bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Vi bjöd sdem för att höra ytterligare hur de ser på det här internationellt.naturligtvis läsa på och analysera skrifter, men det är mycket viktigt attpersoner och bygga upp det. På så sätt har vi byggt upp rehabiliteringsmodellnacke-skuldra, hjärta-kärl och astma och för kronisk obstruktiv lungsjukdom. Juvi i färd med att göra det för psykisk ohälsa.Vi ser alltid till att ha en referensgrupp bakom oss inom de olika områdena.det i ekonomi, statistik, sjukgymnastik, beteendemedicin, lungmedicin, ortophjärt- och lungsjukdomar. Vi har alltså superexperter i landet som hela tideoss.När vi har tagit fram den här typen av kunskap gör vi alltid ett pilotprojekthur det kan fungera. Med det pilotprojektet tar vi fram instrument. Det äbudskapen som vi har till er, att vi måste få fram instrument så att vi kan mdet är. När man tar blodtrycket kan man se att det är högt, men om man harproblemen måste man också ha instrument för att mäta vad det är som är problede här experterna har vi då tagit fram behandlingsmetoder. När vi gjorde degången för ryggar och nackar , var det 47 olika sätt attryggar. Då har SBU och olika utredningar fått ihop det till ett antal, och detdet som vi skall visa utvärderingen av. Vi gör också alltid en skrift om det.Huvudprojektet, som i det här fallet är HUR, har vi förankrat hos specialisterjag sade. Vi gör en vetenskaplig utvärdering. Det presenteras vetensVi håller väldigt hårt på att det skall vara vetenskapligt okej. Vi lämnade åderlåtning och koppning, som man gjorde i kraft av sitt ämbete.nästan inte införa någonting i när det gäller mediciner utan att manvetenskaplig utvärdering. På rehabiliteringsområdet är vi inte riktigt lika fradet är det vi vill föra fram.Vi är måna om att få ut det här i samhället. Vi har en 10-poängskurs på . Vi har genom Utbildningsradion och under vårenprogram om hjärta-kärl, som vi skall berätta om. Vi har studieförbunden, där mger utbildning både till dem som behandlar patienterna och till patienterna sjäär ju en livsstil.Här visar jag en bild av de målgrupper vi har, och det är bl.a. personalansvaföretagen, rehabiliteringshandläggare, arbetsmiljöansvariga och skyddsombud.dessa målgrupper som vi ser på.Då har ni lite bakgrund till hur vi jobbar. Jag skall nu snabbt gå igenom detnämnde om stress och det som ni såg hade kommit på andra plats. Det står i tidatt vårdpersonalen mår dåligt, att personalen är utbränd och allt vad det ärvill vi titta på det. Vi tittade då i SPP-materialet, där vi hade den fördeljag visade. Vi tog perioden 1999 - det är allfärskt - och vi tittade på hur många som under den tiden registrerades upsykiatrisk diagnos. Det kallas nu utbrändhet, kronisk trötthet, än det ena ocandra.Som expert på det här hade vi professorn och prefekten på institutionen, Mariesom alltså är en av världsexperterna på depressioner. Vi gick igenom och tittaddet stod "depression", vad som var tunga diagnoser och vad som var utbrändhet,pratas om. Det är alltså folk som jobbar i våra företag , där diagnos nrden här typen. Av de "lätta" diagnoserna är det alltså . Enligt inte psykiatri, utan det är någonting annat, någonting som är mer ellerorsakat av arbetslivet, samhället och allt vad det är.Vi gick tillbaka och tittade på hur det har sett ut med de här diagnosernperioden. Det är ju det som är finessen, att vi kan se vad som är trenderna ochär som händer. Vi tog runt julhelgenmånader . Det har alltså fördubblats. På bilden ser vi antaletmånad, och det har alltså fördubblats. Det är någonting att räkna med och att tNär man ser på de olika diagnoserna har just det som kallas depressioner, somspeciell diagnos, kanske minskat lite medan andelen stress och det som vi fömed arbetslivet har ökat.Vi tittade på tjänstemän i SPP som var och hade fått den här diagnotog personer i . SPP ringde upp dem. Vi fick så småningompersoner som vi nu har gjort en mycket noggrann undersökning på för att se vadär - ingen vet ju vad det är fråga om: vad är det för bekymmer de har? En defick tid men kom inte. En del hade hemligt telefonnummer så vi kom inte i kontdem. Ett intressant fenomen där var att de ringdes upp på dagade var uppenbarligen inte nyktra. Det finns uppenbarligen en hel del alkohproblematiken. Det är fler kvinnor, och över hälften är och enunder 40 år.De diagnoser som stod på sjukskrivningarna var depression, ångest, stress, utbm.m. Vi ville veta vad som finns i det här. När man tittade på yrke fann manvar väldigt många chefer. Där är fördelningen mellan män och kvinnor ganska lfanns en tekniker, vårdpersonal och "övrigt", busschaufförer och den typen av aJag pratar om instrument igen: hur mäter vi det här? Vi har då tagit fram insför att kunna tala om vad det här beror på: Varför har du hamnat i den här sitatt du är sjukskriven för den här diagnosen, dvs. utbrändhet,trötthet m.m.? Över hälften sade att det var arbetet; omorganisation, neddraökad stress osv. En del "primär" är de som har problem i hemmet, dvs. psykproblem i hemmet. En del hade sjukdom. En del hade ekonomi. En person hadepistolhotad på grund av rån två gånger. Vi var tvungna att kolla det, och deotäckt att hon arbetade i affär och hade blivit pistolhotad två gånger. Vi halite att erbjuda vid den typen av problem.Marie är alltså experten på depressioner. Slutfasen av en depresssjälvmord och självmordsförsök. blev både mycket upprörd ocförvånad över hur många det var fråga om. Det var bara en tredjedel som var heanmärkning. Ni ser på bilden att en del har gjort flera självmordsförsök, och ngjort ett försök eller skadat sig själv. De som hade planer och tankar vaEnligt en expert på depression och suicid är detta mycket anmärkningsvärt och natt ta till sig.Hur har då patienterna blivit sjukskrivna? Majoriteten har gått till husBudskapet är här att majoriteten kommer till en husläkare och till en privadvs. de som inte har någon som helst möjlighet att ta hand om det här medtider de har.Det här är alltså ett projekt som är på gång nu och som är lite grann i startgrNu går vi in på de projekt där vi har kommit lite längre. om vårt material och även om astma-allergi.Om det finns några frågor kanske vi skall ta dem först.Maud Björnemalm (s): Jag skulle vilja ställa en fråga. Jag är inte säker påuppfattade dig rätt, hur ni för all denna kunskap vidare. Det handUtbildningsradion och TV-program, om handläggare och vårdpersonal. Vilken ärroll i det hela, som behandlande läkare i en rehabiliteringsroll? Hur får dekunskapen?Åke : Först och främst skriver vi om det i vetenskapliga tidskriftprojektet förbereds nu för en populärvetenskaplig upplaga. Sedan erbjuder vi,sade, akademiska poäng i en utbildning, men den har inte startat . Sådant behjälp med att få implementerat, och därför ser jag er som en viktig hjälp förfå ut det budskapet. Det här är inga hyllvärmare, utan det är sådant som skallhar fått pengar av AMF för att göra de här TV-programmen, och vi gör nu elva TVom det här, som kommer att visas framöver. Vi jobbar väldigt mycket på att få uAnita (): Det gäller den sista bilden, med vilka läkare som mankontakt med. Jag undrar bara: Vilken är den första kontakten? Remitterar de senågon specialist, eller fortsätter de att behandla för den här diagnosen?Åke : De här har varit sjukskrivna , och de har under den tihos husläkaren. De startade säkert hos husläkaren, som remitterade. Det harkoll på. Det är de här som har skött om patienterna under de tre månaderna medproblemen, som jag sade. Två tredjedelar har alltså väldigt dystra tankar. Dkanske anledning att utbilda husläkarna mer i en sådan här problematik.Margit (): Det fanns en kurva där man såg att antalet depressionermycket kraftigt, och då frågar man sig naturligtvis: Har möjligtvis kriteriernasom uppfattas som depression ändrats? Eller har läkarkåren fått större förväntnatt det kan vara en psykisk orsak? Eller är det olika läkarkategorier som kommegör diagnoserna? Jag förstår att det är svårt att hålla isär de här sakernakanske har haft mycket klara kriterier ?