bet · GN01UbU4 · 1999-10-14 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringensförslag i fråga om ansvaret för utbildning och stödtill elever med funktionshinder samt ett 60-talmotions-yrkanden.Utskottet ställer sig bakom principen om attfunktionshindrade elever så långt möjligt skallerbjudas en anpassad utbildning i sin hemkommun ochdärmed, i likhet med andra elever, ha rätten attkunna bo hemma med sina föräldrar. Utskottet anseratt bestämmelserna i skollagen om den statligaspecialskolans målgrupp skall ändras i enlighet medvad regeringen föreslår. Synskadade och talskadadeelever skall alltså inte längre tillhöra målgruppen.För dem skall kommunerna ha det fulla ansvaret.Staten skall dock även i fortsättningen ha ett stortansvar för att stödja kommunerna, bl.a. genom en nysamordnad organisation för stöd i specialpedagogiskafrågor, en utökad resurscenterverksamhet samtsatsningar på kompetensutveckling av skolanspersonal och på forskning.Till följd av att specialskolan upphör som skolformför synskadade och talskadade elever avvecklas defasta skoldelarna vid i ochHällsboskolan i successivt. Detta avses skegenom intagningsstopp, fr.o.m. vidEkeskolan respektive fr.o.m. vidHällsboskolan. byggs riksresurscentren utvid de båda nämnda skolorna och tillförs en mindreskoldel för visstidsplacering.Beträffande resurscenter planerarregeringen en sammanslagning med till ett gemensamt resurscenter försynskadade elever med en lokalisering tillStorstockholmsområdet. Utskottet föreslår emellertidatt gör ett uttalande till regeringen omatt den slutliga lokaliseringen och organisationenskall avgöras av den framtida styrelsen för den nyastödorganisationen.För döva, dövblinda och hörselskadade elever är enteckenspråkig skolmiljö nödvändig. Utskottet delarregeringens uppfattning att specialskolan skallbehållas som skolform för dessa elever. Utskottetanser att bör anta ändringar i skollagensom innebär att de kvarvarande specialskolorna fördöva och hörselskadade elever samt Åsbackaskolan iGnesta ställs under en gemensam styrelse.Utskottet tillstyrker vidare förslagen ipropositionen som rör den riksrekryterandegymnasieutbildningen för svårt rörelsehindradeelever, bl.a. att specialutformade program skall fåanordnas.Avslag på regeringens förslag om en förändring avspecialskolans målgrupp och om avveckling av defasta skoldelarna vid och Hällsboskolanbegärs i reservationer från Moderatasamlingspartiet, ochCenterpartiet. I egna reservationer anförFolkpartiet att en statlig handikappeng är enförutsättning för att skall stödjaförslagen om förändring av målgruppen och avvecklingav skoldelarna. I övrigt finns reservationer påskilda punkter. Regeringen har i proposition 1998/99:105 Elever medfunktionshinder -ansvar för utbildning och stödföreslagit att antar regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen (1985:1100).Lagförslaget återfinns som bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av propositionen1998/99:Ub17 av () vari yrkas1. att avvisar propositionens förslag omatt avveckla fasta skoldel,2. att avvisar propositionens förslag omatt avveckla fasta skoldel,3. att avvisar propositionens förslag omatt synskadade och talskadade barn skall utgå urspecialskolans målgrupp,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvecklingen ochlokaliseringen av resurscenter,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utredaförutsättningarna för ett riksgymnasium för blindaoch synskadade barn med multihandikapp vidEkeskolan,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvärdering avtidigare kommunaliseringar av specialskolor,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet avförstärkning av den kommunala kompetensen vad gällerundervisning av barn med funktionshinder,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskildaförutsättningar för språkutveckling för synskadadebarn med multifunktionshinder,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten för barn ochungdomar med funktionshinder att välja skola,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kommunernasinformation till funktionshindrade barns föräldrarom hjälp, stöd och möjlighet att söka specialskolor.1998/99:Ub18 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag omförändring av specialskolans målgrupp,2. att avslår regeringens förslag omavveckling av respektive Hällsboskolansfasta skolverksamhet,3. att avslår regeringens förslag om attärenden gällande godkännande av fristående skolorsom motsvarar specialskolorna skall prövas av denföreslagna styrelsen