bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Verksamheten i Europeiska unionen Utskottet behandlar i detta betänkande regeringensskrivelse /99:60 Berättelse om verksamheten iEuropeiska unionen . Därtill behandlas enmotion som väckts med anledning av skrivelsen samtett antal motionsyrkanden från allmänna motionstiden1998/99 angående samarbete med EU.Motionerna tar bl.a. upp agerande inför detsvenska ordförandeskapet ,frågor kring utvidgningen, skrivelsens karaktär ochinnehåll, miljöfrågorna och den inre marknaden,sysselsättningssamarbetet, unionens regionalpolitik,den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken,samarbetet kring flyktingpolitiken samt svenskaspråkets ställning inom unionens institutioner.Som underlag för utskottets överväganden haryttranden inhämtats från andra utskott samt från EU-nämnden.Utskottet menar att Europeiska unionens främstauppgift är att trygga freden, friheten, demokratinoch välfärden i hela . En fördjupad ochutvidgad integration är enligt utskottetsuppfattning den bästa vägen för att skapa säkerhetoch bestående fred i och för att uppnå ensocialt och miljömässigt hållbar utveckling som kanlägga en stabil grund för välfärden och skapa nyaarbetstillfällen. Utskottet konstaterar att unionensutveckling präglades av arbetet medfördjupning av utvidgning.Ett viktigt steg i fördjupningen av samarbetetutgör enligt utskottets uppfattningAmsterdamfördraget, som trädde i kraft den 1 maj1999. Fördraget har stor betydelse för att görasamarbetet mer relevant för medborgarna, för attförstärka och effektivisera samarbetet samt för attlägga grunden för en fortsatt utvidgningsprocess.Utskottet noterar vidare att diskussionerna ochförhandlingarna kring Agenda 2000 pågick under hela1998. Särskilt viktigt var enligt utskottetsuppfattning diskussionerna kring vilka reformer avunionens politik som behövs inför den kommandeutvidgningen och att medel avsätts för detta syfte ilångtidsbudgeten. Enligt utskottets mening gavförhandlingarna ett gott resultat och innebär enstramare EU-budget. öppnar uppgörelsen fören utvidgning av medlemskretsen eftersom vederbörlighänsyn har tagits i långtidsbudgeten för att ettantal nya medlemsländer kan tillkomma mot slutet . Ett viktigtfördjupningsprojekt har vidare varit genomförandetav den tredje etappen för att etablera denekonomiska och monetära unionen och införandet avden gemensamma valutan . Utskottetmenar att det ligger i svenskt intresse attvalutaunionen blir framgångsrik. Även om Sverigeinte är med i det arbetet är det enligt utskottetsuppfattning av vikt att medlemsländerna har kunnatgöra en kraftsamling och i en grupp av 11 länderkunnat enas om att införa en gemensam valuta. Detvisar, enligt utskottets uppfattning, på attunionssamarbetet även kan hantera stora ochkomplicerade frågor samt finna lösningar för dessa,vilket stärker EU-samarbetet både på kort och långsikt.Att utsträcka samarbetet till länderna i Central-och - och ge de länder som så önskarmöjlighet att bli medlemmar i unionen - är enligtutskottets uppfattning ett viktigt steg på vägen motden alleuropeiska freds- och säkerhetsordning somSverige eftersträvar. Syftet är inte endast attdessa länder skall samarbeta mera med unionen, ettcentralt mål är även att de skall samarbete mer medvarandra. Utvidgningen och integrationen mellanmedlemsländer och kandidatländer är enligtutskottets uppfattning en fortlöpande process.Grunden utgör det ekonomiska och politiskareformarbete som äger rum i kandidatländerna. Idetta arbete har inte bara ett omfattande ekonomisktoch tekniskt bistånd från EU stor betydelse utanäven utökade och utvecklade kontaktytor mellanmedlemsländer och kandidatländer.Ett avgörande steg inför unionens utvidgning togs imars 1998 då anslutningsprocessen inleddes med tiokandidatländer från Central- och Östeuropa.Bilaterala regeringskonferenser för inledande avmedlemskapsförhandlingar öppnades med sex avkandidatländerna. Den första förhandlingsomgången påministernivå ägde rum i november 1998.I betänkandet behandlas frågor kring Sverigesordförandeskap i EU år 2001.Utskottet framhåller i betänkandet att ordförandeninom ministerrådet har att verka i unionens intressesamtidigt som nationella positioner kan framföras.Det innebär att ett medlemsland underordförandeskapet dels bör förhålla sig neutralt ochopartiskt i sin roll som ordförande, dels kanframföra sina nationella ståndpunkter idiskussionerna via den nationella representanten vidmötesbordet.Utskottet menar att