Åke : Det är bara en gissning, men jag tror att det har blivit mervedertaget att sätta en sådan här diagnos. Jag tror att mycket av problematryggar och nackar, som har gått ned, inte har ändrats så mycket men att säsjukskriva har ändrats. Sjukskrivningen är ändå inte så väldigt exakt. När dutbrändhet m.m. är det en symtomdiagnos som är inexakt. Jag tror att det har blvedertaget med en sådan diagnos, och att det därför har blivit så här. Vi har pratat mycket om det.Ronny (): Min frågeställning rör sig också inom det här området,ställa diagnoser för att sedan kunna arbeta vidare med dem.. Sker deomklassificering av diagnoserna från husläkaren till specialisten? Det liggerde här tidiga frågeställningarna. Det är oerhört centralt. Det står i tidningenkan bli utbränd, och man känner kanske att "jag hör nog dit" och säger detkommer till läkaren.Åke : Vårt budskap, som vi kommer att komma fram till, är att vi minstrument för detta. Högt blodtryck mäter man med en blodtrycksmanschett, meinstrument för depression, ont i ryggen, hjärtat, för riskpatienter, som vi jobDet är det våra doktorander jobbar med, att ta fram frågeformulär och diagnoskför de här olika sakerna som dyker upp. Det är något av det viktigaste, tyckerUlla (): Jag blev också förvånad över de höga talen kring suicidrisdet fick mig att börja fundera: man kan ju vara sjukskriven även när man är arÄr alla de som ni har undersökt sådana som har ett arbete och är sjukskrivna?Åke : Ja.Fanny (): Jag vill fortsätta på de tidigare frågorna om dem som har dutbrändhet och depression. Jag har träffat två stycken som haft en diagnos olångtidssjukskrivna, men ingen av dem har varit remitterad till specialisthusläkarna är vidareutbildade, vet ni i vilken mån som patienterna får specialEller är det sjukskrivning bara av husläkaren och sedan går de vidare?Åke : Det är så här det ser ut , . Majoriteten går alhusläkaren och privat. Det är psykiatri och sluten vård, och en eller två ärResten som har psykiatrikontakt är 16. Det här är en pilotstudie, och den visardag. Men det är ett observandum.Désirée (): Du hade en bild med den första diagnosen,största antalet personer hade sjukfrånvaro för rygg, på andra plats depressiotredje plats anpassningsstörningar, reaktion svår stress. Är det depressionhuvuddiagnosen även på den tredje, och sedan har man förklaringen med svår streÅke : Nej. Det har i så fall stått någonting om stress på intyget.Désirée (): Så stress är diagnos, inte depression, i tredjeÅke : När det står depression har det stått depression på sjukintyget,det står det andra har det varit stress eller någonting annat. Det här är ICdvs. International Classification of Diseases, och det är den vi går efter. Dåsamlat det under det begreppet, med anpassningsstörningar och stress.Désirée (): Hög stress brukar oftast resultera i depreslutändan. Är stress en diagnos?Åke : Ja, det är en sjukskrivningsdiagnos.Vice ordföranden: för de frågorna och de svaren.Vi går då vidare med : Jag är läkare, och jag har jobbat med rehabiliterpraktiskt på landets enda specialklinik för den här typen av rehabilitering, soi Åre. Jag jobbar däremot med olika projekt och ätill institution.Mitt intresseområde ligger i det vi kallar "trångt i luftrören", (bild 1) det vkallar "obstruktiv lungsjukdom". Där har vi två huvuddiagnoser. Den ena är asutmärks av en varierande trånghet i luftvägarna; ibland är det bra och iblanjättedåligt. Den andra stora gruppen är de rökorsakade sjukdomarna, som vi"kroniskt obstruktiv lungsjukdom". Där är det trångt för jämnan, och i aär detta tobaksrökningsorsakat.Bägge dessa två diagnoser är väldigt tacksamma att jobba med ur ett rent preperspektiv. Vad gäller astma är det i grund och botten en behandlingsbar sjukddär har man mycket att vinna på att komma in tidigt i sjukdomsförloppet. Där ätidig diagnostik väldigt viktig. Samma sak gäller den kroniskt obslungsjukdomen. Där kan man inte behandla på något sätt, utan det som är fölungfunktionen är förstört. Eftersom