskolor. Lärosäten som inte fårtillräckligt många sökande i relation till antaletplatser skall vara skyldiga att överföra ej utnyttjademedel till ett nytt anslag, som skall användas för attlärosäten som har fler sökande än studieplatser skallkunna få utökade resurser. Vidare anser vi att detfinns anledning att från statens sida vidta särskildautbildningssatsningar. En sådan särskild satsning påcivilingenjörsutbildning bör ha som mål att det skall utexamineras fler civilingenjörer äni dag. bör med bifall till motionerna1999/2000:Ub812 yrkandena 7 och 8 samt 1999/2000:Sk692yrkande 31 som sin mening ge regeringen till känna vadvi här har anfört.Vid den fortsatta utbyggnaden av högskoleutbildningenär det enligt vår mening viktigt att ta till vara deforskningsmiljöer som ännu inte kompletterats medhögskoleutbildning av hög kvalitet. Vi vill särskiltlyfta fram förslaget i motion 1999/2000:N239 yrkande 6om att använda Studsvik och Askölaboratoriet förutbildning i anslutning till den kvalificeradeforskning som finns där. bör bifallamotionsyrkandet.Personskadeskyddet bör vara enhetligt och lika föralla studenter oavsett om lärosätet är statligt ellerhar icke-statlig huvudman. Det är viktigt attstudenter vid högskolor och universitet med annanhuvudman än staten inte särbehandlas negativt.Regeringen bör låta utreda hur alla lärosäten skallkunna erbjuda sina studenter samma försäkring ochadministrativa hantering av denna som de statligahögskolorna gör. Vad vi här har anfört bör riksdagenmed anledning av motion 1999/2000:Ub3 som sin meningge regeringen till känna.Vi anser beträffande nationella och internationellaforskningsresurser att med bifall tillmotion 1999/2000:Ub812 yrkande 12 bör uttala sig föratt det bör göras större satsningar på regioner, därman målmedvetet arbetar med att bygga uppinternationellt konkurrenskraftiga koncentrationer avkunskap, kunnande och kapital. Mer av de samladeubildnings- och forskningsresurserna bör inriktas påsådana kunskapskluster.I likhet med vad som förordas i samma motion, yrkande13, anser vi att genom ett tillkännagivandebegär att regeringen de närmast följande åren(2001-2002) beräknar en ökning med 10 miljoner kronorvartdera året av medlen för dyrbar vetenskapligutrustning, sammantaget . Härigenomkan användningen av de högpresterande datorsystemen,de s.k. superdatorerna, räddas.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 7, 8, 11, 13, 14, 15, 17 och 18 borthemställa7. beträffande nationellt kvalitetsinstitutatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub227yrkande 10, 1999/2000:Ub311 yrkande 3 och1999/2000:Ub259 yrkandena 4 och 8 och med avslagpå motionerna 1999/2000:Ub212 yrkandena 2 och 3samt motion 1999/2000:Ub294 yrkande 29 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,8. beträffande utformningen m.m. av denkvalificerade yrkesutbildningenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub310 yrkandena1-4 och 6 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,11. beträffande nationell skolpengatt med bifall till motionerna 1999/2000:Ub227yrkande 4, 1999/2000:Ub812 yrkande 3 och1999/2000:A805 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande principerna för fördelningav studieplatser till universitet och högskolor,takten i expansionen, m.m.att med bifall till motionerna 1999/2000:Ub812yrkandena 7 och 8 och 1999/2000:Sk692 yrkande 31,med anledning av motion 1999/2000:Ub814 yrkande 9samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub421yrkandena 10 och 13, 1999/2000:Ub435 yrkande 1 och1999/2000:Ub494 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,14. beträffande utbyggnaden av den högreutbildningen åren 2001 och 2002att godkänner vad regeringen förordat samt med bifalltill motion 1999/2000:N239 yrkande 6 och medavslag på motionerna 1999/2000:Ub402,1999/2000:Ub415, 1999/2000:Ub418 yrkande 1,1999/2000:Ub421 