bet · GM01UU3 · 1999-02-11 00:00:00 — Regeringen uppmanas i yrkande 4 att iolika internationella organ verka för attomständigheterna kring flera författares ocholiktänkande människors död närmare skall granskasav opartiska humanitära organisationer.Motionärerna anför i yrkande 5 att fortfarandeär en riskfylld plats för politiskt oppositionellaoch religiöst oliktänkande, varför utvisningar avmänniskor som flytt från av politiska ellerreligiösa skäl måste upphöra. Med hänvisning till deallvarliga spänningarna mellan och Afghanistanbegärs i yrkande 6 att i internationellaforum skall göra sitt yttersta för att förhindra ettkrig mellan och talibanerna i Afghanistan.Utskottets övervägandenSituationen i behandlas i för de mänskliga rättigheterna.Kommissionen har också utsett en rapportör förlandet, och det behandlas även i en återkommanderesolution i . EU har underflera år varit initiativtagare till en resolution iMR-kommissionen om MR-läget i . Resolutionenbaseras på information och rekommendationer som MR-rapportören gjort. Trots att vissa framsteg kannoteras framhålls det dock i resolutionen att demänskliga rättigheterna fortsatt kränks i . Detförekommer ett stort antal avrättningar i strid medinternationella normer, fall av tortyr och grymmaformer av straff, inkluderande offentlig amputering,stening och avrättning. Diskrimineringen avreligiösa minoriteter fortsätter också. Förföljelseav vissa journalister, författare och religiöstoliktänkande som försöker nyttja sin yttrandefrihethar inte heller upphört.I motion U607 (m) krävs att visar fasthet iagerandet mot och verkar för att följerFN:s stadgar om mänskliga rättigheter. I motion U613(v, s, m, kd, c, fp, mp) anförs i yrkande 1 attregeringen bör verka för att EU i den kritiskadialogen med lägger tyngdpunkten på frågan ombrott mot de mänskliga rättigheterna och i synnerhetvad gäller kvinnornas situation och i yrkande 2anförs att regeringen bör överväga politiska,ekonomiska och diplomatiska punktåtgärder som del avden kritiska dialogen.Utskottet konstaterar att har tillträttcentrala konventioner på området för de mänskligarättigheterna och att landet självfallet därför ärförpliktigat att följa sina åtaganden beträffandedessa.Utskottet delar regeringens åsikt att frågor somrör MR, demokrati, yttrandefrihet samt kvinnors,barns och minoriteters rättigheter skall utgöracentrala frågor i de samtal som för medföreträdare för den iranska regeringen. Utskottetkonstaterar också att dessa frågor ingår i denpolitiska dialog som EU har återupptagit. Detinstabila politiska läget och det ökande antaletavrättningar betyder att är enriskfylld plats för politiskt oppositionella,religiöst oliktänkande och kvinnor som flytt undananklagelse för äktenskapsbrott. Detta måste beaktasvid skyddsbehov. Utskottet konstaterar vidare attSverige stöder den återupptagna och fördjupadedialogen mellan EU och den iranska regeringen isyfte att få till stånd större respekt för demänskliga rättigheterna och ökad demokrati och utgårfrån att förutsättningarna för denna kritiska dialogfortlöpande prövas av regeringen. Utskottet harerfarit att tillsammans med övriga EU-stateravser att ge stöd till en positiv utveckling.Sverige är medförslagsställare till de resolutionersom EU lägger fram om situationen i i FN:sgeneralförsamling i samband med MR-kommissionensmöte. Utskottet menar att politiska, ekonomiska ochdiplomatiska punktåtgärder enbart skall vidtas videxceptionella tillfällen. En generell utgångspunktbör vara att dialog är att föredra framförisolering.Med detta anser utskottet motionerna U607 (m) ochU613 ( v, s, m, kd, c, fp, mp) yrkandena 1 och 2besvarade.I motion U612 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 7 krävs attSverige noga följer utvecklingen i , ochspeciellt då vad gäller säkerhet ochandra iranska kritikers rättigheter och personligasäkerhet. I motion U613 ( v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkande 3 begärs att regeringen i sina direktarelationer med den iranska