bet · GM01UbU3 · 1999-03-04 00:00:00 — Det finns fleraprojekt inom som på olika sätt belyserfrågor om elevers inflytande i skolan, bl.a. dets.k. ELIAS- projektet.Med hänvisning till vad utskottet har anförtavstyrks motionerna 1997/98:Ub45 yrkande 21 och1998/99:Ub2 yrkande 10.Utskottet anser i likhet med regeringen att rättentill stödundervisning bör förtydligas för elever somengagerar sig i skolans demokratiska arbete.DistansutbildningPropositionenEnligt regeringens bedömning bör enförsöksverksamhet inledas i syfte att pröva ochutveckla distansutbildning inom gymnasieskolan. Denbör följas och utvärderas av Skolverket.MotionenI motion 1998/99:Ub270 (s) framhålls att det i dagbedrivs distansutbildning med goda resultat i flerakommuner. Motionärerna anser att en utvärdering börske skyndsamt av de distansutbildningar som bedrivsi dag och har bedrivits under de senaste fem åren.Regelverket för att starta och bedrivadistansutbildning bör ses över.Utskottets bedömningI likhet med regeringen ser utskottet det somvärdefullt att en försöksverksamhet inleds i syfteatt pröva och utveckla distansutbildningen på detgymnasiala området. Försöksverksamheten bör följasoch utvärderas av . Genomdistansutbildning kan eleverna ges möjlighet attkombinera studier i hemkommunens gymnasieskola medstudier i vissa kurser på en annan gymnasieort. Detkan innebära betydligt ökade valmöjligheter förelever i små kommuner med en liten omfattning pågymnasieutbildningen. En utvidgning avdistansundervisningen skapar också helt nyamöjligheter att ge svenska elever bosatta i utlandeten gymnasieutbildning. Utskottet utgår från att detkommer att finnas ett intresse från kommuner som bedriver distansutbildning att delta i denaviserade försöksverksamheten i syfte att utveckladenna utbildning. Som framgår av vad utskottet harredovisat kommer försöksverksamheten att följas ochutvärderas av . Det finns självfalletinget som hindrar att en kommun som bedrivernågon form av distansutbildning delger deerfarenheter som kommunen har från sådanverksamhet. Utskottet är inte berett att tainitiativ till någon särskild utvärdering av dedistansutbildningar som finns inom området.Det bör ankomma på regeringen att bedöma behovet avdetta. Utskottet avstyrker motion 1998/99:Ub270.Lärare och skolledareMotionernaBehovet av fler forskarutbildade lärare/lektorer iskolan betonas i motionerna 1998/99:Ub210 (m)yrkande 13, 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 14 och1998/99:Ub271 (fp) yrkande 2. I den först nämndamotionen framhålls att det bl.a. finns anledning attanalysera på vilket sätt ämneskunniga lärare medforskarutbildning kan ges förutsättningar attutveckla och tillvarata sitt kunnande inomgymnasieskolan. Motionärerna ser allvarligt på denlångsiktiga trend som visar att gymnasieskolan i dagi det närmaste saknar lektorer. Enligt den andramotionen bör i ett första steg antalet lektoratfördubblas. Motionärerna anser att lärares möjlighetatt ta ledigt för att delta i forskningsprojekteller forskarutbildning måste förbättras. I den sistnämnda motionen föreslås att ett stimulansbidragmotsvarande skillnaden mellan lektorslön ochlärarlön skall utgå till kommuner som inrättarlektorstjänster. Även om ett sådant bidrag är någotextraordinärt, finns det skäl att vidtasärskilda åtgärder, heter det i motionen.I motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 13 förordas ökadeutvecklings- och karriärmöjligheter för lärare.Enligt motionärerna skulle införandet av enlärarlegitimation bidra till en statushöjning avläraryrket. De anser att kommunerna bör ta framsärskilda planer för hur läraryrkets status kanhöjas. En sådan utvecklingsplan skall syfta till attförbättra utvecklings- och karriärmöjligheterna förlärarna, t.ex. genom högre lärarlöner, merfortbildning och vidareutbildning och inrättande avs.k. Lärarna måste ges bättreförutsättningar för sitt arbete, heter det i motion1997/98:Ub45 (kd) yrkande 22. Det är rimligt att mererfarna lärare får fungera som mentorer ellerhandledare åt nyanställda lärare. Det är