bet · GN01KrU2 · 1999-09-21 00:00:00 — 1998/99:55).Motionärerna bakom motion Kr275 (v) är i och försig positiva till att utgivningsstödet kompletteratsmed ett distributionsstöd men anser att stödet ärotillräckligt. Vidare saknar de förslag tillåtgärder då det gäller spridning av nordisklitteratur och stöd till en nordisk bokkatalog.Slutligen, menar motionärerna, bör beslutom distributionsstöd ställas mot effekten av eneventuellt sänkt moms på allmänlitteratur (yrkande20).Utskottet erinrar om att distributionsstödet för deutgivningsstödda titlarna infördes först den 1januari 1999 och således tillämpats endast niomånader. Utskottet som /riksmöteavstyrkte ett yrkande av innehåll liknande det nuaktuella intar alltjämt samma ståndpunkt. Detinnebär att utskottet utgår från att stödformen -efter att den har varit i kraft - kommer attutvärderas och att regeringen, om den finner detnödvändigt, kommer att föreslå eventuellaändringar av stödvillkoren. Vidare innebärställningstagandet att utskottet inte är berett attförorda att övriga nordiska länders bokutgivningskall omfattas av det svenska distributionsstödet.Det kan nämnas att det inom ramen för det nordiskasamarbetet finns en stödordning för att främja enökad utgivning av värdefull nordisk litteratur iöversättning i andra nordiska länder. En särskildstödordning för att främja nordiskt samarbete påfolkbiblioteksområdet finns också. Utskottet är inteheller berett att ta initiativ till en jämförelsemellan det nu inrättade distributionsstödet och deeffekter som kan förväntas om momsen på böckerskulle sänkas. (Jfr bet. 1997/98:KrU15 s. )Vidare erinras om att i 1999 årsregleringsbrev har fått regeringens uppdrag attfr.o.m. innevarande budgetår följa utvecklingen pålitteratur- och tidskriftsområdet genom attutveckla, framställa och presentera statistik.Utskottet uttalade vid 1997/i ovannämnda betänkande, bet. 1997/98:KrU15, att det råderosäkerhet om storleken på statens inkomster avmomsen på böcker och kulturtidskrifter. Utskottetutgick från att det statistikuppdrag som Kulturrådetskulle få skulle innebära att statistiken för dentotala försäljningen av böcker och kulturtidskrifterblir tillförlitlig och att en tydlig bild därmed kanges av statens inkomster av moms på detta område.Utskottet har inhämtat att påbörjatuppdraget. En lägesrapport om uppläggningen avarbetet har lämnats till regeringen.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionKr275 (v) yrkande 20 således.Utskottet vill tillägga att motionsförslag somsyftar till minskad bokmoms behandlades avskatteutskottet . Skatteutskottetkonstaterade att en minskad moms på böcker skulleinnebära ett bortfall av skatteinkomster. Storlekenpå ett sådant bortfall bör - menade skatteutskottet- närmare studeras inom ramen för de skattesamtalsom förs mellan regeringen och övriga politiskapartier. ansåg det därför inte varalämpligt att ta ställning till frågan innanresultatet av samtalen föreligger (bet.1998/99:SkU12 s. 10).Förslaget i motion Kr238 (fp) syftar till attprojektet att ge ut Min första bibel på sydsamiskaskall förverkligas och att det sydsamiskakulturutbudet för barn och ungdom skall säkras.Då det gäller förslaget om utgivning av Min förstabibel erinrar utskottet om att Statens kulturrådprövar frågor om och fördelar stöd till utgivning avbl.a. litteratur på minoritets- och invandrarspråkenligt förordningen (1998:1469) om statligtlitteraturstöd. Bidrag kan även sökas hosSametinget, som enligt sametingslagen (1992:1433)fördelar medel som via statsbudgeten anslås tillsamisk kultur. fördelar även medel tillsamisk kultur från Samefonden.Vidare erinrar utskottet om attMinoritetsspråkskommittén i betänkandet Steg mot enminoritetspolitik (SOU 1997:192) föreslagit attåtgärder skall vidtas för att statliga stöd som iolika former utgår till litteratur och olika slag avkultur skall utformas så att litteratur och annatmaterial samt andra kulturyttringar på samiska,finska och chib och den kultur som hängersamman med språken får en tillräcklig andel av destatliga stöd som utgår till olika slag avkulturell verksamhet. Regeringen har i proposition1998/99:143 Nationella minoriteter i gjortbedömningen att de nationella minoriteterna -däribland samerna - särskilt bör beaktas vidfördelningen av de statliga stöden till litteraturoch kulturtidskrifter samt till övrigkulturverksamhet. I propositionen aviseras en visshöjning av stöden för dessa ändamål (prop. s. 63). Propositionen kommer att beredas avkonstitutionsutskottet under hösten 1999.