bet · GN01BoU1 · 1999-11-23 00:00:00 — att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att avsluta projektet med lokala investeringsprogram och attanvända de återstående pengarna på ett för miljö och sysselsättning merkostnadseffektivt sätt.1999/2000:N240 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av förändrade förutsättningar för att möjliggöranybyggnation av bostäder.1999/2000:N387 av m.fl. (c) vari yrkas10. att hos regeringen begär förslag till en omarbetning av lagenom bostadsbidrag i enlighet med vad i motionen anförts.1999/2000:Sf201 av () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om en översyn av nuvarande regler för bostadsbidrag så att detkommer båda föräldrarna till godo.1999/2000:Sf302 av m.fl. (kd) vari yrkas24. att beslutar om nya regler för bostadsbidrag i enlighet medmotionens förslag.1999/2000:Sf305 av m.fl. (fp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om växling av bostadsbidrag mot generellt barnstöd.1999/2000:Sf637 av m.fl. (c) vari yrkas24. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om varierat bostadsägande och varierande upplåtelseformer,25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om servicen i utsatta bostadsområden.1999/2000:So226 av m.fl. (fp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om byggforskningen.1999/2000:So321 av m.fl. (fp) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om vikten av att behålla bostadsanpassningsbidragen.1999/2000:So488 av m.fl. (kd) vari yrkas17. att beslutar att till 8 § lagen (1992:1574) ombostadsanpassningsbidrag göra följande tillägg: "Särskilt skäl kan vara attden funktionshindrade lagt ned rimligt arbete på att finna en för honom ochhans familj lämplig bostad och kommunen inte inom en för denfunktionshindrade rimlig tid kan anvisa en bostad som den funktionshindradeskäligen bör godta. "1999/2000:So489 av m.fl. (v) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tilläggsdirektiv till Boendesociala beredningen angående rättentill boende.1999/2000:Ub418 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om satsningar på billiga studentbostäder,4. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över byggnormerna för studentbostäder,5. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att se över investerings- och räntebidragen.1999/2000:Ub499 av m.fl. (c) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om regler som berör byggandet av studentbostäder,26. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om uppdrag till den parlamentariska bostadssociala kommittén attbelysa studenternas behov och situation på bostadsmarknaden,27. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om handikappanpassade studentbostäder.1999/2000:Ub814 av m.fl. (fp) vari yrkas20. att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att det specifika lokala investeringsbidraget åter skallbegränsas till att enbart gälla för byggandet av bostäder till studenter.Inhämtade upplysningarInför utskottet har vid interna utfrågningar upplysningar lämnats avföreträdare för vad avser verkets analys avbostadsbidragssystemet och av företrädare för Bofrämjandet vad avserbosparande. behandlar i detta betänkande förslag 2000 vad gäller utgiftsområde 18 samt motionsförslag från åretsallmänna motionstid. Förslagen avser dels anslagsfördelningen inomutgiftsområde 18, dels vissa övriga frågor om bostadsförsörjningen m.m.Den ordning för budgetberedningen inom som tillämpades förstagången under /97 innebär bl.a. att först tarställning till fördelningen av utgifterna i statsbudgeten på utgiftsområden.Därefter tas ställning till anslagsfördelningen inom respektiveutgiftsområde. Vad gäller det utgiftsområde som bostadsutskottetsberedningsansvar omfattar, dvs. utgiftsområde 18 Samhällsplanering,bostadsförsörjning och byggande, har den 18 november 1999fastställt en utgiftsram för om 15 (bet.1999/2000:FiU1, yttr. Det är således