bet · GN01FiU2 · 1999-12-02 00:00:00 — Vidare analyseras vilkaeffekter kommunernas avgifter för har påekonomin för de pensionärer som utnyttjar omsorgen. Engenomgång i rapporten av inkomstspridningen ochandelen hushåll med låg ekonomisk standard (enligtinternationella definitioner) visar att andelenpensionärshushåll med låg ekonomisk standard är mycketliten. Inkomstspridningen inom pensionärskollektivetär dessutom mindre än i övriga samhället.Enligt utskottets mening är det viktigt att man somunderlag för bl.a. utformningen av den ekonomiskapolitiken fortsätter att noga kartlägga och följapensionärernas ekonomiska situation.Socialdepartementet anger t.ex. i rapporten att enambition bör vara att komplettera inkomstberäkningarnamed en bättre bild av förekomsten av och utvecklingenav pensionärernas förmögenhet.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi201(m).Jämställdhet och genusperspektiv är ett prioriteratområde i regeringens politik, och utskottet har vidett flertal tillfällen behandlat frågor om köns-uppdelning av ekonomisk statistik och analyser avolika åtgärders effekter uppdelat på män och kvinnor(senast i bet. 1999/2000:FiU1 och bet. 1998/99:FiU2).Utskottet vill här ytterligare komplettera bildengenom att erinra om att regeringen till riksdagennyligen överlämnade skrivelsen omjämställdhetspolitiken inför 2000-talet (skr.1999/2000:24). I skrivelsen framgår bl.a. attfördelningen av ekonomiska resurser synliggjorts genomKvinnomaktsutredningens (SOU 1998:6) arbete som gettökad kunskap om kvinnors och mäns skilda villkor ivårt samhälle. Denna kunskap har lett till attåtgärder nu vidtas på många områden för att motverkarådande ojämställdhet. Målet är bl.a. att enskildaanslag i budgeten skall delas upp och analyserasutifrån hur det gynnar/drabbar kvinnor respektive män.I bilaga 4 till budgetpropositionen för (volym1) redovisar regeringen dessutom en studie över huroffentliga bidrag till t.ex. barnomsorg, utbildning,hälso- och sjukvård fördelar sig mellan olika grupperi samhället. På vissa områden görs en uppdelning avsubventionerna på män respektive kvinnor.Som utskottet anfört tidigare pågår inomRegeringskansliet i samarbete med SCB ett omfattandearbete med att utveckla ett s.k. jämställdhetsbokslut.I praktiken handlar det bl.a. om att arbeta frammetoder för att införliva genusperspektivet i alladelar av budgetprocessen. Sedan ungefär tio årtillbaka genomför regeringen fördelningsanalyser avåtgärder och förändringar i skatte- ochtransfereringssystemen. De viktigaste resultatenredovisas i vår- och budgetpropositionerna ochinnehåller t.ex. en uppdelning av effekterna påkvinnor respektive män. Det finns emellertidsvårigheter med att göra en rättvis uppdelning aveffekterna på både inkomst och kön. En orsak ärsvårigheterna med att fördela sammanboendes inkomster.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionernaFi508 (v) yrkandena 2 och 7 och N367 (v) yrkande 3.Gröna räkenskaper och BNP justerad för hemarbeteI motion Fi508 av m.fl. (v) framhålls attbruttonationalprodukten (BNP) inte inkluderar varoroch tjänster som produceras i hushållet. Därmedavspeglar inte BNP hela den ekonomiska verklighetenutan endast en del av den. Motionärerna anför att detär kvinnor som utför det mesta av det oavlönadearbetet. Kvinnor använder mer av sin tid till oavlönatarbete än till avlönat arbete. För männen gäller detomvända. För att få ett mer korrekt mått på denekonomiska verkligheten bör nationalräkenskapernautvidgas med satelliträkenskaper som mäter ochvärderar det oavlönade hemarbetet (yrkande 1).I motion A804 av m.fl. (kd) framhållsatt ekonomiska beräkningar och teorier inte alltid tarhänsyn till oavlönat arbete, som t.ex. hemarbete medbarn, trots att detta arbete utgör en storsamhällsinsats. Enligt motionärerna bör även hemarbeteräknas in i BNP. För att detta skall vara möjligtkrävs internationella överenskommelser som regeringenbör ta initiativ till (yrkande 5).I motion U515 av m.fl. (mp) anförs attSverige som ordförandeland i EU bör tainitiativ till att utveckla systemet med så kalladegröna räkenskaper eller "grön BNP", där även slitagepå det naturliga kapitalet finns med i kalkylen(yrkande 5).Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatmotioner med ungefär samma innebörd, t.ex. i bet.1999/2000:FiU1 och bet. 1998/99:FiU2. Utskottet kannu, i likhet med tidigare, konstatera att det intefinns några principiella hinder mot att de officiellanationalräkenskaperna kompletteras med s.k.satelliträkenskaper över andra ekonomisktbetydelsefulla faktorer som inte fångas upp i dagensnationalräkenskapssystem. Ett bra exempel på detta ärden pågående utvecklingen av s.k. miljöräkenskaper.För svensk del är miljöräkenskaperna ett gemensamtprojekt mellan (),() och (). Enligt utskottets mening är detta ett mycketviktigt och intressant projekt. Projektet äremellertid långsiktigt och arbetet är fortfarandeinriktat på forskning och metodutveckling, även omstora praktiska framsteg gjorts . presenterades elva olika rapporter iämnet och har SCB publicerat trerapporter, bl.a. en studie om skogsräkenskaper.Utskottet understryker att miljöfrågorna är ett avSverige prioriterat område inom EU och erinrar om attutvecklingen av miljöräkenskaper i hög grad också ärett internationellt projekt, där EU och ett flertal avde enskilda länderna i EU inklusive liggerlångt framme i processen. Mot denna bakgrund synes ettsärskilt initiativ i frågan opåkallat.När det gäller frågan om att inkludera hushållenshemarbete i bruttonationalprodukten (BNP) pågår sedanlänge en diskussion och ett informationsutbyte mellanforskare och statistiker i t.ex. regi ommetoder för att uppskatta hemarbetet. Vid senasteårliga möte för nationalräkenskapsexperter i islutet av presenteradeStatistikcentralen i (på uppdrag av )ett övergripande förslag till satelliträkenskaper förhushållens produktion. Den finländska genomgångenvisar emellertid på de mycket stora problem som finnsnär det gäller att värdera och mäta omfattningen avhushållens hemarbete. Senast SCB genomförde en s.k.tidsanvändningsstudie för att beräkna den tidsmässigaomfattningen av de svenska hushållens hemarbete var1990/91. För att få till stånd en uppdatering ochytterligare information om förhållandet mellan betaltoch obetalt arbete har regeringen gett SCB i uppdragatt genomföra en ny tidsanvändningsstudie. Studienskall enligt uppgift från SCB genomföras under nästaår och resultaten presenteras under 2001.Med anledning av vad som anförts ovan avstyrkerutskottet förslagen i motionerna Fi508 (v) yrkande 1,A804 (kd) yrkande 5 och U515 (mp) yrkande 5.ÖvrigtGenusperspektiv på begreppetinfrastrukturinvesteringarVänsterpartiet anser i motion Fi508 att begreppetinfrastruktur behöver kompletteras med en analysutifrån ett genusperspektiv.Begreppet infrastruktur är av central betydelse närman talar om tillväxt. Det senaste tillskottet är IT-infrastruktur, påpekar motionärerna. Viktiginfrastruktur för kvinnor finns emellertid enligtderas mening även i en väl fungerande barnomsorg,skola och social service.Motionärerna anser att begreppet infrastruktur börbreddas till att även omfatta strukturer som är avsärskild betydelse för kvinnors liv och villkor. Devill att regeringen skall gå före och använda en sådanutökad definition (yrkande 3).Finansutskottets ställningstagandeRegeringen har fastställt direktivför ett särskilt råd för jämställdhetsfrågor som rörtransport- och IT-tjänster (dir. 1999:83). Rådet hartill uppgift att analysera olika jämställdhetsfrågorinom dessa områden samt att lämna förslag som därfrämjar jämställdheten. Rådet skall också ha enopinionsbildande uppgift genom att ordna seminarier,sprida information och väcka intresse förjämställdhetsbefrämjande åtgärder inom de angivnasektorerna.Regeringens tagna initiativ med det särskildarådet för jämställdhetsfrågor kommer enligt utskottetsmening att befrämja jämställdhetsarbetet inom tvåbetydelsefulla infrastrukturella sektorer. I så mottoligger initiativet helt i linje med motionärernasförslag. Erfarenheterna av rådets fortsatta arbete börenligt utskottets mening avvaktas innan man går vidareoch överväger om begreppet infrastruktur bör vidgas pådet av motionärerna föreslagna sättet.