bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Vid beräkning avsjukpenninggrundande inkomst bortses från sådaninkomst av anställning och annat förvärvsarbete somöverstiger 7,5 prisbasbelopp.Rehabiliteringsersättning utges under vissaförutsättningar när en försäkrad, vars arbetsförmågatill följd av sjukdom är nedsatt med minst enfjärdedel, deltar i en arbetslivsinriktadrehabilitering. Rehabiliteringsersättning består avrehabiliteringspenning, som utges av densjukpenninggrundande inkomsten, och ett särskiltbidrag.För köp av arbetslivsinriktaderehabiliteringstjänster och arbetstekniskahjälpmedel m.m. liksom för rehabiliterings- ochbehandlingsinsatser inom hälso- och sjukvården (s.k.Dagmarmedel) avsätts särskilda medel. För budgetåret1999 utgör dessa medel 1 010 miljoner kronorrespektive . Av det förstnämndabeloppet får högst användas försocialförsäkringens administration och 5 miljonerkronor avsattes engångsvis för regeringensdisposition till utveckling avrehabiliteringsarbetet. Dessutom får, enligtregleringsbrev för för ,högst användas förrehabiliteringsutredningar vid RFV:s sjukhus. Enligtregeringsbeslut drogs 115 miljonerkronor in av anvisade medel avseende den del avanslaget A 1 som utgörs av Särskilda medel varibl.a. ingår köp av arbetslivsinriktaderehabiliteringstjänster.Närståendepenning utges enligt lagen (1988:1465) omersättning och ledighet för närståendevård till densom avstår från förvärvsarbete för att vårda ennärstående svårt sjuk person. Ersättning kan utgesäven om vården sker på sjukvårdsinrättning. Antaletersättningsdagar är begränsat förvarje person som vårdas. Närståendepenning utges med80 % av den sjukpenninggrundande inkomsten, även förden i ersättningsperioden, och kanutges som hel, halv eller fjärdedels förmån.Med stöd av lagen (1992:863) om lokalförsöksverksamhet med finansiell samordning mellansocialförsäkring och hälso- och sjukvård bedrevsunder försöksverksamhet på lokal nivåinom fem försöksområden (FINSAM). Syftet medförsöksverksamheten var att skapa drivkrafter inomsystemen för socialförsäkring respektive hälso- ochsjukvård för ett bättre utnyttjande av de gemensammaresurserna.Enligt lagen (1994:566) om lokal försöksverksamhetmed finansiell samordning mellan socialförsäkring,hälso- och sjukvård och socialtjänst får, omregeringen medger det, en allmän försäkringskassa,ett landsting och en kommun som har kommit överensom det bedriva sådan försöksverksamhet i syfte attpröva möjligheterna till en effektivare användningav tillgängliga resurser (SOCSAM).Försöksverksamheten, som är begränsad till högst tioförsöksområden, startade och skallavslutas senast vid utgången av år 2000.Sedan den 1 januari 1998 får försäkringskassanträffa överenskommelse med kommun, landsting ochlänsarbetsnämnd om att samverka i syfte att uppnå eneffektivare användning av tillgängliga resurser(FRISAM).PropositionenI propositionen föreslås att till anslaget A 1 Sjukpenning,rehabilitering, m.m. anvisar ett ramanslag på31 502 miljoner kronor.Under anslagsposten Rehabilitering redovisasförutom rehabiliteringspenning de ovan nämndaDagmarmedlen och de särskilda medlen, bl.a.ersättning vid köp av arbetslivsinriktaderehabiliteringstjänster, merkostnader i form avbidrag till arbetshjälpmedel samt administration.Enligt vad som anförs i propositionen beräknas förår 1999 en kraftig ökning av kostnaderna försjukpenningen jämfört med . Ökningen berorframför allt på det förbättrade konjunkturläget ochregeländringar i form av höjd ersättningsnivå.Vidare har antalet nybeviljade förtidspensioner samtäven det totala antalet förtidspensionärer blivitfärre än vad som tidigare beräknats. Detta kanenligt propositionen innebära att fler personerunder uppbär sjukpenning i ställetför förtidspension. Ytterligare en delförklaring kanvara en minskad aktivitet inomrehabiliteringsområdet vilket ger utslag i längresjukskrivningar. Regeringen gör den bedömningen attden ökade sjukfrånvaron kan förväntas bestå ävenunder de närmaste åren.Av en av RFV