inom denna ram som utskottetutifrån de framlagda förslagen har att föreslå en anslagsfördelning.Riksdagen kommer därefter genom ett beslut att ta ställning till de förslagtill anslagsfördelning inom utgiftsområde 18 för som läggsfram i detta betänkande.Betänkandet har disponerats så att först behandlas frågor omanslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 och därefter olika förslag ombostadsförsörjningen m.m. som inte direkt innebär anslagsanspråk underbudgetåret 2000.Anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18 budgetåret 2000A 1 är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö ochhushållning med mark och vatten och den fysiska miljön i övrigt, fysiskplanering, byggande och boende. Verket svarar också för den centralaadministrationen av statligt bostadsstöd i form av bidrag för finansieringav bostäder. Regeringen föreslår att för anvisarett ramanslag om för verksamheten vid Boverket.I tre motioner lämnas förslag som innebär att anslaget för Boverketreduceras i förhållande till regeringsförslaget.Förslaget i motion Bo228 (c) i motsvarande del innebär att anslaget tillBoverket inte realt räknas upp. Denna princip tillämpas även i ett flertalandra förslag från om myndighetsanslag såväl inomutgiftsområde 18 som inom övriga utgiftsområden. För del blirinnebörden i förslaget att myndighetsanslaget kan reduceras med 6 679 000 kri förhållande till regeringens förslag.I motion Bo233 (kd) yrkande 22 i motsvarande del föreslås att anslaget tillBoverket reduceras med . Med hänvisning till byråkratininom utgiftsområdet föreslås i partimotion Fi212 yrkande 18 imotsvarande del att anslaget reduceras med förnästkommande budgetår. Motsvarande förslag läggs även fram i motion Bo232(fp) yrkande 10 i motsvarande del.Utskottet tillstyrker regeringens förslag om anslag för ochavstyrker de aktuella motionsyrkandena. Någon förändring av Boverketsuppgifter som motiverar en anslagsminskning i enlighet medmotionsförslagen är inte aktuell. Det kan för övrigt konstateras att ennedskärning av verksamheten vid av den omfattning som föreslås ifp-motionerna, genomförd med några månaders varsel, knappast är förenlig medgällande arbetsrättsliga regler och avtal.Vad gäller regeringens förslag om anslag för , liksom för ett antalandra myndigheter inom utgiftsområde 18, bör avslutningsvis påpekas att dendel av uppräkningen av anslaget som går utöver pris- och löneomräkningenberor på en närmast teknisk justering i anslagsredovisningen. Justeringenhar genomförts för att korrigera en tidigare i anslaget inlagd kompensationför premierna för avtalsförsäkringarna.A 2 Räntebidrag m.m.Från anslaget till räntebidrag bekostas statliga räntebidrag för ny- ochombyggnad av bostäder samt vissa underhålls- och förbättringsåtgärder ihyres- och bostadsrättshus. Anslaget disponeras vidare för bidrag tillförvaltningsförluster, s.k. 33 §-ersättning, till kommuner.I budgetpropositionen föreslås att för anvisarett ramanslag om 3 på anslaget Räntebidrag m.m. Regeringensberäkning av anslagsbehovet baseras på vissa förutsättningar avseende bl.a.ränteutvecklingen. Anslagsberäkningen utgår vidare från att delsgodkänner ett förslag som minskar belastningen på anslaget, dels lämnar ettbemyndigande avseende utnyttjandet av anslaget.Den minskade belastningen på anslaget föreslås uppnås genom att bidragavseende statligt räntestöd för reparation och underhåll, s.k. RBF-stöd,inte utbetalas . Det föreslagna bemyndigandet innebär att medelfrån anslaget får disponeras för återstående utbetalningar avseendeinvesteringsbidrag för anordnande av bostäder för studenter m.fl. med högst20 miljoner kronor.De två förslagen om anslagets utnyttjande har inte i motioner eller vidutskottets beredning av ärendet mött några invändningar. Utskottettillstyrker dessa förslag.Däremot har i flera motioner redovisats förslag till åtgärder för attminska anslagsbehovet för räntebidrag. I