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionKr238 (fp).Fråga om kulturtidskriftsstöd m.m.Förslaget i motion MJ257 (kd) syftar till atttidningen skall få presstöd och attreglerna för kulturtidskriftsstödet skall ändras såatt tidskrifter på samiska, finska och chibsärskilt beaktas när bidrag beviljas (yrkande 8).Utskottet erinrar om att frågor om det statligapresstödet bereds inom . Härkan dock nämnas att Samefolket är en månadstidningoch att presstöd därför inte med gällande regelverkkan utgå till tidningen. Enligt uppgift finns vissaplaner på att införa en tätare utgivning avtidningen. Det ankommer på attavgöra om tidningen under sådana omständigheterskulle kunna erhålla presstöd.Det kan tilläggas att regeringen i den i detföregående nämnda propositionen om nationellaminoriteter i (prop. 1998/99:143)understryker vikten av att dagstidningar på bl.a.samiska skall ges tillräckligt stöd. Nuvarandepresstödsregler uppfyller detta krav sägs det ipropositionen (prop. s. 69).Med hänvisning till det anförda avstyrksmotionsyrkandet.Parlamentarisk utredning omhandlingsprogram för svenska språketMotionärerna bakom motion Kr275 (v) erinrar om detförslag till handlingsprogram för att främja svenskaspråket som har utarbetat påregeringens uppdrag. Enligt motionärerna är det avavgörande betydelse att ett handlingsprogram för attfrämja svenska språket får en bra utformning.Motionärerna anser nämligen att en utarmning avsvenska språket breder ut sig i samhället, främstbland ungdomar men även bland vuxna som bor iområden med mycket hög andel invånare med utländskbakgrund och i andra socialt utsatta områden.Språkutarmningen utgör ett socialt och ettdemokratiskt problem, anför motionärerna, som villha ett handlingsprogram för svenska språket somtydligt vänder sig till både myndigheter ochaktuella medborgargrupper. Handlingsprogrammetskulle kunna genomföras i Svenska språknämndens regii samarbete med andra aktörer i samhället. Förslageti motionen syftar till att en parlamentariskutredning skall tillsättas för att utarbeta förslagtill ett handlingsprogram för att främja svenskaspråket (yrkande 22).Utskottet har vid olika tillfällenutförligt behandlat frågor om främjande av svenskaspråket, bl.a. /. Utskottethar bl.a. uttalat att det talade och skrivna språketär den främsta kulturbäraren och utgör en av deviktigaste förutsättningarna för människanskulturella identitet. Utskottet har ocksåunderstrukit betydelsen av att svenska språketvårdas och att dess ställning stärks. Vidare harutskottet framhållit att det är språkvårdens uppgiftatt kunna ge besked om vad som kan anses varagällande språknormer, att ge förslag till nya ordoch uttryck som passar in i det svenskaspråksystemet och att minska de språkliga hindrenmellan samhällsgrupper. Utskottet har konstateratatt det är språkvårdens uppgift att följa språketsutveckling och att språkvården i vårt alltmerinternationaliserade svenska samhälle står införstora utmaningar. Skolans roll i språkutvecklingenoch språkvården har starkt understrukits avutskottet liksom lärarutbildningens betydelsehärför. (Jfr bet. 1997/98:KrU5 s. )Som framgår av motionen har påregeringens uppdrag utarbetat ett förslag tillhandlingsprogram för att främja svenska språket.Programförslaget överlämnades tillregeringen.Språknämnden framhåller bl.a. att språkvården iSverige alltid har gått