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionFi508 (v) yrkande 3.Avkastningskrav på kulturella och vetenskapligainstitutionerI motion Fi504 anser () att det ärfel att lägga avkastningskrav på gamla byggnader nivå som gör det omöjligt för institutionerna attbedriva sin verksamhet. Ett mer vidsynt ochframåtsyftande synsätt bör ersätta dagensavkastningskrav på ideella, grundvetenskapliga ochnationella värden, framhåller motionären som föreslåratt skall göra ett tillkännagivande av dennainnebörd.Finansutskottets ställningstagandeI reformerades den statligafastighetsförvaltningen i syfte att bl.a. renodlastatens ägarroll och få till stånd enfastighetsförvaltning med ett i möjligaste månmarknadsmässigt avkastningskrav. efter reformentillkallade regeringen en utredare som fick i uppdragatt göra en utvärdering av ombildningen. Sina förslagredovisade utredningsmannen i tre delbetänkanden varavett handlade om statens ändamålsfastigheter ochprinciperna för deras förvaltning och hyressättning(SOU 1996:187). I betänkandet föreslogs bl.a. att manskulle införa en särskild modell för hyressättning avändamålsfastigheter i staten.Utredningsmannens förslag togs av regeringen upp iproposition 1997/98:137. Regeringen gjorde i detsammanhanget bedömningen att den genomförda reformenvar bra och att principerna bakom den borde liggafast. Något skäl för att införa den avutredningsmannen föreslagna modellen för hyressättningav ändamålsfastigheter fanns inte, ansåg regeringen,och denna bedömning delades av finansutskottet ibetänkande 1997/98:FiU25.Enligt finansutskottets mening är det angeläget attstatliga institutioners lokalbehov och intressen kantillgodoses i en dialog mellan hyresgäst ochhyresvärd. Enligt utskottets mening fungerar i dagdenna dialog väl, och det finns därför enligtutskottets mening ingen anledning att ompröva denuvarande principerna.Ett av syftena med den tidigare genomförda reformenvar att skapa en mer rättvisande bild avlokalkostnaderna i statsbudgeten. Det bör därviduppmärksammas att även i det fall en fastighet är heltavskriven finns det en kapitalkostnad, nämligen omfastighetsägaren har en möjlighet att utnyttjabyggnaden för annat ändamål. Fastighetsverketfastställer i dialog med hyresgästen ettåteranskaffningsvärde som grund för kapitalkostnadenoch på så sätt får man en hyra som anger vad denstatliga verksamheten kostar.Med hänvisning till vad utskottet här anfört avstyrksmotion Fi504 (fp).Fastighetsverkets skogsinnehavI motion MJ754 anser m.fl. (v) attregeringen i ägardirektiv till börålägga verket att miljöcertifiera sittskogsinnehav, alternativt att pröva frågan om attöverföra förvaltningen av skogsmark med mycket höganaturvärden till (yrkande 1).Finansutskottets ställningstagandeFastighetsverket förvaltar mark väster omodlingsgränsen i och samtrenbetesfjällen i . Liksom andra skogsägare ärFastighetsverket skyldigt att följa de miljömål somfinns angivna i skogsvårdslagen. I den ges miljömålenför skogsbruket samma dignitet som skogsbruketsproduktionsmål. Utskottet utgår från attFastighetsverket följer gällande bestämmelser ilagstiftningen.På Fastighetsverkets mark finns knappt 1,1 miljonerhektar produktiv skogsmark, varav ärreservat eller mark som inte är aktuell att användasför skogsbruk. Verket är därmed den skogsägare