regeringen och i EU- ochFN-sammanhang verkar för att alla fängsladeförfattare och journalister frisläpps och gesmöjlighet att fritt ge ut sina verk, tidskrifter ochtidningar samt (yrkande 4) att verka för attomständigheterna kring flera författares ocholiktänkande människors död närmare skall granskasav opartiska humanitära organisationer.Utskottet noterar med instämmande att regeringen iskarpa ordalag har fördömt morden på de iranskaförfattarna, vilket bl.a. framgår avinterpellationsdebatten , och attEU har antagit ett uttalande till stöd för denrättsliga prövning av morden som inletts i . Denav utsedde rapportören för harett generellt mandat att undersöka förhållanden vadavser alla aspekter av de mänskliga rättigheterna.Utskottet anser att de förhoppningar som fanns påutvecklingen i när president tillträddeinte har infriats. En viss ekonomisk liberaliseringhar skett men vad gäller MR-situationen är lägetotillfredsställande. Utskottet noterar att fatwanmot har hävts. Utskottet ser positivtpå regeringens aktiva agerande i olikainternationella forum för att främja de mänskligarättigheterna i . Utskottet utgår från att det idetta arbete ingår att verka för att undersökningarkommer till stånd för att bringa klarhet i de falldär författare, politiskt oliktänkande och religiösapersoner misstänkts vara avrättade eller försvunna.Utskottet har erfarit att MR-frågorna kontinuerligtdiskuteras i de diplomatiska och officiellakontakterna som har med iranska företrädare.Med detta anser utskottet motionerna U612 (v, kd, c, fp, mp)yrkande 7 och U613 (v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkandena 3 och 4 besvarade.Motionärerna anför i motion U613 (v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkande 5 att är en riskfylld platsför politiskt oppositionella och religiöstoliktänkande, varför utvisningar av människor somflytt från av politiska eller religiösa skälmåste upphöra.Utskottet har inhämtat att de myndigheter somhandlägger asylsökande i har att följagällande asyllagstiftning. De asylsökande av iransktursprung som kan visa på att skäl enligt gällandelagar föreligger har därför en ovillkorlig rätt attstanna i Sverige.Därmed anser utskottet motion U613 (v, s, m, kd, c, fp, mp)yrkande 5 besvarad.Mot bakgrund av de allvarliga spänningarna mellanIran och begärs i yrkande 6 att Sverigei internationella forum skall göra sitt yttersta föratt förhindra ett krig mellan och talibanerna iAfghanistan.Utskottet konstaterar att i säkerhetsrådetaktivt har medverkat till de ansträngningar somgjorts för att förhindra ett krig mellan ochtalibanerna i . är ävenmedförslagsställare till de resolutioner som EUlägger fram i om situationeni Iran.Under första halvåret 1999 kommer att varaordförande i givargruppen för (ASG) sombestår av de största givarländerna, FN-organisationerna och frivilligorganisationer.Konflikten mellan och talibanerna kommer även idetta forum att vara en viktig fråga.Med detta anser utskottet motion U613 (v, s, m, kd,c, fp, mp) yrkande 6 besvarad.14. Fallet i IsraelSammanfattning av motionenI motion U616 (mp) behandlas situationen förkärnteknikern , som för 12 år sedankidnappades och dömdes för att ha avslöjat Israelshemliga förberedelser för kärnvapentillverkning ikärnanläggningen . Han dömdes bakom lycktadörrar för spioneri, förräderi och avslöjande avstatshemligheter. Straffet blev i enisoleringscell på 2x3 m. Efter domen protesterade 27nobelpristagare och ledande vetenskapsmän i ettupprop till stöd för Vanunu. 