bet · GM01JuU6 · 1999-02-02 00:00:00 — I detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag om ändringar irättshjälpslagstiftningen jämte en motion som väcktsmed anledning av förslaget. Regeringens förslaginnebär bl.a. att inkomstgränsen för rättshjälp höjsfrån till samt att enunderårigs avgifter skall grundas på den underårigesegna ekonomiska förhållanden och inte dessutom påföräldrarnas. Utskottet tillstyrker regeringensförslag och avstyrker motionen. De nya reglernaföreslås träda i kraft den 1 april 1999.Utskottet behandlar även ett antal motioner somväckts under den allmänna motionstiden år 1998.Yrkandena tar sikte på rättshjälpsreformen 1996.Utskottet avstyrker motionsyrkandena.Till betänkandet har fogats fyra reservationer. I proposition 1998/99:10 har regeringen() föreslagit att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om ändring i rättshjälpslagen (1996:1619),2. lag om ändring i lagen (1996:1621) om rätt förDomstolsverket att överklaga vissa beslut omersättning m.m.Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har fogatstill betänkandet, se bilaga. Motion väckt med anledning av propositionen1998/99:Ju2 av m.fl. (kd) vari yrkasatt hos regeringen begär att reglernarörande rättshjälp skall utformas enligt de förslagsom framförts i motionen.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:Ju808 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering av deförändringar som gjorts vad gäller möjligheternatill rättshjälp vid äktenskapsskillnader,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stärkt rättsligställning för den enskilde gentemot myndigheter,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rättshjälpsbiträde ivissa förvaltningsmål.1998/99:Ju809 av och () vari yrkas1. att beslutar att återställa denallmänna rättshjälpen till vad som gällde föreförsämringen ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avrättshjälpen.1998/99:Ju810 av och ()vari yrkas att hos regeringen begärskyndsamma förslag till ändringar avrättshjälpslagen i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:Ju911 av m.fl. (fp) vari yrkas13. att beslutar att upphävarättshjälpslagen (1996:1619) så att den allmännarättshjälpen återställs till vad som gällde före den1 . BakgrundDen trädde en ny rättshjälpslag(1996:1619) i kraft. Lagen beslöts av år1996 (prop. 1996/97:9, JuU3, rskr. Den nyalagen har till grundläggande syfte att ge rättsligtbistånd åt dem som inte kan få det på annat sätt.Den skall dessutom såväl förenkla förfarandet somåstadkomma stora besparingar i statens utgifter förrättshjälp.Enligt lagen är rättshjälpen subsidiär tillrättsskyddet, dvs. den som har enrättsskyddsförsäkring eller liknande rättsskydd, somtäcker den aktuella angelägenheten, får intebeviljas rättshjälp. Vidare innebär lagen att densom inte har rättsskydd av detta slag men som bordeha haft det med hänsyn till sitt försäkringsskydd iövrigt eller sina personliga och ekonomiskaförhållanden får beviljas rättshjälp endast om detfinns särskilda skäl. Som en allmän förutsättningför att rättshjälp skall beviljas gäller att det,med hänsyn till angelägenhetens art och betydelsesamt tvisteföremålets värde och omständigheterna iövrigt, är rimligt att staten bidrar tillkostnaderna.Enligt rättshjälpslagen är inkomstgränsen förrättshjälp i årsinkomst. Lagenföreskriver också att rådgivning om högst två timmarsom huvudregel är en förutsättning för atträttshjälp skall beviljas. Vidare innebär lagenbl.a. att biträdesbehovet är avgörande för omrättshjälp skall beviljas och att ett biträde enligträttshjälpslagen normalt skall få ersättning förhögst 100 timmars arbete. På det familjerättsligaområdet medför den nya lagen inskränkningar imöjligheterna att få rättshjälp i vissaäktenskapsskillnadsmål och att en ny form av biståndbenämnd ersättningsgaranti införts vid bodelning.