bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Intresset för dans som konst-form har ökat . Dansen har lyckats väl med att locka en ungpublik. Ett nationellt uppdrag kan få stor betydelse för att bredda intressetytterligare och nå nya publikgrupper.Kulturrådet har föreslagit att ett nationellt uppdrag inom dansområdet in-rättas med motiveringen att dansen får en allt större betydelse och att verk-samheten på dansområdet växer och utvecklas i hela landet.Utskottet förutsätter mot denna bakgrund att regeringen åter prövar beho-vet av ett nationellt uppdrag inom dansens område, t.ex. när inriktningen avnationella uppdrag omprövas eller när det blir aktuellt att öka antalet upp-drag. Motionerna Kr235 (v) yrkande 1, Kr242 (s) i denna del, Kr277 (v)yrkande 7 i denna del, Kr282 (v) yrkande 1, Kr313 (kd) yrkande 10 samtKr315 (mp) yrkande 4 i denna del avstyrks.I tre motioner, nämligen Kr242 (s) i denna del, Kr282 (v) yrkande 2 ochKr315 (mp) yrkande 4 i denna del, förordas Norrdans i som inne-havare av ett nationellt uppdrag inom dansområdet. Enligt motionerna arbe-tar ensemblen mycket aktivt på sin regionala förankring och kan även funge-ra som modell för hur ett regionalt arbete kan bedrivas. Även harföreslagit Norrdans som innehavare av ett nationellt uppdrag inom dansom-rådet.Utskottet, som anser att inte bör peka ut innehavare av nationellauppdrag, avstyrker motionerna Kr242 (s) i denna del, Kr282 (v) yrkande 2och Kr315 (mp) yrkande 4 i denna del.Utskottet avstyrker övriga motioner, nämligen Kr203 (c), Kr228 (c),Kr235 (v) yrkandena 2-4, Kr262 (s), Kr277 (v) yrkande 7 i denna del, Kr315(mp) yrkande 4 i denna del samt Kr319 (c, m) i denna del i vilka yrkas attriksdagen skall besluta om nya nationella uppdrag inom olika områden ochom innehavare av dessa.Utskottet vill i sammanhanget understryka att grundtanken med ett tidsbe-gränsat nationellt uppdrag är att ta till vara kunnande och idéer från helalandet som kan ge vitalitet åt kulturlivet i stort. Institutioner eller verksamheter som får nationella uppdrag förutsätts, genom det medelstillskott somföljer uppdraget, få ökade möjligheter att bidra till utveckling och förnyelseinom ett konstområde. Ett nationellt uppdrag får självfallet inte betraktas somen - om än tillfällig - lösning på problem med finansieringen av en verk-samhet.Slutligen tillstyrker utskottet regeringens förslag till medelstilldelning un-der anslaget för och avstyrker motionerna Kr272 (c) i denna del,Kr314 (fp) yrkandena 13 och 27 i denna del, Kr319 (c, m) i denna del samtFi212 (fp) yrkande 17 i denna del.1.4 Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiskamedel (A 4)En försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning pågår undertiden 31 december 2002 i , och Skånelän. Regionala självstyrelseorgan har fr.o.m. från Kulturrådetövertagit befogenheten att besluta om fördelningen av statsbidrag till regio-nal kulturverksamhet. Under anslaget beräknas medel för försöksverksam-heten.För att möjliggöra utvecklingsinsatser för länsmusiken i de tre försökslä-nen har regeringen överfört till anslaget B 2 Bidrag till regi-onal musikverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikin-stitutioner. Som en följd av att bidragsmedel avseende fri-gjorts för omprioritering till andra dansinstitutioner, däribland SkånesDansteater, beräknas en ökning av anslaget till län med 1,5 miljonerkronor genom en överföring från anslaget B 2.I propositionen föreslås att skall anvisas för budgetåret2000 under anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.1.5 KulturfondI motion Kr317 (m) föreslås att en s.k. dubbleringsfond skall inrättas förkompletterande stöd till nyskapande kulturverksamhet inom alla konstområ-den (yrkande 13). Stöd från fonden skall utgå med samma belopp som densökande kunnat mobilisera genom enskildas insatser eller sponsorsinsatser.Fonden skall inte ha till uppgift att finansiera verksamheter som får offentli-ga bidrag på annat sätt. Bidrag avses kunna utgå till institutioner, föreningarenskilda konstnärer eller projektgrupperingar. bör bestå avpersoner utan politisk bindning och utan bindning till någon särskild del avden kulturella verksamheten. I motion