bet · GN01TU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Inom områdetbiobränsletillförsel är, framhåller regeringen,stödet till forsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamheterna inriktat bl.a. på attfå till stånd lägre kostnader för produktion avbränsle samt på hur tillgängligt biobränsle kanfördelas optimalt mellan energi- ochtransportsektorerna utifrån resurshushållning,koldioxidreduktion och kostnadseffektivitet.För utveckling av etanol från skogsråvara, ettområde som motionärerna särskilt nämner, finns sedanlänge statliga forskningsprogram. För nuvarandeprogram, som löper ,disponeras , dvs. Stöd utgår för grundläggandeforskning, utveckling och studier i pilotskala.Målet är att få till stånd produktion i kommersiellskala vid slutet av . Ett viktigt första stegär att få ner produktionskostnaden tillkonkurrenskraftig nivå. I sammanhanget villutskottet peka på att fem kommunalt ägda företag inorra har startat ett företag, , vars mål är att bygga en fabrik förcellulosabaserad etanolproduktion. Företaget harfått statligt stöd för att utforma enpilotanläggning. Utskottet har inhämtat att det inomStatens energimyndighet pågår diskussioner ominrättande av ett program för alternativa bränslen,bl.a. metanol, i förgasarmotorer. Vidare diskuterasett program för biobaserade drivmedelskomponenter,t.ex. rapsmetylester (), för inblandning ifossila bränslen. För biogas finns sedan tidigareett forskningsprogram.Mot bakgrund av vad som redovisats ovan finnerutskottet att betydande satsningar görs ellerplaneras för att få till stånd kommersielltbärkraftig inhemsk produktion av biobaseradedrivmedel.Med anledning av förslaget i motionen om ökadforskning för att sänka fordonens bränsleförbrukningvill utskottet erinra om det uttalande somstatsministern gjorde i regeringsdeklarationen år1998. Där meddelade han sålunda regeringens avsiktatt, i samarbete med bilindustrin, få till stånd enutveckling av mer miljövänliga och mer bränslesnålabilar. Som bl.a. framgår av budgetpropositionen förår 2000 (utg.omr. 21 Energi) är utgångspunkten församarbetet en gemensam satsning på ett forsknings-,utvecklings- och demonstrationsprogram, som skallbidra till att minska vägtrafikens bidrag tillmiljöförstöringen och skapa stabilaförutsättningar för en långsiktigt konkurrenskraftigfordonsindustri. Programmet kommer att genomförasunder en sexårsperiod fr.o.m. år 2000.För de statliga insatserna kommer sammanlagt 500miljoner kronor att disponeras. Programarbetetkommer att samordnas inom det särskilda programrådetför fordonsforskning, som är knutet till NUTEK.Enligt vad utskottet har erfarit pågår förhandlingarmed bilindustrin om den närmare utformningen avsamarbetet. hölls ett möte vidvilket uppnåddes enighet om den ungefärligaambitionsnivån. Bedömningen är att totalt ca 2miljarder kronor kommer att satsas. Målet är attförhandlingarna skall vara slutförda före utgångenav . Utskottet delar motionärernas syn påbehovet av forskning om och utveckling av mermiljövänliga bilar men konstaterar attstaten och näringslivet under de närmaste årenkommer att satsa betydande belopp på området.Utskottet har behandlat ett förslag omforskning för att få fram billigare metoder föranläggande av trafikleder i tunnlar (bet.1998/99:TU8). Utskottet hänvisade då bl.a. till attdet i FoU-plan för perioden 1998-2000finns flera projekt som behandlar olika frågor omutformning av trafikleder i tunnlar. Härutöver villutskottet nämna att det finns ett särskiltforskningsorgan, Stiftelsen svenskbergrumsforskning, som arbetar med frågor medanknytning till tunnelbyggen. I stiftelsen ingårbl.a. Dessutom bedrivs enomfattande geoteknisk forskning vid vissauniversitet och högskolor, bl.a. Kungl. Tekniskahögskolan (KTH) och tekniska högskola.Utskottet anser sammanfattningsvis att motionärernatagit upp områden där kraftfulla forskningsinsatserär angelägna. Men med hänvisning till vad som ovananförts finner utskottet att något särskiltinitiativ med anledning av motionen