motion Bo226 (m) yrkande 1 föreslåsatt anslaget skall minskas med i förhållande till regeringensförslag. På motsvarande sätt föreslås anslaget minskat i motion Bo233 (kd)yrkande 22 i motsvarande del med samt med 500 miljonerkronor i motionerna Fi212 (fp) yrkande 18 och Bo232 (fp) yrkande 10, bådadessa yrkanden i motsvarande del.Förslag om vilka åtgärder som bör vidtas för att uppnå anslagsbesparingenlämnas framför allt i motion Bo226 (m) samt i partimotion Bo206 (m)yrkandena 2, 3 och 4. I båda motionerna föreslås att en snabbare avvecklingav de äldre räntesubventionerna bör ske parallellt med en sänkning avfastighetsskatten. Vidare föreslås att räntebidragen avskaffas förnyproduktionen och att fastighetsskatt inte tas ut i dettafastighetsbestånd. De s.k. krisårgångarna föreslås bli befriade frånfastighetsskatt som avvecklingen av räntebidragen påskyndas.Bostadsutskottet har vid tidigare tillfällen när förslag om kraftigtminskat anslag för räntebidrag förts fram påtalat de allvarliga konsekvensersom en snabb avtrappning av räntebidragen kan leda till i delar avbostadsbeståndet. Förslagen i motionerna utgår från att besparingen skallkunna uppnås framför allt genom en snabb avveckling av de räntebidrag somutgår enligt äldre bidragssystem. Det bör påpekas att kvarvarande bidragenligt äldre räntebidragssystem i huvudsak utgår till bostäder byggda runtår 1990, dvs. bostäder i de årgångar där det finns ett stort antalfastigheter med omfattande ekonomiska problem. Kraftigt minskade bidrag tilldenna grupp av fastigheter riskerar givetvis att förvärra läget för mångabostadsföretag, bostadsrättsföreningar och enskilda hushåll. De förordadeförändringarna inom fastighetsskattesystemets ram skulle inte kunnakompensera för denna försämring. Utskottet kan för övrigt konstatera attsamtliga motionsförslag som innebär förändringar av fastighetsskattenivånsom kan påverka budgeten för redan har avslagits av (bet.1999/2000:FiU1).Vad gäller regeringens anslagsförslag kan det konstateras attutgångspunkten för beräkningen av anslagsbehovet enligt vad som anges ibudgetpropositionen utgått från ett något lägre ränteläge än vad som råderför närvarande. Det får emellertid förutsättas att denna avvikelse kanhanteras inom ramen för de medel som finns tillgängliga på anslaget.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagom att det under anslagsposten Räntebidrag m.m. skall föras upp ettramanslag om och avstyrker motstående förslag imotionerna Bo206 (m) yrkandena 2, 3 och 4, Bo226 (m) yrkande 1, Bo232 (fp)yrkande 10, Bo233 (kd) yrkande 22 samt Fi212 yrkande 18, de tre sistnämndayrkandena i motsvarande delar.A 3 : Förvaltningskostnader samtA 4 : () kan lämna statliga kreditgarantier förbostäder. Garantiverksamheten är indelad i tre resultatområden; Äldregarantier, Nya garantier samt Kreditgarantier för avlösen av kommunalaborgensåtaganden. Anslaget A 3 får användas för förvaltningskostnader som ärhänförliga till resultatområdet Äldre garantier. Anslaget A 4 används föratt täcka förluster till följd av statliga garantier för ny- och ombyggnadav bostäder inom detta resultatområde.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att anslaget A3 förs upp med13 samt att anslaget A 4 bestäms till . Ett förslag om minskat anslag för förvaltningskostnadernavid BKN finns i motion Bo228 (c). Anslaget föreslås i denna motion reduceratmed i förhållande till regeringsförslaget.Bostadsutskottet har vad gäller avvisat förslag i c-motionen omnedräknat myndighetsanslag. Inte heller i fråga om anslaget till BKN anserutskottet att motionärerna anfört något som kan motivera den föreslagnaanslagsbegränsningen. Utskottet tillstyrker således regeringens förslag omanslaget A 3 : Förvaltningskostnader och avstyrkermotion Bo228 (c) i motsvarande del.I fråga om anslaget A 4 för garantiverksamheten har inga invändningar motregeringsförslaget framkommit i motioner. Utskottet