yrkandena 15 och 16,1999/2000:Ub425, 1999/2000:Ub426 yrkande 1,1999/2000:Ub429, 1999/2000:Ub435 yrkande 2,1999/2000:Ub442, 1999/2000:Ub444, 1999/2000:Ub447yrkande 2, 1999/2000:Ub452, 1999/2000:Ub455,1999/2000:Ub460, 1999/2000:Ub467, 1999/2000:Ub468,1999/2000:Ub473, 1999/2000:Ub482, 1999/2000:Ub490, 1999/2000:Ub491,1999/2000:Ub492 yrkande 1, 1999/2000:Ub499 yrkande22, 1999/2000:Ub814 yrkande 13, 1999/2000:So263yrkande 5, 1999/2000:So482 yrkande 5,1999/2000:N240 yrkande 5 och 1999/2000:N271yrkande 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,15. beträffande personskadeförsäkring förstudenter vid icke-statliga universitet ochhögskoloratt med anledning av motion 1999/2000:Ub3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,17. beträffande internationelltkonkurrenskraftiga koncentrationer av kunskap m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub812 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,18. beträffande medel för dyrbar vetenskapligutrustning de närmaste årenatt med bifall till motion 1999/2000:Ub812 yrkande 13som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,6. , m.m. (mom.7, 13 och 14) - cSofia () anför:Centerpartiet anser att ett fristående nationelltkvalitetsinstitut bör inrättas. Vi anser att beslutetatt inrätta en kvalitetsgranskningsnämnd vidSkolverket var ett steg i fel riktning som böråterkallas. Som huvudmän för ett särskilt institutskulle t.ex. kommunerna och lärarnas organisationerkunna fungera. Institutet bör ha till uppgift attjämföra data kommun för kommun och skola för skola.Det bör också ha i uppgift att utveckla och förfinametoder för utvärdering och att stödja kommunerna ideras eget arbete med utvärdering, t.ex. genom atterbjuda expertis på området.När det gäller fördelningen av studieplatser tilluniversitet och högskolor och takten i expansionenanser jag, som anförs i motion 1999/2000:Ub494, attdet nu finns skäl att slå av på ökningstakten för attlåta kvaliteten hinna i kapp utbyggnaden.Nyrekryteringen av lärare har t.ex. inte ökat i sammatakt som utbyggnaden av antalet studieplatser.Högskolorna behöver därför ett andrum för att besättalärartjänster och höja forskningsandelen. Riksdagenbör bifalla den nämnda motionen.En fortsatt utbyggnad av högskoleverksamheten iDalarna är mycket angelägen. Jag anser att ettnationellt inom ITS bör inrättas vidHögskolan . ITS står för IntelligentaTransportsystem och är ett kunskapstema som använderinformationsteknik för att bl.a. förbättratrafiksäkerhet och miljö. bör med bifalltill motion 1999/2000:Ub499 yrkande 22 som sin meningge regeringen till känna vad jag har anfört omutbyggnaden av den högre utbildningen.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 7, 13 och 14 bort hemställa7. beträffande nationellt kvalitetsinstitutatt med bifall till motion 1999/2000:Ub212 yrkandena2 och 3 och med avslag på motionerna1999/2000:Ub227 yrkande 10, 1999/2000:Ub259yrkandena 4 och 8, 1999/2000:Ub294 yrkande 29 och1999/2000:Ub311 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,13. beträffande principerna för fördelningav studieplatser till universitet och högskolor,takten i expansionen, m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Ub494, medanledning av motion 1999/2000:Ub421 yrkande 10samt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub421yrkande 13, 1999/2000:Ub435 yrkande 1,1999/2000:Ub812 yrkandena 7 och 8, 1999/2000:Ub814yrkande 9 och 1999/2000:Sk692 yrkande 31 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,14. beträffande utbyggnaden av den högreutbildningen åren 2001 och 2002att godkänner vad regeringen förordat samt med bifalltill motion 1999/2000:Ub499 yrkande 22 och medavslag på motionerna 1999/2000:Ub402,1999/2000:Ub415, 1999/2000:Ub418 yrkande 1,1999/2000:Ub421 yrkandena 15 och 16,1999/2000:Ub425, 1999/2000:Ub426 yrkande 1,1999/2000:Ub429, 1999/2000:Ub435 