bet · GM01LU14 · 1999-03-09 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet sju motioner somtar upp vissa immaterialrättsliga frågor. Motionernarör olika spörsmål på det industriella rättsskyddetsområde, såsom patent, bruksmodellskydd ochväxtförädlarrätt.Utskottet avstyrker bifall till motionerna.Till betänkandet har fogats tre reservationer. 1998/99:L802 av m.fl. (mp) variyrkas1. att hos regeringen begär förslag tilllag som innebär att patent på liv förbjuds,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börfölja exempel och överklaga EU:spatentdirektiv till ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en internationellkonvention som förbjuder patent på livsformer.1998/99:L804 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en allmän översyn avden immaterialrättsliga lagstiftningen i syfte attunderlätta för uppfinnare och innovatörer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minskade kostnaderoch förenklade regler vid patentsökning,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande avbruksmönsterskydd,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ändringar iväxtförädlarrättslagen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mot patent pålivsformer.1998/99:U509 av m.fl. (kd) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att irådet skall verka för att förslaget om patent påbiotekniska uppfinningar stoppas.1998/99:MJ508 av m.fl. (kd) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att patent påliv ej skall vara möjligt.1998/99:MJ749 av m.fl. (c) vari yrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att motverkapatent på liv i EU, WTO och EPO.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om snabbare patent,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om patentskydd förenklare uppfinningar,1998/99:N330 av m.fl. (kd) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag omåtgärder för patentskydd för enklare uppfinningar. InledningImmaterialrätt är den sammanfattande beteckningenför ett antal olika regler som skyddarintellektuella prestationer och kännetecken motobehörigt utnyttjande. I huvudsak innebär de olikaimmaterialrättsliga reglerna - både i och iandra länder - att den som skapat en skyddad produkteller utfört en skyddad prestation har principiellensamrätt att dra ekonomisk nytta av produkten ellerprestationen. Den som utan rättighetshavarenssamtycke vidtar någon åtgärd som omfattas avensamrätten begår ett immaterialrättsligt intrång,och ensamrätterna skyddas genom ett system av olikasanktioner av såväl straff- som civilrättsligkaraktär. För samtliga former av immaterial-rättsintrång kan sålunda straff- ochskadeståndsansvar komma i fråga. Vidare kan endomstol besluta om vissa skyddsåtgärder ochsäkerhetsåtgärder.Immaterialrätten brukar delas in i upphovsrätt ochindustriellt rättsskydd. Till det industriellarättsskyddet hör patenträtt, känneteckensrätt,mönsterrätt och växtförädlarrätt. Patenträtt gällerför nya uppfinningar som kan utnyttjas industriellt.Känneteckensrätt brukar användas som en övergripandebeteckning för varumärkesrätten, firmarätten ochandra rättsskydd för individualiseringsmedel.Mönsterskydd gäller utseendet (design) på en produktantingen den betingas av estetiska ellernyttobetingade skäl. Växtförädlarrätt skyddar nyaväxtsorter som skapas genom förädling eller på annatsätt. I utländsk rätt finns ytterligare en form föratt skydda en varas tekniska användbarhet. Denskyddsformen kallas bruksmodellskydd,bruksmönsterskydd eller skydd förnyttighetsmodeller.Mellan upphovsrätten och det industriellarättsskyddet finns två grundläggande skillnader. Denena är att upphovsrätten skyddar det sätt på vilketen idé omsatts i verkligheten och inte själva idén.Patentskydd, skydd för varumärken, mönsterskydd ochväxtförädlarrätt skyddar däremot idén som sådan. Denandra skillnaden är att upphovsrätt uppkommer såfort den skyddade prestationen utförts, medanpatent, mönster och växtförädlarrätt