framhöll i samband medbudgetbehandlingen vikten av hög kvalitet på de prognoser somligger till grund för anslagsförslagen. Bakgrunden var bl.a. att utgifternaför garantiförluster visat sig kraftigt överstiga det anvisadeanslaget. Detta ledde i sin tur till ett omfattande besparingsbehov inomandra delar av utgiftsområde 18. Det kan konstateras att en ny prognosmodellhar använts för den prognos som utgör underlag för beräkningar av utgifterför kreditgarantier . Enligt prognosen kommer utgifterna attfr.o.m. kraftigt sjunka i förhållande till budgetåret 1999.Utskottet framhöll också nödvändigheten av att pröva tillförlitligheten iprognoserna genom exempelvis känslighetsanalyser för att på så sätt ökahandlingsberedskapen vid risk för anslagsöverskridande. Enligtbudgetpropositionen är nivån på skadeutfallet, och därmed anslagsbehovet, ihög grad beroende av ränteläget. Det finns således skäl att löpande följaränteutvecklingen och dess påverkan på omfattningen av garantiförlusterna.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringens förslagavseende anslaget A 4 : Garantiverksamheten.A 5 : Förvaltningskostnader samtA 6 ByggforskningEnligt propositionen bör näringslivets andel av samfinansierade projekt ökaoch aktörerna inom plan-, bygg- och bostadssektorn i övrigt ta ett störreansvar för sin egen kunskapsförsörjning. Branschen bör i allt högre gradfinansiera den del av byggforskningen som tillhör branschensintresseområden. Statens medverkan bör enligt regeringen i huvudsakbegränsas till forsknings- och utvecklingsinsatser när det gäller frågor avsärskilt samhällsintresse. En prioriterad uppgift för () anges vara att stimulera forskning kring hur befintliga byggnader ochbefintlig bebyggelse samt teknisk infrastruktur kan ställas om tillhållbarhet.I budgetpropositionen för föreslog regeringen attbyggforskningsanslaget skulle minskas med . På förslag avbostadsutskottet förstärktes dock anslaget med iförhållande till regeringsförslaget genom att denna summa fick disponerasfrån anslaget E 1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet. föreslår regeringen att skallföras över till byggforskningsanslaget från samma anslag. De tillfördamedlen skall enligt förslaget användas till satsningar på forskning ochutveckling som i likhet med byggforskningsanslaget syftar till att främjaden byggda miljöns kvalitet och långsiktiga hållbarhet.BFR har genom ett årligt basanslag finansieratverksamheten vid den till () miljö i . För att möjliggöra ett närmaresamarbete mellan institutionen och föreslås ibudgetpropositionen att finansieringsansvaret nu skall övertas av Högskolani . I konsekvens härmed föreslås att skall överförasfrån anslaget A 6 Byggforskning till utgiftsområde 16 anslaget B 54Forskning och konstnärligt utvecklingsarbete vid vissa högskolor,anslagsposten 6 den angivna bakgrunden föreslår regeringen att för budgetåret2000 under utgiftsområde 18 anvisar till A 5 Byggforskningsrådet:Förvaltningskostnader ett ramanslag på och till A 6Byggforskning ett ramanslag på 105 548 000 kr.Möjligheten till långsiktiga åtaganden är enligt regeringen av stor viktför att forskningen skall hålla hög kvalitet och bedrivas effektivt. Ibudgetpropositionen förslås därför att skall få ingåavtal och fatta beslut rörande stöd till byggforskningsprojekt som,inberäknat löpande avtal, innebär åtaganden om högst 162 miljoner kronorunder åren 2001-2004.Regeringens anslagsförslag har mött invändningar i två motioner.En stor del av byggforskningen inriktas enligt motion Bo226 (m) påbyggnadsmaterial som leder till effektivare byggande och bättre boende.Alltför små anslag till byggforskning riskerar att leda till högreboendekostnader och sämre inomhusmiljöer i våra bostäder. Enligt motionensyrkande 2 bör därför anslaget A 7 Byggforskning ökas med 25 miljoner kronori förhållande till regeringens förslag.Med hänvisning till att statliga verks och