neutralitetsåliggandet harbetydelse eftersom ordförandeskapet fungerar sommedlare och kompromissmakare i debatterna. Dettakräver god samordning med den egna statensföreträdare, som skall ge uttryck för de nationellasynpunkterna, liksom att ordförandeskapet tarlämplig hänsyn till alla synpunkter som kommer tilluttryck inom kretsen av medlemsländer.Samtidigt vill utskottet betona att ettordförandeland har möjligheter att sätta sin prägelpå ministerrådets politiska agenda och indirekt påunionens utveckling. Detta kommer främst tilluttryck genom ordförandelandets möjlighet attpåverka vilka frågor som skall behandlas och vilkenprioritetsordning som skall gälla. Utskottet menaratt denna ordning i många fall avgörs med hänsyntill frågornas aktualitet och angelägenhet, men kanockså påverkas av den politiska prägel som ettmedlemsland önskar sätta på sinordförandeskapsperiod. Utskottet konstaterar att ettframgångsrikt ordförandeskap bör innehålla elementav såväl kontinuitet som flexibilitet.Mot denna bakgrund anser utskottet attmålsättningen bör vara att det svenskaordförandeskapet genomförs kompetent, effektivt,flexibelt och resultatinriktat så att de gemensammafrågorna på unionens dagordning förs framåt.Utrikesutskottet delar regeringens uppfattning omvilka frågor som bör vara prioriterade under detsvenska ordförandeskapet. Utskottet finner att detär angeläget att det svenska samhället på olika sättförbereds för ordförandeskapet i EU. Utskottet serdet som en fördel om det folkliga engagemanget förEU-frågor kan ökas både inför och som en följd avordförandeskapet.Med anledning av ett flertal motioner behandlasfrågor kring skrivelsens karaktär och innehållrelativt utförligt i betänkandet.Enligt utskottets uppfattning utgör skrivelsen, ienlighet med riksdagsordningen, en del avregeringens information till avseende EU-samarbetet och fyller därvid en viktig funktion.Detta förstärks enligt utskottets uppfattning av attinformationen också kommer allmänheten till del.Skrivelsen fyller, enligt utrikesutskottets mening,även en viktig funktion i det offentliga samtaletkring och EU. Utskottet betonar dessutom ibetänkandet att skrivelsen kan ses som en del avregeringens återrapportering till efter desamråd mellan regeringen och riksdag som äger ruminför olika beslut i ministerrådet.Utskottet konstaterar att den utformning skrivelsenhar fått uppfyller målsättningen om övergripandeinformation. Emellertid kan utskottet samtidigtkonstatera att informationsbehov i vissafall är mer specifikt och att behov även finns avdetaljerad information.Utskottet finner det viktigt att skrivelsen ger enutförlig presentation av i första hand frågor inomEG-samarbetet. Därvidlag bör alla viktigarerättsakter som tillkommit redovisas iskrivelsen. Utskottet finner att det finns goda skälatt redovisningen av viktigare rättsakter iskrivelsen kommande år blir mer komplett, både i denredovisande texten under respektive avsnitt och ibilaga till skrivelsen.När det gäller regeringens agerande inom unionensministerråd framhåller utskottet att detta är enviktig del av den information som bör framgå avskrivelsen.Utskottet menar att en utförligare redovisning avöverträdelseärenden är behövlig i regeringensskrivelse, liksom vad gäller redovisning av viktigamål, förutom de svenska, i där Sverigehar yttrat sig samt viktigare domar frånförstainstansrätten.På dessa punkter föreslår utskottet etttillkännagivande och uppmanar därmed regeringen atti kommande skrivelser lämna en mer utförligredovisning.Utskottet framhåller vidare i betänkandet att detbör övervägas att i kommande skrivelser inkludera enkortare presentation av kommissionens arbetsprogramliksom av kommissionens informationssatsningar samtav beslutsgrunder för svenska projekt inominfrastruktursatsningen (). finneratt detta ligger i linje med önskemålet om attskrivelsen även fortsättningsvis skall vara relevantför arbete med EU-frågorna.Utskottet betonar vidare vikten av att regeringen iskrivelsen redogör för hur varitrepresenterat vid de rådsmöten som förevarit underåret samt för alla viktigare förslag somkommissionen lämnat . Utskottet vill ävenunderstryka betydelsen av att regeringen iskrivelsen, samt i propositioner med EU-anknytning,redogör för hur informations- ochsamrådsskyldigheten gentemot harfullgjorts.Utskottet framhåller i övrigt betydelsen av att denya målformuleringarna i grundfördragen angerhållbar utveckling som ett grundläggande mål somskall gälla för alla enskilda politikområden som