Kr318 (m) yrkas att underett nytt anslag benämnt A 5 Kulturfond skall anvisa förändamålet (yrkande 3).Vid utskottets behandling vid föregående riksmöten av motsvarande mo-tionsyrkanden har tidigare riksdagsbehandling av frågan redovisats, liksomförekomsten av vissa kulturfonder (bet. 1996/97:KrU1 s. 46-47, bet.1997/98:KrU1 s. 30-33, 72-73 samt bet. 1998/99:KrU1 s. 36-37). Utskottethar då ansett att det inte är motiverat med något initiativ medsyfte att få till stånd bl.a. en sådan typ av fond som åter föreslås. Utskothar också anfört att användningen av medel som utgår över statsbudgeteninte bör styras av prioriteringar som görs på det sätt som motionärerna före-slår. Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att avslårmotionerna Kr317 (m) yrkande 13 och Kr318 (m) yrkande 3.2 Teater, dans och musik (B)2.1 Bidrag till , Operan, , och Svenskarikskonserter (B 1)Enligt budgetpropositionen har bidragen använts i enlighet med de mål somhar angivits för verksamheten inom respektive institution. Någon förändringav målen eller av bidragsgivningens allmänna inriktning är därför inte aktu-ell. Regeringen föreslår dock vissa förstärkta bidragsnivåer. Dessa finansie-ras genom omprioriteringar inom kulturområdet. Regeringen föreslår att764 anvisas under anslaget för år 2000.Enligt regeringens förslag får Operan ett extra bidrag på 5,9 miljoner kro-nor. Det är ett permanentande av ett tidigare tillfälligt bidrag på 3,9 miljonekronor samt en förstärkning om för att möjliggöra en högreårlig avsättning till upprustningsåtgärder.I budgetbetänkandet (bet. 1998/99:KrU1 s. 32-33) framfördeutskottet sin oro för problem som uppstått med före-ställningsverksamhet. Besparingar som gjorts borde inte få leda till att denunika verksamheten på helt skulle upphöra.Utskottet förutsatte att Operan och i samråd, och ikontakt med , skulle diskutera sina prioriteringar och möj-ligheterna till mera långsiktiga lösningar. Utskottet förutsatte att regeringenskulle redovisa och bedöma situationen i nästa budgetproposition. Regering-en redovisar nu att en överenskommelse ingåtts mellan institutionerna. Rege-ringen förutsätter att Operan genomför uppsättningar på Drottningholmstea-tern med det antal föreställningar som angivits i uppgörelsen mellan de bådateatrarna.Dramatens lilla scen hålls stängd under perioden maj 1999-oktober 2000för en genomgripande ombyggnad. Regeringen förslår att en medelsram på4,ställs till regeringens disposition under anslaget A 2 föratt täcka inkomstbortfallet för . Vidare övervägerregeringen att för att täcka behov av investeringsmedel för Lilla scenensinredning och utrustning anvisa ett särskilt belopp års medelsramtill åtgärder för kulturinstitutioner. Amortering på det av staten övertagnalånet i kommer, enligt budgetpropositionen, att avräknas iregleringsbrevet.Regeringen förordar att bidraget till ökas med 2,22 miljonerkronor för att möjliggöra fortsatt helårsverksamhet.Slutligen föreslår regeringen ett med förstärkt bidragtill Rikskonserter för ökade insatser för folkmusiken, dels genom att kunnaerbjuda en centralt placerad arena för sceniska framträdanden, dels genom attutveckla nya former av samverkan med olika regionala folkmusikcentrum.I motion Kr318 (m) yrkande 4 föreslås att anslaget minskas med 131 miljo-ner kronor i jämförelse med regeringens förslag. Motionärerna anser attbesparingar kan göras på verksamhet. Det är enligt motioneninte rimligt att behålla en verksamhet vid på oförändrad nivå närdet nu finns ett regionalt teaterutbud. Vidare anser motionärerna att Rikskon-serters verksamhet bör omprövas och minskas.En omprövning av uppdrag föreslås även i motion Kr314 (fp)yrkande 16. Enligt motionärerna bör resurser överföras från tillregionteatrarna och de större stadsteatrarna. skulle enligt motio-nen kunna fungera bl.a. som samordnare av teatrarnas turnéverksamhet.I motion Kr218 (m) begärs att ger regeringen till känna attRiksteatern brister i följsamhet mot de grundläggande mål som motiveratteaterns existens (yrkande 1) samt att, vid fortsatta brister, anslagstilldelnien skall omprövas (yrkande 2). Enligt motionärerna tycks till-lämpade policy bryta mot två fundamentala punkter som motiverat de statli-ga anslagen till teatern, dels vad gäller den geografiska spridningen av tea-terns verksamhet, dels vad gäller att undvika uppenbara konflikter medgrundläggande principer i ett rättssamhälle.I motion Kr278 (kd) föreslås att bidraget till skall ökas med 1,5miljoner kronor. Medlen skall enligt motionären användas till att fullföljaarbetet med Scenpass . Finansieringen skall, enligt motionen, skegenom en omfördelning inom anslaget.