i princip för-utsätter ett registreringsförfarande. Patentskydduppkommer således först när rättighetshavaren ansöktom och beviljats patent på sin uppfinning.Varumärken intar en särställning genom att skydd kanuppkomma både genom registrering och genom faktiskanvändning.Den ensamrätt som följer med detimmaterialrättsliga skyddet är tidsbegränsad. Enligtreglerna i gäller upphovsrätten under 70 årräknat från upphovsmannens död eller beträffandevissa prestationer under från det prestationenutfördes. Patentskyddet räknas från den dag ansökangörs om registrering. I sträcker sigskyddstiden . Mönsterskyddeträknas också från ansökningsdagen och gäller , men tiden kan förlängas upp till . Iväxtförädlarrättslagen är skyddstiden utom förpotatis, vin och träd där skyddstiden är 30 år.Varumärken har en i princip obegränsad skyddstid sålänge de används. En registrering gäller dock baraunder men kan förnyas ett obegränsat antalgånger.Förenklade patentSom framgått inledningsvis innebär gällandebestämmelser i patentlagen (1967:837) att den somgjort en ny uppfinning kan få ensamrätt att utnyttjauppfinningen yrkesmässigt. Patent kan meddelas påett förfarande, t.ex. ett nytt produktionssätt,eller på en produkt som sådan, exempelvis ett nyttläkemedel. Som allmänna förutsättningar förpatenterbarhet gäller att uppfinningen, förutom attden skall vara ny, väsentligen skall skilja sig frånvad tidigare är känt samt att den skall kunnautnyttjas industriellt och vara reproducerbar,vilket innebär att uppfinningen skall ha sådankaraktär att den avsedda effekten med säkerhet kanuppnås vid ett upprepat utövande av uppfinningen.Den ensamrätt att utnyttja en uppfinning sompatentskyddet ger innehavaren är avsedd attstimulera forskning och utvecklingsarbete.Uppfinnare kan räkna med att utankonkurrens kunna marknadsföra uppfinningen eller påannat sätt exploatera den ekonomiskt. Häri liggerockså ett allmänt intresse. Mot de intressen somsålunda bär upp patentskyddet står samhälletsintresse av att det inte skapas ett alltförlångtgående monopol när det gäller att dra nytta aven uppfinning. Därför har ensamrätten begränsats itiden.Vidare finns möjlighet att under vissaförutsättningar genom tvångslicens ge tredje manrätt att utan hinder av ett patent mot ersättningtill patenthavaren utnyttja den patentskyddadeuppfinningen. Sålunda finns i patentlagen bl.a. enbestämmelse om tvångslicens vid underlåtet utövandeav en patenterad uppfinning. Bestämmelsen harmotiverats bl.a. utifrån en önskan att motverka attkapitalstarka företag köper upp patenträttigheterenbart för att inte utnyttja dem och därigenomskydda sin egen produktion och ställning påmarknaden. En innehavare av ett patent kan också ivissa fall få tvångslicens att utnyttja någon annanspatenterade uppfinning. Därutöver kan den somyrkesmässigt vill utnyttja någon annans patenteradeuppfinning genom tvångslicens få rätt därtill, omhänsyn till allmänt intresse av synnerlig viktkräver det. Frågor om tvångslicens prövas avdomstol.Patent söks i hos Patent- ochregistreringsverket (PRV), som granskar varjeansökan som kommer in. Vid granskningsförfarandetskall utrönas huruvida det föreligger hinder motbifall till ansökningen med hänsyn till patentlagensbestämmelser. En väsentlig del av granskningen avserfrågan huruvida uppfinningen är ny och fyller kravetpå uppfinningshöjd. Om förutsättningarna för patentär uppfyllda, dvs. om ansökningen är fullständig ochPRV gör bedömningen att det inte finns några hindermot patent, skall sökanden underrättas om att patentkan meddelas. Sedan sökanden betalt en särskildavgift, meddelandeavgift, skall patentmyndighetenbifalla ansökningen och kungöra beslutet. Närbeslutet har kungjorts är patent meddelat. Däreftervidtar det s.k. invändningsförfarandet då envar harmöjlighet att göra invändningar mot ett meddelatpatent. Framförda invändningar kan under vissanärmare angivna förutsättningar leda till att ettmeddelat patent upphävs. Förfarandet