bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Att skapa förutsättningar för en livskraftig landsbygd med männi-skori alla åldrar och med arbetsmöjligheter, god service, bra miljö och rik kulturbör vara ett centralt mål för regionalpolitiken. Nedsättningen avsoci-alavgifter inom stödområdet bör, enligt näringsutskottets mening, omfattaäven jord- och skogsbruk, trädgårdsskötsel, jakt och fiske i stödområdet.Regionalpolitiken kan inte ses isolerad och den statliga sektorspolitikenmåste därför ta regionalpolitisk hänsyn. Regionalpolitiska konsekvensanaly-sermåste exempelvis upprättas innan beslut tas som påtagligt kan komma attförändra förutsättningarna i områden som är beroende av en aktivregional-politik. Det bör vidare göras en översyn av den nationellastödområdesindel-ningen, en översyn som bör ingå i den översyn avregionalpolitiken som den tillsatta regionalpolitiska utredningenskall göra.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del,medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsva-randedelar. När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16(c) om en plan för omlokalisering av statlig verksamhet vill näringsutskottethänvisa till vad som anfördes i en reservation (m, kd, c, fp) till detregionalpolitiska betänkandet 1998/99:NU7 och som redogjorts för.3. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingÅke () anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet omutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydelse:Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligtnäringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi16 (c), ökas med . De ökade med-lenskall användas till nationell medfinansiering av EU-projekt och för att ge deregionala tillväxtavtalen mer resurser. Medlen bör användas i utsatta regionersom omfattas av något av EU:s strukturfondsprogram.Näringsutskottet anser vidare, i likhet med vad som anförs i motion1998/99:Fi36 (c), att det krävs en starkare regionalpolitik. Detta ärmotiverat av flera skäl. Från samhällsekonomisk utgångspunkt är det viktigtatt den utvecklingskraft som finns i hela landet tas till vara. Situationen ärnu så prekär att det krävs mycket kraftfulla åtgärder. För att motverkaytterligare koncentration och de överhettningsproblem som denna medför, föratt bredda den regionala arbetsmarknaden och för att få en bättre regionalbalans i Sve-rige föreslår näringsutskottet att regeringen skall anmodas attlägga fram en plan för för omlokalisering av statlig verksamhet.Regeringen bör förbereda och utreda förutsättningarna för detta med den listasom finns i den nyssnämnda motionen som grund. Regeringen bör snaraståterkomma med förslag. Offentliga verksamheter kan på ett bra sätt bidra tillatt utveckla den lokala och regionala servicen, bredda arbetsmarknaderna ochbidra till att andra verksamheter flyttar till den berörda orten eller attverksamheter stan-nar kvar.4. Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utvecklingEva Flyborg (fp) anser att näringsutskottets ställningstagande i avsnittet omutgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bort ha följande lydel-se:Ramen för utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling bör, enligtnäringsutskottets mening och i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi17 (fp), minskas med . Minsk-ningenskall ses i sammanhang med de satsningar på generella förbättringar avförutsättningarna för tillväxt och företagande som näringsutskottet föror-dar.