ÄrendetI detta ärende behandlar utskottet dels ettregeringsförslag som i huvudsak berör rättshjälpenjämte en motion som väckts med anledning avpropositionen, dels ett antal motioner som väcktsunder den allmänna motionstiden år 1998.Bakgrunden till förslaget är att -på regeringens uppdrag - undersökt varinkomstgränsen för rättshjälp bör ligga. I uppdragetingick också att undersöka behovet av justeringar iavgiftssystemet.Domstolsverket presenterade promemorianGräns för ekonomiskt underlag enligt 6 §rättshjälpslagen (1996:1619) m.m. I promemorianbehandlas frågan om inkomstgränsen men endast en delav uppdraget avseende avgiftssystemet. Promemorianhar remissbehandlats.Förslagen i propositionen grundar sig påpromemorian. I propositionen tar regeringen ocksåupp ett förslag till utvidgad talerätt förDomstolsverket i vissa frågor. Förslaget har berettsunder hand med verket och med ett antal domstolar.Lagrådet har med en mindre justering lämnatförslagen utan erinran.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen föreslås att inkomstgränsen för rätttill rättshjälp höjs från till 260 000 krper år.Vidare föreslås att en underårigs avgifter skallgrundas på den underåriges egna ekonomiskaförhållanden samt att underåriga skall kunna befriashelt från rättshjälpsavgift och rådgivningsavgift.Det föreslås också en utvidgning av Domstolsverketstalerätt i frågor som rör målsägandebiträde,ersättningsgaranti och återbetalningsskyldighet förförsvararkostnader.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1januari 1999, en tidpunkt som dock nu är passerad.ÖvervägandenInkomstgränsenRättshjälp får beviljas personer varsekonomiska underlag inte överstiger . Medekonomiskt underlag avses den rättssökandesårsinkomst efter att hänsyn tagits tillunderhållsskyldighet, förmögenhet och skuldsättning.Regeringen anför att det finns anledning att höjaden nuvarande gränsen. Bakgrunden är att det nu gåttcirka den nuvarande gränsenfastställdes. Den genomsnittliga löneökningen desenaste åren har varit ca 2,, vilket innebäratt färre människor kan beviljas rättshjälp ännär rättshjälpslagen beslutades.Regeringen framhåller vidare att utgångspunkten vidden nya rättshjälpslagens tillkomst var att knytagränsvärdet till den s.k. skiktgränsen iskatterättsliga sammanhang. Den som ansågs haförmåga att betala s.k. värnskatt borde också ansesha förmåga att själv ta till vara sina rättsligaintressen.Som reglerna då var konstruerade betaladesvärnskatt på redan från skiktgränsen; denstatliga skatten var sammanlagt från sammagräns. Enligt förordningen (1998:1357) om skiktgränsför statlig inkomstskatt vid taxering ärskiktgränsen för innevarande inkomstår 219 300 kr.På förvärvsinkomster mellan detta belopp och 360 000kr betalas, enligt 10 § lagen (1947:576) om statliginkomstskatt, statlig skatt . På inkomsteröver är den statliga skatten 25 %.Gränsen för när den förhöjda statliga skatten skallbetalas har med andra ord skiljts från gränsen förstatlig inkomstskatt.Regeringen föreslår att inkomstgränsen förrättshjälp höjs till . Beloppet harberäknats av , som bl.a. beaktat attlöneökningarna kanuppskattas till . Förslaget torde enligtregeringen innebära att klart avbefolkningen kommer att uppfylla de ekonomiskaförutsättningarna för att erhålla rättshjälp, en iinternationella sammanhang närmast uniktäckningsgrad.Regeringen berör också kortfattat frågan om enknytning av inkomstgränsen till basbeloppet.Regeringen hänvisar i denna del till förarbetenatill den nya rättshjälpslagen. Där anfördes som skälför att ange lagens gränsvärden i siffror i ställetför ett visst antal basbelopp eller en viss andel avbasbeloppet bl.a. att de dåvarande bestämmelsernaupplevdes som krångliga och svårhanterliga. Vidareangavs att systemet gjorde att nya gränsvärden måsteräknas fram och att det i praktiken varnödvändigt att ha tillgång till Domstolsverketsårliga broschyr om rättshjälp och taxor för attkunna tillämpa lagen. De nu redovisade skälen mot enkoppling till basbeloppet är enligt regeringensmening fortfarande övertygande.I motion Ju2 (kd) hävdas att det inte bör finnasnågot inkomsttak för när rättshjälp får beviljas,och motionärerna förordar ett system där merindividualiserade bedömningar kan göras.Utskottet behandlade ett liknande yrkande i sambandmed att utskottet tog ställning till regeringensförslag till en ny rättshjälpslag (1996/97:JuU3s. 23 f). Utskottet erinrade då om att rätten tillrättshjälp alltsedan rättshjälps-lagens tillkomsthar begränsats av att den rättssökandes inkomstinte får överstiga ett visst belopp. Dennainskränkning kommer sig av att rättshjälpen äravsedd att ge möjlighet till rättsligt