som harstörst areal obrukad skogsmark. På den areal som kanvara aktuell för skogsbruk pågår inventering avnaturvärdena, och preliminära resultat visar attytterligare markområden kommer att undantas frånskogsbruk på grund av naturvårdsskäl.Fastighetsverkets totala areal skog på vilkenskogsbruk inte kommer att bedrivas väntas därigenomöka till 65-70 %.Motionärerna anser att regeringen bör åläggaFastighetsverket att miljöcertifiera sitt skogsinnehaveller pröva frågan om att överföra förvaltningen avskogsmarken till Naturvårdsverket.Enligt vad utskottet inhämtat eftersträvarFastighetsverket att uppfylla gällande kriterier förcertifiering av skogsbruk i enlighet med FSC (). Arbetet med ett sådantkvalitetsmärkningssystem är inne i sinslutfas, och verket räknar med att FSC-certifieringenskall vara klar omkring /2000.Motionärernas krav kommer därmed att bli tillgodosett.Det bör i sammanhanget också nämnas attFastighetsverkets pågående naturvärdesinventeringväntas kunna bli avslutad , vilket är två årföre en av fastställd tidsram för dennakartläggning.Då således motionärernas förslag tordekomma att genomföras finns det enligt utskottetsmening inte anledning för att göra etttillkännagivande i denna fråga. Motion MJ754 (v)yrkande 1 avstyrks därför av utskottet.Försäljning av tomma statliga lokalerI motion Fi501 föreslår och (båda fp) att statliga lokaler som inte längrebehövs efter det att verksamheten upphört bör erbjudasberörda kommuner till ett rimligt pris. Som exempelpekar motionärerna på tullstationen i somomgående borde säljas till kommun för ensymbolisk summa sedan alla tulltjänstemän lämnatstationen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet delar motionärernas uppfattning att tommalokaler som inte längre behövs för statlig verksamhetbör säljas utan onödigt dröjsmål. Berörda kommuner kandärvid vara naturliga köpare. Självklart böremellertid också undersöka vilkaeventuellt andra köpare som kan vara intresserade avatt förvärva dylika fastigheter för att man på så sättskall få ut ett så gott pris som möjligt.Enligt vad utskottet inhämtat finns i det aktuellafallet inget som talar för att inteförfarit på detta sätt.Med hänvisning härtill avstyrker utskottet motionFi501 (fp). beträffande anslagen inom utgiftsområde 2budgetåret 2000att med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 2 yrkandena 1 och 6 samt med avslagpå motionerna 1999/2000:Fi212 yrkande 9 i dennadel, 1999/2000:Fi506, 1999/2000:Fi507 yrkandena1-10, 1999/2000:Fi509, 1999/2000:Fi510 yrkandena1-4 och 9dels bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget A 13 Utvecklingsarbete, göraekonomiska åtaganden som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 50 miljonerkronor ,dels för anvisar anslagen underutgiftsområde 2 Samhällsekonomi ochfinansförvaltning enligt utskottets förslag iefterföljande specifikation,2. beträffande beskrivningen avFastighetsverkets investeringsplanatt avslår motion 1999/2000:Fi507 yrkande 11,3. beträffande Statens fastighetsverkatt med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 2 yrkandena 2 och 3dels godkänner investeringsplanen för i enlighet med vad regeringenförordar,dels bemyndigar regeringen att besluta om attStatens fastighetsverk får ta upp lån inom en ramav högst i Riksgäldskontoretför investeringar m.m. i enlighet med vadregeringen förordar,4. beträffande Fortifikationsverketatt med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 2 yrkandena 4 och 5dels godkänner investeringsplanen förFortifikationsverket i enlighet med vad regeringenförordar,dels bemyndigar regeringen att besluta om attFortifikationsverket får ta upp lån inom en ram avhögst i förinvesteringar m.m. i enlighet med vad regeringenförordar,5. beträffande fördelningsanalys ochkönsuppdelad statistikatt avslår motionerna 1999/2000:Fi201,1999/2000:Fi508 yrkandena 