kanberöras av samarbetet inom EG. De nya bestämmelsernagäller därmed även för den inre marknaden,konstaterar utskottet. Även det fördjupadesamarbetet kring sysselsättningsfrågorna undersenare år uppmärksammas i betänkandet. Ur svensksynvinkel har detta samarbete utvecklats positivt,menar utskottet. Vad gäller unionens regionalpolitik- strukturpolitiken - menar utskottet att denna ärbehäftad med ett antal organisatoriska ochadministrativa problem, att den kompliceradehanteringen kring strukturfondsstöden måste minskaoch regelsystemen bli enklare samt att helahanteringen av strukturfondsmedlen effektiviseras.Utskottet finner det vidare positivt att regeringenär pådrivande inom EU när det gäller att bibehålladen restriktiva svenska alkoholpolitiken. Utskottetuppmärksammar även vissa handelsfrågor och slår fastbetydelsen av att verkar för fortsattfrihandel som detta bör gå hand i hand medansträngningar för att främja demokrati och demänskliga rättigheterna.Utskottet framhåller den vikt som fästervid ett effektivt och väl samordnat samarbete närdet gäller den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP). Utskottet menar att genomdenna samverkan kan medlemsländerna tillsammans fåett större inflytande och spela en mer aktiv roll påden världspolitiska scenen än om länderna ageratvart och ett för sig. Det gäller särskilt för ettmindre medlemsland som Sverige.Utskottet konstaterar vidare att regeringen iskrivelsen lämnar en utförlig redovisning av vad somförevarit när det gäller unionens förbindelser medomvärlden under 1998.Med anledning av att Amsterdamfördraget, som bl.a.medför ett antal viktiga ändringar och tillägg tillUnionsfördraget, nu trätt i kraft framhållerutskottet att detta medför att samarbetet inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken kommeratt förstärkas. Utskottet utgår ifrån att Sverigekommer att agera för att de nya möjligheterna tastillvara för att främja fred och säkerhet.Under året har även diskussioner ägt rum om attstärka EU:s krishanteringsförmåga. Utskottet serpositivt på detta arbete som kan leda till att ökaunionens handlingsförmåga och effektiviteten isamarbetet inom utrikes- och säkerhetspolitiken.Utskottet konstaterar att den politiskautvecklingen i och början av 1999ytterligare understryker behovet av ett förstärktsäkerhets- och utrikespolitiskt samarbete mellanunionens medlemsländer. Händelserna på ,främst med avseende på Kosovo, har återigen visatatt ett av hoten mot säkerhet och stabilitet iEuropa framspringer ur förtryck, förföljelse avetniska minoriteter och folkfördrivning samt avbristande respekt för demokratiska värden och demänskliga rättigheterna. Det gör det än merangeläget att unionen besitter instrument för att iförsta hand förebygga sådana konflikter och i defall det inte lyckas kunna bistå med humanitärainsatser, politiska lösningar samt fredsbevarandeoch fredsfrämjande aktioner.Vidare framhåller utskottet att säkerhetsfrågornashantering i inte begränsas endast till EU.Utskottet betonar betydelsen av att arbetet med attstärka stabilitet och säkerhet i sker medhjälp av de organisationer som finns i ettömsesidigt kompletterande nätverk. och samarbetsform, innefattande EU,, , , PFF och Nato, har här viden viktig roll att spela. Varje organisation börutnyttjas i detta arbete och i de delar där den kanlämna det mest effektiva bidraget isäkerhetsarbetet. Utskottet menar att det därvidlaginte råder några motsättningar eller någonkonkurrens mellan olika forum. Ett mått avinternationell arbetsfördelning ser utskottet sombåde önskvärt och nödvändigt. Utskottet framhålleräven betydelsen av det breda säkerhetsbegreppet ivilket ingår, vid sidan av traditionellasäkerhetspåverkande faktorer, frågor som gällerrespekten för demokrati, rättsstatsprincipen, demänskliga rättigheterna samt ekonomiska ochmiljömässiga faktorer.Utskottet noterar även den utveckling som skettunder 1998 vad gäller det framtida samarbetet mellanEG och de s.k. AVS-länderna i , ochStillahavsområdet. Förhandlingar om ett nytt avtalinleddes och utskottet framhåller att detmandat som antogs av medlemsländerna införkonferensen väl återspeglar svenska ståndpunkter. Idessa betonas vikten av fattigdomsbekämpning,politisk dialog, partnerskap med det civilasamhället och den privata sektorn, barnetsrättigheter, hållbar utveckling samt användande avlandstrategier och rullande programmering.Utskottet betonar i betänkandet attutvecklingssamarbetet är en integrerad del avunionens samlade externa