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del,medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsva-randedelar. När det gäller förslaget i motionerna 1998/99:Fi36 (c) och 1998/99:Fi16(c) om en plan för omlokalisering av statlig verksamhet vill näringsutskottethänvisa till vad som anfördes i en reservation (m, kd, c, fp) till detregionalpolitiska betänkandet 1998/99:NU7 och som redogjorts för.5. Konsekvenser av avvecklingen av BarsebäcksverketPer (), (), (), (), (), () och () anser attnäringsutskottets ställningstagande beträffande konsekvenser av avveck-lingenav - i avsnittet om utgiftsområde 21 Energi - bort haföljande lydelse:Näringsutskottet ställer sig bakom de beskrivningar som lämnas i motio-nerna1998/99:Fi14 (m), 1998/99:Fi18 (m), 1998/99:Fi15 (kd) och 1998/99: Fi17 (fp)om de ekonomiska konsekvenserna av avstängningen av ochbristerna i det energipolitiska programmet. konstaterar attvårpropositionen inte innehåller ens en antydan till bedömning av vilkenkostnad som en stängning av åsamkar staten och där-med de svenskaskattebetalarna. Några kostnadsbedömningar redovisades inte heller iproposition 1996/97:176 om lag om kärnkraftens avveckling, i 1998 årsekonomiska vårproposition (prop. 1997/98:150) eller i budgetpro-positionen förår 1999 (prop. 1998/99:1). Inte heller redovisade regeringen någon bedömningav miljökonsekvenserna av beslutet.Näringsutskottets ställningstagande överensstämmer med det som gjordesi en reservation (m, kd, fp) till det energipolitiska betänkandet 1998/99:NU8.Där sades bl.a. att reaktorerna i har en lång återstå-ende livslängdoch att en förtida avstängning leder till att återfår denfossilanvändning som vi undgick när kärnkraftverket i en gångladdades. Detta innebär enligt näringsutskottets mening att riktlinjerna förklimatpolitiken i praktiken kommer att överges. vill ocksåerinra om en annan konsekvens som följer av att driften vid Barsebäcksver-ketupphör. De alltmer sammankopplade elnäten i kommer att ge ettökat underlag för elproduktion vid kärnkraftverk i när produktionenfrån faller ifrån. Enligt näringsutskottets meninginnebär detta en försämrad kärnsäkerhet i hela norra ; en utveckling somväcker stark oro.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet de nämnda motionerna i be-rördadelar.6. Ramar för utgiftsområde 21 EnergiPer , , och (alla m) anseratt näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsom-råde21 Energi bort ha följande lydelse:Näringsutskottets uppfattning om hur energipolitiken bör utformasöver-ensstämmer med den som förs fram i motionerna 1998/99:Fi14 (m) och1998/99:Fi18 (m). Beslutet att avveckla lönsam, säker ochmiljömäs-sigt fördelaktig energiproduktion leder till stora statligakostnader. avvisar såväl stängningen av fungerandekärnkraftverk som den bidragspolitik avvecklingen för med sig. ärdet viktigt att säkra resurser för energiforskning. Detta gäller anslagen bådeinom detta utgifts-område och inom forskningens utgiftsområde. Vidare börenergiforskningen underlättas genom att den s.k. tankeförbudsbestämmelsen ikärntekniklagen slopas. Ramen för utgiftsområde 21 Energi bör, i enlighet medvad som förordas i den förstnämnda motionen, minskas med 523 miljoner kronorför , med för och med 788 miljoner kronorför år 2002.God tillgång på billig energi har historiskt varit av största betydelse förden svenska industrins utveckling och konkurrenskraft. Vårt gynnsamma läge harbidragit till framväxten av en stor energiintensiva industrisektor. Densvens-ka konkurrensfördelen för energiintensiva företag har successivt gåttförlo-rad. Det är mot denna bakgrund som beslutet om att avvecklakärn-kraften blir så olyckligt. Det försämrar energiförsörjningen och skaparen stor osäkerhet om förutsättningarna för fortsatta investeringar ienergikrä-vande industriell verksamhet i . Beslutet om en förtidakärnkraftsav-veckling har därför påtagligt skadat investeringsklimatet. Dettagäller både inhemska och utländska investerare. En förtidakärnkraftsavveckling får betydande konsekvenser för energiförsörjningen,miljön, hushållens ekono-mi, investeringarna, industrisysselsättningen ochsamhällsekonomin i stort. Energipolitiken är inte ett självändamål utan enavgörande och strategisk faktor för möjligheter att skapa flerarbeten och ökad välfärd. Svensk basindustri är elintensiv och känslig för enenergipolitik som höjer priserna. En förtida kärnkraftsavveckling riskerar attfå allvarliga regionala konsekvenser. För de mest utsatta länen kan helabygder gå under om