bet · GM01SkU11 · 1999-03-02 00:00:00 — Om en marknadsmässig löninte kan beräknas på detta sätt skall det enligtmotionen finnas en alternativ beräkning som utgårfrån ett kapitalunderlag och företagets lönesumma.Utskottet kan inte finna att den schablon somföreslås i motionen skulle ha sådana fördelar attdet kan vara motiverat att ändra i de nuvarandereglerna. Utskottet avstyrker motion Sk685.Ideella föreningar och stiftelserMotionernaI motionerna Sk653 yrkande 2 av (), Sk721 av m.fl. (s) och Kr519yrkande 7 av m.fl. (m) föreslås enöversyn av skattereglerna för ideella organisationeri syfte att få en tydligare gräns mellan skattefriverksamhet och skattepliktig näringsverksamhet.Enligt den sistnämnda motionen harskattemyndigheterna i vissafall hävdat att den idrottsliga verksamhet sombedrivs av svenska idrottsföreningar skall betraktassom näringsverksamhet. Det skulle enligtmotionärerna få omfattande konsekvenser inte minstvad avser debitering av mervärdesskatt. För attundvika omfattande problem kan det enligt motionä-rerna vara nödvändigt med ett förtydligande iskattelagstiftningen.Utskottets ställningstagandeStiftelse- och föreningskommittén lade i juni 1995fram sitt slutbetänkade Översyn av skattereglernaför stiftelser och ideella föreningar (SOU 1995:63).Betänkandet bereds iRegeringskansliet. Regeringen har tillsattytterligare en utredning som bl.a. skall se överskillnader i näringsverksamhetsbegreppet mellansvenska regler och EG:s sjättemervärdesskattedirektiv, dvs. det problem kringmervärdesskatten som har tagits upp i motion Kr519.Utredningen skall även analysera de särskildaskattepliktsregler som gäller för ideellaföreningars verksamhet (dir. 1999:10).Utskottet anser att den pågående beredningen ochutredningen bör avvaktas och avstyrker motionärernasbegäran om tillkännagivanden till regeringen ifrågan.Arbetslokal i egen bostadMotionernaI motion Sk308 yrkande 13 hemställer . (fp) att reglerna för företagare med hemmetsom arbetsplats skall ses över i syfte att förbättraavdragsmöjligheterna. Också i motion Sk673 avMarianne m.fl. (c, m, kd, fp) förordasutvidgade avdragsmöjligheter när det gällerfastighet eller lägenhet som används både för privatboende och för lokaler för näringsverksamhet.I motion Sk711 av de ()tas frågan om avdrag för arbetsrum upp mot bakgrundav att distansarbete enligt motionen blir alltvanligare. Motionären yrkar att regeringen skalllägga fram ett förslag om utvidgning av rätten tillskatteavdrag för arbetsrum i bostaden.Utskottets ställningstagandeUnder inkomstslaget tjänst medges avdrag förarbetsrum i den egna bostaden endast iundantagsfall. Det krävs en grundlig utredning omatt rummet används enbart för arbetet och vanligenockså att bostaden är större än om tvånget att hållaarbetsrum inte förelegat. Bakgrunden till dennapraxis är att endast verkliga kostnader i enförvärvsverksamhet skall kunna dras av fråninkomsterna av denna förvärvsverksamhet och attprivata levnadskostnader lämnas utanför.När en privatbostad används i en näringsverksamhetbegränsas avdragsrätten till skälig del av kostnaderför hyra o.d., värme, vatten och avlopp samtelektrisk ström. Avdrag medges även för kostnader iövrigt som är betingade avnäringsverksamheten (punkt 27 av anvisningarna till23 § KL). En förutsättning är att en särskild delhar inrättats i bostaden för näringsverksamheten. Omså ej är fallet kan avdrag medges med högst 2 000 krper år om arbete utförts minst i den egnaprivatbostaden.Stoppregelutredningen har i betänkandetStoppreglerna (SOU 1998:116) gjort en översyn av denovan nämnda bestämmelsen och ansett att det intefinns anledning att ompröva de valda schablonerna.Distansarbetsutredningen (SOU 1998:115) harföreslagit att löntagare skall kunna få avdrag förarbetsrum enligt samma schablonregler somnäringsidkare. Båda de nämnda utredningarna beredsför närvarande i . Utskottet anseratt denna beredning bör avvaktas och avstyrkermotionsyrkandena.Representationsavdrag för måltiderMotionernaI två