för specialskolorna,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utveckling avspecialskolornas verksamhet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rättigheter ochvalmöjligheter för elever i behov av särskilt stöd,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om godkännande avfristående skolor som motsvarar specialskolorna,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sammanslagning avSkolverket och SIH.1998/99:Ub19 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa enhandikappeng för elever med funktionsnedsättning,2. att hos regeringen begär en utredningav hur folkhögskolornas roll i undervisningen förelever med funktionshinder kan förbättras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att återinförarätten till personlig assistans för vistelse idaglig verksamhet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skallgodkänna friskolor som motsvarar specialskolor,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om attbrukarorganisationerna bör finnas med istödorganisationens styrelse.1998/99:Ub20 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en värdegrund somutgår från etik och västerländsk humanism,2. att avslår regeringens förslag attavveckla de fasta delarna vid ochHällsboskolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att utgåfrån den funktionshindrades och de anhörigasperspektiv,4. att avslår regeringens förslag om enny och gemensam myndighet för specialskolorna,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att Statens skolverkskall bevilja tillstånd för fristående skolor förelever med funktionshinder,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om innehållet i enförändrad stödorganisation,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den Rh-anpassadegymnasieutbildningen erbjuder elever individuelltprogram.1998/99:Ub21 av m.fl. (s, v) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om iÖrebro.1998/99:Ub22 av m.fl. (c) vari yrkasatt , med avslag på regeringens förslagavseende specialskolorna för blinda och språkstördaelever, som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om desamma.1998/99:Ub23 av () vari yrkasatt avslår förslaget om statligt stöd tillkommunal undervisning av döva elever på teckenspråk.1998/99:Ub24 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ytterligare övervägandenom individuella program inom RH-gymnasierna.Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:Ub208 av m.fl. (c) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om somlokaliseringsort för västra regionens teckenspråkigagrundskola.1998/99:Ub212 av ochIngvar () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om rätten till extra stöd för elever medläs- och skrivsvårigheter.1998/99:Ub216 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den fasta skolanvid i skall bibehållas,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alternativafinansieringsformer för en utveckling avresurscentret vid ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten för barn ochungdomar med funktionshinder att välja skola,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den s.k.rättighetslagen om gymnasieskolgången för ungdomarmed rörelsehinder,5. att hos regeringen begär en utredningav förutsättningarna för ett riksgymnasium förblinda och synskadade barn med multihandikapp vidEkeskolan,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om FUNKIS-utredningenssyn på "en skola för alla",7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernasinformation till funktionshindrade barns föräldrarom hjälp, stöd och möjlighet att söka specialskolor.1998/99:Ub221 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om framtidalokaliseringsort för västra regionensspecialskola/teckenspråkiga grundskola.1998/99:Ub227 av m.fl. (c) vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om diagnostiska provför att tidigt upptäcka läs- och skrivsvårigheter,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omspecialskolorna.1998/99:Ub231 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om alla barns rätttill likvärdig utbildning.1998/99:Ub246 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för atthjälpa elever med dyslexi.1998/99:Ub255 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning ochskolmiljö för barn och ungdomar med funktionshinder.1998/99:Ub257 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hjälp tillstammande.1998/99:Ub263 av och (c,fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om specialskolor,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nedläggning avEkeskolan.1998/99:Ub268 av m.fl. (fp) variyrkas16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av hjälptill elever med särskilda behov.