yrkande 2,1999/2000:Ub442, 1999/2000:Ub444, 1999/2000:Ub447yrkande 2, 1999/2000:Ub452, 1999/2000:Ub455,1999/2000:Ub460, 1999/2000:Ub467, 1999/2000:Ub468,1999/2000:Ub473, 1999/2000:Ub482, 1999/2000:Ub490, 1999/2000:Ub491,1999/2000:Ub492 yrkande 1, 1999/2000:Ub814 yrkande13, 1999/2000:So263 yrkande 5, 1999/2000:So482yrkande 5, 1999/2000:N239 yrkande 6, 1999/2000:N240 yrkande 5 och 1999/2000:N271 yrkande 5 somsin mening ger regeringen till känna vad som ovananförts,7. Lärlingsutbildning (mom. 10) - m, kd, fpBeatrice (), (), (), (), (), UlfNilsson (fp) och () anför:Vi vill se en modern, flexibel lärlingsutbildning därskolan och arbetslivet delar på ansvaret förutbildningen. Utbildningen bör utformas tillsammansmed branscher och företag. Den praktiska utbildningenpå arbetsplatsen skall kombineras med studier i ämnensom efterfrågas inom yrkesområdet. Förslagsvis kan denvara fyraårig, men den totala tiden kan variera.Ibland, men inte alltid, kan de två första årentillbringas i skolan och iarbetslivet. Lärlingsutbildningen skall inteobligatoriskt leda till högskolebehörighet. Företagenbör få ersättning motsvarande kommunens kostnad föryrkesutbildning , som lärlingenges ersättning under tredje och fjärde året i relationtill den insats som görs i produktionen. Utbildningenbör avslutas med ett gesällprov och leda till ettyrkesdiplom eller en yrkesexamen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 10 bort hemställa10. beträffande lärlingsutbildningatt med bifall till motion 1999/2000:Ub294 yrkande 22och med anledning av motionerna 1999/2000:Ub223yrkande 1, 1999/2000:Ub236 yrkande 15,1999/2000:Ub270, 1999/2000:Ub271 och1999/2000:A282 yrkande 3 samt med avslag på motion1999/2000:Ub813 yrkande 8 som sin mening gerregeringen till känna vad som ovan anförts,Särskilda yttranden1. Anslagen under utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för (mom. 19) - mBeatrice (), (), ()och () anför:Moderata samlingspartiet har i motioner föreslagit enalternativ budget för . Den framgår avreservation 21 i finansutskottets betänkande1999/2000:FiU1. För utgiftsområde 16 föreslår vi dären utgiftsram på 32 . Eftersom dennaavviker från det som har beslutat (rskr.28), har vi valt att inte reservera oss här men villredovisa vår inställning till utgiftsområdets budgetför år 2000.När det gäller verksamhetsområdet , skola ochvuxenutbildning vill vi framhålla följande.Kvalitetsfrågorna måste få en mer framskjuten plats iden svenska skolan. Vi föreslår inrättandet av ettfristående ochutvärdering samt en sammanslagning av ochStatens i skolan ().Uppgifterna att svara för uppföljning och utvärderinglyfts i huvudsak från till det nyakvalitetsinstitutet som i vårt budgetförslag tilldelas200 . Anslaget till utgår. Ireservation 5 har vi närmare utvecklat vår syn på ettfristående kvalitetsinstitut.Vi föreslår att anslaget A 3 Forskning inomskolväsendet ökas med förforskningsprojekt om långsiktig kunskapsbildning.Moderata samlingspartiet har konsekvent drivit frågorom informationsteknikens betydelse för utveckling,modernisering och förnyelse av skolans arbetssätt ochpedagogik. Informationstekniken måste införas ochanvändas som ett viktigt arbetsredskap och hjälpmedeli alla skolor och på alla nivåer. Det är också viktigtatt informationstekniken som ett pedagogisktinstrument tydliggörs i lärarutbildningen. I vårtbudgetalternativ föreslår vi sammanlagt 1 171 miljonerkronor mer än regeringen för att stärka lärarnas IT-kunnande,driva projekt som rör digital distansutbildning ochför bredbandsuppkopplingar till samtliga skolor. föreslår vi en ökning med 460 miljonerkronor av anslaget A 4 Program för IT i skolan.Vi föreslår att anslaget A 5 Förstärkning avutbildning i storstadsregionerna utgår. Enligt våruppfattning löses inte problem med utanförskap med merstatsbidrag till vissa kommuner. Det som behövs är istället att