kärn-kraftsavvecklingen leder till elpriser som flyttarföretagens investeringar utomlands. En stängning av kärnkraftverket Barsebäckskapar tillsammans med frånvaron av besked om vad som sedan skall hända enbestående osä-kerhet om vilka de långsiktiga förutsättningarna är för attbedriva industriell verksamhet i , vilket kommer att kosta vårt landett stort antal arbets-tillfällen.Med det anförda tillstyrks motionerna 1998/99:Fi14 (m) och 1998/99:Fi18 (m) iberörda delar, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks imotsvarande delar.7. Ramar för utgiftsområde 21 EnergiGöran och (båda kd) anser att näringsutskottetsställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 21 Energi bort haföljande lydelse:Näringsutskottets uppfattning om hur energipolitiken bör utformasöver-ensstämmer med den som förs fram i motion 1998/99:Fi15 (kd).Näringsut-skottet anser att kärnkraften skall avvecklas, men i takt med attförnybara energislag kan fasas in. Forskning och utveckling av alternativaenergislag är således ett viktigt inslag i energipolitiken, bl.a. för attundvika uppbyggnad av fossilgasanvändning. Ramen för utgiftsområde 21 Energibör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, minskas med 200miljoner kronor . Med det anförda tillstyrks motion1998/99:Fi15 (kd) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuellamotioner avstyrks i motsvarande delar.8. Ramar för utgiftsområde 21 EnergiEva Flyborg (fp) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffanderamar för utgiftsområde 21 Energi bort ha följande lydelse:Näringsutskottets uppfattning om hur energipolitiken bör utformasöver-ensstämmer med den som förs fram i motion 1998/99:Fi17 (fp). Det ärskan-dal att regeringen inte redovisar de ekonomiska konsekvenserna av sineventuella politik vad gäller avstängningen av kärnkraftverket i Barsebäck.Utan en forcerad avstängning av detta kärnkraftverk skulleenergiomställ-ningsprogrammet kunna krympas väsentligt. villvidare behålla satsningen på ökad kärnsäkerhet i öst. Ramen för utgiftsområde21 Energi bör, i enlighet med vad som förordas i den nämnda motionen, mins-kasmed för , med för ochmed för . Med det anförda tillstyrks motion1998/99:Fi17 (fp) i berörd del, medan propositionen och övriga här aktuellamotioner avstyrks i motsvarande delar.9. Konkurrens mellan offentlig och privat sektorPer (), (), (), (), (), (), () och () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffande kon-kurrensmellan offentlig och privat sektor - i avsnittet om utgiftsområde 24Näringsliv - bort ha följande lydelse:Näringsutskottet delar den syn på behovet av åtgärder mot offentligkon-kurrens med privat näringsverksamhet som framförs i motionerna 1998/99:Fi14 (m) och 1998/99:Fi27 (fp, m, kd, c). Frågan om konkurrens mellanoffentlig och privat sektor har behandlats av näringsutskottet ibetän-kande 1998/99:NU11, till vilket utskottet hänvisar. Näringsutskottetintar samma ståndpunkt som gjordes i en reservation (m, kd, c, fp) till dettabetän-kande. Utskottet anser sålunda att kraftfulla åtgärder måste vidtas frånrege-ringens sida för att driva på avregleringsarbetet i syfte att skapautrymme för privata initiativ i kommuner och landsting. bör hosregeringen begära förslag om ändringar i de lagar som styr den obligatoriska,kommu-nala verksamheten vad gäller sådana bestämmelser som förhindrarupp-komsten av konkurrerande alternativ till dagens monopol i det allmännasregi. Vidare vill näringsutskottet betona betydelsen av attkonkurrensbegrän-sande förfaranden från olika kommunala aktörers sida påtalasoch åtgärdas. Med det anförda tillstyrker näringsutskottet de båda nämndamotionerna i berörda delar.10. Ramar för utgiftsområde 24 NäringslivPer , , och (alla m) anseratt näringsutskottets ställningstagande beträffande ramar för utgiftsom-råde24 Näringsliv bort ha följande lydelse:Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets me-ningoch i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi14 (m), minskas med 96miljoner kronor för , med