en mellanväg mellancentraliserad språkstyrning och fullkomligt fritävlan mellan olika uttryckssätt och språkarter,vilket är en rimlig balansgång i ett litet autonomtland där en demokratisk syn på nationalspråketråder. Men, säger , förhållanden kanändras. Svenska språket har en undanskymdplats i svensk lag, vilket inte anses varaförvånande eftersom svenskans ställning länge varitså självklar. är emellertid världen en annan ochde tidigare nationalspråkens ställning är inte likasjälvklar. Det är därför rimligt, menarSpråknämnden, att svenska språkets ställningstadfästs i lag som huvudspråk i formulerar sin ståndpunkt på följandesätt:Svenska skall fortsätta att vara det samhällsbärandespråket utan inskränkningar i samt ettofficiellt språk i EU. Svenska skall vara ettkomplett språk i Sverige.Kravet på svenskan som samhällsbärande språk utaninskränkningar i bör specificeras försituation efter situation med hänsyn till tal ochskrift, i utbildning, i regeringens ochriksdagens arbete, inom myndigheter och mellanmyndigheter och medborgare, i rättsväsendet. Inteminst i förhållande till den europeiska unionengäller det att ha en klar språkpolitisk linje.Detta mål är viktigt för att upprätthålla ettdemokratiskt samhälle där alla har möjlighet attdelta i de gemensamma angelägenheterna. Måletbidrar också till att stärka svenskans roll somsymbolisk tillgång och bärare av nationellidentitet.Kravet på svenska som samhällsbärande språk måstekombineras med möjligheter för allasamhällsmedlemmar att lära sig det språket, särskiltde som har ett annat modersmål. Dessutom måstegenerösa utbildningsmöjligheter kombineras med tolk-och översättarservice i olika sammanhang. Dettaföljer av det demokratiska kravet att allamedborgare skall kunna delta i diskussion och beslutom gemensamma angelägenheter.- Vidare föreslår en rad enskildaåtgärder. Bl.a. kan följande nämnas.-- Det bör garanteras att svenskan förblir ettofficiellt språk i EU.-- Språket i grundskola och gymnasium skall normaltvara svenska och ett godkänt avgångsbetyg i svenskaskall innebära att eleven väl behärskar svenskaspråket i tal och skrift. Fullgod behärskning avsvenska bör också vara ett behörighetskrav för fastanställda lärare. Om en skola inför s.k. bilingvalundervisning skall den kunna garantera attelevernas förmåga att på svenska i tal och skriftbehandla ämnesstoffet inte eftersätts.Undervisningen i svenska som andraspråk skall gesnödvändiga resurser och det skall garanteras attundervisningen bedrivs av lärare med full kompetensinom detta ämne.-- TV- och radiokanaler bör i samband medkoncessionsgivning åläggas se till att entillräcklig andel svenskspråkiga program ingår iprogramutbudet liksom att översättningstexterhåller godtagbar kvalitet. Journalistutbildningen isvenska bör stärkas. Språkvården bör ges ökademöjligheter att snabbt nå ut till de inflytelserikaspråkanvändarna. Det är angeläget attsamarbetsgrupper bildas med syfte att ge impulsertill förbättrad språkvård i enskilda företag elleri grupper av företag.-- De datorprogram som ger språkstöd skallkontinuerligt granskas av språkvården.Multimedieprogram för skolbruk skall normalt varaöversatta till svenska.-- med olika riktade satsningar måste denspråkvård som vänder sig till allmänheten stärkas.Det är viktigt att svenskarnas känsla och intresseför det egna språket stimuleras.