genomförd enkätundersökning framgåratt det är inom gruppen anställda som den storaökningen av sjukfrånvaron finns. Det är framför alltantalet "nya sjukfall" som har ökat, dvs. sådanasjukpenningfall som inte har någon tidigaresjukpenningperiod . Av de sjukskrivna är60 % kvinnor och män.I propositionen anförs vidare att denarbetslivsinriktade rehabiliteringen inte fungerartillfredsställande. Försäkringskassorna har intelyckats möta den ökade sjukfrånvaron med ökadaktivitet inom rehabiliteringsområdet.Regeringen har med anledning av ovanståendebeslutat utse en särskild utredare med uppdrag attgöra en analys av sjukförsäkringen. Utredaren skallfördjupa beskrivningen och analysen av varförsjukfrånvaron och utgifterna för sjukpenningförändras över tiden samt så långt som möjligtidentifiera vilka direkta och indirekta faktorer somär avgörande för sjukpenningförsäkringenskostnadsutveckling. Regeringen har också beslutatutse en särskild utredare med uppdrag att se överden arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Utredarenskall bl.a. kartlägga den arbetslivsinriktaderehabiliteringsprocessen, belysa rollfördelningenmellan ansvariga aktörer samt utforma en plattformför prioriteringar. I propositionen anförs dessutomatt det är viktigt att samverkansaktiviteter som endel i den ordinarie verksamheten utvecklasytterligare i syfte att göra rehabiliteringen mereffektiv. Slutligen anges att det inomRegeringskansliet bereds ett förslagom nya beräkningsregler för dagersättning.Medel avsedda för avvecklingen av RFV:s sjukhus,högst , skall också belasta dendel av anslagsposten Rehabilitering som avserSärskilda medel. Av Särskilda medel bör ävensocialförsäkringens administration tillföras 225miljoner kronor. Slutligen föreslås att 5 miljonerkronor avsätts till särskilda insatser inomrehabiliteringsområdet.I propositionen föreslår regeringen attförsöksverksamheten med lokal finansiell samordningmellan socialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst (SOCSAM) förlängs till utgången av år2002. Vissa ändringar vad gäller utseende avledamöter i samtfastställande av budget och bokföringsskyldighetföreslås också.Motioner med anslagseffekt budgetåret 2000ModeraternaI motion Sf306 av m.fl. (m) begärs iyrkande 6 att beslutar att för budgetåret2000 till anslaget A 1 anvisa 8 350 miljoner kronormindre än regeringen föreslagit. Besparingen uppnåsenligt motionärerna bl.a. genom ändringar isjukpenningförsäkringen, finansiell samordning ochökade kontrollinsatser. Vidare föreslås attarbetsskadeförsäkringen helt lyfts ur den offentligaförsäkringen och att sjukskrivningar på grund avtrafikolyckor förs över till trafikförsäkringen.I samma motion yrkandena 1 och 2 begärs beslut omatt kompensationsnivån i sjukpenningförsäkringenfr.o.m. skall utgöra avsjukpenninggrundande inkomst och att ytterligare enkarensdag skall införas i sjukpenningförsäkringen.I yrkande 4 begär motionärerna beslut omförändringar av beräkningen av sjukpenninggrundandeinkomst. Motionärerna anser att sjukpenninggrundandeinkomst bör beräknas på ett genomsnitt av de senasttvå årens inkomst samt räknas upp med basbeloppet.I yrkande 5 i denna del begärs ett tillkännagivandeom ökad kontroll av sjukpenningförsäkringen. Genomökad kontroll minskar kostnaderna för fusk ochöverutnyttjande.Även i motion Sf254 av m.fl. (m)finns yrkanden om sjukpenningnivå, ändrad beräkningav sjukpenninggrundande inkomst och karensdag(yrkandena 1-3).I motion Sf254 anförs dessutom att de senaste årensökade köer inom sjukvården kan förklara en del av deökade sjuktalen. Motionärerna anser att samordningenligt FINSAM-modell mellan olika huvudmän inomsjukförsäkring, sjukvård, kommun ocharbetsförmedling bör införas i hela landet. Dettaskulle undanröja de värsta gränsdragningsproblemeninom rehabiliteringen samt ge minskade kostnader.Enligt motionärerna uppnås också en ökadeffektivitet inom rehabiliteringen om ensjukvårdsförsäkring införs där både sjukpenningenoch finansieringen av sjukvården följer patienten.Inom de stora diagnosområdena kranskärlssjukdomar,astma och smärtbesvär från rörelseorganen bör modeller för rehabiliteringvidareutvecklas. I yrkandena 6-9 begärstillkännagivanden om det anförda.KristdemokraternaI motion Sf277 av m.fl.