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolans allmännamålsättning och prioritering av resurser för elevermed behov av särskilt stöd,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning i frågorrörande specifika läs- och skrivsvårigheter iförskollärarutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minimikrav påtillgång till speciallärare för elever med behov avsärskilt stöd i , t.ex. speciallärare medsärskild kompetens inom området dyslexi,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attkvalificerad undervisning om dyslexi och dessbehandling ges till alla lärare i så attnödvändig kompetens för omhändertagande av elevermed specifika läs- och skrivsvårigheter kangaranteras inom en snar framtid.1998/99:So212 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser förhörselskadade barn.1998/99:So376 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börgöra en analys av hur kommunernas schablonsystem harpåverkat handikappade barns möjligheter att väljaskola,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om teckenspråkskunnigpersonal i specialskolorna för döva.1998/99:So455 av m.fl. (c) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om likvärdig utbildningför alla elever.1998/99:So464 av m.fl. (fp) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att upprätta flerdyslexicentrum,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att berördapersonalgrupper får en adekvat utbildning omdyslexi. 1 InledningTill grund för den nu aktuella propositionen liggerförslag från FUNKIS - en kommitté tillkallad efterbemyndigande av regeringen för attutreda hur ansvaret för utbildning avfunktionshindrade elever och deras omvårdnad ianslutning till utbildningen skall fördelas mellanstat, kommun och landsting (dir. 1995:134). Iuppdraget ingick också att utreda vem som skallfinansiera verksamheten. FUNKIS överlämnade inovember 1996 ett delbetänkande Gymnasieutbildningför vissa ungdomar med funktionshinder (SOU1996:167). överlämnades huvudbetänkandetFUNKIS - funktionshindrade elever i skolan (SOU1998:66). Betänkandena har remissbehandlats.Utredningen tillsattes bl.a. mot bakgrund av attomfattande förändringar genomförts på skolans områdeutan att det hade gjorts någon översyn avansvarsfördelningen mellan olika huvudmän för elevermed funktionshinder. Som ytterligare ett motiv förutredning angavs att statens insatser hittillsfrämst inriktats på att bekosta enskilda eleversutbildning i specialskolan m.m., medan den absolutamajoriteten av elever med svåra funktionshinder fårsin skolgång i den kommunala skolan.I propositionen aviseras en förstärkning ochutveckling av statens stöd till kommunerna ispecialpedagogiska frågor, bl.a. genom en samordnadstödorganisation, en utökad resurscenterverksamhetsamt vissa satsningar på kompetensutveckling ochforskning. Förslag läggs fram bl.a. om ändringar iskollagens bestämmelser om specialskolans målgrupp.Förslagen innebär att specialskolan som skolformbehålls för döva och hörselskadade elever. Försynskadade respektive talskadade elever skall dennaskolform inte längre finnas kvar. Till följd häravavvecklas, enligt regeringens förslag, de fastaskoldelarna vid i och Hällsboskolani till förmån för en utökadresurscenterverksamhet. En mindre skoldel inrättaspå båda ställena för visstidsplaceringar.Propositionen innehåller också förslag som rörutvecklingen av specialskolorna för döva ochhörselskadade elever samt den riksrekryterandegymnasieutbildningen för svårt rörelsehindraderespektive döva och hörselskadade elever.Utskottet återger till en början kortfattatregeringens principiella utgångspunkter i fråga omansvarsfördelningen mellan stat, kommun ochlandsting för elever med funktionshinder.Socialutskottet har på eget initiativ i yttrande den7 till utbildningsutskottet framförtsina synpunkter på förslagen i propositionen ihuvuddrag (yttr. 1998/99:SoU9y). Yttrandet, somockså kort refereras i nästa avsnitt, återfinns sombilaga 2 till detta betänkande.Därefter behandlar utskottet de olika delförslageni propositionen och motionerna.2 Principiella utgångspunkter förregeringens förslagSkolan skall även i fortsättningen ha som mål attvara en skola för alla. Detta lyfts fram ipropositionen. Regeringen hänvisar till FN:sstandardregler för att tillförsäkra människor medfunktionsnedsättning delaktighet och jämlikhet. Deantogs