-Utöver vad som sagts i omsvenska språket i EU kan nämnas att svenska språketsställning inom EU berörs i regeringensverksamhetsberättelse till om Europeiskaunionen. I regeringens skrivelse 1998/99:60Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 1998 redovisades bl.a. att det förekommerbrister när det gäller tolkning till det svenskaspråket samt att svenska språkets ställning som ettav de officiella språken är av stor betydelse förSverige. I sitt betänkande över skrivelsenkonstaterade utrikesutskottet att ett stort antalåtgärder för att stärka det svenska språketsställning inom EU:s institutioner vidtagits (bet.1998/99:UU10).I budgetpropositionen för anförderegeringen att påvisar enoroande tendens som skulle kunna leda till attsvenska språkets ställning försvagas. Detfinns därför - menar regeringen - anledning att medutgångspunkt i nämndens förslag gå vidare i arbetetmed att främja svenska språket.Utskottet vill med anledning av den nu aktuellamotionen än en gång understryka att den talade ochskrivna svenskan är vår främsta kulturbärare ochutgör en av de viktigaste förutsättningarna för vårkulturella identitet. Självklart är det av störstavikt att språket vårdas och att dess ställningstärks. Det är därför glädjande att påregeringens uppdrag utarbetat ett förslag för attfrämja det svenska språket. Av den i det föregåendelämnade redovisningen av förslaget framgår att detspänner över flera samhällssektorer och att åtgärderför att främja språket bör sättas in på fleraområden. Utskottet har noterat att frågan på senaretid i ökad utsträckning även aktualiserats ochdebatterats i nyhetsmedier, tidskrifter m.m.Utskottet konstaterar att ansträngningar görs inomolika samhällssektorer - t.ex. på kulturens,utbildningens och integrationens områden - för atttill dem som bor i landet förmedla känsla för ochkunskaper i svenska språket och därmed bl.a. skapadelaktighet i samhället. Likväl har utskottet ienlighet med vad som anförs i den nu aktuellamotionen, Kr275 (v), funnit att det finns fog föratt ytterligare betona de demokratiska aspekterna dådet gäller individernas tillgång till svenskaspråket och möjligheter att tillägna sig svenskan. Ilikhet med motionärerna anser utskottet att det kanfinnas risk för språkutarmning hos delar avbefolkningen. Det har t.ex. hävdats att entorftighet i språket breder ut sig bland eleverna iskolan på ett sätt som inte står i överensstämmelsemed de riktlinjer som angivits i läroplanen om attvarje elev skall utveckla ett rikt och nyanseratspråk. I regeringens proposition 1998/99:115 Påungdomars villkor redovisas att mellan 5 000 och 10000 elever lämnar utan attkunna läsa och skriva tillräckligt bra för att kunnaklara ett aktivt samhällsliv (prop. s. 17). Enförsvagning av svenska språkets ställning isamhället skulle strida mot de av antagnakulturpolitiska målen som bl.a. syftar till attvärna yttrandefriheten och att skapa reellaförutsättningar för alla att använda den. En sådanspråkutarmning kan - menar utskottet - efter handkomma att resultera i ett demokratiskt problem, därvissa individer ställs eller själva ställer sigutanför samhället. Mot denna bakgrund anserutskottet att motåtgärder bör vidtas. Förmågan attbehärska det svenska språket är nämligen av centralbetydelse för alla individer i det svenska samhälletoch särskilt för dem som på grund av sin språkligaeller sociala bakgrund eller på grund avfunktionella språkhandikapp (t.ex. dyslexi) intebehärskar det svenska språket tillräckligt väl.Språket är ett hjälpmedel för människor att fåinflytande över den egna tillvaron och översamhället i stort som det är en källa tillkunskap och glädje.Utskottet har från olika, här antydda perspektiv påspråket - nämligen dels ett mer traditionellt s.k.kulturarvsperspektiv, dels ett demokratiperspektiv -funnit att en parlamentarisk språkpolitisk utredningom främjande av det svenska språket bör tillsättasav regeringen. Utskottet förordar att dennaparlamentariska utredning får i uppgift att medutgångspunkt bl.a. i förslag och deundersökningar, kartläggningar m.m. som utredningeninitierar föreslå ett handlingsprogram som delssyftar till att främja svenska språkets ställning,dels syftar till att alla i - oavsettspråklig och social bakgrund - utifrån sinaförutsättningar skall ges likvärdiga möjligheter atttillägna sig svenska språket. Vidare bör denationella kulturpolitiska målen utgöra en plattformför kommitténs arbete. Som anförs i motionen börprogrammet vända sig både till myndigheter och andraaktörer i samhället och till olika medborgargrupper.Utredningsarbetet skall vara förutsättningslöst.Utredningen bör som angivits ovan varaparlamentarisk. Mot bakgrund av att utredningensarbete i enlighet med motionen bl.a. skall utgå frånSpråknämndens förslag kommer flera samhällssektoreratt beröras. Det är därför angeläget att expertisfrån olika områden bistår utredningen. Självfalletbör även språkvården vara företrädd i arbetet.Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till motion Kr275 (v) yrkande 22 som sinmening ge regeringen till känna. beträffande avskaffande avbibliotekslagenatt avslår motion 1998/99:Kr254 yrkande 6,res. 1 (m, c, fp)2. beträffande en regel omkvalitetssäkring i bibliotekslagenatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 18,3. beträffande avgiftsfria lånatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 31,4. beträffande den tekniska utvecklingensmöjligheter för kultur och medieratt avslår motion 1998/99:Kr256 yrkande 2,5. beträffande medborgarnas tillgång tillinformationsteknikenatt avslår motion 1998/99:Kr276 yrkande 9,6. beträffande det svenska och nordiskabiblioteksnätverketatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 19,7. beträffande samarbete mellan de lokalabokhandlarna, skolan och folkbibliotekenatt avslår motion 1998/99:Sk628 yrkande 3,res. 2 (mp)8. beträffande distributionsstödatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 20,res. 3 (v)9. beträffande projektet första bibelpå sydsamiskaatt avslår motion 1998/99:Kr238,res. 4 (fp)10. beträffande fråga omkulturtidskriftsstöd m.m.att avslår motion 1998/99:MJ257 yrkande 8,res. 5 (kd, mp)11. beträffande en parlamentariskutredning om handlingsprogram för svenskaspråketatt med bifall till motion 1998/99:Kr275 yrkande22 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.Stockholm den 21 september 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), RoyHansson (m) och (). Avskaffande av bibliotekslagen (mom. 1)(), (), JanBackman (m), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med "Utskotteterinrar" och slutar med "avstyrks därför" bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att bibliotekslagen somfunnits i stort sett är till intetförpliktande för kommunerna. Som framhålls i motionKr254 (fp) finns det dessutom stor risk för attlagen får den effekten att kommunerna inskränkersina satsningar på biblioteksverksamhet till denminiminivå som lagen anger. Utskottet kan inte finnaatt det finns något skäl till att bibehålla enverkningslös lag som dessutom strider mot principenom självstyrelse. Bibliotekslagen börsåledes upphävas och utskottet tillstyrka bifalltill motion Kr254 (fp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande avskaffande av bibliotekslagenatt med bifall till motion 1998/99:Kr254 yrkande 6antar följande lagförslagLag om upphävande av bibliotekslagen(1996:1596)Härigenom föreskrivs att bibliotekslagen (1996:1596)skall upphöra att gälla vid utgången av decembermånad 1999.2. Samarbete mellan de lokala bokhandlarna,skolan och folkbiblioteken (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande , skolan ochfolkbiblioteken som börjar med "Utskottet avstyrkte"och slutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionärerna bakommotion Sk628 (mp) att åtgärder bör vidtas för attstödja den lokala bokhandeln. Regeringen böröverväga vilka insatser som behöver göras ochdärefter återkomma till medförslag till åtgärder i denna fråga.Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till motion Sk628 (mp) yrkande 3 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande samarbete mellan de lokalabokhandlarna, skolan och folkbibliotekenatt med bifall till motion 1998/99:Sk628 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Distributionsstöd (mom. 8)och (båda v)anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med"Utskottet erinrar" och slutar med "yrkande 20således" bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Kr275 (v)anser utskottet att det är angeläget att antaletvolymer som skall distribueras till folkbibliotekenutökas väsentligt. Vidare är det med tanke på dennordiska gemenskapen viktigt att regeringen - somföreslås i samma motion - lämnar förslag till hurett stöd skall utformas dels för distribution avnordisk litteratur, dels för en katalog över nordisklitteratur.Utskottet anser också liksom motionärerna bakommotion Kr275 (v) att regeringen skall göra enjämförelse mellan effekterna av det infördadistributionsstödet och de effekter som kanförväntas om mervärdesskatten på böcker skullesänkas.Regeringen bör - i enlighet med vad utskottet härhar anfört - presentera förslag för meddet snaraste.Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till motion Kr275 (v) yrkande 20 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande distributionsstödatt med bifall till motion 1998/99:Kr275 yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Projektet första bibel på sydsamiska(mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med "Dådet gäller" och slutar med "motion Kr238 (fp)" bortha följande lydelse:I likhet med motionären bakom motion Kr238 (fp)anser utskottet att det är angeläget att säkra detsydsamiska kulturutbudet för barn och ungdomar. Detär därför glädjande att regeringen nu lämnat förslagtill som innebär kommande satsningar påbl.a. Vidare anser utskottet att detär angeläget att projektet första bibel påsydsamiska kan förverkligas.Regeringen bör därför presentera förslagför som innebär att ett särskilt beloppberäknas inom ramen för anslaget Litteraturstöd förutgivning av Min första bibel på sydsamiska.Vad utskottet således anfört bör medbifall till motion Kr238 (fp) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande projektet första bibel påsydsamiskaatt med anledning av motion 1998/99:Kr238 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Fråga om kulturtidskriftsstöd m.m.(mom. 10)(), () och GunillaTjernberg (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som underrubriken kulturtidskriftsstöd m.m. sombörjar med "Utskottet erinrar" och slutar med"avstyrks motionsyrkandet" bort ha följande lydelse:I enlighet med vad som anförs i motion MJ257 (kd)anser utskottet att tidningen bör hastatligt presstöd. Regeringen bör lämnaförslag till härom.Vidare bör regeringen lämna förslag till riksdagensom innebär att reglerna om statligt stöd tillkulturtidskrifter utformas så att stöd tilltidskrifter på samiska, finska och chibsärskilt beaktas när bidrag beviljas.Vad utskottet sålunda anfört bör medbifall till motion MJ257 (kd) yrkande 8 som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande fråga om kulturtidskriftsstödm.m.att med bifall till motion 1998/99:MJ257 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,Särskilda yttranden1. Avgiftsfria lån (mom. 3)() anför:Bibliotekslagen tillåter folkbiblioteken att ta utavgifter från den enskilde låntagaren för att bl.a.täcka portokostnader i samband med bokbeställningar.Jag har valt att inte reservera mig till förmån förMiljöpartiets motion Kr274 yrkande 31, vari enlagändring krävs för att förbjuda sådana avgifter.Jag vill dock påpeka att det råder stor osäkerhet omhur portokostnaderna fördelar sig över landet mellanolika bibliotek och om det i detta hänseende råderorättvisa mellan bibliotek belägna i glesbygdrespektive mer tättbebyggda områden.2. Distributionsstöd (mom. 8)och (båda kd)anför:Vi erinrar om att vi i vår motion Kr272 (kd)uttalade att all litteratur börundantas från moms. Som ett första steg i dettahänseende föreslog vi att undantaget skulle gällabarnböcker, en reform som vi beräknade skulle kosta60 (yrkande 7). Vi föreslog ocksåatt regeringen skulle tillsätta en utredning somskulle få till uppgift att göra en översyn avmöjligheten att sänka eller helt avskaffa momsen påböcker (yrkande 8). har under våren1999 avstyrkt våra förslag i betänkande1998/99:SkU12.