myndigheters anslag inte realtbör räknas upp föreslås i motion Bo228 (c) i motsvarande del att anslagetA 6 : Förvaltningskostnader i förhållande tillregeringsförslaget skall minskas med . I samma motion förslåsdessutom att skall föras över till anslaget A 6Byggforskning från anslaget till lokala investeringsprogram.I två motioner läggs fram förslag om forskningen vid Institutionen förbyggd miljö i . I båda motionerna framhålls forskningens höga kvalitetoch den vikt som den måste tillmätas. Som en bakgrund till förslagen imotionerna redovisas dessutom att KTH tidigare förordat ett basanslag tillinstitutionen i storleksordningen och att en utredningsom sett över frågan kommit fram till ett erforderligt basanslag på 18miljoner kronor.Enligt motion Bo208 (v) bör mot denna bakgrund institutionen tillförasytterligare så att basresursen för verksamheten uppgårtill . Även i motion Bo229 (s) förordas att ökaderesurser skall tillföras miljö i . Införkommande forskningsproposition bör därför en förnyad anslagsbedömning görasför att säkra verksamheten.Forskningen bör enligt motion Bo204 (c) yrkande 13 i motsvarande delinriktas på att belysa de boendes synpunkter på miljö och bostad. Särskiltviktigt anges det vara att forskningsresurser avsätts för att undersökabostaden och miljön ur ett kvinnligt perspektiv.Som en del i folkhälsoarbetet föreslås i motion So226 (fp) yrkande skall uttala att byggforskningen inte får eftersättas och att dendärför bör lyftas fram i den kommande forskningspolitiska propositionen.Enligt motionen kan den förändring i byggforskningen som aviserats vara etthot mot den nödvändiga forskning som måste bedrivas för att åstadkomma enbättre boendemiljö.Med anledning av vad som i budgetpropositionen och motioner föreslagits ombyggforskningen vill utskottet anföra följande.Som framgår ovan föreslog regeringen i budgetpropositionen för attbyggforskningsanslaget skulle minskas med . På förslag avbostadsutskottet förstärktes dock anslaget med genom attdenna summa fick disponeras från anslaget E 1 Stöd till lokalainvesteringsprogram för ekologisk hållbarhet. Förslaget i åretsbudgetproposition innebär att anslaget A 6 Byggforskning direkt tillförssamma summa för . I likhet med de medel som tillförts för innevarandebudgetår skall medlen användas till satsningar på forskning och utvecklingsom syftar till att främja den byggda miljöns kvalitet och långsiktigahållbarhet.Till grund för bostadsutskottets ställningstagande låg bl.a.uppfattningen att statens fortsatta insatser när det gäller byggforskningenborde bedömas i ett större forskningspolitiskt sammanhang. Utskottetvidhåller sin ståndpunkt i denna del. Enligt utskottets mening är en sådanordning nödvändig för att erforderliga avvägningar skall kunna göras medutgångspunkt i samhällets samlade behov av forskningsinsatser inom olikasektorer. Byggforskningen bör sålunda lika lite som någon annansektorsforskning bedömas enskilt utan att hänsyn tas till sambandet medannan forskning. Inte minst viktigt är detta med avseende på dettvärvetenskapliga angreppssätt som ofta fordras i dagens alltmer komplexasamhälle.Att regeringen nu väljer att lägga fram ett förslag därbyggforskningsanslaget ligger på den nivå som utskottet och riksdagenförordat för innevarande budgetår ger enligt utskottets meningförutsättningar för att avvägningen av statens insatser skall kunna göras påett mera obundet sätt än vad som annars skulle ha blivit fallet. Med hänsyntill de forskningspolitiska överväganden som pågår i ärdet viktigt att inte nu åstadkomma låsningar för framtiden. Även om det ioch för sig kan diskuteras vilken anslagsnivå som kan anses vara den rättaeller mest lämpliga från denna utgångspunkt har det enligt utskottets meninginte kunnat påvisas att dagens nivå på något mer avgörande sätt skulle styraett framtida ställningstagande till byggforskningen. Regeringens förslagtill anslag tillstyrks. Motstående