motioner yrkas om inskränkningar i gällanderegler om avdrag för representation. Enligt motionSk309 yrkande 21 av m.fl. (kd) skallreglerna ändras så att vin och sprit inte skall ingåi avdragsramen för representation. Också i motionSo306 yrkande 11 av m.fl. (mp) finnsett yrkande om att avdrag inte skall medges föralkohol i samband med representation.I två motioner, Sk651 yrkande 1 av m.fl. (m) och Sk652 av (),hemställs om att representationsavdraget skall höjastill det tidigare beloppet 180 kr.Utskottets ställningstagandeHösten 1995 beslutade att avdragsramen förmåltidsutgifter i samband med representation skullevara exklusive mervärdesskatt , vilket innebar ungefär enhalvering av avdragsramen. minskadesavdragsramen ytterligare till för attförstärka statens inkomster med ca 500 miljonerkronor. Av förenklingsskäl tilläts att vinoch sprit får räknas med inom avdragsramen (prop. 1996/97:12, bet. 1996/97:SkU7).Motsvarande yrkanden som de nu aktuella har prövatsav sedan hösten 1996och har då avstyrkts. Utskottet finner inteanledning för att frångå tidigareställningstaganden och avstyrker följaktligenmotionerna.SponsringMotionenI motion Sk654 av () efterlysestydligare avdragsregler för kultursponsring.Motionären anför bl.a. att avdragsrätten förkultursponsring behandlas olika av myndigheterna.Utskottets ställningstagandeUtgifter för sponsring kan i vissa fall varaavdragsgilla som driftskostnader med hänsyn till detreklamvärde och goodwillvärde som sponsorverksamhe-ten kan innebära för ett företag. En grundläggandeförutsättning är då att sponsorn får enmotprestation som står i rimlig proportion tillinsatsen. Utan motprestation torde bidraget blibetraktat som gåva för vilken avdragsrätt inteföreligger.Utskottet står fast vid sitt tidigareställningstagande i denna fråga och anser attavdragsrätt för sponsorverksamhet bör följa degrundläggande principerna för avdragsrätt fördriftskostnader i näringsverksamhet.Skattemyndigheterna får avgöra från fall till fallom en avdragsrätt är förenlig med dessa principer.Under vissa förutsättningar kan det också varamöjligt för ett sponsrande företag att ansöka omförhandsbesked. Utskottet anser emellertid det intevara motiverat med en särskild avdragsrätt förkultursponsring. Utskottet avstyrker motionen.KonstinköpMotionernaI motion Sk716 av m.fl. (s) hemställsatt det görs en analys av effekterna av att ändraskattereglerna så att inköp av förstagångsupplåtnakonstverk kan ge rätt till avskrivning eller avdrag.I motion Kr274 yrkande 16 av m.fl.(mp) förordas att uppdrar åt regeringenatt återkomma med ett förslag om hur en avdragsrättför företag som köper konst direkt av konstnärer kankonstrueras.Utskottets ställningstagandeMotionerna syftar bl.a. till att stödja konstnärligverksamhet genom att företag som köper konst får draav eller göra avskrivningar för konstverken.Utskottet har vid tidigare behandling av liknandeförslag framhållit att utgångspunkten föröverväganden om de avdragsregler som skall gälla vidbeskattningen i stället måste vara att åstadkommaett så riktigt beskattningsresultat som möjligtgenom att företaget vid beskattningen får beakta dekostnader som uppkommer i näringsverksamheten ochsom är hänförliga till denna.I Regeringsrättens praxis (se bl.a. RÅ 1991 not.113) har fastslagits att avdrag för värdeminskning -och därmed även för direktavdrag vid förvärvet -skall vägras för konstföremål o.d. som utgörinventarier i rörelse, när föremålen kan bedömasvara värdebeständiga. Det har hävdats att undantagfrån denna huvudprincip bör kunna medges i fråga omenklare konstföremål o.d. (se bl.a. prop.1980/81:68).Utskottet anser att det inte finns anledning attinföra en utvidgad avdragsrätt i det syfte sommotionärerna avser. Utskottet avstyrker följaktligenmotionerna Sk716 och Kr274 yrkande 16.YrkesfiskareMotionernaI motionerna Sk606 yrkandena 1 och 2 av (), Sk731 yrkande 1 av JeppeJohnsson och () och MJ410 yrkande 2av m.fl. (m) hemställs att ettyrkesfiskaravdrag skall införas. Enligt motion Sk712yrkandena 1 och 2 av () skallskattereglerna ändras så att licensierade svenskayrkesfiskare ges konkurrensneutralitet iskattehänseende i förhållande till andra länder. Imotion MJ411 yrkande 2 anför m.fl.