bet · GN01FiU3 · 1999-12-02 00:00:00 — bemärkelsen har risktagandet enligt utskottetsbedömning inte förändrats i någon större omfattningtrots de ändrade förutsättningar som de ökade inslagenav marknadsmässighet i bostadspolitiken inneburit.Enligt vad utskottet erfarit har borgensåtagandena i dekommunala bostadsföretagen minskat ochinfriandet av borgensförbindelser har legat på istorleksordningen av kommunernas totalaborgensåtaganden. En positiv effekt av förändringar kanbl.a. vara att det ställs ökade krav på deekonomiska kalkyler som görs som underlag förupptagande av lån.Avregleringen av elmarknaden kan som utskottet ser detgivetvis innebära ett ökat risktagande för ägarenoavsett om företaget är privatägt eller är ägt av enkommun. De kommunala energibolagen har dock värderatshögt och generellt sett haft en god ekonomi. Enligtuppgift finns i dessa fall inte heller kommunalaborgensåtaganden i någon större utsträckning. Mångakommuner har som bekant också valt att sälja ut sinaenergiföretag i samband med avregleringen.Utskottet avstyrker med det anförda motion K277 (m)yrkande 2.Kommunal konkurrensMotionernaI motion Fi209 av m.fl. (m) behandlas olikafrågor som rör avreglering och konkurrensutsättning avkommunernas och landstingens verksamhet. I motionenbetonas att regeringens politik för kommunsektorn ärbåde kortsynt och farlig eftersom man givit sken av attproblemen kan lösas genom ytterligare statsbidrag. Detfinns tvärtom alltför många exempel på att ökade anslagleder till att skattebetalarna får sämre valuta förpengarna genom lägre produktivitet. Medborgarna är istället i behov av reformer som ger valuta för pengarnaoch en konsekvent genomförd prioritering av deviktigaste verksamheterna.Motionärerna hävdar att de faktiska möjligheternatill lösningar i tjänstesektorn har urgröpts successivtgenom politiska beslut under en lång följd av år. Dettahar lett till offentliga monopol på flertalet områdensom direkt berör enskilda människors välfärd. Genom attnya idéer och verksamhetsformer har förhindrats hadeden kommunala sektorn en mycket låg eller rentavnegativ produktivitetsutveckling nästan alla år utomjust första hälft. Då stegproduktiviteten som en direkt följd av den borgerligaregeringens valfrihetsrevolution och påbörjadeavreglering, sägs i motionen. Det är endast genom attäven offentlig tjänsteproduktion utsätts för konkurrenssom en positiv produktivitetsutveckling kanåstadkommas, dvs. mer fås ut av varje skattekrona.I motion Fi611 av Per m.fl. (kd) framhållermotionärerna att kommunala bolag bör avvecklas påmarknader där privata företag konkurrerar eller skullekunna konkurrera. Det är också viktigt att kommunalnäringsverksamhet inte strider mot lagen. Enligtmotionärerna är ett sätt att stödja företagandet attvid kommunala upphandlingar dela ordern i flera posterså att även de mindre företagen kan vara med ibudgivningen.I motion A805 av m.fl. (m) om jämställdhetuttalas att den offentliga sektorns monopol påkvinnodominerade verksamhetsområden som vård,undervisning och barn- och äldreomsorg är ett betydandehinder för jämställdhet mellan kvinnor och män. Det harlett till inlåsningseffekter och dålig löneutvecklingför främst kvinnor. Motionärerna vill därför avskaffadessa monopol och konkurrensutsätta verksamheterna såatt även kvinnor får tillgång till en arbetsmarknad.Det leder också till att kvinnors arbete ges ett högrevärde samt en frigörelse från de offentliga monopolen.Det skulle även medföra en väsentlig ökning avkvinnligt företagande. Motionärerna frågar sig vad somär naturligare än att kvinnor vill starta eget inomjust sådana områden där många av dem har sin utbildningoch yrkeserfarenhet.Utskottets ställningstagandeI de aktuella motionerna ställs krav på ökadavreglering och konkurrensutsättning av kommunalverksamhet. Vidare hävdas att den fördaregeringspolitiken i förhållande till