enhälligt av idecember 1993 och har som en av sina huvudprinciperatt utbildningen för elever med funktionshinderskall vara integrerad med den ordinarieutbildningen. Standardreglerna tillkom på svensktinitiativ.Principen om att barn med funktionshinder så långtmöjligt skall erbjudas en anpassad utbildning i sinhemkommun och därmed, i likhet med övriga barn ochungdomar, ha rätten att kunna bo hemma med sinaföräldrar är enligt regeringen en hörnsten i svenskhandikappolitik. Lagen (1993:387) om stöd ochservice till vissa funktionshindrade (LSS) tillkomför att undanröja svårigheter i den dagligalivsföringen för personer med omfattande ochvaraktiga funktionshinder. I lagens förarbeten angesbl.a. att personlig assistans alltid skall övervägassom ett alternativ för att barn och ungdomar skallkunna bo hemma. Regeringen anmärker att enutbildning av elever med funktionshinder inom detordinarie skolsystemet kan betecknas som en "båda-vinner-strategi", eftersom den skola som inkluderaralla barn generellt sett får en bättre kompetens attmöta skilda behov, något som i sin tur har fördelarockså för barn utan eller med begränsadefunktionsnedsättningar.Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan stat,kommun och landsting bör så långt möjligt gällaockså för elever med funktionshinder, anförregeringen. Det innebär en ansvarsfördelning, därkommunerna ansvarar för att alla barn och ungdomarerbjuds utbildning, landstingen ansvarar för hälso-och sjukvård, t.ex. habilitering, och staten svararför lagstiftning, tillsyn, uppföljning, utvärderingoch vissa utvecklingsinsatser samt har ansvar förlärarutbildning och bidrar till visskompetensutveckling.Regeringen framhåller att undantag som görs fråndenna grundläggande ansvarsfördelning bör varatydliga och väl motiverade. Statlig finansieringeller statlig drift inom ramen för det kommunalaåtagandet bör endast komma i fråga om elever medfunktionshinder inte kan ges en likvärdig utbildningmed stöd av statens i övrigt förekommande styrningav skolan. Här nämns som exempel döva ochhörselskadade barn som har behov av undervisning påteckenspråk.Enligt vad som redovisas i propositionen går i dag70-80 % av de specialdestinerade statliga anslagenför elever med funktionshinder till att finansieraenskilda elevers utbildning - framför allt ispecialskolorna - samt i vissa fall till boende ochhabilitering i anslutning till boendet. Mot bakgrundav principen att elever med funktionshinder skallkunna bo hemma och erbjudas en skolgång i närhetenav hemmet anser regeringen att en större andel avdessa medel bör användas till att stödja kommunernaför att öka deras förutsättningar att tillgodosebehoven av anpassad utbildning för elever medfunktionshinder.Samtidigt som en tydlig ansvarsfördelning måsteeftersträvas är det specialpedagogiska stödet förelever med ovanliga eller komplexa funktionshinderett område där staten och kommunerna har ett delatansvar, påpekar regeringen. Det är inte rimligt attkommunerna skall klara av att bygga upp den kunskapsom krävs för att tillgodose så speciella behov utanstöd från staten. Regeringen ser det som viktigt attklargöra att staten även i fortsättningen har ettstort ansvar för att stödja kommunerna.Regeringen anför att de förslag och bedömningar somredovisas i propositionen skall ses som ytterligareett steg i målsättningen om en skola för allaelever.Socialutskottets yttrandeSom nämnts inledningsvis har socialutskottet avgivityttrande till utbildningsutskottet. I yttrandetbehandlar socialutskottet enbart huvuddragen iregeringens förslag, som rör ansvaret för defunktionshindrade, och går inte närmare in på deolika delförslagen eller på de motioner som finns iärendet.Socialutskottet ställer sig bakom principen om attbarn och ungdomar med funktionshinder så långtmöjligt skall erbjudas en anpassad utbildning i sinhemkommun och i likhet med övriga barn och ungdomarha möjlighet att bo hemma med sina föräldrar.Samtidigt betonar utskottet att den förändring somföreslås i propositionen måste genomföras på ettsådant sätt att kommunerna klarar att möta de behovsom barn och ungdomar med svåra funktionshinder har.För att dessa elever skall kunna bli delaktiga isamhällslivet och jämlika krävs att kommunerna tarsitt ansvar. Enligt socialutskottets mening ärtillgången till stöd och service för den enskildefunktionshindrade och personalens förmåga att mötaolika behov avgörande för om integrationen skalllyckas.Socialutskottet delar regeringens bedömning att detkrävs en helhetssyn och en samverkan mellan alla ielevens närhet