orsakas av tobaksrök är den tiförebyggningsbar, genom att man låter bli att röka. Det är lika med dem som röman ställa diagnosen tidigt i förloppet har man vunnit väldigt mycket.Det här är alltså mina två stora intresseområden inom de här projekten.I våra projekt använder vi det s.k. , som redan har nämnts. Detkollektivavtalsförsäkring inom SAF-LO-kollektiven främst, och den omfattaungefär 2,6 miljoner löntagare. I vår studie har vi inte tittatlandstingskommunala sektorn, för de har haft andra karensregler och därförsäkringen in först efter 90 dagar.Den här försäkringen ger f.n. extra sjukersättning från dag 15 till dTiden här varierar beroende på sjuklöneperioden. Registret är världsunikt, därdet registrerar diagnos vid de här sjukfrånvaroperioderna. Dessutom harbakgrundsfaktorer som registreras. Försäkringen administreras av AMF-försäkrifinns ett motsvarande register, som också har nämnts, som SPP handhar, soomfattar tjänstemän. Registret är stort, och med lite tricksande kan manintressant statistik.Jag har alltså intresserat mig för luftvägarna och tittat på ett stort antal ssom var registrerade under 1992-1994. Här ser vi på bilden (bild 2) det totalafall, 213 000 . Det är ett slags tillfrisknandekurva. Längst uppsjukskrivna, med 14 dagars karens, och sedan börjar man sakta men säkert att åtill förvärvsarbete. Mitt på kan vi se att är sjukskrivluftvägar ligger det någonstans kring , då hälften av de luftvägssåtergått till arbete. För de övriga diagnoserna ligger tiden på uppåt 70 dagar.Redan här ser man alltså skillnad beroende på vilken diagnos det gäller. Vi seatt de som har en luftvägsdiagnos tillfrisknar snabbare än alla de andra diagnoMan kan också titta på könsskillnader. Det är viktigt att differentiera mkvinnor, både vad gäller sjukvårdskonsumtion/sjukfrånvaro och vad gäller rehabI vad gäller luftvägssjukdomarna finns det en skillnad mellan män och kvinnor,går åt det hållet att männen har än kvinnorna, som i sin tur hfler perioder. Att männen har längre sjukperioder än kvinnorna beror förmodlskillnader i rökvanor.När det gäller de andra diagnoserna, dvs. ej luftvägsdiagnoser-vilket förståsstora majoriteten-finns det inga som helst skillnader mellan könen i vad avserpå sjukperioderna. Skulle jag rita upp kurvor differentierade med avsesjukperiodernas längd skulle jag inte kunna skilja dem åt. De är exakt likadanaanvänt över 200 000 perioder i våra beräkningar, så det är ett ganska tillfömaterial.Det förhållandet att luftvägssjukdomarna uppvisar korta sjukperioder är ingenBland annat har redovisat detta 1996. Där står andningssjukdomar för majoriteten av de korta sjukfallen, medan däremot dsjukfallen-från och uppåt-beror på rörelseorganens sjukdomar ochsjukdomar, bl.a. kranskärlssjukdomar och hjärtsjukdomar och förstås pcancerdiagnoser. Andningsorganens sjukdomar uppvisar alltså väldigt många meperioder. (Bild 3) Det finns också en annan sak som gör andningsorganens sjukdomar intreOckså detta är data från den officiella statistiken, den s.k. Riks - LS, slångtidssjukskrivningarna. hade med det i sin bok , där han tittat på en relativ risk för att få förtidspension för denen längre sjukperiod än . (Bild 4) Vi ser att man på sjukdomar i andningsorganen har en 50-procentigt ökför att hamna i förtidspension, om man har en sjukperiod som är längre än 60 dahar här en paradox: Det är väldigt många sjukfall på grund av sjukandningsorganen, men om de sjukperioderna blir långa, löper man en ökad risförtidspension.Det är då av intresse att ta reda på vad som döljer sig bakom de sjukfaregistreras som andningsorganens sjukdomar. Det har skickats ut 7 000-8 000 enkvaliderade frågor, och enligt enkätsvaren, som också är validerade med instrkan vi ställa upp två hypoteser: antingen att det troligen är en astma ellermöjligen är en astma. Sanningen ligger förstås någonstans mittemellan.När det väl står "astma" på intygen har av patienterna en astmasdvs. det är en sann diagnos. Men där det står någon annan luftvägs diagnos