(kd) begärs i yrkande 13 i denna del att riksdagenbeslutar att för till anslaget A 1anvisa mindre än regeringenföreslagit.I motionen begärs också beslut om införande av enandra karensdag med bibehållet högkostnadsskydd ochatt den sjukpenninggrundande inkomsten bör beräknasutifrån genomsnittlig inkomst för de två senasteåren, inräknat skattepliktiga förmåner ochsemesterersättning. Vad gäller personskadekostnaderpå grund av trafikolyckor bör dessa enligtmotionärerna föras över till trafikförsäkringen(yrkandena 7, 9 och 11).I samma motion yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att införa FINSAM-verksamhet ihela landet. Genom att använda pengar till insatserför vård och rehabilitering i stället för passivasjukskrivningar anser motionärerna att kostnadernaför socialförsäkringen minskar. I yrkande 6 begärsett tillännagivande om tidiga och aktivarehabiliteringsåtgärder.CenterpartietI motion Sf292 av m.fl. (c) begärsi yrkande 1 i denna del att beslutar attför till anslaget A 1 anvisa mindre än vad regeringen föreslagit.Enligt motionärerna bör kvalifikationsvillkoren försjukpenninggrundande inkomst ändras samt en kraftigsatsning på rehabilitering och finansiell samordningske permanent i hela landet.Även i motion Sf260 av m.fl. (c)begärs beslut om att projekten med lokal finansiellsamordning (FINSAM, SOCSAM) skall övergå i permanentverksamhet och omfatta hela landet (yrkande 5).FolkpartietI motion Sf246 av m.fl. (fp) yrkande6 i denna del begärs att beslutar att till anslaget A 1 anvisa mindre än vad regeringen föreslagit.Besparingen uppnås bl.a. av förändrade regler förtrafikförsäkringen samt effektivare kontroll avsjukförsäkringen.Samma yrkande återfinns även i motion Fi212 av LarsLeijonborg m.fl. (fp) yrkande 14 i denna del. Idenna motion begärs också en lagändring om attsjukförsäkringskostnader på grund av trafikolyckorbör föras över till trafikförsäkringen (yrkande 22).Lars m.fl. (fp) begär i motion So322 etttillkännagivande om att försäkringspengar böraktiveras i syfte att korta vårdköer och förbättrarehabiliteringen. Detta bör enligt motionen skeenligt FINSAM-modell (yrkande 21).I motion Sf226 av m.fl. (fp)begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande om atträtten till närståendepenning och rätten tillledighet bör förlängas från 60 . Iyrkande 5 anslås för detta 50 miljoner kronor.Övriga motioner om sjukpenning, rehabilitering, m.m.Sjukförsäkringens utformningI motion Sf269 av () begärs etttillkännagivande om att effekterna av ettborttagande av karensdagen i sjukförsäkringen böranalyseras.Birgitta m.fl. (c) begär i motion Sf260yrkande 1 ett tillkännagivande om . Enligt motionärerna börkommissionen analysera situationen och föreslåstrukturella åtgärder för att minska sjukfrånvaronoch öka rehabiliteringsinsatserna.I motion 1998/99:Sf219 av m.fl. (v)begärs i yrkande 1 ett tillkännagivande omkvalificeringsreglerna i socialförsäkringen.Motionärerna anser att dessa regler bör ses över ochanpassas även till de personer som har projekt- ochvikariatsanställningar.Maud () begär i en motion från denallmänna motionstiden , Sf210, etttillkännagivande om att verka för rättvisare reglerför företagare vid fastställande avsjukpenninggrundande inkomst. Motionären anser attreglerna måste vara neutrala oavsett i vilkenföretagsform verksamheten bedrivs.I motionerna N273 av Per m.fl. (m, kd,fp) yrkande 3 och 1998/99:N326 av Per ochGöran (m, kd) yrkande 4 begärs förslag omett enhetligt beräkningsunderlag för ersättningar ide allmänna försäkringarna. Motionärerna anser attsamma underlag bör ligga till grund förberäkningarna i sjuk- och arbetsskadeförsäkringen.I flerpartimotionen 1998/99:Sf240 av MarianneAndersson m.fl. (c, m, kd, fp) begärs etttillkännagivande om att reglerna