bistånd tillden som annars inte skulle kunna ta till vara sinarättsliga intressen. Staten skall med andra ord intebidra till kostnader som den rättssökande själv harekonomisk förmåga att svara för. Utskottet ansåg attdet inte fanns skäl att frångå den ordningen.Utskottet uttalade sig också om var inkomstgränsenborde gå. Utskottet konstaterade att regeringensförslag innebar att den stora majoriteten avbefolkningen alltjämt skulle komma att varaberättigad till rättshjälp. Endast en mindre krets,som fick anses ha förmåga att själv stå för sinarättsliga kostnader, skulle komma att stå utanförsystemet. Inte heller hade utskottet något atterinra mot att den stränga kopplingen tillbasbeloppet togs bort.Utskottet kan i och för sig hålla med motionärernaom att redan de grundkrav som gäller för att fårättshjälp i de allra flesta fall innebär godamöjligheter att stävja missbruk av systemet ochöverutnyttjande. I de fall där så inte skulle varafallet måste det dock finnas en gräns för hurgeneröst systemet skall vara, och utskottet anseratt regeringens förslag är väl avvägt. Här villutskottet särskilt framhålla att målet förrättshjälpen bör vara att ge rättshjälp till dem somannars inte skulle ha möjlighet att ta till varasina rättsliga intressen. Det är inte rimligt attstatens begränsade resurser skall användas förbidrag till en mindre krets som får anses ha förmågaatt själv stå för sina rättsliga kostnader. Deallmänna förutsättningarna för rättshjälp ger ocksåenligt utskottets mening goda möjligheter tillindividuella bedömningar. Avslutningsvis delarutskottet regeringens uppfattning att övertygandeskäl finns för att inte koppla möjligheterna tillrättshjälp till basbeloppet.Det sagda innebär att utskottet inte kan ställa sigbakom kraven i motion Ju2. Utskottet avstyrkermotionen och tillstyrker regeringens förslag i dennadel.RättshjälpsreformenI motionerna Ju809, Ju810 och Ju911 (alla fp) riktasen omfattande kritik mot rättshjälpsreformen ochmotionärerna förordar en återgång till den ordningsom gällde innan den nya rättshjälpslagen trädde ikraft. Kritiken tar i huvudsak sikte på att deekonomiska förmånerna försämrats, och motionärernaifrågasätter om reglerna är förenliga medEuropakonventionen.Utskottet vill inledningsvis framhålla att de skälsom låg till grund för rättshjälpsreformen alltjämthar bärkraft. Täckningsgraden för det svenskarättshjälpssystemet är också som regeringenframhåller mycket hög.Utskottet kan inte heller dela motionärernas oronär det gäller rättshjälpssystemets förenlighet medEuropakonventionen. Enligt utskottets mening ärförutsättningarna för rättshjälp tillräckligtgenerösa för att konventionskränkningar skall kunnaundvikas. Avslutningsvis bör anmärkas attEuropakonventionen inte medför någon generell pliktatt tillhandahålla rättshjälp.Sammantaget innebär det anförda att utskottet inteser någon anledning att frångå de ställningstagandensom gjordes i samband med att den nyarättshjälpslagen infördes. Motionerna Ju809, Ju810och Ju911 i här aktuella delar avstyrks.Utvärdering av rättshjälpsreformenI motionerna Ju808 (c) och Ju809 (fp) begärs enutvärdering av den nya rättshjälpslagen.I propositionen med förslag till ny rättshjälpslaganförde regeringen att den hade för avsikt att följaupp det nya systemet och göra en utvärdering avbestämmelserna när de varit i kraft (prop.1996/97:9 s. 103). Under behandlingen avpropositionen underströk utskottet det angelägna iatt reformen följdes upp såväl fortlöpande som - närdet finns ett tillräckligt underlag - genom en mersamlad utvärdering. Särskild uppmärksamhet måstedärvid ägnas åt utvecklingen på försäkringsområdet.Något tillkännagivande om det ansåg utskottet dockinte erforderligt (1996/97:JuU3 s. 20).Utskottet behandlade ett motionsyrkande liknande denu aktuella i samband med att utskottet togställning till budgetpropositionen för år 1998.Utskottet underströk på nytt vikten av att en sådanutvärdering av den nya rättshjälpslagen somutskottet förordat äger rum. Utskottet avstyrkteemellertid den då aktuella motionen med hänvisningtill att en samlad utvärdering förutsätter att detfinns ett tillräckligt underlag. framhöllutskottet att en utvärdering borde äga rum så snartett sådant underlag finns.Utskottet vill i