kommunsektornvarit kortsiktig och förhindrat nödvändigastrukturförändringar samt att kommunernas ochlandstingens dominerande ställning inom områden somvård och omsorg innebär hinder för en ökad jämställdhetmellan män och kvinnor. Utskottet kan inte dela denförenklade syn på samspelet mellan stat och kommuneller på kommunalt förändringsarbete som de aktuellamotionerna ger uttryck för.Utskottet vill peka på att som ettomfattande arbete har bedrivits med att sanera deoffentliga finanserna efter de borgerliga regeringsårenhar betydande resurser tillförts den kommunala sektorn.Parallellt därmed har ett betydande omstrukturerings-och besparingsarbete bedrivits i kommuner och landstingför att få ekonomin i balans. Utskottet ser såledesinget motsatsförhållande mellan utökade statsbidrag ochbehovet av ett lokalt omstruktureringsarbete. Destatliga tillskotten till kommunsektorn är enligtutskottet inte minst ett uttryck för en samsyn mellanstat och kommun när det gäller det långsiktiga behovetav att prioritera skolan, vården och omsorgen och skapabättre förutsättningar att förstärka kvaliteten i dessaverksamheter.Utskottet noterar att den kommunala verksamheten redani dagsläget i hög grad är utsatt för konkurrens och attdet visar sig att den ofta klarar sig utmärkt ikonkurrensen med privata alternativ. Utskottet anserinte att privata driftslösningar är ett självändamålmen vill betona att entreprenader underbestämda förutsättningar kan vara ett komplement tillkommunal verksamhet i egen regi. Till förutsättningarnahör bl.a. att finansieringen skall ske från denoffentliga sektorn, att servicen skall tillhandahållasrättvist och att verksamheten skall bedrivas underdemokratisk kontroll. Utskottet delar intemotionärernas tro att privata verksamhetsformerautomatiskt är överlägsna verksamhet i allmän regi.Utskottet ser i stället betydande risker för försämradkvalitet, ökad segregering och minskat inflytande fördem som är direkt berörda av verksamheten i fråga.Utskottet anser också att verksamhet som bedrivs avkommuner och landsting i hög grad bidrar till att skapaförutsättningar för en utjämning av livsvillkorenmellan män och kvinnor. Detta visar inte minsterfarenheterna av den utbyggnad och den utveckling avden kommunala verksamheten som skedde under 1970- och1980-talen.Med anledning av vad som framförs i motion Fi611 (kd)om att kommuner inte skall konkurrera ut företag anserutskottet att det inte finns skäl att införa regler somförbjuder eller begränsar kommunala företag. uppfattning fungerar den nuvarande ordningeni de allra flesta fall på ett tillfredsställande sätt.Utskottet anser givetvis att näringsverksamhetinte skall vara lagstridig.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna Fi209(m) yrkande 11, Fi611 (kd) yrkande 3 samt A805 (m)yrkande 13.KommunkontosystemetMotionernaI motion Fi603 av och ()framhåller motionärerna att kommuner och landstingsärbehandlas i momssystemet. Syftet med särregler förden kommunala momsen var säkert gott. Men med tiden hardet blivit alltmer uppenbart att systemet snedvriderkonkurrensen och ensidigt gynnar verksamheter som drivsi regi. Det gäller enligt motionärerna t.ex.när privata skolor, daghem, vårdgivare och tandläkaremåste betala moms på inköp som motsvarande kommunalaverksamheter kan dra av. Det nuvarandekommunkontosystemet är, menar motionärerna,svårgenomträngligt inte minst i samband med upphandlinginom vård, utbildning och omsorg. Ett annat problem äratt vissa verksamheter är momspliktiga när de drivsprivat, men inte när de drivs av den offentligasektorn. Sådana ändringar måste enligt motionärernadärför göras i lagstiftningen att privata företag intediskrimineras inom ramen för mervärdesskattesystemet.Det kommunala momssystemet tas även upp i motion Fi604av och (). Imotionen framhålls att konkurrensproblem uppstår pågrund av oklarheter kring momsfrågan. Som