liksom med det omgivande samhället iform av bl.a. kultur, fritid och möjlighet tillsocialt umgänge för att integreringen skall lyckas.Kontakten med föräldrar/vårdnadshavare ärbetydelsefull och är också nyckeln till samverkanmed andra berörda som kan vara viktiga för eleven,t.ex. med barn- och ungdomshabiliteringen, denpedagogiska hörselvården eller barn- ochungdomspsykiatrin.Slutligen pekar socialutskottet på att det ärviktigt att det finns resurscenter av hög kvalitetför att stödja såväl eleverna som föräldrar ochskola. Det är angeläget att dessa resurscenter tartill vara den kunskap som finns vid specialskolornaoch att det finns resurser för eleverna att vistasdär för att stödja eleverna ochgenomföra kompletterande utredningar som stöd föreleven, skolan och personalen i hemkommunen.I avvikande meningar har företrädarna för Moderatasamlingspartiet, och Centerpartietbl.a. redovisat uppfattningen att specialskolanskall finnas kvar som skolform för synskadade ochtalskadade elever. vill införa enstatlig handikappeng. Att rätten till personligassistans i skolan för funktionshindrade eleverskall återinföras förordas av m, kd och fp.3 Bestämmelsen i skollagens portalparagrafangående elevers behov av stödEnligt gällande lydelse av 1 kap. 2 § andra stycketskollagen (1985:1100) skall i utbildningen hänsyntas till elever med särskilda behov. Regeringenföreslår nu att lagtexten formuleras om till eleveri behov av särskilt stöd för att markera att fokusriktas från eleven mot skolan och skolans åtgärder.I stället för att se eleven som bärare av problemhandlar det om att se elevens möjligheter tillutveckling och att anpassa verksamheten utifrånvarje elevs förutsättningar.U t s k o t t e t anser att bör antaregeringens förslag till ändrad lydelse av 1 kap. 2§ andra stycket skollagen. Målsättningen för skolanatt den skall vara en skola för alla inbegriper attundervisningen skall anpassas till varje elevsförutsättningar och behov, något som också tydligtframgår av läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet m.m. (Lpo 94). Det är, som regeringenframhåller, skolans uppgift att möta elevenssvårigheter med pedagogiska insatser, åtgärder iorganisation och miljö, etc.4 Kunskap och kompetens hos skolanspersonal i fråga om olika behov av stöd,m.m.PropositionenRegeringen konstaterar i propositionen att kunskapoch kompetens hos skolans personal har avgörandebetydelse för att elever med funktionshinder skallkunna ges en, jämfört med övriga elever, likvärdigutbildning med hög kvalitet. Det är viktigt attbehoven av specialpedagogisk kompetens uppmärksammasoch att specialpedagogernas roll vidareutvecklas. Isammanhanget erinrar regeringen om attLärarutbildningskommittén (dir. 1997:54) har iuppdrag att bl.a. analysera behovet avspecialpedagogisk kompetens hos lärarna.Förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorgbehöver enligt regeringen ha beredskap för att taemot och ge alla barn och elever möjlighet tillutveckling, delaktighet och lärande. Det innebärinte att varje lärare skall ha kunskap om varjeenskilt funktionshinder. Däremot är det viktigt meden grund att utgå från, en förförståelse som detheter i propositionen. Många elever har läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi ellerkoncentrationssvårigheter. Regeringen anför attmålet bör vara att varje lärare skall vara välförtrogen med denna typ av problematik och haberedskap att möta eleverna i den pedagogiskasituationen.I propositionen hänvisar regeringen till att man i1999 års ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) har beräknat särskilda medel för entreårig satsning på kompetensutveckling, bl.a. föratt stärka kompetensutvecklingen inom området eleveri behov av särskilt stöd, däribland elever medfunktionshinder. Regeringen anger sin avsikt attåterkomma om den närmare preciseringen av medlen ibudgetpropositionen för år 2000.Regeringen aviserar också en satsning på pedagogiskforskning inom området elever med funktionshinder.Skolverket bör enligt regeringen få i uppdrag attvidta åtgärder för att initiera att forskningetableras på detta område. Sammanlagt 6 miljonerkronor bör avsättas för detta under en treårsperiod.Vidare anges i propositionen att regeringen läggerstor vikt vid att alla elever i behov av stöd gessamma möjligheter till stödinsatser. Regeringenavser därför att införa bestämmelser omåtgärdsprogram även i de skolformer inom detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom som inteomfattas av ett sådant krav , samt imotsvarande fristående skolor.