1987 tilldelades handet alternativa . Han har därefter fåttflera andra utmärkelser och också blivit nomineradtill . har antagitflera resolutioner som fördömer behandlingen avVanunu.I mitten av mars 1998 släpptes Vanunu ut från sinisoleringsbur och fick umgås med andra intagna iAshkelonfängelset. Detta väckte hopp om att hanskulle friges i samband med firandet av 50-årsjubileum. Så skedde dock inte, utantrakasserierna mot honom har fortsatt.Motionärerna begär i yrkande 1 att regeringeninleder direkta samtal med omMordechai Vanunus omedelbara frigivning. I yrkande 2anförs att regeringen, om inte situationen förVanunu klart förbättras, bör verka för att hans fallförs upp på FN:s agenda vad gäller brott mot demänskliga rättigheterna.Utskottets övervägandenMordechai Vanunu har avtjänat ett 18-årigt fängelsestraff efter att ha blivit dömd föratt ha avslöjat hemlig information om Israelsnukleära program. Inom israelisk fångvård existerartre kategorier fängelsestraff - isolering, särskildfängelseregim för förbrytare mot landets nationellasäkerhet och regim för traditionella kriminellabrottslingar. överfördes i mars1998 från isolering till den regim som gäller försäkerhetsfångar och där befinner han sigfortfarande. Praxis inom israelisk fångvård är attfångar frisläpps efter att ha avtjänat tvåtredjedelar av ådömd strafftid. I har denna praxis ännu inte tillämpats.Motionärerna menar i U616 (mp) att förhållandena förVanunu hårdnat och att det nu inte längre räcker medatt vädja för Vanunu och att hålla sig underrättadom hans situation. Det krävs en kraftig markeringfrån den i direkta samtal medIsraels regering. De yrkar därför på att regeringenskall begära Vanunus omedelbara frigivning i direktasamtal med samt att, om intesituationen för Vanunu klart förbättras, frågan börföras upp på FN:s agenda som brott mot de mänskligarättigheterna.Utskottet har inhämtat att strängare villkor gällerför Vanunus fångenskap än för andra fångar. Blandannat har han tidigare haft möjligheter att ta emotpost men under den senaste månaden har all poståtersänts till avsändarna. Företrädare för denisraeliska fängelsemyndigheten har förnekat attMordechai Vanunu på något sätt skulle särbehandlas.Ambassaden i håller sig kontinuerligtunderrättad om situation.Utskottet konstaterar att utrymmet för omvärldensagerande är begränsat i nationella angelägenhetermen menar att det är av största vikt att Sverigenoga följer fallet Vanunu. Det är viktigt attsäkerställa att Vanunu behandlas i enlighet med degrundläggande internationella somIsrael har ratificerat.De mekanismer som finns inom FN är inriktade påteman eller landsinsatser och inte på enskilda fall,vilket gör det svårt för att ta upp Vanunusfall i FN.Därmed anser utskottet motion U616 (mp) yrkandena 1och 2 besvarad.15. av motionenI kommittémotion U602 (m) beskrivsbakgrunden till den nuvarande situationen i södraAfrika. Genom avvecklingen av apartheid i Sydafrikasamt freden och försoningen i ärsituationen i södra gynnsam för framväxt ochstabilisering av demokratin. Likväl är situationenmycket oroande på grund av kriget i , där fleraav SADC:s medlemsländer deltar med trupper.Motionärerna anser att svenskt bistånd och EU-bistånd inte bör gå till statsmakter som för krig.Inom SADC-samarbetet kommer den ekonomiskaintegrationen att accelerera. Sydafrikasfrihandelsavtal med EU och förestående anslutningtill bör kunna ge ett värdefulltstöd till den ekonomiska utvecklingen i helaregionen, även om villkoren kunde vara mer generösafrån EU:s sida.För att respekten för mänskliga rättigheter ochdemokrati skall bli bestående i denna del av Afrikaär det viktigt att bygga upp strukturer som främjaroch kontrollerar att utvecklingen går i rättriktning. I yrkande 2 anför motionärerna att Sverigei dialogen med länderna i södra bör betonavikten av upprättandet av regionala strukturer förmänskliga rättigheter och demokrati.Utskottets övervägandenSADC för en dialog om demokrati och mänskligarättigheter inom ramen för sina toppmöten och även iden politiska dialogen mellan EU och SADC. Vidtoppmötet på noteradestatscheferna för de 14 medlemsländerna i SADC attdet görs fortsatta ansträngningar för attkonsolidera demokrati och respekt för de mänskligarättigheterna i regionen. Toppmötet uttaladesamtidigt oro över det ökande våldet mot kvinnor ochbarn och fördömde detta som allvarliga brott mot demänskliga rättigheterna.Utskottet har erfarit att en mer struktureradpolitisk dialog mellan EU och SADC inleddes genomett ministermöte i . Vid