Även i motion Kr272 (c) i denna del föreslås ökade medel till Riksteaternför att möjliggöra en fortsatt satsning på Scenpass . Enligt motionä-rerna bör för detta ändamål få utöver vad rege-ringen föreslagit. Finansiering föreslås ske genom en motsvarande minskningav bidraget till Operan.Tyst teater vid bör genom en "öronmärkning" av medel fåökade anslag enligt motion Kr279 (s). Motionärerna anser att genom enomfördelning av bidragsmedel inom anslaget kan Tyst teater förstärkas vilketskulle betyda oerhört mycket för de döva.Utskottet har tagit ställning till yrkanden som gäller av-sevärda minskningar av anslagen till och Rikskonserter (senast ibet. 1998/99:KrU1 s. 38) och då funnit att en genomgripande förändring intebör ske av institutionernas uppdrag, vilka fastställdes av hösten1996 (prop. 1996/97:1, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Utskottet harinte ändrat uppfattning i frågan och konstaterar att den ökning av Rikstea-terns och Rikskonserters verksamhet i som skett underår 1998 har sin förklaring i 1998.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anförda motion Kr314 (fp) yr-kande 16.Vidare finner utskottet inte anledning att göra ett sådant uttalande om om-prövning av bidraget till som begärs i motion Kr218 (m). Motio-nen avstyrks.Utskottet avstyrker, med hänvisning till tidigare ställningstaganden i frå-gan, motion Kr318 (m) yrkande 4 om en minskning av anslaget med 131miljoner kronor.Utskottet kan inte heller tillstyrka att omfördelningar inom anslaget görsenligt motionerna Kr272 (c) i denna del, Kr278 (kd) samt Kr279 (s), varfördessa motionsyrkanden avstyrks.I motion Kr313 (kd) uttrycker motionärerna oro för ekonomiskasituation. Motionärerna utgår från att regeringen noga följer den ekonomiskautvecklingen och i nästa års budgetproposition återkommer med långsiktigthållbara satsningar. Dessutom föreslås att bidraget till skall höjasredan år 2000 med utöver regeringens förslag (yrkande 40delvis).I motion Kr315 (mp) yrkande 13 begärs att regeringen undersöker hurDramatens ekonomiska problem skall lösas och att ges möjlighetatt bygga upp en buffertfond att ha till hands vid eventuella framtida ekono-miska bakslag. Detta kan enligt motionen ske genom att inte läng-re behöver stå för kostnaderna för det lån om som statenövertagit från teaternUtskottet påminner om att övertagandet av lånet på frånDramaten enligt de förutsättningar som då angavs inte skulle innebä-ra någon ökad belastning på statsbudgeten. Vidare vill utskottet peka på attregeringen begär medel för sin disposition under anslaget A 2 för att täckaintäktsbortfall hos med anledning av ombyggnad.Utskottet kan därmed inte ställa sig bakom förslag om anvisande av ytterliga-re medel till för nästa budgetår. Med hänvisning till det ovan an-förda samt till att frågan om medelsberäkning för därefter följande år fårbehandlas i då aktuell budgetberedning avstyrker utskottet motion Kr313(kd) yrkande 40 i denna del.Även motion Kr315 (mp) yrkande 13, om uppbyggnad av en buffertfond,avstyrks med hänvisning till det ovan anförda.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för år 2000.2.2 Bidrag till regional musikverksamhet samt regionala och lokala teater-,dans- och musikinstitutioner (B 2)Under anslaget beräknas medel för länsmusikverksamhet samt för regionalaoch lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, vilka erhåller statsbidragenligt förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksam-het. Regeringen beslutar om vilka teater-, dans- och musikinstitutioner somär berättigade till bidrag. fördelar bidragen i form av s.k.stödenheter. En stödenhet är . En viss del av stödet har avsattsför riktade, tidsbegränsade insatser. Med anledning av den pågående