för och med 196miljoner kronor för Regeringens bristande förståelse för näringslivetsvillkor har resulterat i dålig tillväxt, arbetslöshet, företags-flykt,kompetensflykt och minskat nyföretagande. behöver ett bra klimat förföretag och anställda, som gör landet attraktivt för företag ochinvesteringar. Avregleringsarbetet måste prioriteras,Småföretagsdelegatio-nens förslag genomföras och konkurrensforskningentillföras ytterligare medel. Vidare måste den tekniska forskningen tillförasresurser i stället för att, som regeringen förordar, utsättas för drastiskaminskningar.Tillväxt, företagande och nya jobb motverkas inte bara av skatter, utan ocksåav dåliga villkor i övrigt för företagande. har totaltca 10 000 lagar, förordningar och myndighetsregler, varav hälften gällerföretagandet. förordar införande av en s.k.solned-gångsparagraf. Den innebär att gamla regler som inte tillämpas skallut-mönstras med automatik , förslagsvis . Underinnevarande mandatperiod bör också alla regler som berör företagare granskas isyfte att förenkla och minska regelmassan. Företagskrånglet har ingåendebehandlats av regeringens egen småföretagsdelegation. Trots att det har gåttöver delegationen presenterade sitt första delbetänkande medförslag till konkreta förenklingsåtgärder har nästan ingenting gjorts frånregeringens sida. Nya grupper har tillsatts, beredningsarbete sägs pågå ochförslag avise-ras till senare tidpunkter. anser attregeringen omgående kan lägga fram förslag om genomförande av den heltövervägande delen av de 71 förslagen i Småföretagsdelegationensslutbetänkande. Alla förslag från rege-ringen som påverkar företagens villkorskall föregås av en noggrann analys av effekterna. Även myndigheter som ger utföreskrifter måste omfattas av ett sådant krav på ordentligakonsekvensanalyser. Det måste bli lättare att inregistrera nya företag. Denomfattande uppgiftslämningen till olika myn-digheter måste skäras ned.Riksdagen bör göra ett uttalande i enlighet med vad näringsutskottet anfört.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1998/99:Fi14 (m) ibe-rörda delar, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrksi motsvarande delar.11. Ramar för utgiftsområde 24 NäringslivGöran och (båda kd) anser att näringsutskottetsställningstagande beträffande ramar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort haföljande lydelse:Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets me-ningoch i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi15 (kd), minskas med 192miljoner kronor för , med för och med 272miljoner kronor för . Det sammantagna näringsklimatet skapas genomskattepolitiken, energipolitiken, arbetsmarknadspolitiken ochnäringspolitiken, tillsammans med den övergripande ekonomiska politiken, ochmåste inriktas på att identifiera och undanröja existerande hinder förstartande och utvecklande av företag. För att förbättra förutsättningarna förföretagsamheten har den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationenpresenterat 71 förslag. Få av dem har förverkligats och regeringen skjuteråterigen upp presentationen av konkreta förslag till nästa budgetproposition.De hinder som fortfarande kvarstår för företagarna är bl.a. den stelaarbets-rättslagstiftningen, det krångel som omgärdar företagandet,dubbelbeskatt-ningen av riskkapital, brister i utbildningssystemet och inteminst skattereg-lerna för den privata tjänstesektorn. Det krävs, enligtnäringsutskottets me-ning, radikala satsningar och förenklingar förföretagare, men det som rege-ringen lägger fram i vårpropositionen är långtifrån vad som utlovades av näringsminister , närdet gäller att uppnå ett företagsvänligt klimat i . Det som behövs äratt den ekonomiska politiken ger stabila och goda villkor för tillväxten avföretag och etableran-det av nya företag. Beträffande regeringens förslag ominsatser i Östersjöre-gionen anser näringsutskottet att utökade företagsstödbör avvisas av riksda-gen. Utskottet förespråkar generella åtgärder för attförbättra företagsklimatet i landet i stället för riktade stödåtgärder tillvissa företag och till vissa regio-ner.