det tredjeEU-SADC-ministermötet i i november 1998bekräftade både EU och SADC sitt åtagande ochengagemang vad gäller mänskliga rättigheter samtuppbyggnad och konsolidering av demokratiskainstitutioner.Utskottet konstaterar att en diskussionkontinuerligt förs kring den politiska utvecklingeni regionen, bl.a. vad gäller pågående konflikter,demokrati och mänskliga rättigheter. Utskottet anseratt det är angeläget att stödja det framväxandeparlamentariska samarbetet och utvecklingen på MR-området inom SADC. De synpunkter som framförs imotionen är beaktansvärda i detta perspektiv ochbidrag kan lämnas, exempelvis genom att erfarenheterfrån MR-arbetet inom förmedlas.Samtidigt bör det dock beaktas att det inte ärsjälvklart att europeiska modeller är de som är bästlämpade för länderna i södra anser utskottet motion U602 (m) yrkande 2besvarad.16. VästsaharaSammanfattning av motionenI flerpartimotion U610 (v, kd, c, fp, mp)uppmärksammas att den marockanska regeringen för sexår sedan tvingades till vapenvila i ochsamtidigt tillmötesgick krav på en folkomröstning omVästsaharas framtid. Folkomröstningen har dock årefter år förhalats av den marockanska regeringen. FNvisade under ledning ringaintresse för situationen i . Under degångna sex åren har i stället kunnat bedrivaen omfattande folkomflyttningspolitik - marockanerhar uppmuntrats att flytta till i syfteatt manipulera resultatet av en framtidafolkomröstning. De utdragna förhandlingarna mellanPolisario och har kommit att handla om vemsom skulle ha rösträtt i en folkomröstning.Den 16 september förra året nåddes i , underFN-emissarien överinseende, enöverenskommelse mellan om huren folkomröstning skall genomföras. Registreringenav röstberättigade planerades vara klar i juni 1998.Den etappen har dock ännu inte slutförts. från skulle även eninternationell truppstyrka röja de minfält som fannsi . Styrkan består till största delen avpakistanska och svenska minröjare. Även detta arbetehar förhalats av den marockanska regeringen.För att den kommande folkomröstningen skallgenomföras på ett korrekt sätt begärs iflerpartimotionens yrkande 1 att regeringen i FN ochinom EU verkar för att dessa organisationer ställermånga och erfarna valobservatörer till förfogandeför valövervakning.Utskottets övervägandenDet görs från svensk sida betydande insatser på dethumanitära området i . Ett antalfrivilligorganisationer är verksamma för attunderlätta för de många flyktingar som sedan långtid vistas i läger. Det sammanlagda biståndet frånSverige till uppgick till istorleksordningen . Det svenskastödet har kanaliserats via internationella ochenskilda organisationer. Som framhålls i motionen ärdet angeläget att se hur det internationellasamfundet, i ett längre tidsperspektiv, kan hjälpabefolkningen i området.I motionen noteras att den försenings- ochförhalningspolitik som den marockanska regeringenhittills bedrivit inte bådar gott inför den kommandefolkomröstningen. Av denna anledning ansermotionärerna att behovet av valobservatörer ärstort. bör också verka för attvalövervakningen planeras och påbörjas i god tidföre valet och att i FN och EU verkar föratt många och erfarna valobservatörer beredstillfälle att delta och att valobservatörer ocksårekryteras från frivilligorganisationer.Utskottet konstaterar att regeringen har förklaratsig positiv till att sända valobservatörer närfolkomröstningen om framtid äger rum.Sverige har givit kontinuerligt stöd åt FN:sansträngningar att implementera fredsplanen och dens. k. Houstonöverenskommelsen samt åt strävandenaatt se till att en folkomröstning i Västsaharafråganäger rum i enlighet med planen. Detta stöd har tagitsig praktiskt uttryck i svenskt deltagande i Minursogenom civilpolis- och minröjningsinsatser.Utskottet har också understrukit vikten av attUNHCR ges möjligheter att gå vidare iförberedelserna för flyktingåtervändande, vilket ärspeciellt viktigt då det gäller registrering avröstberättigade. På svenskt initiativ har därför EUuttalat sin oro över att den tidtabell