2 och 7 samt1999/2000:N367 yrkande 3,res. (m)6. beträffande gröna räkenskaper och BNPjusterad för hemarbeteatt avslår motionerna 1999/2000:Fi508 yrkande 1,1999/2000:U515 yrkande 5 samt 1999/2000:A804yrkande 5,7. beträffande genusperspektiv på begreppetinfrastrukturinvesteringaratt avslår motion 1999/2000:Fi508 yrkande 3,8. beträffande avkastningskrav på kulturellaoch vetenskapliga institutioneratt avslår motion 1999/2000:Fi504,9. beträffande Fastighetsverketsskogsinnehavatt avslår motion 1999/2000:MJ754 yrkande 1,10. beträffande försäljning av tommastatliga lokaleratt avslår motion 1999/2000:Fi501.Stockholm den 2 december 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), (), (),(), (), FredrikReinfeldt (m), (), (), PerLandgren (kd), (), (), (), (), (),() och ().Förslag till beslut om anslag inom utgiftsområde 2Samhällsekonomi och finansförvaltning (mom. 1 ihemställan)Utskottets förslag överensstämmer med regeringensförslag till anslagsfördelning. Företrädarna förModerata samlingspartiet, ,liberalerna redovisarsina ställningstaganden i särskilda yttranden.---------------------------------------------------------Verksamhetsområde ¹ UtskottetsförslagAnslag 1 000-talkr-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------A Effektivisering och utveckling av statligförvaltning---------------------------------------------------------1 (ram.) 40 002---------------------------------------------------------2 (ram.) 156 106---------------------------------------------------------3 (ram.) 60 960---------------------------------------------------------4 Statskontoret (ram.) 73 065---------------------------------------------------------5 Täckning av merkostnader för lokaler 16 400(ram.) ---------------------------------------------------------6 (ram.) 384 772---------------------------------------------------------7 Folk- och bostadsräkning (res.) 13 000---------------------------------------------------------8 Kammarkollegiet (ram.) 32 889---------------------------------------------------------9 (ram.) 7 637---------------------------------------------------------10 10 184(ram.) ---------------------------------------------------------11 Vissa nämnder m.m. (ram.) 968---------------------------------------------------------12 (ram.) 1 727---------------------------------------------------------13 Utvecklingsarbete (ram.) 17 570---------------------------------------------------------14 : Garantiverksamhet 1(ram.) -----------------------------------------------------------------------------------------------------B Det finansiella systemet---------------------------------------------------------1 (ram.) 130 411---------------------------------------------------------2 (ram.) 5 297---------------------------------------------------------3 : Förvaltningskostnader 86 356(ram.) ---------------------------------------------------------4 : Vissa kostnader förupplåning och låneförvaltning (ram. )425 000---------------------------------------------------------5 (ram.) 8 822-----------------------------------------------------------------------------------------------------C Särskilda finansierings- ochgarantiåtaganden---------------------------------------------------------1 Avgift för Stadshypotekskassans grundfond 5 000(ram.) ---------------------------------------------------------2 Kapitalhöjning i Nordiska 18 700investeringsbanken (ram.) ---------------------------------------------------------3 Bidrag till kapitalet i 60 000utvecklingsbanken (ram.) -----------------------------------------------------------------------------------------------------D revisorer---------------------------------------------------------1 revisorer (ram.) 23 478------------------------------------------------------------------------------------------------------------------Summa