vidareangeläget att lärare med äldre utbildning erbjudskompetenshöjande utbildning.I motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 15 betonas attrektor skall vara pedagogisk ledare - inte kamrer.Motionärerna hänvisar bl.a. till att mångaskolledare vittnar om en mycket pressadarbetssituation. Lön och villkor för tjänsterna börses över.Utskottets bedömningUtskottet har behandlat frågorom forskarutbildade lärare/lektorer i skolan och omkarriärmöjligheter för lärare (senast i bet.1997/98:UbU9 s. 27). Utskottet betonar än en gångatt det är angeläget att få fler forskarutbildadelärare i skolan och att det skapaskarriärmöjligheter för lärare. Lärarna är skolansviktigaste resurs. Läraryrket bör därför varaattraktivt och rymma utvecklingsmöjligheter.Kommunerna är huvudmän för ochgymnasieskolan och därmed ansvariga för inrättandetav lärartjänster. Skolan är emellertid både ettstatligt och ett kommunalt åtagande. Stat och kommunbör därför utifrån sina skilda roller stimuleraskolans utveckling.Karriärtjänster för lärare, lärares möjlighetertill forskarutbildning, lektors-tjänster,kompetensutveckling, handledning och mentorskap ärnågra områden som är viktiga för läraryrketsutveckling. togUtbildningsdepartementet initiativ till attdiskutera dessa frågor med representanter förlärarna, skolledarna, arbetsgivarna, ochett antal högskolor. En särskild avsiktsförklaringför att stimulera läraryrkets utveckling ochrekrytering antogs gemensamt avUtbildningsdepartementet, ,, ochSkolledarna. En särskild arbetsgrupp inrättades medrepresentanter för parterna för att ta fram konkretaförslag till handlingsvägar för de olika delarna iavsiktsförklaringen. Resultatet av arbetsgruppensarbete väntas . Utskottet anser attarbetsgruppens förslag liksom den fortsattaberedningen inom böravvaktas. Utskottet vill i sammanhanget även peka påatt (dir. 1997:54,1998:47) kommer att lämna sina förslag omlärarutbildning och utbildning av skolledare i maj1999.Med hänvisning till vad utskottet har anförtavstyrks yrkandena om forskarutbildadelärare/lektorer (1998/99:Ub1 yrk. 14, 1998/99:Ub210yrk.13 och 1998/99:Ub271 yrk. 2) och yrkandena omkarriärmöjligheter m.m. för lärare (1997/98:Ub45yrk. 22 och 1998/99:Ub1 yrk. 13).Utskottet vill i likhet med vad som anförts imotion 1998/99:Ub1 yrkande 15 betona vikten avrektor som pedagogisk ledare. Rektors roll när detgäller förverkligandet av en nationellt likvärdigoch kvalitativt högtstående skola markeras inteminst i läroplanerna. Det åligger sålunda rektor attsvara för den pedagogiska ledningen av verksamheten.Rektor har det övergripande ansvaret för attverksamheten som helhet utvecklas mot de mål somstaten och skolans huvudman ställer upp. Rektor harockså ansvar för att skolans verksamhet följs uppoch utvärderas och därigenom ett särskilt ansvar förkvalitetsutvecklingen i skolan. Skolan är både ettstatligt och ett kommunalt ansvar och i detsammanhanget är rektor den viktigaste länken mellandet nationella och det kommunala uppdraget och denpraktiska verksamheten i skolan.Skolverket har redovisat ettgranskningsuppdrag från regeringen angåendekvaliteten i skolan med avseende på tre områden.Granskningarna har genomförts avtre grupper av utbildningsinspektörer. Ett avområdena avser rektors uppdrag i en decentraliseradskola. Enligt rapporten ges rektor inte tillräckligtgoda förutsättningar för att genomföra uppdraget somrektor i en mål- och resultatstyrd skola och attleda det pedagogiska arbetet.Utbildningsinspektörerna anser bl.a. att det krävstydligare ansvarsvägar, uttalade krav ochförväntningar samt uppföljning av resultaten. Enöversyn av de nationella bestämmelserna föreslås iinspektörernas rapport, liksom en bred satsning påkompetensutveckling avseende ledarskapet i skolan.Ärendet bereds iUtbildningsdepartementet.Utskottet erinrar om att den parlamentariskttillsatta har i uppdragatt lämna förslag även avseende skolledarutbildning.Som utskottet har nämnt skall kommitténlämna sina förslag i maj 1999.Med hänvisning till vad utskottet har anfört börriksdagen avslå motion 1998/99:Ub1 yrkande 15.