som lagts ini fredsplanen inte kommer att hållas och att enlösning av Västsaharafrågan därmed sätts i fara.Utskottet förutsätter att regeringen ävenfortsättningsvis agerar för att folkomröstningenskall kunna genomföras enligt nu gällande tidsramsom är december 1999.Motion U610 (v, kd, c, fp, mp) yrkande 1 ansesdärmed besvarad.17. SudanSammanfattning av motionenI motion U619 (kd) anförs att plågats avinbördeskrig , med ett tioårigtuppehåll . blossadeinbördeskriget i återigen upp efter attmänniskor i landets södra del gjort uppror mot dendåvarande regeringen. Det är den svarta,huvudsakligen kristna befolkningen i söder som slåssför att slippa påtvingas den konservativt islamiskaregimens hårda politik. Inbördeskriget i ärett krig som bedrivits med svälten som vapen avregeringen i och utan respekt för mänskligarättigheter. Situationen har under senare årförvärrats ytterligare. Civila har massakreratseller drivits från sin hembygd utan möjligheter attförsörja sig. Det har blivit nästan omöjligt förinternationella hjälporganisationer att bistå denödställda i detta kaotiska läge. Att ha kontrollöver matdistributionen innebär makt - därför hindraräven gerillafraktioner hjälporganisationer från atthjälpa folket direkt.I motionens yrkande 1 betonas vikten av att Sverigeger stöd till både de humanistiska och fredsskapandeåtgärderna. I yrkande 2 begärs att det utsesfredsarbetare som är beredda att leva i fälttillsammans med det sudanesiska folket.Fredsarbetarna skall försöka upprätthålla ingångnafredsuppgörelser och bidra till försoning mellan detidigare stridande grupperna.Utskottets övervägandenSverige stödjer den regionala organisationen "Inter-Governmental Authority on Development" (IGAD) ochdess pågående ansträngningar för att mäkla fred iSudan. Fredsprocessen behöver dock accelereras ochbåde () - en sammanslutningav engagerade länder och organisationer - och FN harhär en viktig funktion att fylla.Såsom medlem av IPF verkar aktivt för attpåskynda fredsprocessen. Vid det senaste mötet medIPF:s diskuteradesolika möjligheter för att intensifieraförhandlingarna mellan den sudanesiska regeringenoch oppositionen, SPLM/A, bl.a. genom att hållalängre förhandlingsomgångar och genom att teknisktoch finansiellt stärka processen. För att följa uppdessa förslag kommer en gemensam IGAD/IPF-delegationatt besöka både och i slutet avjanuari för samtal med parterna.Olika möjligheter kan tänkas för ett utökat FN-engagemang, t.ex. att utse en speciell rapportör förSudan och en övervakningsroll för FN vad avsereldupphöravtalet. Från svensk sida har regeringenförklarat sig villig att ge stöd till en ökad FN-roll i fredsprocessen, som ett komplement och stödtill den IGAD-ledda fredsprocessen.Både IPF och FN bör således på ett mer aktivt sättkunna stödja och påskynda den pågåendefredsprocessen under IGAD:s regi. En ny parallellprocess bör dock, enligt utskottets uppfattning,undvikas.Det långvariga inbördeskriget har skapat en djupmisstro mellan de inblandade parterna. Att minskadenna klyfta och skapa förtroende mellan parternautgör en nödvändig förutsättning för en beståendefred i . "Fredsskapare/fredsarbetare" kan genomatt utnyttja de sociala strukturer som finns pålokal nivå bidra till detta försoningsarbete genomt.ex. För detta ändamålutbetalade Sida /96 ett bidrag till . Denna lokala verksamhet kan utgöraett viktigt komplement till de fredsansträngningarsom sker på central nivå mellan den sudanesiskaregeringen och SPLM/A. Den IGAD-ledda fredsprocessenbör emellertid vara huvudspåret i strävandena efteratt finna en fredlig lösning. För att detsudanesiska folket skall kunna uppnå en långsiktiglivsmedelssäkerhet krävs ett permanent eldupphör ochingåendet av en fredsöverenskommelse mellan densudanesiska regeringen och SPLM/A. En hållbarpolitisk lösning är den enda vägen för att detsudanesiska folket skall kunna bygga upp sintillvaro på nytt. I väntan på detta är det avyttersta vikt att alla parter i konfliktengaranterar humanitärt tillträde till