exempel nämnsatt den landstingsdrivna tandvården omfattas avmomsutjämningssystemet och därför ej behöver bära sinakostnader för moms. Den privata tandläkaren har intedenna möjlighet. Tandläkarens inkomster består avpatientavgifter som är befriade från moms enligt EU-direktiv. När tandläkaren skall köpa utrustning såsomtandläkarstol, IT-utrustning eller hyra tjänster förstädning eller andra tjänster är dessa ej momsbefriade,understryker motionärerna. Eftersom tandvården ärmomsbefriad råder ingen möjlighet att dra av momsen. Ennegativ konkurrenssituation drabbar då den privatatandläkaren jämfört med den landstingsdrivnafolktandvården, eftersom den senare erhållerkompensation från kommunkontosystemet. I motionenställs krav på en översyn av reglerna i syfte att uppnåen icke diskriminerande konkurrenssituation.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis peka på att regeringen ibudgetpropsitionen anmälde att en översyn pågår avkommunkontosystemet för återbetalning av moms. Därefterhar utredningen om utvärdering av kommunkontosystemetslutfört sitt arbete och lagt fram sinaslutsatser och förslag i betänkandetKommunkontosystemet och rättvisan - momsen, kommunernaoch konkurrensen (SOU 1999:133).I utredningen har flera av de förhållanden som tas uppi motionerna uppmärksammats, t.ex. dekonkurrenssnedvridningar som kan uppstå i form av"inlåsningseffekter" för privata entreprenörer inomicke-skattepliktiga verksamheter. Ett annat område somutredningen behandlar - och där det kan finnas problemför privata aktörer att bedriva sin verksamhet på likavillkor som kommuner - gäller uthyrning avegenproducerade lokaler till privata entreprenörer sombedriver icke-skattepliktig verksamhet.Ytterligare ett område som tas upp gäller tandvården.I detta fall lämnar utredningen tre alternativa förslagtill lösningar. En modell är att folktandvården lyftsut från kommunkontosystemet. Alternativt kanprivattandläkarna enligt utredningens modell nummer tvålyftas in i kommunkontosystemet. Enligt den tredjemodellen skall såväl folktandvården somprivattandvården göras skattepliktig med en reduceradskattesats på . Detta innebär emellertid avsteg frånEU-direktivet för mervärdesskatt, där tandvård ärundantagen från skatteplikt.Utskottet har erfarit att utredningens förslag nu ärföremål för remissbehandling och att regeringen avseratt lämna ett förslag i ämnet . Med detanförda avstyrker utskottet motionerna Fi603 (m) samtFi604 (m). beträffande anslagen inom utgiftsområde 25budgetåret 2000att med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 25 samt med avslag på motionerna1999/2000:Fi209 yrkandena 16 och 17,1999/2000:Fi211 yrkande 7 i denna del,1999/2000:Fi212 yrkande 9 i denna del,1999/2000:Fi606, 1999/2000:Fi610 yrkandena 1 och 6samt 1999/2000:Fi611 yrkandena 1 och 5dels bemyndigar regeringen att efter förvärv avaktierna i , ägare till , sälja aktierna till ,dels godkänner att försäljningsinkomsterna föraktierna i liksom utdelning frånVenantius AB av ett eventuellt överskott frånavvecklingen av fastigheter i Bostäder ABredovisas mot det under utgiftsområde 25 uppfördaanslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissakommuner och landsting,dels för anvisar anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerenligt utskottets förslag i efterföljandespecifikation,res. 1 (m, kd, fp)2. beträffande principerna förutjämningssystemetatt avslår motionerna 1999/2000:Fi209 yrkande 12,1999/2000:Fi601, 1999/2000:Fi602, 1999/2000:Fi605,1999/2000: Fi607 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Fi610yrkande 5, 1999/2000: Fi611 yrkande 4 och1999/2000:N240 yrkande 4,res. 2 (m)res. 3 (kd)res. 4 (fp)3. beträffande utformningen av inkomst- ochkostnadsutjämningenatt avslår motionerna 1999/2000:Fi211 yrkande 7 idenna del, 1999/2000:Fi607 yrkande 3,1999/2000:Fi608, 1999/2000:N213 yrkande 1 och1999/2000:N214 