(kd) att samma skattevillkor skall gälla för svenskafiskare som för fiskare i våra grannländer.I de nämnda motionerna, Sk712 yrkande 3, Sk731yrkande 3 och MJ411 yrkande 3, samt i motion MJ224yrkande 37 av m.fl. (kd) finns ocksåförslag om att införa en särskild möjlighet tillinkomstutjämning för svenska yrkesfiskare.Utskottets ställningstagandeVid en tidigare behandling av motsvarande yrkandenförutsatte utskottet att regeringen efter enberedning av frågan om yrkesfiskarnaskonkurrenssituation i förhållande till grannländernaskulle återkomma till med förslag somtillgodoser motionärernas krav påkonkurrensneutralitet (bet. 1996/97:SkU13).Utskottet förordade att med anledning avsamtliga de motioner som behandlades som sin meningskulle ge regeringen till känna vad utskottet hadeanfört. följde utskottet.Regeringen tillkallade ensärskild utredare med uppgift att kartlägga ochanalysera det svenska yrkesfiskets långsiktiga kon-kurrensförutsättningar och konkurrensvillkor i denförändrade situation som medlemskapet i Europeiskaunionen innebär. Utredningen skulle jämförakonkurrensförutsättningarna gentemot våra främstakonkurrentländer, även i fråga om skattevillkoren,och belysa den nuvarande politikens effekter påsvensk fiskenäring och statsfinansiella utgiftersamt sysselsättning.Utredningen har lämnat betänkandetSOU 1993:3 Yrkesfiskets konkurrenssituation.Betänkandet bereds i Regerings-kansliet.Utskottet anser att den fortsatta beredningen böravvaktas. Utskottet avstyrker motionsyrkandena, menanser att de bör anses vara tillgodosedda med hänsyntill tidigare tillkännagivande och denpågående beredningen.FörmögenhetsskattMotionernaI motion Sk602 av och ()föreslås att sambeskattningen av förmögenhetavskaffas. I motion Sk603 yrkande 3 föreslår IngerRené och () att förmögenhetsskattenslopas. de () föreslår imotion Sk610 att sambeskattningen av förmögenhetavskaffas som ett första steg mot slopadförmögenhetsskatt. Enligt motion Sk627 av IngvarEriksson och () bör gifta par ochsambor vara likställda iförmögenhetsskattehänseende. I motion Sk630 av GöteJonsson (m) förordas, såvitt nu är i fråga, attförmögenhetsskatten avvecklas. ochIngvar () hemställer i motion Sk647yrkande 3 att förmögenhetsskatten avvecklas och attavvecklingen inleds med att sambeskattningen avgifta slopas och att skattepliktsgränsen höjs från900 till . Enligt motionSk689 av () bör det ske en översyn isyfte att avskaffa sambeskattningen inom ramen föroförändrade intäkter av förmögenhetsskatten. LarsLeijonborg m.fl. (fp) hemställer i motion A811yrkande 14 att sambeskattningen av makar skallupphävas.Enligt motion Sk671 yrkande 3 av . bör det införas en snävare definition avbegreppet arbetande kapital och likartad behandlingav olika aktieslag.Utskottets ställningstagandeVid behandlingen av utgiftsramar ochberäkning av statsinkomsterna för budgetåret 1999avslog motionsvägen framförda förslag omslopad sambeskattning och successiv avveckling avförmögenhetsskatten med hänvisning till att detsaknades statsfinansiellt utrymme för sådanaåtgärder. I sitt betänkande hänvisadefinansutskottet (bet. 1998/99:FiU1 s. 148) liksomskatteutskottet i yttrande till finansutskottet(1998/99:SkU1y) till vad som anförts ibudgetpropositionen (prop. 1998/99:100volym 1 s. 140) om att det kan finnas skäl att göraöverväganden beträffande såväl kapitalskattesatsensom förmögenhetsskatten . Endiskussion borde enligt skatteutskottet kunna förasinom ramen för de skatteöverläggningar somregeringen inbjudit till.Skatteutskottet får med hänvisning till vad somanförts avstyrka yrkandena om avveckling avförmögenhetsskatten och slopad sambeskattning.Utskottet avstyrker alltså motionerna Sk602, Sk603yrkande 3, Sk610, Sk627, Sk630 i denna del, Sk647yrkande 3, Sk689 och A811 yrkande 