likhet med vad utskottet anförttidigare inledningsvis markera att det är viktigtmed en fortlöpande uppföljning och med enutvärdering av den nya rättshjälpslagen. De förslagsom regeringen presenterat i detta ärende bör sessom ett led i det arbetet. För att en mergenomgripande utvärdering skall bli meningsfullkrävs emellertid att det finns ett underlag för den.Här vill utskottet erinra om att den nyarättshjälpslagen inte varit gällande . Utskottet utgår från att regeringen - närtiden är mogen - vidtar de mått och steg som krävsför att en utvärdering skall komma till stånd. Iavvaktan på detta saknas skäl för attingripa. Motionerna Ju808 och Ju809 i här aktuelladelar avstyrks.Rättshjälp i förvaltningsmålI motion Ju808 (c) understryks vikten av attmyndigheternas arbete präglas av service ochrättssäkerhet, och motionärerna efterfrågarutvidgade möjligheter att få stöd avrättshjälpsbiträden i förvaltningsmål.Enligt 10 § rättshjälpslagen får rättshjälp intebeviljas för vissa typer av rättsligaangelägenheter. Som exempel kan nämnas atträttshjälp inte får ges för upprättande avsjälvdeklaration, i ärenden om fastighetsdeklarationeller i mål eller ärenden angåendefastighetstaxering.Av 11 § rättshjälpslagen följer att det krävssärskilda skäl för rättshjälp i en angelägenhet somrör skatter, tullar, avgifter ellerbetalningssäkring för skatter, tullar och avgifter.Utskottet tog ställning till ett liknandemotionsyrkande i samband med att utskottetbehandlade regeringens proposition med förslag ny rättshjälpslag (1996/97:JuU3 s. 27). Utskotteterinrade först om att det i många mål- ochärendetyper som skall avgöras av förvaltningsdomstolfinns möjlighet att förordna ett offentligt biträdesom betalas av allmänna medel. Det gäller bl.a. ifrågor om tvångsvård och omhändertagande. Vidare kanoffentligt biträde förordnas i asylärenden.Utskottet framhöll också att denutredningsskyldighet och den materiellaprocessledning som förvaltningsdomstolarna är ålagdaenligt förvaltningsprocesslagen generellt settmedför att behovet av biträde inte är lika stort somi allmän domstol. Utskottet ansåg vidare attregeringens förslag fick sägas erbjuda tillräckligamöjligheter att förordna rättshjälpsbiträde iförvaltningsmål.Utskottet håller det för självklart attmyndigheterna följer gällande regelverk och lämnarden service allmänheten kan kräva. Något särskiltuttalande från om saken behövs inte. Närdet gäller frågan om rättshjälpsbiträden serutskottet ingen anledning att frångå sina tidigareställningstaganden. Utskottet avstyrker motion Ju808i här aktuella delar.ÖvrigtMed ändring av vad regeringen föreslagit börlagändringarna träda i kraft den 1 april 1999.I övrigt har utskottet ingenting att anföra medanledning av propositionen eller motionerna. beträffande inkomstgränsenatt med avslag på motion 1998/99:Ju2 antar 6 § iregeringens förslag till lag om ändring irättshjälpslagen (1996:1619),res. 1 (kd)2. beträffande lagförslagen i övrigtatt antardels det i moment 1 nämnda lagförslaget i denmån det inte omfattas av utskottets hemställandär,dels antar regeringens förslag till lag omändring i lagen (1996:1621) om rätt förDomstolsverket att överklaga vissa beslut omersättning m.m.,dock med den ändringen att ikraftträdandet förlagarna bestäms till ,3. beträffande rättshjälpsreformenatt avslår motionerna 1998/99:Ju809 yrkande 1,1998/99:Ju810 och 1998/99:Ju911 yrkande 13,res. 2 (fp)4. beträffande utvärdering avrättshjälpsreformenatt avslår motionerna 1998/99:Ju808 yrkande 1 och1998/99:Ju809 yrkande 2,res. 3 (c, fp)5. beträffande rättshjälp iförvaltningsmålatt avslår motion 1998/99:Ju808 yrkandena 2 och 3.res. 4 (c)den 2 februari 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: (), IngvarJohnsson (s), (), MargaretaSandgren (s), (), (), (m), (), (), (), MorganJohansson (s), (), (), (), (c), SiwPersson (fp) och (). Inkomstgränsen (mom. 1)() och () anför:Vi anser att rättshjälpssystemet bör vara utformatså att det går att göra mer individuella bedömningarav rättssökandes behov av hjälp. Den som har behovav det skall kunna erbjudas rättshjälp utanbegränsningar. I ett sådant system utgör eninkomstgräns ett alltför fyrkantigt inslag, somdessutom kräver ständiga justeringar. Vi vill ocksåframhålla att någon inkomstgräns inte behövs för attstävja missbruk av förmånerna i rättshjälpssystemeteftersom tillräckliga begränsningar redan följer avde allmänna förutsättningarna för rättshjälp.Regeringen bör återkomma till med ettförslag som tillgodoser vad vi nu anfört. I avvaktanpå det är vi beredda att acceptera den höjning avinkomstgränsen som propositionen innehåller.