för beräkning avsjukpenninggrundande inkomst för företagare börändras. Reglerna bör göras neutrala i förhållandetill företagsform.I motion Sf238 av () begärs etttillkännagivande om att reglerna om beräkning avsjukpenninggrundande inkomst bör förenklas.Motionären anser bl.a. att föräldraledighet ochdeltidsarbete inte bör påverka densjukpenninggrundande inkomsten under 2,5 "friår".Rinaldo och () anser attden som är långtidssjukskriven drabbas ekonomisktvid löneförändringar. Enligt de flesta löneavtalutges lön retroaktivt för . Den somhar varit sjukskriven får emellertid inte retroaktiversättning . Motionärernabegär i motion Sf211 ett tillkännagivande om ändradsjukpenning i samband med löneförhandlingar.Vissa sjukersättningsfrågorI motion Sf277 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om behovet avändringar i karensdagssystemet eftersom nuvaranderegler medför problem för deltidsanställda,skiftarbetare, timanställda och de med fler än enarbetsgivare. Motionärerna anser att regeringen böråterkomma med förslag till regeländringar (yrkande8).I motion Sf292 av m.fl. (c)begärs förslag till lagändring så att företagaresrestarbetsförmåga prövas även mot möjligheten atterhålla andra uppgifter i den egna verksamheteninnan bedömningen görs mot annat på arbetsmarknadennormalt förekommande arbete (yrkande 2).Samverkan och finansiell samordningI motion Sf245 av ()begärs ett tillkännagivande om att införa finansiellsamordning permanent i hela landet.I motion Sf225 av de ()begärs ett tillkännagivande om lagändringar i syfteatt delegera myndighetsbeslut till en annan huvudmaninom SOCSAM-försöket. Motionären anser bl.a. att entjänsteman inom bör kunnahandlägga även t.ex. ett enklaresocialbidragsärende.I motion Sf277 av m.fl.(kd) yrkande 2 begärs ett tillkännagivande ombehovet av att få med arbetsförmedlingen i denfinansiella samordningen. En möjlighet kan enligtmotionärerna vara att föra in arbetsförmedlingen iett par av SOCSAM-försöken under åren 2001 och 2002.Lars () anser att SOCSAM-försöken börutökas och att även arbetsmarknadsmedel bör ingå iförsöken. I motion Sf239 begärs ett tillkännagivandeom detta.I motion Sf223 anför () att avkostnaderna för reumatiska sjukdomar utgör 80 %indirekta kostnader och direktakostnader i form av vård och läkemedel. Motionärenanser att det är nödvändigt att pröva allamöjligheter till tekniska lösningar därsocialförsäkringsmedel ges en friare användning föratt ändra detta förhållande. I motionen begärs etttillkännagivande om att detta bör utredas.I motion Sf304 av m.fl. (v)anförs att FRISAM-arbetet bör utvärderas med hänsyntill genus och etnicitet (yrkande 10).Kalle m.fl. (v) anser att FRISAM-medel börkunna användas för att förbättra för invandradepersoner att få jobb. I motion Sf264 begärs etttillkännagivande om detta.RehabiliteringI motion Sf254 av m.fl. (m) yrkandena11 och 12 begärs tillkännagivanden om attföretagshälsovårdens roll vad gäller prevention ochrehabilitering bör stärkas och att regeringennoggrant måste följa frågan om likvärdiga villkorför män och kvinnor vid rehabilitering och föreslååtgärder som undanröjer eventuella missförhållanden.I motion So484 av ()anförs att bör lägga uppindividuella rehabiliteringsplaner i syfte attmotverka sjukpensionering av migräniker. Motionärenbegär i yrkande 7 ett tillkännagivande om utökademedel härför.Ulla-Britt () påtalar i motion Sf210bristerna i jämställdhet mellan kvinnor och män vidbedömningen av rehabiliteringsbehov. I yrkande 1begärs ett tillkännagivande om detta.I motion Sf279 av och () anförs att det krävs en större flexibilitet ochen vidare tolkning när det gäller rehabiliteringenav psykiskt långtidssjuka. I motionen anges attlokala lösningar i bred samverkan är nödvändiga ochatt det bör satsas kraftigare på Fountain-house-modellen. I motionen begärs i yrkandena 1 och 2tillkännagivanden om detta.I motion So326 av m.fl. (c)begärs i yrkande 2 ett förslag till handlingsplanför att höja den faktiska pensionsåldern.Motionärerna anser att