i denna del inteär erforderligt. Följaktligen avstyrks motion T210(kd) yrkande 31.15.3 Forskning om drift och underhåll avgrusvägarMotionsförslagEnligt vad () uttalar i motion T346 harmycket av grusvägskunnandet i olika led gåttförlorat. Detta gör att grusvägarna är sämre än debehöver vara. Med hänvisning bl.a. till attgrusvägsunderhållet kostar stora summor börstaten i ökad utsträckning främja forskning omgrusvägar, anser motionären.Utskottets ställningstagandeEnligt vad utskottet inhämtat med anledning avmotionen delar KFB och VTI motionärens uppfattningatt drift och underhåll av grusvägar varit etteftersatt forskningsområde. Emellertid drivs sedannågra år vid KTH ett forskningsprogram vid Centrumför drift- och underhållsforskning (CDU). Programmetfår stöd från och . Vidare harinhämtats att en till CDU och VTI knuten forskareför närvarande driver ett doktorandprojekt, sombehandlar frågor om effektiva produktionsmetoderinom drift och underhåll av grusvägar. Projektetfinansieras av med totalt 2,8 miljonerkronor. Med hänvisning till det anförda avstyrkerutskottet motion T346 (s).15.4 Forskning om spårburen kollektivtrafiki tätortMotionsförslagI motion T514 föreslår ochCarlinge Wisberg (båda v) ett särskilt stöd till detforskningsprojekt rörande ett modernt spårvägssystemsom drivs vid Statens väg- ochtransportforskningsinstitut (VTI).Marianne och (båda c) föreslår imotion T536 att det s.k. Sky iLinköping skall få ytterligare stöd.Utskottets ställningstagandeUtskottet har med anledning av motionerna inhämtatföljande.Vid VTI bedrivs med stöd av KFB ettforskningsprojekt som går under namnet -Light Cost. Syftet med projektet, som inleddes år1999 och skall pågå t.o.m. , är attstudera på vilket sätt moderna spårvägssystem kanbidra till en långsiktigt hållbar kollektivtrafikäven i . Moderna spårvägar bedöms ha godkapacitet, hög energieffektivitet och godamiljöegenskaper. Enligt VTI har kommunvisat intresse för forskningsprojektet.Det s.k. Sky i har fåttekonomiskt stöd av ochÖstgötatrafiken. VTI har bidragit med ett mindrebelopp, . En förstudie har genomförts ochdärefter har projektet lagts ner. Enligt VTI harforskare vid institutet uttryckt tvivel omprojektets möjligheter, bl.a. när det gällerförmågan att klara kapaciteten vid högtrafik.Utskottet har tidigare behandlat ett motionsyrkanderörande ett förarlöst spårburet system i Uppsala.Utskottet uttalade i samband härmed (bet.1997/98:TU1 utg.omr. 22) att staten bör uppmuntraförsök med miljövänlig, energisnål och trafiksäkerkollektivtrafik. Men det är KFB som, på grundval avallmänna riktlinjer från statsmakternas sida, haratt ta ställning i varje enskilt stödärende. Meddenna ansvarsfördelning kan det inte vara rimligtatt pekar ut särskilda projekt som bör fåstöd.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna T514 (v) och T536 (c).15.5 Meteorologisk forskningMotionsförslagI motion T210 uttalar m.fl. (kd) attdet inträffade en radextrema meteorologiska, hydrologiska ochoceanografiska händelser. Det krävs enligtmotionärerna en prioritering av forskningkring dessa händelser och deras eventuella sambandmed mänskliga aktiviteter och ekologiskabalansstörningar (yrkande 55).Utskottets ställningstagandeUtskottet har med anledning av motionsyrkandetinhämtat vissa uppgifter från SMHI.Enligt är det, som påstås i motionen, korrektatt det inträffade en radextrema händelser. Men också före och efter periodenhar sådana händelser förekommit. Den forskning somrör extrema händelser inriktas dels mot att få frambättre prognoser och varningar med hjälp avnumeriska modeller, dels mot att avgöra om extremahändelser ingår i den normala variationen. SMHIbedriver ett omfattande klimatologisktforskningsarbete. arbetar man bl.a.med s.k. klimatmodellering. Verksamheten bedrivsinom ramen för det svenska klimatmodellprogrammet,SWECLIM, som finansieras av och inom båda nämnda områden är redan i daghögt prioriterad, uppger SMHI.Utskottet delar motionärernas uppfattning ombetydelsen av