alla elever ges bra möjligheter att väljaskola och att staten tar över finansieringen avskolan. Vi anser att utveckling och produktion avläromedel för elever med handikapp är ett prioriteratområde och föreslår en ökning av anslaget A 7 med 1miljon kronor.Enligt vår uppfattning är det fullkomligt orimligtatt lägga ned och . Vi föreslåratt anslaget A 8 Specialskolor och resurscentersammanlagt tillförs ytterligare 30 miljoner kronorunder den kommande treårsperioden (10 miljoner kronorår 2000) för ett bibehålla och utveckla den kompetenssom finns vid skolorna. Vi föreslår vidare attanslaget A 12 Bidrag till svensk undervisning iutlandet ökas med . De svenskaskolorna underlättar svenska medborgares möjligheteratt arbeta utomlands och de fungerar också sombetydelsefulla marknadsförare av Sverige.När det gäller anslaget till Särskildautbildningsinsatser för vuxna anser vi att ensuccessiv neddragning av antalet platser inomKunskapslyftet bör ske, som denkvalificerade yrkesutbildningen (KY) bör byggas uttill att omfatta 27 200 platser . I vårtbudgetalternativ tillför vi anslaget 850 miljonerkronor från utgiftsområde 17 anslaget L 1 Bidrag tillfolkbildningen. Sammantaget föreslår vi att anslagettill Särskilda utbildningsinsatser för vuxna minskasmed . Vi utvecklar närmarevår syn på utformningen m.m. av KY i reservation 5.Som också framgår av reservation 5 anser vi attutbyggnaden av universitet och högskolor skall ske ien omfattning som motsvarar intresset bland de sökandetill högskolan och inte som utifrån bl.a.regionalpolitiska skäl. Ett nytt anslag, B 59 Medelatt fördela för grundutbildning och internationellutveckling m.m., bör föras upp från vilket lärosätensom har fler sökande än studieplatser igrundutbildningen skall kunna få utökade resurser.Till det nya anslaget vill vi anvisa drygt 242miljoner kronor för . Även för forskning ochforskarutbildning vill vi föra upp ett nytt anslag, B58, som skall kunna användas för att ge ökadeforskningsresurser till de lärosäten som i regeringensförslag tilldelats obetydliga ökningar och som hållerhög kvalitet, uppnår goda resultat och får mångasökande. Till det nya anslaget B 58 Medel att fördelaför forskning och forskarutbildning anslår vi för år2000 . Medel till de nyaanslagen tar vi från anslaget B 53 Särskilda utgifterinom universitet och högskolor m.m. som därmedavskaffas. Vidare kan anslaget B 54 Forskning ochkonstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolorminskas med 50 miljoner kronor.Vi anser att /bör gesmöjlighet att bli en komplett specialhögskola inominformationsteknik och ett IT-universitet. Högskolan bör därför tilldelas 8 miljonerkronor utöver regeringens förslag till forskning ochforskarutbildning. Däremot vill vi minskaforskningsanslaget till med 20 miljonerkronor. Det är orimligt, menar vi, att Mitthögskolantilldelas forskningsresurser i nivå med de nyauniversitetens. Till bidrag för mikroelektronisktcentrum vid - ett bidragsom tidigare utlovats av regeringen men dragits in- föreslår vi under anslaget B 52Enskilda och kommunala högskoleutbildningar m.m.Inom verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser föreslår vi i våralternativa budget sammanlagt merän regeringen. Vår föreslagna ökning avserförstärkning av forskningsråden, europeiskforskningssamverkan samt ökade medel för dyrbarvetenskaplig utrustning. Jämfört med regeringensförslag ökas anslagen till och med vart-dera ,med samtHumanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet med10 . Det ankommer på de fyravetenskapliga forskningsråden att förmedla resursertill forskningsprojekt av hög kvalitet. Rådensmöjligheter till detta är beroende av tillgången påmedel. Också i enlighet med vårt budgetalternativ böranslaget Medel för dyrbar vetenskaplig utrustningtillföras utöver regeringensförslag. Detta bör kunna medverka till att räddaanvändningen av de