vid PRV ärtämligen tidskrävande, och enligt uppgift tar det igenomsnitt omkring från det att enpatentansökan ges in till dess patent meddelats.Antalet ansökningar uppgår till omkring 4 500 perår, varav omkring 2 000 bifalls.Ett patent som meddelas av nationellpatentmyndighet blir gällande endast i den staten.En uppfinnare som önskar få patentskydd i fleraländer måste alltså i princip söka patent i varjeland. Genom den europeiska patentkonventionen harskapats en ordning som medger att en patentansökansamtidigt kan erhålla patentskydd i flera länder,s.k. Sådant patent meddelas avdet europeiska patentverket (EPO) som har sitt sätei . EG har plats som observatör i EPO:sstyrelse. Konventionen, som innehåller enfullständig reglering av förutsättningarna att fåeuropeiskt patent och handläggningsordningen vid deteuropeiska patentverket, trädde 1977 ochhar tillträtts av och ett flertal andraeuropeiska stater. I den svenska patentlagen hartagits in de särskilda regler som föranletts avtillträdet. En viss anpassning av de svenska pa-tentreglerna till konventionens bestämmelser harockså skett.År 1989 undertecknade EG:s medlemsstater enöverenskommelse om gemenskapspatent. Avtalet innebäratt det är möjligt för en uppfinnare att ansökacentralt om patent som blir gällande i samtligamedlemsländer. Det är alltså i huvudsak sammauppbyggnad av systemet som i den europeiskapatentkonventionen, men vissa skillnader finns dock.Överenskommelsen har ratificerats av sjumedlemsländer, och om återstående fem länder somundertecknat avtalet ratificerar, kan frågan om etttillträde för bl.a. aktualiseras.I flera motioner förespråkas olika åtgärder för attförbättra villkoren för uppfinnare och innovatörer.Agne och (båda c) påpekar imotion L804 att villkoren för uppfinnare allmäntsett är dåliga och bör förbättras. Enligtmotionärernas mening står villkoren för dem somarbetat upp de betydande värden som detimmaterialrättsliga skyddet representerar inte iproportion till den samhällsnytta och betydelse försysselsättningen som uppfinningarna representerar.Motionärerna vill se en allmän översyn av denimmaterialrättsliga lagstiftningen i syfte attunderlätta för uppfinnare och innovatörer, och debegär ett tillkännagivande i enlighet härmed(yrkande 1). Vidare begärs i motionen etttillkännagivande om minskade kostnader ochförenklade regler vid patentansökning. Om det ärkrångligt, stelt och byråkratiskt att söka och fåpatent, verkar detta enligt motionärerna hämmande påföretagsamheten. En differentiering av de olikapatentkostnaderna bör övervägas i sammanhanget(yrkande 2). Motionärerna anser vidare att mångasmåföretagare är mer betjänta av ett enklare skyddför sina idéer än de mer omfattande och kompliceradeformer som följer av en patentansökan. Den typ avenklare skydd som bruksmodellskyddet utgör bördärför, enligt motionärernas mening, övervägas äveni . Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 3).Per () och () påpekari motion N326 att patentinstitutet är av storbetydelse för att skydda en innovation under denperiod som den utvecklas tekniskt och kommersiellt.Motionärerna anser att bör ges iuppdrag att granska handläggningstiderna hos PRV ochse över kostnaderna för att erhålla och upprätthållapatent. I motionen begärs ett tillkännagivande tillregeringen om snabbare patent (yrkande 1). Även idenna motion förespråkas att ett särskiltbruksmodellskydd utreds i , och motionärernabegär ett tillkännagivande om patentskydd förenklare uppfinningar (yrkande 2).Ett liknande yrkande finns i motion N330 av AlfSvensson m.fl. (kd), som anser att skallbegära förslag till åtgärder för att införa ettenklare skydd för uppfinningar. Ett sådant enklareskydd har enligt motionärerna särskilt storbetydelse för kortlivade produkter (yrkande 10).När utskottet behandlade liknandemotionsyrkanden i sitt av godkändabetänkande /98:LU16 var utskottet ense medmotionärerna i fråga om patentens betydelse och omvikten av att