14.Beträffande begreppet arbetande kapital och dengränsdragning mellan olika aktieslag som görs vidförmögenhetsbeskattningen har skatteutskottettidigare understrukit vikten av att regeringen gören ordentlig genomlysning av problemet i syfte attskapa en långsiktig lösning (1997/98:SkU1y).Utskottet avstyrker det förslag om etttillkännagivande till regeringen i frågan som förtsfram i motion Sk671 yrkande 3.Kontroll av kapitalinkomsterMotionenI motion Sk671 yrkande 4 av m.fl. (v)hemställs att skall göra ett uttalande omvikten av att internationellt och inom EUaktivt verkar för bättre skattekontroll och enminimiskattesats för kapitalinkomster.Utskottets ställningstagandeVid tidigare behandling av motsvarandemotionsyrkande har utskottet framhållit attmajoriteten bland EU-länderna visat ett starktintresse för att säkerställa en beskattning avsparandet och att har ägnat stora ansträng-ningar åt att få till stånd ett uppgiftslämnande pågemenskapsnivå som liknar det som vi har i Sverige.Vi har också lyckats få överenskommelser med olikaländer men det har ännu inte varit möjligt att uppnåen enighet om ett gemensamt kontrollsystem.Utskottet betonade enhälligt att kommer attfortsätta med sina ansträngningar i denna riktning.För närvarande pågår förhandlingar om ett direktivsom bygger på en s.k. samexistensmodell. Den innebäratt medlemsländerna skall kunna välja att införa enkällskatt på eller att lämna uppgifter ominkomsterna till den skattskyldiges hemland så attbeskattning i sin helhet kan ske där.Utskottet hänvisar till det tidigare uttalandet ochanser att syftet med motionsyrkandet är tillgodosettmed vad utskottet anfört om inställningen frånsvensk sida i denna fråga och om det pågåendearbetet. Utskottet avstyrker därför motion Sk671yrkande 4.Kvittning av reaförluster på aktier, m.m.MotionernaOla () och () har itre motioner tagit upp frågor som rör bl.a.behandlingen av reaförluster på aktier. I motionSk657 föreslås att förluster på marknadsnoteradeaktier bör kunna kvittas fullt ut mot vinster påonoterade svenska aktier. Enligt motion Sk633yrkande 1 bör reaförluster på andelar i blandfonderfå kvittas fullt ut mot intäkter i inkomstslagetkapital. I motion Sk658 förordas en ny schablonregelför beräkning av reavinstskatt på marknadsnoteradeaktier och liknande finansiella instrument, t.ex.att anskaffningsvärdet bestäms till av noteradevärdet vid utgången av tredje året föreavyttringsåret.Utskottets ställningstagandeReaförluster får enligt huvudregeln kvittas endasttill mot reavinster, utdelningar ochränteinkomster. Ett undantag från denna huvudregelär att förluster på marknadsnoterade aktier ochliknande värdepapper - med hänsyn till detrisktagande som aktieinnehav är förenat med - till100 % kan kvittas mot reavinster på värdepapper inomsamma kategori. Reglerna har ändrats i ettpar omgångar för att utvidga möjligheterna attutnyttja förluster på onoterade aktier. Fr.o.m. 1998års taxering kan full kvittning ske mot vinster påandra onoterade aktier (prop. 1996/97:45, bet.1996/97:SkU13). års taxering får fullkvittning av förluster på onoterade aktier ske ävenmot vinster på marknadsnoterade aktier och liknandevärdepapper (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20).Förluster på andelar i en fond omfattas av sammakvittningsmöjligheter som marknadsnoterade aktierm.m. under förutsättning att fonden till minst 75 %består av aktier eller aktierelaterade instrument.Förluster på andelar i räntefonder som består endastav marknadsnoterade fordringar jämställs medränteutgift och blir på den grunden fulltavdragsgilla mot kapitalinkomster. För blandadefonder, som kan vara sammansatta av värdepapper avolika slag, gäller dock huvudregeln för avdrag förförluster, dvs. får dras av motkapitalinkomster.De ovan nämnda reglerna har utformats för attminska incitamenten till skatteplanering medvärdepappersaffärer, men tar hänsyn tillde särskilda risker som är förenade med aktieaffärer(se t.ex. SOU 1989:33 s. 196, prop. 1989/90:110s. 