s.k. superdatorerna. Slutligenmenar vi att det förutvarande anslaget för europeiskforskningssamverkan bör återinföras och att 50miljoner kronor anvisas under anslaget.Vi är beredda att även de närmast följande åren(2001-2002) föra upp påanslaget. Det är mycket angeläget att fler svenskaforskare ges möjlighet att delta i internationellaforskningsprojekt av högsta kvalitet, projekt somSverige ensamt inte klarar av att genomföra.Beträffande området Gemensamma ändamål anser vi attdet är möjligt att ta ut en besparing om 5 miljonerkronor inom anslaget E 2 Utvecklingsarbete inomUtbildningsdepartementets område m.m. Den ipropositionen redovisade anslagsutvecklingen tyder påett beräknat överskott för år 1999.2. Anslagen under utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för (mom. 19) - kdYvonne () och () anför:Kristdemokraterna har i motioner föreslagit enalternativ budget för . Den framgår avreservation 22 i finansutskottets betänkande1999/2000:FiU1. För utgiftsområde 16 föreslår vi där enutgiftsram på 32 . Eftersom dennaavviker från det som har beslutat (rskr.28), har vi valt att inte reservera oss här men villredovisa vår inställning till utgiftsområdets budgetför 2000.När det gäller verksamhetsområdet , skola ochvuxenutbildning föreslår vi att anslaget A 1Skolverket minskas med . Vi bedömeratt detta kan göras utan inskränkningar i verksamhetenmed hänsyn till ett stort anslagssparande. Vi anseratt satsningen på IT i skolan bör ske i en merrealistisk takt och föreslår därför en minskning avanslaget A 4 med . Redan i vårbudgetmotion för uppmärksammade vi attregeringens utbyggnadstakt för den femårigautbildningssatsningen - - varorealistisk. Detta kom också regeringen fram till ivårbudgeten. Den aviserade utbyggnaden drogs tillbakaoch i stället föreslogs en förlängning av satsningen.Vi håller fast vid vår jämna utbyggnadstakt ochavsätter därför utöver regeringensförslag till såväl som år 2001.Vi anser att bidraget till fackliga organisationer, 40miljoner kronor, för uppsökande verksamhet ochutbildning i samhällsfrågor kan finansieras inom ramenför befintliga medel. Sammantaget föreslår vi såledesatt anslaget A 15 ökas med år 2000.Vi avsätter också under ett nyttanslag till marknadsföring av en nylärlingsutbildning.Inom verksamhetsområdet och högskolorm.m. välkomnar vi den satsning på högre utbildning somregeringen gör, men vi menar att en alltför hög takt iutbyggnaden innebär risk för att kvaliteten iutbildningen urholkas. Därför vill vi utöka antaletplatser inom den högre utbildningen i en något lugnaretakt än den regeringen föreslår, nämligen med 7 500nya platser och med ett lika stort antal nyaplatser vartdera av . Därtill bör ensärskild satsning göras med 5 000 platser attfördelas mellan universiteten i storstäderna. Samtligadessa platser skall vara permanenta. Den lugnareutbyggnadstakten ger också utrymme för att förstärkaforskarutbildningen med , vilketbidrar till att öka antalet disputerade lärare.Dessutom avsätter vi tillkompetensutveckling i pedagogik för högskolans lärare.Konsekvensen av våra förslag är att anslagen tilluniversitet och högskolor minskas med sammanlagt 525miljoner kronor (B 61 Minskad volym inomgrundutbildningen). Enligt vår uppfattning måstestörre satsningar göras på spetsutbildningar omSverige skall fortsätta att vara konkurrenskraftigt.Vi föreslår därför att ett nytt anslag förkvalitetssatsning inom spetsutbildningen förs upp med200 (B 60).Inom området Högskolemyndigheter vill vi som ett ledi en besparing på myndigheter reducera anslaget C 1Högskoleverket med . Det motsvararungefär av det totala anslaget. Den ipropositionen redovisade anslagsutvecklingen tyder påett stort anslagssparande.3. Anslagen under utgiftsområde 16 Utbildningoch universitetsforskning för (mom. 19) - cSofia () anför:Centerpartiet har i motioner föreslagit en alternativbudget för .