uppfinnare och företag förmår att tatill vara de fördelar som patentskyddet erbjuder.Samtidigt kunde utskottet konstatera att de frågorsom motionärerna aktualiserat då var, eller skullekomma att bli, föremål för överväganden i olikasammanhang. Utskottet kunde inte finna annat än attinriktningen på arbetet låg i linje medmotionsönskemålen och avstyrkte motionerna.Utskottet har inte heller nu någon annanuppfattning än vad motionärerna gett uttryck för närdet gäller patentens betydelse. För företag ärpatent ett av flera sätt att försäkra sig om attresultaten av satsningar på forskning och utvecklingkan tillgodogöras och vidmakthållas. Patent utgörett sätt att exploatera ny teknik, och när företagenoch samhället satsar allt större resurser påforskning och utveckling blir det också merbetydelsefullt att kunna säkra avkastningen pågjorda investeringar. Det har i olika sammanhanghävdats att framför allt mindre företag har svårtatt ta till vara sina rättigheter på patentområdet.Om vissa uppfinnare och företag inte förmår att tatill vara de fördelar som patentskyddet erbjuder,fyller patentsystemet inte längre sin funktion.Utskottet kan emellertid inte heller nu finna annatän att det arbete som pågår, såväl på Europanivå somnationellt, bedrivs med en inriktning som står isamklang med nu aktuella motionsönskemål.Vad gäller arbetet på bör nämnas attEG-kommissionen gett ut en grönbok ompatentsystemet i med undertiteln genom patent. I grönboken tas uppfrågor om hur det nuvarande Europapatentsystemetfungerar och redovisas ett arbete inom EPO för attsänka kostnaderna för Europapatent. Kommissionen tari grönboken upp dels frågan vilka avgifter som iförsta hand skulle kunna sänkas, dels om det ärlämpligt att enligt amerikansk förebild införaförmånligare avgifter för små och medelstoraföretag.EG-kommissionen har därefter konstaterat att detfinns ett uttalat behov av ett nytt enhetligtpatentsystem som täcker hela gemenskapen. Ett sådantgemenskapspatent måste enligt kommissionen varabilligt, både jämfört med ett amerikanskt patent ochi förhållande till ett europeiskt patent som täckerett mindre antal stater. I ett meddelande från juli1998 har kommissionen dragit slutsatsen att detförefaller nödvändigt att införa en särskild statusför patentskydd inom EU som innebär enklareförfaranden och lägre kostnader. Kommissionen finnerdet också angeläget att, för att främjainnovationsverksamheten, stödja det arbete somnationella patentverk gör.Beträffande de svenska avgifterna förpatentansökningar framgår av patentlagen att det ipatentärenden utgår avgifter av olika slag, bl.a.ansökningsavgifter och årsavgifter. Avgiftssystemetbygger på låga initialkostnader och progressivaårsavgifter. Tanken är att den som upprätthållersitt patent även har framgång med sin uppfinning ochdå kan betala årsavgifter enligt en stigande skala.Avgifternas storlek fastställs av regeringen ochframgår av en bilaga till patentkungörelsen(1967:838). Ansökningsavgiften till PRV uppgår till3 , vartill kommer en tryckningsavgift om 900kr. Verksamheten vid PRV är helt avgiftsfinansierad.Sökanden i patentärenden företräds i regel avombud, om det inte är fråga om ett större företagmed egen patentavdelning. Ett patentombud biståruppfinnaren bl.a. med att formulera ansökan och göraförberedande nyhetsundersökningar. När patent harmeddelats kan patentombudet bistå med att hållapatentet vid liv genom att betala in årsavgifternaoch att hjälpa till med upprättandet av licensavtalm.m. Den totala kostnaden för ett patent sommeddelas av PRV har i olika sammanhang beräknatsuppgå till . Om patentskydd önskas tillkommer årsavgifter om drygt 10 000 kr.Kostnaderna för att förvärva patentskydd enligt deneuropeiska patentkonventionen i åtta länder uppgårtill , vartill kommer kostnaderför årsavgifter. De stora kostnaderna hänför sigtill arbetet med utformningen avansökningshandlingarna, såsom ombudsarvoden ochöversättningskostnader, och patentavgifterna