forskning kring extrema meteorologiskaoch klimatologiska händelser samt deras eventuellasamband med mänskliga aktiviteter. Emellertid finnerutskottet, mot bakgrund av vad som inhämtats, attdenna forskning redan nu är högt prioriterad.Utskottet vill dessutom hänvisa till att regeringeni budgetpropositionen för uttalar sin avsiktatt återkomma 2000 rörandeSMHI:s anslagsbehov. Med hänvisning till det anfördaföreslår utskottet att avslår motion T210(kd) yrkande 55.16 Uppföljning och utvärderingI det följande redovisas utskottets bedömning av hurresultatstyrningen har utvecklats och hur riksdagenskrav på att få ett relevant beslutsunderlagtillgodoses med utgångspunkt i budgetproposition förår 2000, utgiftsområde 22 Kommunikationer.Varför uppföljning och utvärdering?Utskottet har lagt en allt störrevikt vid att följa upp och utvärdera tidigareriksdagsbeslut. Skälen är i huvudsak följande:· Styrningen av den statliga verksamheten inomkommunikationsområdet har successivt övergåttfrån detaljstyrning till ramstyrning med fokus påresultat i stället för på resursinsats.Beslutsfattandet har därmed i stor utsträckningdecentraliserats till trafikverk och andramyndigheter. För att denna mål- ochresultatstyrning skall fungera ändamålsenligtkrävs att tydliga mål sätts upp för olikaverksamheter samt att resultaten följs upp ochutvärderas.·· Staten har ansvar för att trygga och utveckla enväl fungerande infrastruktur på trafikområdet.Investeringarna har i många fall långsiktigakonsekvenser för samhällsstrukturen. Det innebäratt beslutsfattandet till stora delar måstegrundas på strategiska bedömningar och prognoserför framtiden. För att denna beslutsmodell skallkunna fungera ändamålsenligt krävs en välfungerande uppföljnings- ochutvärderingsverksamhet.·· transportpolitiska beslut innebär attstyrningen mot och uppföljningen av de olikatransportpolitiska målen måste förbättras.Regeringen skall därför för riksdagenredovisa hur de olika transportpolitiska målenhar uppfyllts. Motsvarande krav på uppföljninggäller inom post- och teleområdena.·· Den avreglering som skett inom flera transport-och kommunikations-områden ställer krav pågranskningsinsatser för att främja en välfungerande konkurrens och trygga att samhällsmålsom regional balans och en god miljö kan uppnås.·· Transport- och kommunikationsområdena förändrassnabbt. Teknisk utveckling, ökad användning avinformationsteknik och en närmare europeiskintegrering ställer krav på uppföljning ochanpassning till en förändrad omvärld.·Viktigaste arbetsmetoden är att ställa krav påbeslutsunderlagenUtskottets möjligheter att genomföra egna omfattandeoch kvalificerade granskningsprojekt är begränsade.Det väsentliga är därför, enligt utskottets mening,att besluts- och planeringssystemet gertillfredsställande information. I dettainformationssystem måste uppföljning och granskningingå som en naturlig och välutvecklad del. Därtillkrävs en väl fungerande dialog mellan regeringen,myndigheter och riksdagen.Trafikutskottets arbetsmetoder kan beskrivas påföljande sätt:· Utskottet har i olika sammanhang preciseratinformationsbehov och ställt krav på ettförbättrat beslutsunderlag. Det gäller önskemålom konsekvensbeskrivningar, uppföljningar avolika riksdagsbeslut och utredningar om skildafrågor. I samband med den årliga behandlingen avbudgetpropositionen har utskottet sedan några årredovisat hur det anser att kraven på en effektivmål- och resultatstyrning uppfyllts.·· Utskottet har utvecklat sitt samarbete medRiksdagens revisorer genom att föreslårevisorerna olika granskningsprojekt. Revisorernahar lämnat ett förslag tillriksdagen om behandling av miljöfrågor inom väg-och järnvägsområdena (, ochmiljön) samt redovisat tre förstudier inomutskottets beredningsområde som behandlatSjöfartsverket (Sjöfartsverketssjösäkerhetsarbete), AB (ABSvensk - mer än kontrollbesiktning)och planeringssystemet för investeringar itrafikens infrastruktur (Nya vägar till vägar ochjärnvägar? ).