motionsförslag avstyrks.I sitt ställningstagande till anslaget för innevarande budgetåraktualiserade utskottet också frågan om behovet för staten av att kunna göraåtaganden avseende stöd till byggforskning också - dettautöver de bemyndiganden som då redan fanns. Enligt utskottet borde detankomma på regeringen att - i den utsträckning det bedömdes erforderligt medsådana bemyndiganden för att trygga de forskningsinsatser som utskottetuttalat sig för - återkomma till i frågan. Regeringen har nuförelagt ett förslag om att för åren 2001-2004skall få besluta om bidrag till byggforskning som innebär utgifter på högst162 . Förslaget, som inte mött invändningar i motioner,tillstyrks av utskottet.När det gäller de i motionerna Bo208 (v) samt Bo229 (s) framförda förslagenom forskningsresurserna vid miljö i villutskottet anföra följande.Utskottet har ingen annan uppfattning än motionärerna när det gäller värdetav den forskning som bedrivs vid institutionen. Som utskottet har uppfattatregeringens förslag är det inte heller avsett att förändra förutsättningarnaför den fortsatta forsknings- och utvecklingsverksamheten vid institutionen.Institutionen kommer även fortsättningsvis att få ett basanslag på en nivåsom i stort motsvarar det basanslag som går via Byggforskningsrådet.Därutöver har institutionen naturligtvis möjlighet att på samma villkor somhittills söka anslag från BFR för enskilda forsknings- ochutvecklingsprojekt. Under förutsättning att verksamheten vid institutionenäven i fortsättningen håller sin hittillsvarande kvalitet finns det enligtutskottets mening inte underlag för någon annan bedömning än attinstitutionen även kommer att kunna få forskningsanslag i minstden omfattning som varit fallet. Utskottet är mot bakgrund häravinte berett att ställa sig bakom förslagen i motionerna Bo208 (s) samt Bo229(v), varför de avstyrks.I motion Bo204 (c) betonas vikten och behovet av ett kvinnoperspektiv påbyggforskningen. Utskottet delar denna uppfattning. En självklarutgångspunkt är givetvis att såväl kvinnors som mäns behov ochförutsättningar beaktas i all forskning där jämställdhetsaspekterna harrelevans. Det kan mot den bakgrunden förutsättas att också byggforskningenvägleds av kravet på jämställdhet, utan att gör ett allmäntformulerat uttalande om detta. Motionen i nu aktuell del avstyrks.Utskottet är inte heller berett att ställa sig bakom förslaget i motionSo226 (fp) yrkande 6. Ett tillkännagivande som är så allmänt hållet kanenligt utskottets mening inte anses tjäna något syfte. Det får närmastbetraktas som en självklarhet att de fortsatta forskningspolitiskaövervägandena kommer att innefatta också de aspekter som förs fram imotionen. Motionen avstyrks sålunda.A 7 Bidrag till Fonden för fukt- och mögelskadorDe utgifter som belastar detta anslag avser bidrag till kostnader för attavhjälpa fukt- och mögelskador i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång påmedel enligt förordningen (1993:712) om den statliga fonden för fukt- ochmögelskador i småhus, m.m. Vidare får anslaget belastas med utgifter förkansli- och utredningskostnader.Regeringen föreslår att anvisas på anslaget för år 2000.I motion Bo228 (c) föreslås i motsvarande del att anslaget skall tillförasytterligare 10 miljoner kronor.Regeringen lägger även fram förslag om ändrade regler för beräkning avsjälvriskens storlek i samband med stöd från fonden. Denna fråga togs upp avbostadsutskottet (1998/99:BoU1). Utskottet ansåg bl.a. attreglerna för beräkning av självrisk kunde leda till vissa oönskade effekter.Riksdagen gav på utskottets förslag regeringen till känna att det bordeövervägas vilka regeländringar som är möjliga att genomföra inomtillgängliga ekonomiska ramar och att därefter skulle underställaseventuella förslag i frågan. Det förslag som regeringen nu återkommer medinnebär att reglerna för beräkning av självriskens storlek ändras ochförenklas.