391 och 428). Frågor kring kvittningsmöjlighe-terna har tagits upp i Skattekontrollutredningensdelbetänkande SOU 1997:27Kontroll-Reavinst-Värdepapper. Betänkandet är intefärdigberett i denna del.Enligt utskottets mening finns det inte skäl förriksdagen att med anledning av vad som anförts imotionerna överväga ändringar i gällande regler.Utskottet avstyrker motionerna Sk633 yrkande 1 ochSk657.Den nuvarande schablonregeln för beräkning avanskaffningsvärdet för andra marknadsnoteradeinstrument än optioner och terminer medger attanskaffningskostnaden som ett alternativ till denfaktiska anskaffningskostnaden får bestämmas till av försäljningspriset efter avdrag för försälj-ningskostnaderna. Procentsatsen bestämdes vidskattereformen genom en avvägning av önskemålet omen effektiv reavinstbeskattning mot önskemålet attunderlätta i situationer när det finns svårigheteratt bevisa verkliga anskaffningsvärden, t.ex. näraktierna ärvts (prop. 1989/90:110 s. 456). Utskottetfinner inte skäl att frångå denna bedömning.Utskottet avstyrker följaktligen även motion Sk658. beträffande skattenivå i företaget,resultatutjämningatt avslår motionerna 1998/99:Sk688,1998/99:Sk717, 1998/99:Sk718 och 1998/99:T402yrkande 1,res. 1 (m)2. beträffande ägarbeskattning, m.m.att avslår motionerna 1998/99:Sk605, 1998/99:Sk633yrkande 2, 1998/99:Sk670 yrkandena 1 och 5,1998/99:Sk684 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Sk686,1998/99:Sk687 yrkandena 1 och 2, 1998/99:N238yrkande 2, 1998/99:N326 yrkandena 59 och 60 och1998/99:N330 yrkande 12,res. 2 (m, kd, c, fp)3. beträffande uppskov med bolagsskattatt avslår motion 1998/99:Sk308 yrkande 8,res. 3 (fp)4. beträffande fåmansföretagatt avslår motionerna 1998/99:Sk671 yrkande 7,1998/99:Sk685, 1998/99:T402 yrkande 2 och 1998/99:A215yrkande 5,res. 4 (m, kd, fp)5. beträffande ideella föreningar ochstiftelseratt avslår motionerna 1998/99:Sk653 yrkande 2,1998/99:Sk721 och 1998/99:Kr519 yrkande 7,res. 5 (m)6. beträffande arbetslokal i egen bostadatt avslår motionerna 1998/99:Sk308 yrkande 13,1998/99:Sk673 och 1998/99:Sk711,res. 6 (m, kd, fp)7. beträffande representationsavdrag förmåltideratt avslår motionerna 1998/99:Sk309 yrkande 21,1998/99:So306 yrkande 11, 1998/99:Sk651 yrkande 1 och1998/99:Sk652,res. 7 (kd, mp)8. beträffande sponsringatt avslår motion 1998/99:Sk654,res. 8 (m)9. beträffande konstinköpatt avslår motionerna 1998/99:Sk716 och1998/99:Kr274 yrkande 16,10. beträffande yrkesfiskareatt avslår motionerna 1998/99:Sk606 yrkandena 1och 2, 1998/99:Sk712 yrkandena 1-3,1998/99:Sk731 yrkandena 1 och 3, 1998/99:MJ224yrkande 37, 1998/99:MJ410 yrkande 2 och 1998/99:MJ411 yrkandena 2 och 3,res. 9 (m, kd, c, fp)11. beträffande förmögenhetsskattatt avslår motionerna 1998/99:Sk602, 1998/99:Sk603yrkande 3, 1998/99:Sk610, 1998/99:Sk627,1998/99:Sk630 i denna del, 1998/99:Sk647 yrkande3, 1998/99:Sk671 yrkande 3, 1998/99:Sk689 och 1998/99:A811 yrkande 14,res. 10 (m, kd, c, fp)res. 11 (v)12. beträffande kontroll avkapitalinkomsteratt avslår motion 1998/99:Sk671 yrkande 4,13. beträffande kvittning av reaförlusterpå aktier, m.m.att avslår motionerna 1998/99:Sk633 yrkande 1,1998/99:Sk657 och 1998/99:Sk658.Stockholm den 2 mars 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), AnitaJohansson (s), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), (), (), (), MarieEngström (v), (), dePourbaix-Lundin (m), (), RolfKenneryd (c), () och (). Skattenivå i företaget,resultatutjämning (mom. 1) - mCarl (), (),de () och () hardels anfört följande:Trots att bolagsskatten ligger på en rimlignivå kan företagandet inte expandera på det sätt sombehövs för att skapa tillväxt och trygga välståndet.På skatteområdet är det i första hand nivån påbeskattningen av arbete och kapital som hindrar atttillväxten tar ordentlig fart. Moderatasamlingspartiet har lagt fram ett stort antalförslag om hur skattesystemet bör ändras för attföretagsklimatet skall bli bättre. Dessa förslagavslogs av en majoritet i