tordesålunda utgöra endast en mindre del av de totalakostnaderna i ett patentärende.I sammanhanget kan nämnas att PRV i en skrivelsetill regeringen väckt förslag om vissaändringar i patentlagen. Bland de frågor som verkettagit upp i skrivelsen kan nämnas sådana som rörförenkling och förbilligande avhandläggningsförfarandet. Enligt uppgift frånJustitiedepartementet kommer de frågor som verkettagit upp att behandlas i en departementspromemoriaunder år 1999.När det härefter gäller motionsspörsmålen rörandeett enklare skydd för vissa uppfinningar, finnsanledning att erinra om att , medutgångspunkt i en grönbok , i januari1998 lagt fram ett förslag till direktiv omtillnärmning av de rättsliga ordningarna förbruksmodellskydd för uppfinningar. ,och saknar enmotsvarighet till denna skyddsform, medan övrigamedlemsländer har regler på området, vilka dockskiljer sig åt.I direktivförslaget anges att de särskildakännetecknen för den föreslagna skyddsformen skallvara en snabb och enkel registrering, lägreskyddsvillkor, en låg kostnad och möjligheten tillett preliminärt skydd i avvaktan på att ett patentmeddelas. Den genomsnittliga tiden för meddelande avbruksmodellskydd i de länder som redan har sådantskydd i någon form är , vilket skalljämföras med vad som gäller för patent, dvs. Den snabba registreringen kanförstärka den konkurrensmässiga ställningen, främstför de små och medelstora företagen, och denmöjliggör ett snabbt ekonomiskt utnyttjande avuppfinningen, såväl genom meddelande av licenser somgenom en direkt användning av uppfinningen inomföretaget. Villkoren för att erhålla ettbruksmodellskydd är mindre strikta och lättare attuppfylla än de som gäller för patent, vilket gör detmöjligt att skydda även uppfinningar som innebärendast smärre tekniska framsteg. Till skillnad frånpatent skall bruksmodellskydd meddelas utan förpröv-ning av nyhet och uppfinningshöjd, vilket gör attskyddet blir billigare att erhålla. Förutsatt attuppfinningen uppfyller villkoren för bådaskyddsformerna kan den snabba registreringen av enbruksmodell utnyttjas till att överbrygga denrelativt långa tiden innan ett patent kan meddelas.Skyddstiden skall omfatta frånansökningsdagen, med möjlighet till förlängning itvå perioder och vardera , dvs. maximalt tioår.Med anledning av nu aktuella motionsyrkanden villutskottet också påminna om attSmåföretagsdelegationen i sin rapport (SOU 1997:186)Bättre och enklare regler konstaterat att mångamindre företag skapas kring ett begränsat antalunika innovationer. är därför avstor betydelse för att skydda innovationen under denperiod som den utvecklas tekniskt och kommersiellt.För en stor del av patentärendena ärhandläggningstiderna mycket långa, vilket enligtdelegationen förorsakar ökade kostnader och innebärproblem för de innovativa företagenskonkurrensmöjligheter. Det är enligt delegationenviktigt att också kostnaderna för att ansöka om ochupprätthålla patent kan hållas så låga som möjligt.Delegationen föreslår mot denna bakgrund attregeringen ger i uppdrag attgranska handläggningstiderna hos PRV och se överkostnaderna för att erhålla och upprätthålla patentoch i nästa regleringsbrev till verket ställer kravpå redovisning av hur verket varaktigt kan sänkahandläggningstiderna och hur man skaffat kompetensför att säkra detta mål.Vidare har delegationen påpekat att livscykeln förnya produkter blir allt kortare och att man i tolvav EU:s medlemsländer valt att möta behovet av ettsnabbare, enklare och billigare skydd för kortlivadeprodukter med ett särskilt bruksmodellskydd. Ettsådant skydd bör enligt delegationen införas även iSverige.I sammanhanget bör vidare erinras om att riksdagenpå näringsutskottets hemställan så sent som idecember avslagit en motion variföreslogs ett riksdagsuttalande om kortarehandläggningstider hos PRV. Näringsutskottethänvisade därvid till att arbete pågick inomRegeringskansliet med den inriktning somefterfrågades i motionen (bet. 1998/99:NU1).Mot