politik. I Unionsfördragetformuleras målen för den gemensammabiståndspolitiken. Där anges bl.a. att samarbetetskall främja en varaktig ekonomisk och socialutveckling i utvecklingsländerna, särskilt i de mestmissgynnade bland dessa, en harmonisk och successivintegration av utvecklingsländerna i världsekonominsamt kampen mot fattigdomen i utvecklingsländerna.Gemenskapens politik på detta område skall ävenbidra till det allmänna målet att utvecklademokratin och rättsstaten samt till målet attrespektera de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna.Utskottet menar sammanfattningsvis att det finnsett starkt fördragsenligt stöd för en solidariskinternationell EU-politik.Förutom att utskottet med anledning av en motiongör ett tillkännagivande avstyrks eller anses övrigamotioner besvarade.Reservationer och särskildayttranden har på enskilda avsnitt ibetänkandet lämnats av Moderatasamlingspartiet, ,, liberalerna ochMiljöpartiet de gröna.2 SkrivelsenRegeringen redogör, i enlighet med10 kap. 1 § i riksdagsordningen, iskrivelse 1998/99:60 förverksamheten i Europeiska unionenunder 1998. Skrivelsen behandlarden övergripande utvecklingen iEuropeiska unionen, det ekonomiskaoch sociala samarbetet, unionensförbindelser med omvärlden,samarbetet i rättsliga och inrikesfrågor samt unionens institutioner.I bilaga till skrivelsen finnsbl.a. en redovisning av viktigareförordningar, direktiv och beslutantagna av rådet . Vidareåterfinns en redovisning av bl.a.svenska mål i ochförstainstansrätten . Ibilagor redovisas även vilkagemensamma beslut och åtgärder somfattats inom ramen för samarbetet iutrikes-, rättsliga och inrikesfrågor. Motion med anledning av skrivelse1998/99:601998/99:U9 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste refererakommissionens arbetsprogram för året,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra förvilka skatter som tillförts för att finansieramedlemsavgiften, hur medlemsavgiften administrerasoch vad det totalt kostar att vara medlem iunionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra för desvenska undantagen så att samtliga undantag som ännuär aktuella eller varit uppe till diskussion underåret berörs,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra förkommissionens informationssatsningar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om svenska krav vidEU:s arbete inför WTO-förhandlingarna,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra förvilka grunder som legat bakom beslut om de svenskaprojekt som erhållit stöd för transeuropeiska nätför transporter,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra förRevisionsrättens slutsatser,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen skallåterkomma till med förslag om hur EU:soffentlighetsprincip bör utformas,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i kommandeårsberättelser redovisa överträdelseärenden påsådant sätt att utfallet av kommissionens klagansamt ståndpunkt tydligt framgår,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringenskall vidta åtgärder för att stärka det svenskaspråkets ställning i EU,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att i kommandeårsberättelser redovisa samtliga direktiv varombeslut fattats, samt vilka länder som röstat emot,eller lagt ned sin röst, vid varje enskilt beslut,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att tillsättaen parlamentariskt sammansatt kommitté för attförbereda vilka politiska frågor skallprioritera under ordförandeskapet.Motioner från allmänna motionstiden /991998/99:K210 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att hos regeringen begär attregeringen återkommer med förslag om hur det svenskaarbetet i EU:s kommittéväsende skall öppnas ochdemokratiseras.1998/99:K319 av (m) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att bör spela enmera pådrivande roll i arbetet med att reformeraonödig, otidsenlig och oönskad EG-rättsliglagstiftning.1998/99:U501 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen inomEU skall verka för att få till stånd enutträdesparagraf som reglerar skeendet när enmedlemsstat vill lämna EU,2. att beslutar att varje genomgripandeförändring av skall underställas enfolkomröstning innan ratificerarförändringarna,3. att beslutar att en folkomröstning omfortsatt medlemskap i skall hållas i enlighet medvad som anförts i motionen.1998/99:U502 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i officiellasammanhang använda beteckningen ellerEuropeiska