påsom ofta är en symtomdiagnos eller någon form av infektionsdiagnos, visar detmellan 20 och har astmasjukdom. Där det står en annan icke-luftvägsdiagosdet kan vara allt från stukad fot till huvudvärk och hjärtinfarkt-ligger siffra7 och , vilket är "bakgrundsbruset", den normala siffra som man finnerbefolkningsstudier av astmaförekomsten i landet. (Bild 5) Jag talade tidigare om hur långa sjukperioderna normalt är. Där d"astma" på intygen är fortfarande sjukskrivna . Det vill sägstår "astma" på intyget verkar det vara fråga om en svårare sjukdomsform, ochförmodligen den gruppen som sedan riskerar att bli förtidspensionerade. Därstår "astma" på intygen men där det ändå i många fall är astma är forsjukskrivna . I de andra icke_luftvägs fallen är det, som , som är sjukskrivna efter 90 dagar.Räknar man om detta visar det sig att i den stora grupp där det står "andningsosjukdomar" ligger förekomsten av astma någonstans med det häatt räkna, med de här enkätresultaten. Vi har senare närmare studerat den häroch fått ett motsvarande resultat, . Där det är kodat under nåandningsorganens sjukdomar har en tredjedel astma. (Bild 6) En kort sammanfattning är att astma är en klart underregistrerad disjukfallen mellan . När det däremot står "astma" på intyget äväldigt säker diagnos. Underrapporteringen är alltså i storleksordningen treoch det är viktigt att känna till. Det publiceras en del rapporter om hälsoekkonsekvenser av astmasjukdomen. Den är baserad på sjukskrivningar i den ofsjukskrivningsstatistiken där det verkligen står "astma" på intyget, men då harmed de fall där astmadiagnosen har missats.Vad gäller tillfrisknandekurvan har vi utrönt att det bland dem som är sjukmellan finns astmafall. Den andra fråga som vi ställdevi såg den här kurvan var: Vilka diagnoser har de som är ksjukskrivna ? Också där har vi gjort en enkätundersökning,sammanfattar så här. (Bild 7) är astman den vanligaste diagnosen. Den näst vanligaste diär kroniskt obstruktiv lungsjukdom. Tillsammans svarar de för avfortfarande är sjukskrivna . Det stämmer väldigt vRiksförsäkringsverkets rapporter om orsaker till förtidspensionering, där ungeberor på astma, kronisk bronkit och emfysem.Vi finner att en oroväckande hög andel av långtidssjukskrivningarna drabbarpersoner. av de långtidssjukskrivna är personer . Det är indivhar varit ute i arbetslivet men som har drabbats av en sjukperiod längre än 90grund av en sjukdom som i grund och botten är behandlingsbar. Jag tycker atoroväckande.En tredje slutsats gäller dem som har fått en förtidspension ellerlångtidssjukskrivna. Vi har frågat dem om de har varit föremål förrehabiliteringsåtgärder, och den andelen ligger . Färre än hakommit i åtnjutande av någon form av rehabilitering.Detta var en bakgrund till den stora studie som vi gjort för att utrehabiliteringen. (Bild 8) Vi ser att astma är underdiagnostiserad och att det saknas rehabiliterhar använt det stora som bas och har där tittat på alla de indivhar varit sjukskrivna med någon luftvägsdiagnos. Som jag sagt visade detungefär en tredjedel av dem i slutändan visade sig ha en astmasjukdom. Vi har ghär i en trestegsmodell. Vi har börjat med en enkätundersökning och sorteratsom har någon form av luftvägssjukdom. Nästa steg har varit en telefonundersödet tredje steget har vi åkt runt i landet och gjort undersökninlungfunktionsmätningar, allergitest osv. I ett fjärde steg har vi lottaterbjudit en del rehabilitering. Det har varit ett multidisciplinärt fyrrehabiliteringsprogram förlagt till Åre, där flera yrkesgrupper samverkat ochåstadkomma acceptans av sjukdom, acceptans av medicinering ochbeteendeförändringar. (Bild 9) Här har vi några slutsatser från projektet. Vi har gjort enettårsuppföljning. De stora resultaten på den hälsoekonomiska sidan förväntarförst , men kan vi läcka ut vissa saker.Det första är att personer med astma i stor utsträckning är överviktiga. Vi sommed detta har visserligen sett det, men vi har egentligen först nu fått klarapå det. Övervikt är dubbelt