bakgrund av vad som sålunda redovisats anserutskottet att några särskilda åtgärder frånriksdagens sida inte är påkallade, och utskottetavstyrker bifall till motionerna L804 yrkandena 1-3,N326 yrkandena 1 och 2 samt N330 yrkande 10.Patent på biotekniska uppfinningarEn utgångspunkt för patentlagens regler om detpatenterbara området är att någon skillnad inteskall göras mellan olika tekniker. Patent kansålunda meddelas också för biotekniska uppfinningar.En etisk gräns för vad som är patenterbart finns i 1§ fjärde stycket patentlagen, som innehåller ettgenerellt förbud mot patent på uppfinningar varsutnyttjande skulle strida mot goda seder ellerallmän ordning. I samma lagrum föreskrivs vidare ettförbud mot patent på djurraser och växtsorter.Förbud gäller också för patent på väsentligenbiologiska förfaranden för framställning av växtereller djur. Patent får dock meddelas påmikrobiologiska förfaranden och på produkter som ärett resultat av ett sådant förfarande. Förväxtsorter finns en särskild rättslig skyddsform,växtförädlarrätt, vilken regleras iväxtförädlarrättslagen (1997: 306).Inom EU har sedan ett drygt decennium tillbakapågått arbete med att utforma ett direktiv omrättsligt skydd för biotekniska uppfinningar.Motivet för ett sådant direktiv är att garantera frirörlighet på den inre marknaden av patenteradebiotekniska produkter genom att harmoniseramedlemsstaternas lagstiftning, så att de rättsligaförutsättningarna för patentskydd, liksom skyddetsomfattning, klargörs och harmoniseras.I juli 1998 antogs direktivet om rättsligt skyddför biotekniska uppfinningar (98/44/EG).Utgångspunkten i direktivet är att biotekniskauppfinningar skall kunna skyddas på samma sätt somandra uppfinningar. Inledningsvis slås fast attbioteknik och genteknik spelar en allt viktigareroll för ett stort antal industrigrenar och attskyddet för biotekniska uppfinningar med säkerhetkommer att vara av grundläggande betydelse förgemenskapens industriella utveckling. Pågenteknikområdet är de investeringar som måste görasi forskning och utveckling särskilt kostsamma ochriskfyllda och möjligheten att göra dem lönsammafinns endast, enligt vad som framgår av direktivet,vid ett lämpligt rättsligt skydd. Man bör ocksåbeakta bioteknikens utvecklingsmöjligheter förmiljön och särskilt dess användning för att utvecklaodlingsmetoder som är mindre förorenande och merskonsamma för jordarna. Enligt direktivets ingressär det lämpligt att genom patentsystemet uppmuntraforskning och genomförande av sådana förfaringssätt.I direktivet ställs upp olika principer förbiotekniska uppfinningars patenterbarhet, och däranges vissa etiskt betingade undantag som innebäratt patent på vissa slags uppfinningar inte kankomma i fråga. Sålunda har ett uttryckligt förbudmot patent på reproduktiv kloning av människortagits in i direktivet. Detsamma gällerförfaringssätt för modifiering av mänskligakönscellers genetiska identitet. Likaså uteslutsanvändning av mänskliga embryon för industriellaeller kommersiella ändamål från det patenterbaraområdet. Enligt den etiska regel som avserdjurskyddshänsyn skall förfaranden för ändring i dengenetiska identiteten hos djur, som kan förorsakadjuren lidande utan att det medför några påtagligamedicinska fördelar för människor eller djur, intevara patenterbara.Vidare klargörs i direktivet distinktionen mellanen uppfinning och en upptäckt, och när det gällerpatentering av mänskligt material sägs att denmänskliga kroppen i sina olika bildnings- ochutvecklingsstadier, liksom enbart upptäckten avnågon av dess beståndsdelar, inte kan utgöra enpatenterbar uppfinning. En uppfinning som grundarsig på en isolerad beståndsdel av människokroppeneller en del som på annat sätt framställts genom etttekniskt förfaringssätt kan emellertid patenteras.Djurraser och växtsorter som sådana, liksomväsentligen biologiska förfaringssätt förframställning av växter eller djur, såsom korsningeller urval, utesluts från patenterbarhet.