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1998/99:Fi15 (kd) i berörddel, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks imotsvarande delar.12. Ramar för utgiftsområde 24 NäringslivÅke () anser att näringsutskottets ställningstagande beträffanderamar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse:Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets me-ningoch i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi16 (c), ökas med 92miljoner kronor för , med för och med 90miljoner kronor för . Svenskt jordbruk och svensk livsmedelsnäringtvingas arbeta med betydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter änvad som är fallet för motsvarande näringar i konkurrentländerna. Den svenskajordbruks- och livsmedelsindustrin är i stort behov av konkurrens-höjandeinsatser. Inom utgiftsområde 24 anser näringsutskottet att 90 miljo-ner kronorper år bör avsättas för en satsning på forskning och utvecklinginom livsmedelssektorn i enlighet med förslag i betänkandet Enlivsmedelsstrategi för (SOU 1997:167). bör vidare 2miljoner kronor anslås till ett program för gårdsbaserad livsmedelsförädling.Medlen bör tillföras utgiftsområdet genom ett nytt anslag för jordbruks- ochlivsmedelsnäringens konkurrenskraft. saknar dessutom förslagfrån regeringen med syfte att stärka konkurrenskraften i svenskträd-gårdsnäring. Denna näring måste ges förutsättningar att konkurrera medimporten på lika villkor. I den mån kollektiva fonder, finansierade avnäring-en, inte visar sig vara en framkomlig väg, bör regeringen senast ibudgetpro-positionen återkomma med förslag till ett stödprogram förstrukturom-vandling av växthusodlingen samt föreslå medel att användas för attstärka trädgårdsbranschens långsiktiga utveckling.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet motion 1998/99:Fi16 (c) i be-rörddel, medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks imotsvarande delar.13. Ramar för utgiftsområde 24 NäringslivEva Flyborg (fp) anser att näringsutskottets ställningstagande beträffanderamar för utgiftsområde 24 Näringsliv bort ha följande lydelse:Ramen för utgiftsområde 24 Näringsliv bör, enligt näringsutskottets me-ningoch i likhet med vad som anförs i motion 1998/99:Fi17 (fp), minskas med 179miljoner kronor . anser att vissaytterligare satsningar på konkurrenspolitikens område bör göras. Vidare börmedel från detta utgiftsområde användas för satsning på kärnsäkerhet i öst.Med det anförda tillstyrker näringsutskottet den nämnda motionen i berörd del,medan propositionen och övriga här aktuella motioner avstyrks i motsva-randedelar. Förslag till ramar för utgiftsområdena 19 Regional utjämning och utveckling,21 Energi och 24 Näringsliv för åren 2000-2002Belopp i miljoner kronorUO År Regeringens förslag m kd c fp19 2000 2 675 -250 +100 +200 -500 2001 3 336 -500 +100 +200 -500 2002 2 693 -900 +100 +200 -50021 2000 1 196 -523 -200 ±0 -700 2001 1 914 -788 -200 ±0 -850 2002 1 729 -788 -200 ±0 -70024 2000 3 011 -96 -192 +92 -179 2001 2 945 -196 -292 +90 -179 2002 2 903 -196 -272 +90 -179 yttrande1998/99:AU2y1999 års ekonomiska vårproposition - Den ekonomiska politiken, utgiftstak m.m.- Utgiftsområdena 13 och 14Till finansutskottetFinansutskottet har genom beslut berettarbetsmarknadsut-skottet tillfälle att yttra sig ekonomiskavårproposition (prop. 1998/99:100) i de delar som avser den ekonomiskapolitiken, utgiftstaket m.m. samt över de motioner som kan komma att väckasmed anledning av propositionen, i de delar som avser arbetsmarknadsutskottetsberedningsom-råde.Utskottet yttrar sig i det följande över propositionen avsnitt 1 Finansplan, 4Budgetpolitiska mål och statsbudgeten, avsnitt 7 Utgiftstak och utgiftsramaråren såvitt avser utgiftsområdena 13 och 14 samt bilaga 2Av-stämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet till år 2000.Utskottet yttrar sig också över följande motioner:1998/99:Fi14 av m.fl. (m) yrkandena 