så vanlig bland personer med astma, och det som vfetma-alltså extrem övervikt-är så vanlig hos personer med astma.Jag visade upp trestegsmodellen när vi åkte land och rike runt för attdiagnosen. Det visade sig att man kan ställa diagnosen med ganska enkla mviktigaste medlen har varit en telefon och ett frågeformulär. Vidare kan man gölungfunktionsmätningar. Det behövs inte alls kvalificerade laboratorier för sådVi ser att det strukturella rehabiliteringsprogrammet har epå förtidspensioneringar och på sjukskrivningar. Vi ser också efter etthälsobeteendet förändras. De som har genomgått programmet har i större omslutat att röka, de är duktiga på att ta sina luftvägsmediciner, de motioneraosv. Det här skall fortsätta och kommer att följas under . (Bild 10) Den övre gruppen är kontrollgruppen. Den ökar sina sjukdagarehabiliteringsgruppen minskar sina sjukdagar . Som ni ser äskillnad mellan dem i början, men även när den skillnaden tas med i beräkningeen statistiskt signifikant positiv effekt. Vi fortsätter att följa upp dethypotes är att kurvorna senare kommer att sära på sig ytterligare.Det var astmadelen. Den andra viktiga sjukdomen för långa sjukskrivningar är kobstruktiv lungsjukdom, KOL. Vi har inget bättre,tror att det är för sent att försöka hitta på något nytt. Sjukdomen KOL är a90 % av fallen tobaksröksorsakad. Sjukdomsförloppet är följande. (Bild 11) Vi står på toppen av vår lungkarriär . Efter det ådet tyvärr utför, oavsett vad vi gör. Vår lungfunktion minskar, men det spelstörre roll, eftersom vi har gott om reservkapacitet. Skulle vi leva tillålder, skulle det kanske spela en roll. För rökare minskar däremot lungfuytterligare för varje rökt cigarrett. Det går mycket långsamt, och man märkersom individ. Astma märker man på ett annat sätt-det kan smälla till, och slungfunktionen halverad. Här halveras lungfunktionen kanske under loppet arökande. Alltså märks det inte lika väl.Det här är vår stora utmaning . träffar man dem i sjukvården någonstde börjar få symtom. Och när de börjar få symtom är mycket beroende av vilket sde för. Man kan leva ett väldigt normalt liv utan att röra på sig och söker sjsent. Sedan slutar det med mycket av sjukvårdskonsumtion och med för tidig dömed att befolkningens rökvanor har ändrats ser vi dallt oftare i den yrkesverksamma delen av befolkningen.Slutar man att röka händer följande. Man återfår inte den förlorade lungfunkDäremot antar lungfunktionssänkningstakten det normala utseendet. Den stora utär att ställa diagnosen tidigt, inte så sent som sker . Diagnoställas bara på ett sätt, genom att det görs en lungfunktionsundersökning, eenkel spirometri som tar att göra och som är väldigt enkel. (Bild 12) Sjukdomen KOL är den enda stora diagnosgrupp som ökar i västvärlden,ökar ganska rejält. Man förväntar sig att den kommer att gå upp ganska betyWHO:s lista . Den ökar likaså rejält isiffrorna från 1969-1996 ser man också en ökning. Det gäller främstkvinnorna börjar komma i kapp ganska rejält. Ökningen kommer att bli ännu störrde här kurvorna visar, beroende på hur befolkningspyramiden ser ut. (Bild 13) Vi har främst sett KOL-patienter i åldrarna och uppåt,kommer 40-talisterna och trycker på underifrån. De är för det första väldigt mådet andra har de rökt väldigt mycket, för det tredje började de röka tidigt ochfjärde har kvinnorna tagit efter männens dåliga rökvanor. Här kommer det ajättegrupp av människor som har rökt mycket och som kommer att få KOL. Detsamtidigt som vi rustar ned landets lungkliniker. Det är lite illavarslande. (Bild 14) Vi har ett projekt som inte löser detta problem men som handlar omfram modeller. Det är inriktat på lungfunktionsundersökningar, inte på demsymtom utan på alla som röker. Man har ju inte symtom förrän sent i förloppetett stort projekt, där vi innan vi är färdiga kommer att ha gjort ungeflungfunktionsundersökningar. Jag vet inte någon screeningundersökning sombättre utbyte än lungfunktionsundersökningar på rökare . I ahittar vi nämligen sjukdomen KOL.