både ur ettsamhällsekonomiskt och ett allmänmänskligtperspektiv måste trenden mot ökad förtida avgångbrytas.I motion Sf304 av m.fl. (v)begärs i yrkandena 1-4 tillkännagivanden om att deti tilläggsdirektiv till utredningarna omsjukförsäkringen respektive förtidspensionen böranges att skillnader mellan grupper med fast ochtillfällig anställning skall belysas samt attutredningarna bör ha ett integrations- respektiveett gender- och integrationsperspektiv. I yrkande 5begärs ett tillkännagivande om behovet av enövergripande analys av resultaten av utredningarnaom sjukförsäkringen, den arbetslivsinriktaderehabiliteringen samt förtidspensionen.Vidare föreslås i samma motion delssanktionsåtgärder mot arbetsgivare som ej fullgörsitt rehabiliteringsansvar, dels att en obligatoriskrehabiliteringsförsäkring införs för små ochmedelstora företag (yrkandena 6 och 8).I flerpartimotionen N273 av Per m.fl.(m, kd, fp) yrkande 4 begärs ett tillkännagivande omatt arbetsgivaren bör ha åtgärds- ochkostnadsansvaret för rehabilitering. Motionärernapekar på de mindre företagens begränsade möjligheteratt skaffa sig kompetens och att kompetensen ärojämnt fördelad bland arbetsgivarna.I motion Sf219 av och () anförs att skillnaden vad gällerarbetsgivarnas ekonomiska styrka och tillgången tillföretagshälsovård är grundläggande orsaker till attindivider inte ges samma möjligheter tillrehabilitering. Motionärerna anser att det börinföras en statlig obligatoriskrehabiliteringsförsäkring. Med en sådan försäkringstärks arbetsgivarens rehabiliteringsansvar,skillnaden mellan stora och små företag utjämnas ochde som har lösare anställningskontrakt ges bättrerehabiliteringsmöjligheter. Motionärerna begär etttillkännagivande härom.NärståendepenningEskil och () begär imotion Sf285 ett tillkännagivande om attnärståendepenningen inte bör begränsas till 60 dagarper år.I motion So262 av m.fl. (fp)begärs ett tillkännagivande om attnärståendepenningen bör kunna utges även efter 65års ålder (yrkande 9).Utskottets bedömningSjukförsäkringens utformningEnligt utskottets mening är en väl fungerandesjukförsäkring av stor betydelse. harunder fastställt principer för en allmänförsäkring vid sjukdom och rehabilitering. Utskottetanser att dagens försäkring, med skydd motinkomstförlust vid sjukdom enligtinkomstbortfallsprincipen och med enkompensationsnivå på , ger en god trygghet meden rimlig ersättningsnivå. Utskottet anser också attdet bör ingå en viss självrisk i systemet.Uppbyggnaden med en karensdag kombinerat med olikahögriskskydd, bl.a. vid upprepade sjukfall, anserutskottet vara en rimlig avvägning. Utskottet anseratt ytterligare en karensdag skulle innebära alltförstora påfrestningar för redan utsatta gruppersförsörjningssituation. Vad gäller frågan om ändringav reglerna för sjukpenninggrundande inkomst villutskottet hänvisa till att ett förslag om nyaberäkningsregler för sjukpenninggrundande inkomstBeräkningsunderlag för dagersättning - sjukpenning,föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19) för närvarandebereds inom Regeringskansliet.Beträffande frågan om att sjukfall och skador tillföljd av trafiken skall överföras tilltrafikförsäkringen och kostnaderna därmed intelängre belasta den allmänna försäkringen anserutskottet nu liksom tidigare (se senast bet.1998/99:SfU1) att ett system där vissa skadetyperinte längre ryms inom den allmänna försäkringenknappast är tänkbart med hänsyn tillförsäkringskassans ansvar för samordning och tillsynav rehabiliteringsverksamheten.