ÖvrigtI motionerna 1997/98:Ub43 (c) yrkande 7 och1998/99:A214 (c) yrkande 1 föreslås att enutbildningsgaranti införs. Motionärerna anser attdet, för den som har påbörjat gymnasieutbildningföre , bör föreligga en garanteradrättighet att fullfölja utbildningen . Detta skulle öka möjligheterna för flera attfå en godkänd gymnasieutbildning och kunnagenomföra den i egen takt. Ett liknande förslagfinns i motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 3.U t s k o t t e t behandlade motsvarande yrkandenvid förra (bet. 1997/98:UbU10 s. 10). Dåpåpekade utskottet att enligt bestämmelserna iskollagen (5 kap. 1 §) är utbildning igymnasieskolan avsedd att påbörjas av ungdomar efteravslutad grundskoleutbildning eller motsvarande framt.o.m. det första kalenderhalvåret det år de fyller20 år. I skollagens bestämmelser anges ingen formellgräns för när studierna skall vara avslutade.Utskottet hänvisade till arbetet iKunskapslyftskommittén, som enligt sina direktivbl.a. skall pröva möjligheten att påtagligt ökaflexibiliteten i utbildningssy-stemet genom attföreslå ett arbetssätt som ger möjlighet tillsuccessiv intagning, mera individualiseradutbildning, avbrott för arbete m.m. (dir. 1995:67och 1996:71). Kommitténs arbete skall vara slutförti sin helhet år 2000.Utskottet föreslår att avslår motionerna1997/98:Ub43 yrkande 7, 1997/98:Ub45 yrkande 3 och1998/99:A214 yrkande 1.Kommunernas ansvar för uppföljning och utvärderingbör enligt motion 1997/98:Ub43 (c) yrkande 6förtydligas. En bestämmelse bör införas i skollagenom att kommunerna kontinuerligt skall följa ochutvärdera det egna skolväsendets verksamhet ochresultat och att det av skolplanen skall framgå hurdetta skall ske. Detta bör enligt motionärernabeaktas när skollagen ses över.U t s k o t t e t vill peka på att det genomförordningen (1997:702) om kvalitetsredovisning inomskolväsendet, som trädde i kraft den 1 november1997, har införts en skyldighet för varje kommun ochskola att göra en skriftligkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerligauppföljningen och utvärderingen av skolplanenrespektive arbetsplanen. En kvalitetsredovisningskall innehålla en bedömning av dels i vilken månmålen för utbildningen uppnåtts, dels vilka åtgärdersom behöver vidtas om målen inte har uppnåtts.Skolverket har utfärdat allmänna råd förkommuners och skolors kvalitetsredovisningar. Vidarehar regeringen, som utskottet har nämnt,utfärdat direktiv till en kommitté med uppdrag attse över skollagen. I uppdraget ingår bl.a. atttydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningenskvalitet och likvärdighet. Enligt utskottetsuppfattning är syftet med yrkandet därmedtillgodosett varför det avstyrks.Enligt motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 6 börgymnasieelever ges möjlighet att läsa även undersommaren. En försöksverksamhet med sommarkurser börinledas.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Utskottethar erfarit att det förekommer att kommuner erbjuderelever möjlighet att i vissa fall läsa kurser ävenunder sommaren, t.ex. elever som har behov av extraundervisning. Utskottet vill också peka på attKommittén för gymnasieskolans utveckling i sittslutbetänkande Den nya gymnasieskolan - problem ochmöjligheter (SOU 1997:107) framfört uppfattningenatt det bör ske en betydande minskning av debestämmelser i gymnasieförordningen som reglerarläsåret (3 kap.). Om detta sker skullearbetsplatsförlagd utbildning (APU) ocheftertraktade kurser som anordnas av andra kommunerän hemkommunen kunna ges utanför den gängseterminstiden, t.ex. på sommaren.Utskottet vill i sammanhanget erinra om den nyligenbeslutade skollagsöversynen.Frågor med anknytning till läroplanens avsnitt omvärdegrunden tas upp i motion 1997/98:Ub45 (kd)yrkande 1. Det praktiska förverkligandet avläroplanens avsnitt om skolans värdegrund måstebetonas på alla nivåer, i de lokala skolplanerna ochi kursplanerna samt i lärarfortbildning ochnationella utvärderings- och utvecklingsplaner.Enligt yrkande 2 i motionen måste etiska frågor