yrkande 4,res. 5 (m)res. 6 (c)4. beträffande uppgiftsfördelningen mellanstat och kommunatt avslår motion 1999/2000:Fi209 yrkande 13,res. 7 (m)5. beträffande kostnadsansvaret försocialbidragenatt avslår motion 1999/2000:Fi610 yrkande 4,res. 8 (fp)6. beträffande skatteväxling avfastighetsskattenatt avslår motion 1999/2000:Fi609,7. beträffande skatteplanering ochkommunala koncerneratt avslår motion 1999/2000:K352 yrkande 2,res. 9 (m, fp)8. beträffande näringsverksamhet ochfinansiella riskeratt avslår motion 1999/2000:K277 yrkande 2,9. beträffande konkurrensatt avslår motionerna 1999/2000:Fi209 yrkande 11,1999/2000:Fi611 yrkande 3 och 1999/2000:A805yrkande 13,res. 10 (m, kd, fp)10. beträffande kommunkontosystemetatt avslår motionerna 1999/2000:Fi603 och 1999/2000:Fi604.Stockholm den 2 december 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), (), (), (), SivHolma (v), Per (), (), MatzHammarström (mp), (), (), MarieEngström (v) och ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 25Allmänna bidrag till kommuner (mom. 1 i hemställan)Utskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning. Företrädarna förModerata samlingspartiet, ,liberalerna redovisarsina ställningstaganden i särskilda yttranden.---------------------------------------------------------------------Verksamhetsområde Utskottets Reservanternas förslagförslag iAnslag förhållande till1 000-tal kr utskottets förslag---------------------------------------------------------------------Res. 1 (m, kd, fp)-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Bidrag och ersättning till kommuner och landsting---------------------------------------------------------------------1 Generellt statsbidrag till 78 003 500kommuner och landsting(ram.) ---------------------------------------------------------------------2 Bidrag till särskilda 1 091 500 ( 01insatser i vissa kommuneroch landsting (res.) ---------------------------------------------------------------------3 Statligt utjämningsbidrag 18 571 000till kommuner och landsting(obet.) ---------------------------------------------------------------------4 Bidrag till Rådet för 700kommunal redovisning(obet.) ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 97 666 700 ( 0------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------1 Reservanterna föreslår att försäljningsinkomsterna föraktierna i liksom utdelning från VenantiusAB, till skillnad från regeringens förslag, inte skallnettoredovisas mot anslaget A 2 Bidrag till särskilda insatseri vissa kommuner och landsting. Det ekonomiska utrymmet förden s.k. kommunakuten blir därigenom motsvarande mindre ireservanternas förslag. Anslagen inom utgiftsområde 25 (mom. 1) (m, kd, fp)(), (), (),(), Per (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande under rubrikernaAnslagen inom utgiftsområde 25 och Försäljningav aktier i bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att enligt bestämmelserna iriksdagsordningen (5 kap. 12 §) förutsätts samtliga anslagfastställas inom ett utgiftsområde genom ett beslut. Detinnebär att utskottet tar ställning till de frågorsom rör anslagsbelopp, anslagsvillkor och anslagsbelopp inomett utgiftsområde för . Oppositionspartiernasbudgetalternativ har avvisats av genom rambeslutetden och därmed kvarstår de facto endastregeringens förslag till ram för utgiftsområde 25. Emellertidavgörs med den tillämpade ordningen nu även förslagen ibudgetpropositionen för utgiftsområde 25 om försäljning avaktier i (yrkande 1) och hanteringen avförsäljningsinkomsterna (yrkande 2) med riksdagensbeslut om anslagen inom utgiftsområdet (yrkande 3). Detta skermed hänsyn till att försäljningsinkomsterna enligtpropositionen i strid mot budgetlagen avses föras tillanslaget A 2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuneroch landsting. Utskottet kan här inte godta regeringensförslag utan anser att