för utgiftsområdet 1 578 345------------------------------------------------------------------------------------------------------------------¹ På utgiftsområdet finns utöver de fyra angivnaverksamhetsområdena också verksamhetsområdet under vilketPremiepensionsmyndigheten (PPM) sorterar. Eftersom dessverksamhet är helt avgiftsfinansierad finns inget anslag pådetta verksamhetsområde.Till verksamhetsområdet och utveckling avstatlig förvaltning hör utöver vadsom framgår av tabellen ävenRiksgäldskontoretskassahållningsverksamhet och in-och utlåningsverksamhet samtStatens fastighetsverk ochFortifikationsverket varsverksamheter äravgiftsfinansierade.ReservationFördelningsanalys och könsuppdeladstatistik (mom. 5) (m), , (alla m) anserdels att den del av finansutskottetsställningstagande som på s. 21 börjar med "Med detovan anförda avstyrker utskottet motion" och slutarmed "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Vad utskottet anfört med anledning av motion Fi201(m) bör som sin mening ge regeringen tillkänna.När det gäller statistik och konsekvensanalyser iett genusperspektiv anser utskottet att regeringenredan vidtar en mängd åtgärder på området varförutskottet avslår motionerna Fi508 (v) yrkandena 2och 7 och N367 (v) yrkande 3.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande fördelningsanalys ochkönsuppdelad statistikatt med anledning av motion1999/2000:Fi201 samt med avslag påmotionerna 1999/2000:Fi508yrkandena 2 och 7 samt1999/2000:N367 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Anslagen inom utgiftsområde 2 budgetåret2000 (mom. 1) (m), , (alla m) anför:Den 18 november 1999 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgetenoch en beräkning av statens inkomster avseende år2000. fattades beslut om en preliminärfördelning av utgifter på utgiftsområden för åren2001 och 2002.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning avden ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Fler och fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Deenskilda människorna får ett större inflytande översina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin situation. Vi slår också fast att detallmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra deuppgifter som måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutetden om ramar för de olikautgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 2.För förordar vi i vår partimotionFi209 att ramen för utgiftsområdet borde ha varit76,lägre än regeringen föreslagiti budgetpropositionen.Förslag om fördelningen av medel på anslagenåterfinns i motion Fi507. I den förordar vi att manskall inrätta ett nytt revisionsorgan som uppfyllerkriterierna för internationellt vedertagenkravspecifikation för en obunden revision. Dettarevisionsorgan bör underställas . Genomatt sammanföra revisorers ochRiksrevisionsverkets granskningsresurser uppnåssamordningsfördelar och de båda myndigheternassamlade anslag kan därför minskas med 2 miljonerkronor respektive . Den nyamyndigheten bör benämnas Riksrevisorn.Anslagen till ochStatskontoret bör vardera minskas med 5 miljonerkronor.Statistiska centralbyråns uppgifter bör begränsasoch delar av verksamheten kan med fördel utföras avandra aktörer. En ökad uppdragsfinansiering börockså vara möjlig. Anslaget till SCB bör därförreduceras med . I detta ingår attregeringens förslag om ett yrkesregister avvisas.Något anslag till folk- och bostadsräkningar börinte föras upp på statsbudgeten. De behov som finnspå detta område torde kunna tillgodoses genomkompletterande enkätundersökningar.Både Nämnden för offentlig upphandling (NOU) ochStatens kvalitets- och kompetensråd avvecklas.NOU:s tillsyn har inte lett till önskat resultat.Avseende fårdet anses ligga inom respektive myndighetsansvarsområde att upprätthålla en god kvalitets-och kompetensförsörjning.