unionens råd för det som oftakallas Europeiska rådet.1998/99:U503 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en policy för arbetet medkonstnärlig utsmyckning inom EU.1998/99:U505 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellstrategi för ordförandeskap i EU,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en bredparlamentarisk förankring av de frågor som Sverigeavser driva som ordförande för ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellutvärdering av av svenskt EU-medlemskap,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den svenskahanteringen av ersättningar och stöd från EU,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att på olika sättförbereda det svenska samhället för ordförandeskapeti EU,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prioriteringar fördet svenska ordförandeskapet i EU.1998/99:U506 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lobbyister inomEU bör registreras och granskas,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom EU verkaför att införa en offentlighetsprincip av svensktsnitt,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att riksdagensställning i EU:s beslutsprocess bör stärkas,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att EU-kommissionensinitiativmakt bör minskas till förmån för denationella parlamentens,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom EU verkaför att öppenhet och offentlighet bör bli huvudregelinom hela EU-systemet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sysselsättning,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att EU:s fonderför utjämning bör reformeras,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att börverka för att ger rekommendationer tillmedlemsländerna om alla kvinnors rätt tillförvärvsarbete,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att börverka för en jämn fördelning mellan könen iinstitutionerna och de beslutsfattande organen inomEU,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om förändringar avden inre marknaden,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om EU-regler somstår i strid med Genèvekonvention omflyktingar,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bristen irättssäkerhet vad gäller EU:s kontrollsystem förasylsökande,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att enutträdesparagraf bör införas i EU:s fördrag.1998/99:U507 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att somordförandeland skall prioritera utvidgningenoch de reformer som måste göras på vägen för attansökarländerna skall kunna bli medlemmar så fortsom möjligt,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omsubsidiaritetsprincipen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att arbeta för attfå något EU-organ placerat i ,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om öppenhet inom EU.7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börverka för att EU skall betrakta alkohol och tobaksom en hälsofråga, inte som ett jordbruksproblem,1998/99:U508 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillsätta enparlamentariskt sammansatt kommitté för attförbereda och lyfta fram vilka politiska frågorSverige skall prioritera under ordförandeskapet samtunder den kommande regeringskonferensen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i en sådankommitté även ge plats åt representanter från olikaEU-kritiska organisationer,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom alla EU:sorgan införa meddelarfrihet och offentlighetsprincipliknande den svenska,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en prioriteradfråga för skall vara att inom EU driva attEU bör överföra kompetens till medlemsländerna ochhelt skala bort sådana politiska områden som lösesbäst på nationell nivå,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en prioriteradfråga för skall vara att driva frågan hur EUkan omvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en prioriteradfråga för skall vara att inom EU driva attEU:s politiska organisation måste förändras på ettsätt som möjliggör för väljarna att utkrävapolitiskt ansvar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en prioriteradfråga för skall vara att inom EU driva attkommissionens ensamrätt att lägga förslag avskaffas,för att i stället ge de nationella parlamentenförslagsrätt.9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en prioriteradfråga för skall vara att motverka EU:sdetaljreglering av varor,10.