anslagsvillkoren inrymmer en viktigprincipiell fråga för , nämligen frågan om hurinkomster skall redovisas i statsbudgeten.Utskottet anser att den försäljningslikvid som kan uppkommafrån försäljningen av Bostäder i enlighet medbestämmelserna i budgetlagens 9 § bör redovisas mot eninkomsttitel på statsbudgeten och inte mot anslag somregeringen föreslår. Regeringens förslag om avsteg frånprincipen om bruttoredovisning är allvarligt och haruppenbarligen i allt väsentligt dikterats av riskerna för attannars bryta igenom utgiftstaket. Utskottet vill ocksåunderstryka att förfarandet innebär att de ökade utgifternaför den s.k. kommunakuten därigenom inte prövas på sedvanligtsätt mot andra utgifter.Utskottet ställer sig således positivt till förslaget ipropositionen om försäljning av aktier i är enligt utskottets uppfattning tillfredsställande attstaten nu är beredd att avveckla sitt engagemang i denekonomiska rekonstruktionen av kommun. Utskottet anserdet däremot felaktigt att regeringen avser att medverka tillatt delar av bostäder skall återförsäljas tillkommunen. Det framstår som anmärkningsvärt att kommunen efterdet som förevarit skall inlåtas på nya äventyr påbostadsmarknaden med de stora risker som detta innebär. Istället bör hela företaget säljas nu.Slutligen vill utskottet peka på att regeringens utfästelserår i samband med beslutet om särskilt stöd till Haningekommun innebar att det överskott som kunde uppstå skulleåterföras till kommunsektorn. Med hänsyn till det sätt påvilket finansiering av insatserna skedde är det utskottetsbestämda uppfattning att återföringen bör komma helakommunkollektivet till del och inte endast vissa kommuner.Med anledning av förslagen i propositionen och motion Fi606(m) yrkandena 3 och 4 bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört. Övrigamotionsyrkanden avstyrks nu av formella skäl mot denredovisade bakgrunden.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följandelydelse:1. beträffande anslagen inom utgiftsområde 25 budgetåret2000att med anledning av proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 25och motion 1999/2000:Fi606 yrkandena 3 och 4 samt medavslag på motionerna 1999/2000:Fi209 yrkandena 16 och 17,1999/2000:Fi211 yrkande 7 i denna del, 1999/2000:Fi212yrkande 9 i denna del, 1999/2000:Fi606 yrkandena 1 och 2,1999/2000:F610 yrkandena 1 och 6 samt 1999/2000:Fi611yrkandena 1 och 5dels bemyndigar regeringen att efter förvärv av aktierna iHaninge , ägare till ,avyttra aktierna,dels avslår förslaget att försäljningsinkomsterna föraktierna i redovisas mot det underutgiftsområde 25 uppförda anslaget A 2 Bidrag tillsärskilda insatser i vissa kommuner,dels för anvisar anslagen underutgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner enligtreservanternas förslag i specifikationen till hemställanoch som sin mening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,2. Principerna för utjämningssystemet (mom. 2) (m), , och (alla m) anserdels att utskottets ställningstagande under rubrikenPrinciperna för utjämningssystemet bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det utjämningssystem som finns har direkt skadliga effekter för samhällsekonomin.Systemet innebär att kommuner med hög skattekraft straffasliksom kommuner där nya jobb skapas. Det finns stor risk föratt kommuner kommer in i en negativ utvecklingsspiral genomatt man inte får högre intäkter även om man anstränger sig föratt vända sin utveckling.Regeringens politik leder nu till en fortgåendesammanpressning av skatteuttaget i kommuner. Detfaktum att bl.a. , den kommun i landet som hadelägst skatt, blivit tvingad att höja skatten för att kunnabetala de för denna kommun galopperande avgifterna till detinomkommunala utjämningssystemet visar enligt utskottetåskådligt att det kommunala självstyret i praktiken är på vägatt avskaffas, trots det som föreskrivs i