1, 4, 5 och 7 alla delvis,1998/99:Fi15 av m.fl. (kd) yrkandena 1 delvis, 3 delvis, 4 delvisoch 9,1998/99:Fi16 av m.fl. (c) yrkandena 1 delvis, 4 delvis, 5, 9,22 och 23 delvis,1998/99:Fi36 av m.fl. (c) delvis och1998/99:Fi17 av m.fl. (fp) yrkandena 1, 3 och 4 alla delvis.Yttrandet är disponerat enligt följande. Utskottet yttrar sig överriktlinjerna för den ekonomiska politiken i avsnitt 2. I det avsnittet berörsockså proposi-tionens bilaga 2 Avstämning av målet om en halverad öppenarbetslöshet och bilaga 3 Fördelningspolitisk redogörelse - Denregionala in-komstfördelningens utveckling. Förslag om preliminär fördelningpå utgifts-områden behandlas i avsnitt 3 liksom viss fråga om indelning iutgiftsområ-den.I utskottets yttrande 1998/99:AU3y redovisas utskottets synpunkter påvårpropositionens förslag såvitt avser tilläggsbudget avseendeut-giftsområdena 13 och 14.1 InledningRegeringen föreslår i propositionen att , såvitt avser denekonomis-ka politiken och utgiftstaket, godkänner de allmänna riktlinjer förden eko-nomiska politiken som regeringen förordar (regeringens förslag punkt1), fastställer utgiftstaket för staten inklusive socialförsäkringssektorn vidsidan av statsbudgeten för till (regeringensförslag punkt 3) samt godkänner den preliminära fördelningen av utgifterna påut-giftsområden som riktlinje för regeringens budgetarbete(regeringens förslag punkt 4). I bilaga 2 till propositionen återfinnsregering-ens avstämning av målet om en halverad öppen arbetslöshet till år2000.2 Allmän inriktning av politikenI detta avsnitt behandlas förutom regeringens förslag om allmänna riktlinjer(punkt 1 i förslaget till riksdagsbeslut) och propositionens bilaga 2 ävenpartimotionernaFi14 (m) yrkandena 1 delvis och 7 delvis,Fi15 (kd) yrkandena 1 delvis och 9 delvis,Fi16 (c) yrkandena 1 delvis, 4 delvis, 9 och 22,Fi36 (c) delvis samtFi17 (fp) yrkande 1 delvis.Utskottet kommer i denna del i huvudsak att uppehålla sig vid sådana frågorsom har beröring med arbetsmarknads- och sysselsättningspolitiken.PropositionenDen ekonomiska vårpropositionen bygger på en överenskommelse mellan densocialdemokratiska regeringen, och , vilka stårbakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpolitiken,utgiftsta-ken, tilläggsbudgeten och de skatteförändringar somföreslås för . Samarbetet berör fem områden: ekonomi, sysselsättning,rättvisa, jämställdhet och miljö.Svensk ekonomi är stark. påverkas visserligen av en sämre ut-vecklingi omvärlden vilket leder till något lägre tillväxt än vad regeringen tidigareberäknat, men fortsätter den inhemska ekonomin att växa. Dettagäller inte minst privat konsumtion och investeringar. Den reguljärasysselsättningen har ökat med över 100 000 personer ocharbetslösheten har fortsatt att minska. är inflationen praktiskttaget obefintlig och räntenivåerna bland de lägsta i . Den offentligasektorn uppvisar betydande överskott och bytesbalansen ligger på en nivå sominnebär ett stabilt överskott.Budgetsaneringen har varit framgångsrik. De ambitiösa budgetpolitiska målenhar uppnåtts: att de offentliga finanserna skall uppvisa överskott och attutgifterna inte skall överstiga de uppsatta utgiftstaken.Enligt regeringen finns det en viss risk för att utgiftstaket för åren 1999och 2000 kan komma att överskridas. Mot den bakgrunden är det nödvändigt attgöra vissa besparingar m.m. i syfte att begränsa de totala utgifterna till ennivå som ligger under utgiftstaket. Besparingar föreslås bl.a. påutgiftsområ-de 14 Arbetsmarknad och arbetsliv jämfört med beräkningarna ibudgetpro-positionen.Det finns historiskt goda förutsättningar för en hög och uthållig tillväxt isvensk ekonomi. De offentliga finanserna visar ett stigande överskott,infla-tionen och inflationsförväntningarna är låga och räntan är låg. Därmedska-pas stabila spelregler för företag och investerare liksom goda betingelserför en fortsatt sysselsättningsökning. En väl fungerande offentlig sektor ochen aktiv fördelningspolitik är också av betydelse i detta sammanhang.