medanknytning till skolan få större plats inomforskningen.U t s k o t t e t erinrar om att rektors ochlärares ansvar för att motverka mobbning harförstärkts i läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo94). Den gemensamma läroplanen gäller /99. Rektor har ett särskilt ansvarför att upprätta, genomföra, följa upp och utvärderaskolans handlingsprogram för att motverka allaformer av kränkande behandling. Enligt vad utskotteterfarit kommer en liknande skärpning att göras iläroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Utskottet noterar att Utbildningsdepartementetnyligen har tillsatt en projektgrupp med uppgift attutveckla värdegrundsarbetet i skolorna. Gruppensuppgift avses bl.a. vara att inventera vilken samladkunskap som finns inom området och att hittaformer för att lyfta fram och sprida goda exempel.Ett ungdomsråd, bestående av ungdomar frångymnasiets första skolår, skall knytas tilldepartementet. Rådet skall fungera som idégivare ochreferensgrupp till projektgruppen. Utskottet villäven peka på att har anvisats särskildamedel () för kompetensutvecklingav rektorer med betoning på värdegrundsfrågorna. Detpågår också ett arbete inom med attutarbeta ett referensmaterial som stöd för detlokala arbetet med värdegrundsfrågor, exempelvismobbning. Utskottet noterar att regeringen iregleringsbrev för begärt attSkolverket skallpresentera en fördjupad studie avseendeverksamhetsområdet värdegrunden.Utskottet kan konstatera att värdegrundsfrågorna ärett prioriterat område för regeringen och föreslåratt avslår yrkandena med hänvisning tillvad utskottet har redovisat.I motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 18 framhålls attgymnasieskolan även har till uppgift att ge elevernamöjlighet att utveckla sin sociala kompetens. Attkunna uppföra sig, samarbeta, acceptera och följabeslut och regler samt att respektera och visahänsyn till andra hör till de egenskaper som ärutmärkande för social kompetens, heter det imotionen.U t s k o t t e t har ingen annan uppfattning änmotionärerna beträffande vikten av att eleverna gesmöjlighet att utveckla sin sociala kompetens igymnasieskolan. Utskottet hänvisar till vadutskottet just har anfört om värdegrunden ochföreslår att yrkandet avslås av riksdagen.Enligt motion 1998/99:Ub271 (fp) yrkande 1 skallgymnasieskolans kursplaner inte bara ha allmänthållna mål utan de skall också kompletteras med ettkonkret innehåll. Även om det är riktigt attkunskapstillväxten är snabb, så gäller detta dockinte kunskapsmassan i de främmande språken,matematik svenska språket m.fl. skolämnen pågrundläggande nivå. Motionärerna pekar på attkunskapsmängden visserligen ökar i vissa ämnen, menatt det alltid finns kvar ett stort behov avbaskunskaper.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. uppfattning skall kursplanerna innehållamycket tydliga mål men vara öppna för möjligheteratt lokalt lägga upp undervisningen. Kursplanernabör inte i detalj ange innehållet i undervisningeneller vilka metoder läraren skall använda sig av föratt eleverna skall nå målen för kursen.Elever med behov av särskilt stöd skall enligtmotion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 24 framför allt gestillräcklig tid. Tillräckliga resurser skallavsättas för behoven hos funktionshindrade elever.Alla lärare skall få grundläggande kunskaper ispecialpedagogik. Skolan skall också ha tillgångtill lärare med fördjupad specialpedagogiskutbildning.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattningnär det gäller att tillräckliga resurser måsteavsättas för elever med behov av särskilt stöd.Utskottet vill peka på att en proposition medanledning av betänkandet FUNKIS - funktionshindradeelever i skolan (SOU 1998:66) beredsi . Utredningen har bl.a.framhållit att det är kommunernas ansvar atttillhandahålla det stöd som elever medfunktionshinder har behov av. För detta behöverskolans personal kunskap om funktionshinder och vaddet för med sig i skolsituationen. Kommitténföreslår bl.a. en bred satsning påkompetensutveckling. Regeringen har