·· Vidare har utskottet som ett led igranskningsverksamheten arrangeratseminarier om ett antal olika frågor, nämligentrafiksäkerhet, vägbeläggningar, alternativfinansiering av infrastruktur och flygsäkerhet.·· Utskottets löpande kontaktverksamhet med bl.a.uppvaktningar och studiebesök liksommotionsbehandlingen ger också tillfälle att följaupp olika frågor.·Synpunkter på årets budgetpropositionUtskottets önskemålI samband med behandlingen av förra åretsbudgetproposition konstaterade utskottet att om mål-och resultatstyrningen skall kunna fungeraändamålsenligt och effektivt krävs ett fortsattutvecklingsarbete (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:TU1, rskr. 1998/99:79). Utskottet ansåg attföljande frågor borde uppmärksammas: Målen bör formuleras så att de blir möjliga attfölja upp. Resultatinformation bör belysa även hållbartillväxt och effektivitet. Efterkalkyler bör användas mer. Resultat från forsknings- och utvecklingsinsatserbör utvärderas och redovisas. Effektivitet och konkurrensförhållanden börbelysas genom internationella jämförelser. Anslagsberäkningar och regeringsförslag börtydliggöras.Utskottet ansåg vidare att särskilda redovisningarborde lämnas för hur trafiksäkerhetsmålen kan uppnåsoch för utvecklingen av det demokratiska inflytandeti investeringsplaneringen. Formerna för dessasärskilda redovisningar preciserades inte.Budgetpropositionen är självfallet inte den endamöjliga redovisningsformen. Tvärtom kan det mångagånger vara bättre att uppföljnings- ochutvärderingsinformation lämnas i särskildaregeringsskrivelser.Förbättringar det senaste åretUtskottet konstaterar att en rad insatser under detsenaste året har genomförts för att förstärka mål-och resultatstyrningen inom utgiftsområde 22Kommunikationer. Genom bl.a. regeringensregleringsbrev till olika myndigheter och affärsverkinom utgiftsområdet har ett omfattande arbeteinitierats för att förbättra beslutsunderlag ombl.a. måluppfyllelse och effektivitet.Som exempel på mer övergripande insatser kan nämnasatt ()har redovisat en första utvärdering av detransportpolitiska målen (De transportpolitiskamålen - Uppföljning , Rapport 1999:3).SIKA har också lämnat en lägesrapport om hur detransportpolitiska målen kan utvecklas(Vidareutveckling av transportpolitiska etappmål,Rapport 1999:4) och utvärderat planeringssystemetför investeringar i trafikens infrastruktur(Utvärdering av den regionalainfrastrukturplaneringen 1998-2007, Rapport 1999:1).Statskontoret har redovisat ettregeringsuppdrag om hur de transportpolitiska målenkan följas upp (Förslag till uppföljning av detransportpolitiska målen, 1999:33). Vidare kannämnas att , i samråd medRikspolisstyrelsen, och , på regeringens uppdrag harpresenterat en strategi för att nå miljö- ochtrafiksäkerhetsmålen (Miljö och säkerhet på väg - eninvestering för framtiden, nr 62).Som en följd av en del av dessa insatser innehållerårets budgetproposition för utgiftsområde 22Kommunikationer på flera områden ett förbättratbeslutsunderlag. Det gäller t.ex. redovisningar avhur de transportpolitiska målen har uppfyllts ochefterkalkyler över väg- och järnvägsinvesteringar.Tillståndsbeskrivningen på flera områden har ocksåutvecklats. I enlighet med trafikutskottets tidigareönskemål lämnas vidare en sammanställning avupptagna lån inom väg- och järnvägsområdet samt enbedömning av framtida anslagsbehov för räntor ochåterbetalning av lånen. Som utskottet efterlystredovisas även ett handlingsprogram för att ökatrafiksäkerheten.Utskottet bedömer därmed att regeringensredovisning i budgetpropositionen för gerriksdagen ett bättre underlag än tidigare föruppföljning och utvärdering av den förda politiken.Som utskottet återkommer till i följande avsnitt ärdet dock angeläget med ett fortsatt arbete för attytterligare utveckla budgetpropositionen sombeslutsunderlag.Läsbarheten bör förbättrasUtskottet anser att det är angeläget attbudgetpropositionen blir tydligare och merlättillgänglig. Klarhet och begriplighet är normalten förutsättning för alla former av