grundlagen.Utskottet delar Moderata samlingspartiets uppfattning att denkommunala självstyrelsen måste respekteras och att kommunalkonkurrens på bl.a. skattesidan skall uppmuntras och inteförhindras.Enligt utskottet måste grunden för relationen mellan stat ochkommun vara att det som uppburits i kommunalskatt alltid gårtill den kommun där skatten har erlagts. Då får den lokalabeskattningsrätten också legitimitet i medborgarnas ögon.Regeringens åsidosättande av detta samband är som utskottetser det i själva verket ett grundskott mot den kommunalasjälvstyrelsens grundläggande princip.Utskottet anser att utjämningssystemet står i strid medgrundlagen eftersom det är uppbyggt så att kommuner ochlandsting inte får behålla intäkterna av den skatt som förmedborgarna anges som kommunalskatt. I stället tvingas debidra till varandras kostnader och svara för en långtgåendeinkomstutjämning. Utjämningssystemets konstruktion innebärdessutom att höga skatter konserveras i högskattekommunersamtidigt som systemet höjt kostnadsnivån. Dessutom motverkarsystemet tillväxt genom att lägga ut negativa incitament påenskilda kommuner.Utskottet ställer sig bakom det som Moderata samlingspartietanför i motion Fi209 om att det tillväxtfientliga ochgrundlagsvidriga inomkommunala utjämningssystemet böravskaffas . Under den mellanliggande tidenskall en utredning skyndsamt tillsättas med uppdrag attpresentera ett nytt system som stimulerar tillväxt och som ärgrundlagsenligt samt avsevärt enklare än dagenssvåröverskådliga system. bör genomförandet av ettsådant nytt system förenklas genom att vissa uppgifter som finansieras på nivå får en nationellfinansiering.Utskottet tillstyrker med det anförda motionerna Fi209 (m)yrkande 12, Fi601 (m), Fi602 (m), Fi607 (m) yrkandena 1 och 2samt N240 (m) yrkande 4 samt avstyrker motionerna Fi605 (kd),Fi610 (fp) yrkande 5 och Fi611 (kd) yrkande 4.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följandelydelse:2. beträffande principerna för utjämningssystemetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Fi209 yrkande 12 och1999/2000:Fi607 yrkandena 1 och 2 samt med anledning avmotionerna 1999/2000:Fi601, 1999/2000:Fi602 och1999/2000:N240 yrkande 4 samt med avslag på motionerna1999/2000:Fi605, 1999/2000:Fi610 yrkande 5 och1999/2000:Fi611 yrkande 4 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,3. Principerna för utjämningssystemet (mom. 2) (kd)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande under rubrikenPrinciperna för utjämningssystemet bort ha följande lydelse:Utskottet delar det som sägs i motion Fi611(kd) om att eninvånare i skall kunna få lika god sjukvård ochkommunal service oavsett var hon eller han bor. Däremot hörrimliga skillnader i servicenivå, servicestandard,effektivitet och skattesats till den kommunala självstyrelsenoch skall således inte kompenseras. Medborgarna skall självaavgöra detta genom demokratiska val av partier som förordarolika lösningar eller genom val av boende.Enligt utskottets mening är det viktigt att systemet skallförena en långtgående utjämning med starka incitament förtillväxt och förnyelse. Det skall också stödja och driva på enstark och solidarisk ekonomisk utveckling i hela landet.Utjämningssystemet måste dessutom vara tillgängligt,begripligt och demokratiskt förankrat hos alla kommuner ochlandsting. Utskottet ställer sig negativt till attinkomstutjämningen är inomkommunal och att den för med sigtillväxthämmande konsekvenser. Utskottet är också kritiskt motkostnadsutjämningens bristande träffsäkerhet.Det bör vara en prioriterad uppgift för den delegation ochden expertgrupp som regeringen tillsatt att komma med förslagom att avskaffa den absurda s.k. pomperipossaeffekten och setill att träffsäkerheten i kostnadsutjämningen radikaltförbättras. Utskottet anser av principiella skäl att enövergång till statlig inkomstutjämning bör prövas.