aviserat attpropositionen kommer att lämnas till i maj1999.Som utskottet har redovisat i det föregående harSkolverket redovisat ett granskningsuppdragfrån regeringen avseende tre områden av skolansverksamhet: rektorsuppdraget, undervisningen förelever i behov av särskilt stöd samt läs- ochskrivprocesserna i undervisningen. Ärendet beredsför närvarande i Utbildningsdepartementet.Det är enligt utskottet viktigt att lärarna harspecialpedagogisk kompetens och att skolan hartillgång till lärare med fördjupad sådan kompetens.Utskottet erinrar om att (dir. 1997:54) har i uppdrag att bl.a. analyserabehovet av specialpedagogisk kompetens hos lärarna.Utredningen skall särskilt uppmärksammadimensioneringen av den framtida specialpedagogiskautbildningen. Som utskottet har redovisat i detföregående kommer kommittén att lämna sina förslag imaj 1999.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /98:Ub45 yrkande 24.I motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 21 pekas påbehovet av utökade möjligheter för gymnasieeleveratt studera utomlands. Med förbättrade möjlighetertill elevutbyten, satsningar på informationsteknik iskolan, utökade möjligheter för elever att läsaspråk och avlägga en internationellt gångbarstudentexamen vill motionärerna ge alla elever enbättre möjlighet att möta ett internationaliseratsamhälle. Skolan har ett ansvar för att möta den nyamer internationaliserade tidens skiftande behov.U t s k o t t e t vill peka på att det finnsmöjligheter för elever att genom olikautbytesprogram, t.ex. och , studerautomlands. Det finns också vissa möjligheter tillstipendier. Därutöver finns numera stora möjligheteratt via IT skapa kontaktvägar mellan skolor ochmellan elever i olika länder. Utskottet föreslår attriksdagen avslår yrkandet.Enligt motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 6 behöversyoverksamheten förstärkas. Motionärerna pekar påatt det är svårt för en gymnasieelev att bilda sigen uppfattning om var jobben kommer att finnas iframtiden och vilka högskoleutbildningar som är bästlämpade.U t s k o t t e t delar motionärernas uppfattningatt syoverksamheten i gymnasieskolan är mycketviktig. Rektor har enligt läroplanen ett särskiltansvar för att den studie- och yrkesorienterandeverksamheten organiseras så att eleverna fårvägledning inför de olika val som skolan erbjuderoch inför val av fortsatt utbildning och yrke. Detankommer på kommunen såsom huvudman för skolan attbesluta om erforderliga resurser för verksamheten.Utskottet avstyrker yrkandet.Förslag om vidgade möjligheter för kommuner attlägga ut utbildning på entreprenad begärs i motion1998/99:Ub210 (m) yrkande 17. Lagen omentreprenadförhållanden inom skolan bör förtydligas,anser motionärerna. bör det vara möjligtför kommunerna att uppdra åt andrautbildningsanordnare att bedriva undervisning inomalla ämnen.U t s k o t t e t påminner om att enligt gällanderegler i lagen (1993:802) om entreprenadförhållandeninom skolan får kommuner och landsting sluta avtalmed en enskild fysisk eller juridisk person om attdenne skall bedriva viss undervisning inomgymnasieskolan. Avtalet får avse undervisning inomämnesblocken estetiska ämnen, ekonomiska ämnen,tekniska ämnen och yrkesämnen. För undervisning inomandra områden än de nu nämnda får regeringen dockenligt lagen medge entreprenaddrift, om det finnssärskilda skäl i det enskilda fallet.Utskottet har tidigare vid flera tillfällenbehandlat och avstyrkt liknande motionsyrkanden,(bet. 1997/98:UbU9 s. 36).Utskottet anser , liksom tidigare, att det intefinns skäl att ändra gällande föreskrifter omundervisning på entreprenad inom skolområdet.Yrkandet bör således avslås av riksdagen.Enligt motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 23 ärbidragssystemet till fristående gymnasieskolorfortfarande krångligt. Det naturliga vore att sammaersättning utgick till de fristående skolorna somtill de offentliga skolorna, heter det i motionen. Imotion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 18 framhålls attvalfriheten och mångfalden vad gällergymnasieutbildningar borde förbättras. Motionärernabetonar vikten av fristående gymnasieskolor. Depekar på att intresset för gymnasieutbildningar ifristående skolor är mycket stort. Dessa skolor ärinte sällan bättre på att förverkliga idéer ompedagogisk förnyelse.