kvalitetssäkringav beslutsunderlaget. I budgetpropositionenbehandlas vissa frågor , dels under ettövergripande avsnitt, dels under ettverksamhetsavsnitt samt under respektive myndighetoch anslag. Detta innebär svårigheter att enkeltfinna relevanta uppgifter. Rubriksättningen är inteheller alltid lätt att förstå eftersom sammarubriker återkommer med oklarsystematik. Texten innehåller vidare mångaupprepningar. Det finns också exempel på attrubrikerna är missvisande, dvs. att innehållet itexten inte stämmer överens med rubriken.Sammanfattningsvis gör detta att många uppgifter ibudgetpropositionen är svåra att hitta och förstå.Utskottet har förståelse för att utgiftsområdetsomfattning, komplexitet och betydelse församhällsutvecklingen innebär att det kan vara svårtatt utarbeta ett beslutsunderlag som ärlättillgängligt. Utskottet anser dock att det ärangeläget med ett fortsatt arbete för att förbättraläsbarheten. Utskottet är berett att aktivt delta iett sådant arbete.Tydligare anslagsredovisningarFör att bedöma regeringens medelsförslag är det avintresse att klargöra förändringar i förhållandetill tidigare anslagsnivå. De långsiktigaplaneringsnivåer som statsmakterna lagt fast förinvesteringar och underhåll av trafikensinfrastruktur gör det också angeläget att följa uppden årliga medelstilldelningen i förhållande tilltidigare riksdagsbeslut.I budgetpropositionen kompletteras medelsförslagenregelmässigt med uppgifter om anslag för innevarandeår, tidigare års utfall, anslagssparande ochutgiftsprognos. Vissa uppgifter lämnas även omanslagsnivån i förhållande till tidigare fastställdaplaneringsramar. Utskottet anser att dessa uppgifterär väsentliga för att bedöma regeringensmedelsberäkningar och motionsförslag om ändrademedelsanvisningar. Medelsomföringar mellan olikaanslag, ändrad medelsanvändning, omprioriteringar,samfinansiering, lånefinansiering och regler fördisposition av medelsreservationer gör det dock ivissa fall svårt att bedöma den reella innebörden avregeringens medelsberäkningar.Enligt utskottets mening är det därför angelägetatt regeringens medelsförslag förtydligas. De bör sålångt möjligt klargöra reella förändringar avmedelstilldelningen i förhållande till nuvarandenivåer och planeringsramar. Konsekvenser av denföreslagna anslagstilldelningen för verksamheten ochde transport- och kommunikationspolitiska målen börvidare i möjlig mån beskrivas.Utskottet anser det också angeläget att förslagentill medelsanvisning till likartade ändamål så långtmöjligt behandlas samlat för att vinna ökadtydlighet. I sammanhanget kan nämnas att enligtbudgetpropositionen föreslås att anvisarmedel till från tre olika anslag,nämligen A3 : Sektorsuppgifter, A4Banhållning och A6 Nationellt investeringprogram förinfrastrukturutveckling.Resultatredovisningar bör vidareutvecklasPropositionens redovisning av uppnådda resultat inomolika verksamhetsområden varierar. I flera fall harredovisningen i förhållande till tidigare årförbättrats. är den dock mera skissartad ochanger exempelvis bara att en viss verksamhetbidragit till att uppfylla de transport- ellerkommunikationspolitiska målen.Utskottet har förståelse för att det kan vara svårtatt redovisa uppnådda resultat med hänsyn till attde övergripande transportpolitiska målen inte ärtydliga. Möjligheten att bedöma effektivitet ochmåluppfyllelse är därmed begränsad. Utskottet anserdärför att det pågående transportpolitiskautvecklingsarbetet för att vidareutveckla mål- ochresultatanalysen är viktigt.Det är också angeläget att en strategi utformas,inom ramen för den fortsatta budgetdialogen, förvilken resultatinformation som skall lämnas och tillvem samt när uppföljning och utvärdering skall skeoch hur det skall gå till.Konsekvensbeskrivningar bör förtydligasKonsekvensbeskrivningen av propositionens förslag ärinte alltid tillräckligt konkret. För deanslagsmässigt viktigaste områdena, nämligen medeltill väg- och banhållning, redovisas vissa uppgifterom bl.a. den föreslagna anslagsnivån