alla områdendär det finns människor som är i behov av skydd ochannat humanitärt bistånd och att de visar fullrespekt för de mänskliga rättigheterna ochinternationell humanitär rätt. Alla parter måstevidare respektera och garantera säkerheten för allpersonal hos hjälp-organisationerna. Vikten av attdessa grundläggande internationella rätts-principerrespekteras understryks i olika internationellaforum när situationen i behandlas.Utskottet konstaterar att FN:s särskilde MR-rapportör för , , i januari 1998presenterade en rapport om MR-situationen i landet.I Biros rekommendationer föreslås bl.a. att MR-observatörer placeras ut i konfliktområdena för attövervaka de mänskliga rättigheterna i . Dennarekommendation återfinns också i den resolution omsituationen i , med sommedförslagsställare, som i Genèveantog . avser attvid sitt nästa möte återigen behandla frågan.Det kan inte accepteras att svält används som vapeni en konflikt. Utskottet ansluter sig tillregeringens uppfattning och förutsätter att Sverigei lämpliga sammanhang, bilateralt och iinternationella forum, söker verkar för att freduppnås och att de mänskliga rättigheternarespekteras i , inklusive att minoriteternasrättigheter garanteras. Konflikten i hartydliga religiösa inslag där de kristna grupperna ärspeciellt utsatta.Med detta anses motion U619 (kd) yrkandena 1 och 2 varabesvarad.18. KambodjaSammanfattning av motionenI flerpartimotion U630 (c, kd, fp, mp) uppmärksammassituation i . Motionärerna menar attmilitarismen och våldsmentaliteten inte visar någratecken på att avta. Ekonomin har stagnerat efter denasiatiska finanskrisens utbrott i . Denkambodjanska valutan har rasat, matpriserna stigitoch levnadsförhållandena försämrats för flertalet.Förväntade utländska investeringar och turister haruteblivit och därmed har biståndsberoendet ökat.I begicks ett av världshistoriens värstafolkmord under Pot-styret 1975-1979. Tvåmiljoner människor tros ha dödats underförföljelserna. Praktiskt taget varje kambodjanskfamilj plågas av minnen av folkmordet, men förövarnahar gått fria.Våld genomsyrar hela det kambodjanska samhället.Många brott begås av militärer, medan andrabrottslingar skyddas av polisen. Rättsapparaten ärkorrumperad och domare arbetar ofta under hot. Defattiga är praktiskt taget rättslösa. De svåravåldsbrotten möjliggörs av den stora mängdskjutvapen som cirkulerar i landet efter många årskrig. Motionärerna anför i yrkande 1 att börverka för att de demobiliserade soldaterna utbildasför civilt arbete, att så många skjutvapnen sommöjligt samlas in och förstörs samt att politikernasprivatarméer upplösas.I yrkande 4 understryks vikten av att det civilasamhället utvecklas och får ett kraftfullt stöd fråndet internationella samfundet, inte minst inför dekommande valen.FN har ett ansvar för att förbättra efterlevnadenav de mänskliga rättigheterna, och organisationensMR-kontor i har gjort stora insatser föratt bevaka och påtala kränkningar. Kontoret utsättsdock ständigt för anklagelser och hot om stängning.Motionärerna anser i yrkande 5 att måste gesitt fulla stöd till och denspecielle MR-representanten i . Motionensyrkande 6, såsom det får förstås, är ett krav påregeringen att verka för att utvecklingen i Kambodjaårligen tas upp i FN:s . I yrkande 7framhålls vikten av att de kambodjanska MR-organisationernas självständighet försvaras.Ett stort antal militärer som gått över tillregeringssidan har fått amnesti och nya positioner iregeringsarmén. Bland dem finns sannolikt åtskilligasom deltagit i folkmordet. Motionärerna anser iyrkande 8 att det är en angelägenhet förvärldssamfundet att rättegångar hålls för attfastställa ansvaret för folkmorden. börverka för att sådana rättegångar kommer till stånd.Utskottets övervägandenSituationen i har under det senaste åretpräglats av betydande kränkningar av degrundläggande mänskliga rättigheterna. Ett stortantal utomrättsliga avrättningar har utförts.Polisbrutalitet är en utbredd företeelse och tortyrefter arresteringar förekommer.