vidbehandlingen av regeringens förslag om utgiftsramaroch beräkning av statsinkomsterna m.m. (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:FiU1). är det emellertidhög tid att fattar de beslut som behövsför att kostnaderna för att utveckla företag och attanställa fler medarbetare kan sänkas avsevärt, inteminst för att stimulera en expansion avtjänstesektorn genom tillkomsten av många nyasmåföretag.Ett grundläggande krav på skattesystemet är attnäringsverksamhet som drivs här i landet får sammavillkor som gäller för näringsverksamheten i deländer som våra företag konkurrerar med. I motionT402 tas särskilt upp den svenska åkeribranschensproblem. Motionärerna pekar på de höga svenskaskatterna, bl.a. drivmedelsskatterna, som blir kostnadsbelastning för svenska företag vidjämförelse med företag i övriga . Vi stödermotionen och anser att regeringen måste sätta i gångmed ett målmedvetet arbete för att undanröja skattersom skadar svensk näringsverksamhet som drivs ikonkurrens med företag i andra länder. Detta bör gesregeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande skattenivå i företaget,resultatutjämningatt med bifall till motion 1998/99:T402 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om skattenivå, m.m. ochavslår motionerna 1998/99:Sk688, 1998/99:Sk717 och 1998/99:Sk718.2. Ägarbeskattning, m.m. (mom. 2) - m, kd,c, fpHolger (), (), CarlErik (), (), dePourbaix-Lundin (m), (), JohanPehrson (fp) och () hardels anfört följande:Den lättnad i dubbelbeskattningen av bolagsinkomstersom införts i är begränsad till onoteradeföretag. Enligt vår mening finns det skäl att gåvidare och införa regler som avskaffardubbelbeskattningen i alla företag. De nya reglernaskall utformas i enlighet med de regler som gälldeunder och som infördes på initiativ av dendåvarande borgerliga regeringen. Det får ankomma påregeringen att lägga fram ett förslag om beskattningav ägarkapital i enlighet med vad som här anförts. Isammanhanget bör tas upp sådana frågor omsmåföretagens riskkapitalförsörjning m.m. som haraktualiserats i flera motioner. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna medanledning av samtliga de motioner som behandlasunder detta moment.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande ägarbeskattning, m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Sk605,1998/99:Sk633 yrkande 2, 1998/99:Sk670 yrkandena 1 och5, 1998/99:Sk684 yrkandena 1 och 2,1998/99:Sk686, 1998/99:Sk687 yrkandena 1 och 2,1998/99:N238 yrkande 2, 1998/99:N326 yrkandena59 och 60 och 1998/99:N330 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservationen.3. Uppskov med bolagsskatt (mom. 3) - fpJohan () hardels anfört följande:Nya snabbväxande företag avstår ofta frånutdelningar och styrelsearvoden för att kunna satsaallt på snabb tillväxt. Dessvärre bromsas dennaibland av stora skattebetalningar. En utredning börtillsättas med uppdrag att granska möjligheterna attge nya företag uppskov med bolagsskatten så längeinga utdelningar sker. Det skulle underlättasituationen för en typ av företag som Sverigebehöver många av . Jag tillstyrkermotion Sk308 yrkande 8.dels vid moment 3 hemställt:3. beträffande uppskov med bolagsskattatt med bifall till motion 1998/99:Sk308 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionen om utredning av möjligheternaatt ge nya företag uppskov med bolagsskatt.4. Fåmansföretag (mom. 4) - m, kd, fpHolger (), (), CarlErik (), (), dePourbaix-Lundin (m), () ochCatharina () hardels anfört följande:Det är angeläget att eliminera de tillväxthämmandeinslag som nuvarande diskriminerande särregler förfåmansföretag utgör. Utgångspunkten för en reformmåste vara att delägare i fåmansföretag skallbeskattas på samma sätt som delägare i ickefåmansägda företag. En självklarhet är att alla s.k.stoppregler för fåmansföretag slopas. Vidare börutdelning till få-mansföretagaren beskattas sominkomst av kapital, om ägaren har tagit ut lön somminst motsvarar den som en anställd kollega i sammayrke har.