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande inkomstgränsenatt riksdagendels antar 6 § i regeringens förslag till lag omändring i rättshjälpslagen (1996:1619),dels med bifall till motion 1998/99:Ju2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 1.2. Rättshjälpsreformen (mom. 3)() anför:Jag anser att människors möjligheter att ta tillvara sina rättigheter inte bör vara beroende avvederbörandes ekonomi. Mot denna bakgrund ser jagflera nackdelar med den nya rättshjälpslagen.Först och främst kräver lagen att alla skaffar sigrättsskyddsförsäkring. För den som inte gör det ärmöjligheterna till rättshjälp ytterst begränsade. Isammanhanget vill jag erinra om att anledningen tillatt en person underlåter att teckna hemförsäkringofta kan vara att vederbörande har dålig ekonomi.Enligt min mening finns det dessutom risk för atträtten till domstolsprövning i Europakonventionenkommer i kläm eftersom det i praktiken kan bliomöjligt för en person att driva sin sak i domstolutan rättshjälp.Begränsningarna i möjligheterna att erhållarättshjälp på det familjerättsliga området riskerardessutom att särskilt drabba lågavlönade kvinnor.Just på detta rättsområde anser jag också att detfinns risk att bristen på biträde medför att detblir svårare för parterna att komma överens och attde mål som kommer in till domstolarna blir merkomplicerade än vad de skulle ha behövt bli.Jag är också kritisk till att avgifterna i det nyasystemet är så höga. Detta går självfallet ut överdem som har sämst ekonomi.Sammanfattningsvis finns det ett antal tungtvägande skäl för att riva upp rättshjälpsreformen.De förslag som regeringen nu lagt fram räcker inteför att komma till rätta med problemen. Regeringenbör ges i uppdrag att återkomma med ett förslag tillriksdagen som innebär att den tidigare ordningen pårättshjälpsområdet återställs.Jag anser att utskottets hemställan under moment 3bort ha följande lydelse:3. beträffande rättshjälpsreformenatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju809yrkande 1, 1998/99:Ju810 och 1998/99:Ju911yrkande 13 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 2.3. Utvärdering av rättshjälpsreformen (mom.4)(c) och () anför:Den nya lagen innebar omfattande förändringar inomrättshjälpssystemet. Av den anledningen är detangeläget att en utvärdering av lagen sker så fortsom möjligt. Särskilt viktigt är det att undersökaföljderna av att det blivit svårare att fårättshjälp i mål om äktenskapsskillnad.Det bör ankomma på regeringen att genomföra enutvärdering av rättshjälpslagen och därefteråterkomma till med de förslag som ärpåkallade.Vi anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande utvärdering avrättshjälpsreformenatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju808yrkande 1 och 1998/99:Ju809 yrkande 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 3.4. Rättshjälp i förvaltningsmål (mom. 5)(c) anför:Jag anser att det behövs åtgärder för att stärkamedborgarnas ställning gent-emot myndigheterna.Myndigheterna bör ge medborgarna en god service.Vidare bör rättssäkerheten i förvaltningen vara hög.Med andra ord bör rättstillämpningen vara korrekt,och felaktiga beslut måste kunna rättas till.Många enskilda upplever att dessamålsättningar inte till fullo omsätts i praktiken.Härtill bidrar bl.a. långa handläggningstider ochsvårigheter att förstå både det språk och de reglersom myndigheterna använder.Ett sätt att förbättra situationen för medborgarnaskulle kunna vara att utöka möjligheterna att få etträttshjälpsbiträde i förvaltningsmål. Regeringen böråterkomma till med ett förslag somtillgodoser vad jag nu anfört.Jag anser att utskottets hemställan under moment 5bort ha följande lydelse:5. beträffande rättshjälp iförvaltningsmålatt med anledning av motion1998/99:Ju808 yrkandena 2 och 3 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i reservation4.Regeringens lagförslag