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena.Nu gällande regler för offentligt bidrag tillfristående gymnasieskolor i 9 kap. skollagen antogsav och trädde i kraft den 1januari 1997 (prop. 1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4,rskr. Bland annat infördes regeln att ansökanom bidrag skall lämnas direkt till somockså skall avgöra om en fristående gymnasieskolaskall förklaras berättigad till bidrag. Dock skallverket ha inhämtat yttrande från berördakommuner. får inte meddela beslut om rätttill bidrag i fråga om utbildning som skulleinnebära påtagliga negativa följder för skolväsendeti den kommun där gymnasieskolan är belägen eller inärliggande kommuner.Enligt bestämmelserna skall kommunen och denfristående skolan i första hand komma överens omersättningen. Om detta inte går skall ersättningutgå enligt bilaga till förordningen om friståendeskolor (SFS 1996:1206). Beloppen har fr.o.m. läsåret1998/99 omräknats så att ersättning numera ingår försådan mervärdesskatt som skolan saknar avdragsrättför.Utskottet noterar att antalet friståendegymnasieskolor harökat från 59 till 82. Under /99 harytterligare 10 skolor startat, varför det i 92 fristående gymnasieskolor.Gymnasieskolor i utsatta områden bör få extraresurser för att förhindra utslagning av resurssvagaelever föreslås det i motion 1998/99:Ub1 (fp)yrkande 22. Motionärerna anser att flerspjutspetsskolor/magnetskolor, dvs. skolor med enattraktiv profil som drar till sig elever från olikastadsdelar, bör startas.U t s k o t t e t vill peka på att särskildaresurser har anvisats fr.o.m. förinsatser på utbildningsområdet i storstadsregionerna(prop. 1998/99:1 utg.omr. 16, bet. UbU1 s. 23).Under en treårsperiod avsätts sammanlagt 220miljoner kronor för särskilda insatser förbarn, ungdom samt vuxna, bl.a. 50 miljoner kronorför språkutveckling i skolan i utsattastorstadsområden. Bidraget skall stimulera skolor iinvandrartäta områden att hitta nya vägar förelevernas språkutveckling. Medlen har i budgeten förår 1999 avsatts under ett nytt anslag, A 5Förstärkning av utbildning i storstadsregionerna.Utskottet vill i sammanhanget också peka på attSkolverket i en rapport , Att välja skola- effekter av valmöjligheter i (rapportnr 109), har redovisat en utvärdering med betoningpå den eventuellt segregerande effekt valfrihetenkan ha. I rapporten har bl.a. som ettpositivt resultat av utvärderingen lyft fram attengagemang och genomtänkta satsningar kan bryta ennegativ skolutveckling, vilket har skett i vissakommunala skolor, i rapporten kalladetrendbrytarskolor. Dessa har, ofta genom målmedvetnaprofileringar, lockat nya elever till skolorna.Utskottet vill slutligen framhålla att det ärkommunerna själva som beslutar om fördelning avresurser till de olika skolorna i kommunen. Statenkan dock besluta om särskilda riktade medel,exempelvis det nämnda anslaget för förstärkning avutbildning i storstadsregionerna. Utskottet anseratt bör avslå yrkandet.Enligt motion 1997/98:Ub41 (s) behövs det en översynav gymnasiebibliotekens resurser i syfte att stärkaderas möjligheter att fungera enligt de fastställdaläroplanerna. Gymnasiebibliotekens kvalitet i frågaom lokaler, material, utrustning och personal äravgörande för kvaliteten i undervisningen.Motionären anser att det är uppenbart attgymnasiebiblioteken har alldeles för lite resurser.U t s k o t t e t vill framhålla att det enligtbibliotekslagen (1996:1596) skall finnas lämpligtfördelade skolbibliotek inom ochgymnasieskolan för att stimulera skolelevernasintresse för läsning och litteratur samt för atttillgodose deras behov av material för utbildningen.Kommunerna svarar för folk- ochskolbiblioteksverksamheten liksom för skolansverksamhet och bestämmer därmed även mål ochambitionsnivå för skolbibliotekens verksamhet.