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkanden om förändringar 2000. Utskottet avstyrker med det anfördaäven motionerna Sf269, Sf260 yrkande 1,1998/99:Sf219 yrkande 1, 1998/99:Sf210, N273 yrkande3, 1998/99:N326 yrkande 4, 1998/99:Sf240, Sf238 ochSf211.Angående förslag rörande medelsanvisningenåterkommer utskottet härtill senare i detta avsnitt.Vissa sjukersättningsfrågorVad gäller behov av ändringar i karensdagssystemetför bl.a. deltidsanställda och de med fler än enarbetsgivare har utskottet tidigare, i det avriksdagen godkända betänkandet 1997/98:SfU1,avstyrkt motionsyrkanden härom. Utskottet anfördedärvid att frågan diskuterades redan i samband medatt nuvarande karensdagsregler infördes. Regeringenvar dock inte beredd att föreslå några särlösningarför dessa grupper. Utskottet förutsatte attregeringen skulle återkomma i frågan om det visadesig vara möjligt att finna en lämplig åtgärd för attmildra konsekvenserna. Utskottet, som vidhållerdetta ställningstagande, avstyrker motion Sf277yrkande 8.Vad gäller frågan om företagares restarbetsförmågahar utskottet tidigare i samband med förändringen avkriterierna för rätt till ersättning i form avsjukpenning och förtidspension uttalat (bet.1996/97:SfU6) att för försäkrade som saknararbetsgivare, t.ex. egenföretagare ochuppdragstagare, skall prövning av arbetsförmågangöras mot annat förvärvsarbete som är normaltförekommande på arbetsmarknaden först sedan detkonstaterats att någon återgång till det vanligaarbetet inte är möjlig. Vidare sa utskottet sig varainförstått med att vissa av dem som saknararbetsgivare kommer att anses ha enrestarbetsförmåga och att de därmed i praktikenkommer att hänvisas till annat på arbetsmarknadennormalt förekommande arbete. Finns inte något sådanttillgängligt kan de, om de inte är eller kan varamedlemmar i en arbetslöshetskassa eller inteuppfyller villkoren för rätt tillarbetslöshetsersättning, komma att ställas utanersättning från såväl socialförsäkringen somarbetslöshetsförsäkringen. Det gäller t.ex.egenföretagare som inte helt har avvecklat sinverksamhet.Därefter, , gjordes vissa justeringar vadgäller arbetslöshetsersättningsreglerna som innebäratt en företagares arbetslöshet skall avgörasutifrån en samlad bedömning av om den personligaverksamheten har upphört. Detta kan t.ex. innebäraatt en företagare kan behålla den näringsfastighetsom han eller hon bor på och ändå betraktas somarbetslös. Vidare infördes en möjlighet att låtaföretag vara vilande med samma syfte.I november 1997 beslöt regeringen att en särskildutredare skulle tillsättas med uppdrag att belysaeffekter som kan uppstå i samband med företagaresrätt till ersättning från arbetslöshets- ochsocialförsäkringarna. Utredaren skulle göra ensamlad bedömning och eventuellt föreslå åtgärder(dir. 1997:137). I direktiven angav regeringen attregeländringar bör föreslås om det bedöms varaerforderligt för att eliminera eventuella oönskadeeffekter vad gäller företagares rätt tillarbetslöshets- och socialförsäkringsersättning.Utredningen om företagares rätt till ersättningfrån arbetslöshets- och socialförsäkring, som ansågatt företagare så långt det är möjligt börjämställas med arbetstagare vid prövning avarbetsförmåga och rehabiliteringsbehov, har därefteri betänkandet Företagare med restarbetsförmåga (SOU1998:34) föreslagit att en företagares arbetsförmågaskall prövas inte enbart mot nuvarandearbetsuppgifter utan även mot möjligheten atterhålla andra arbetsuppgifter i den egnanäringsverksamheten innan bedömningen görs mot annatpå arbetsmarknaden normalt förekommande arbete.Utskottet anser att beredningen av förslaget i SOU1998:34 bör avvaktas och avstyrker därför motionSf292 yrkande 2.Samverkan och finansiell samordningI budgetpropositionen föreslår regeringen attförsöksverksamheten med finansiell samordning mellansocialförsäkring, hälso- och sjukvård ochsocialtjänst (SOCSAM) skall förlängas till utgångenav . Vidare föreslås vissa ändringar vadgäller utseende av ledamöter i Beställarförbundetsstyrelse samt fastställande av budget ochbokföringsskyldighet. Regeringen föreslår att det isamband med en slutlig rapport den 1 oktober 2001tydligt skall redogöras för vilka frågeställningarsom återstår att utvärdera ,dock . Vad gäller frågor omsamverkan i övrigt framgår av propositionen att RFVarbetat för ökad samverkan medArbetsmarknadsstyrelsen (AMS), ochArbetarskyddsstyrelsen för att en effektivareanvändning av tillgängliga resurser inomrehabiliteringsområdet skall uppnås.