i förhållandetill tidigare fastställda planeringsramar. För vissaandra anslag och bemyndiganden är det svårt attutläsa den närmare innebörden i förhållande tillsåväl verksamhet som tidigare anslagsnivå. Detgäller exempelvis förslag rörande trafikupphandlingoch banavgifter. Enligt utskottets mening är detangeläget att konsekvensbeskrivningarna avmedelsförslag, avgiftssystem och bemyndigandenvidareutvecklas.Utvärdera och redovisa resultat från forsknings- ochutvecklingsinsatserUtskottet underströk i samband med behandlingen avförra årets budgetproposition att resultatanalysenför forsknings- och utvecklingsinsatser bordevidareutvecklas. I årets budgetproposition redovisasför Kommunikationsforskningsberedningen attforskningens kvalitet och relevans har följts uppgenom att av forskningsstödet har utvärderats.Vare sig resultatet av uppföljningen ellerregeringens bedömning anges dock. När det gällerStatens väg- och transportforskningsinstitut (VTI)begränsar sig resultatinformationen i huvudsak ekonomisk redogörelse och att regeringen som sinslutsats anger att VTI har en viktig funktion somsektorforskningsorgan inom kommunikationssektorn.Utskottet har för sin del förståelse för att det ärsvårt att ange tydliga mål för forsknings- ochutvecklingsinsatser. Detta ligger till viss del isakens natur eftersom forsknings- ochutvecklingsverksamhet innebär att man söker nykunskap. Både målen för kunskapssökandet och dehinder som kan finnas är delvis okända. Arbetet meduppföljning och utvärdering måste självfalletutformas med hänsyn till dessa grundförutsättningar.Enligt utskottets mening är det dock angeläget attregeringen i lämplig form för beskriverkunskapsåterföring och samhällsnytta av denforsknings-, utvecklings- ochdemonstrationsverksamhet som bedrivs inomkommunikationsområdet. Betydelsen av detta börbetonas eftersom de omfattande FoU-insatserna pådetta område kan karakteriseras som investeringar ibättre fungerande kommunikationer.Kunskapsåterföringen till offentliga och privataorgan är avgörande för att dessa investeringar skallge avkastning.Internationellt perspektiv alltmera viktigtInternationaliseringen inom transport- ochkommunikationsområdet innebär att alltfler frågorinte kan behandlas enbart från ett inhemsktperspektiv. För att möjliggöra en allsidig bedömningav olika resultat och förslag är det därförangeläget att en internationell dimension i ökadutsträckning förs in i resultatbeskrivningar ochkonsekvensanalyser.För att resultatinformation om effektiviteten inomkommunikationsområdet skall kunna bedömas, kanvidare jämförelser med verksamheter i andra ländervara av intresse. Genom en systematisk ochkontinuerlig jämförelse av effektiviteten i form avproduktivitet, kvalitet, pris och arbetsprocess medliknande verksamheter (s.k. benchmarking) kanvärdefulla slutsatser dras om effektiviteten inomområden där den inhemska marknaden är begränsad.Enligt utskottets mening är det angeläget att prövaom benchmarking eller någon annan metod kan användasi syfte att främja en ökad effektivitet.SammanfattningUtvecklingen mot mål- och resultatstyrning gör detnödvändigt för att i ökad utsträckningfölja upp de beslut som fattas. Om så inte skerförsvagas det demokratiska inflytandet över viktigabeslut.Det viktigaste underlaget för arbete ärregeringens propositioner och skrivelser. Det ärdärför nödvändigt att detta beslutsunderlag lämnarinformation som möjliggör för utskottet att bedrivaett effektivt uppföljningsarbete. Om riksdagenställer sådana krav på regeringens arbete lederdetta med stor sannolikhet till att regeringen i sintur kommer att skärpa kraven på myndigheterna attutvärdera sin verksamhet.Av den tidigare redovisningen framgår att åretsbudgetproposition innehåller ett bättrebeslutsunderlag än tidigare års propositioner. Somockså framgår anser utskottet attbudgetpropositionen kan förbättras ytterligare.Utskottet anser att det är viktigt att så sker.Trafikutskottet är för sin del berett att aktivtdelta i ett sådant arbete.