för-söksverksamheten med regional fördelning av kulturpolitiska medel i ,och beräknas under detta anslag endast medel för rikta-de insatser vid de regionala institutionerna i de tre försökslänen. Övrigamedel som berör dessa län beräknas under anslaget A 4 Försöksverksamhetmed ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel.Regeringen lämnar under anslaget en fyllig resultatinformation. Bl.a. an-förs att har redovisat en första analys av hur det förändrade statsbidraget till länsmusiken har påverkat verksamheten. I några fall har huvud-männen ökat sina ekonomiska insatser och nya organisatoriska lösningarprövas också på flera håll. Skillnaderna mellan länsmusikorganisationernassätt att lösa sin uppgift ökar. noterar att de regionala huvudmän-nens nysatsningar i få fall har gällt länsmusikens främjande och samordnan-de uppgifter.Då det gäller orkesterinstitutioner samt teater- och dansinstitutioner redo-visar regeringen att genomför en successiv över-syn av de statligt stödda institutionerna. En första rapport, benämnd FrånSevilla till Duvemåla (1998:4), avseende musikteaterverksamhet har avgi-vits. Genomgången visar att musikteater är en kostnadskrävande konstformsom ställer stora krav på organisation och ledning. finner intebehov av en fortsatt utbyggnad av musikteaterverksamheten med nya institu-tioner. Däremot betonas vikten av nya samverkansformer för att nå publikinom större geografiska områden. fortsätter översynen med engenomgång av stadsteatrar och teatrar med regionala uppdrag samt orkes-terinstitutioner.Regeringen bedömer att bidragsgivningen under anslaget skett i enlighetmed de mål och riktlinjer som har angivits för denna. Så länge Kulturrådetssystematiska genomgång av teater-, dans- och musikinstitutionerna pågår villregeringen inte ta initiativ till några genomgripande förändringar av bidrags-givningen under detta anslag.Vidare redovisar regeringen att en anslagsteknisk omläggning av medels-anvisningen för tidsbegränsade riktade insatser kommer att göras fr.o.m.nästa budgetår. Omläggningen innebär att särskilda anslagsposter inrättas förutvecklingsbidrag till teater- och dansinstitutioner samt musikinstitutioner,inklusive länsmusiken. I fortsättningen kommer det inte att finnas någonbeloppsmässig koppling mellan de ordinarie verksamhetsbidragen och ut-vecklingsbidragen.Enligt en överenskommelse om länsmusiken som träffats mellan staten ochLandstingsförbundet skall de riktade insatserna omfatta länsmusikenfr.o.m. har regeringen engångsvis fördelat 3,7 miljonerkronor till utvecklingsinsatser till länsmusiken. Detta belopp kommer enligtregeringen i fortsättningen att ingå i en anslagspost för utvecklingsbidrag tilmusikinstitutioner.För att möjliggöra utvecklingsinsatser för länsmusiken inom de tre för-sökslänen, , och län, bör anslagsposten även tillföras616 från anslaget A 4 Försöksverksamhet med ändrad regionalfördelning av kulturpolitiska medel.Efter nedläggningen av har medel frigjorts som tillfälligtomfördelats till Norrdans, och . För år2000 föreslås att förs över från anslaget B 2 till anslagetA 4 för att ge beslutsfattarna i möjlighet till fortsatta insatserför Dansteater.Regeringen redovisar under anslaget B 2 att särskilda medel, 1,5 miljonerkronor, beräknats under anslaget A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet,utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete för försök medlänsteaterverksamhet i Jämtland.Slutligen redovisas att regeringen i proposition 1998/99:143 Nationellaminoriteter i gjort bedömningen att de nationella minoriteterna sär-skilt bör beaktas vid fördelningen av stöd enligt bl.a. förordningen(1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Det ankommer påregeringen att utforma närmare föreskrifter om detta, anförs det.Sammanlagt föreslår regeringen att anslaget B 2 för skallföras upp med på statsbudgeten.Motionsvägen har en rad förslag väckts som dels innebär ökningar av ansla-get med varierande belopp, dels syftar till att omfördelningar av medleninom anslaget skall göras. Vidare har förslag väckts som främst rör inrättan-de av en ny länsmusikinstitution samt förslag som rör inrättande av nyaregionala teatrar.Utskottet behandlar inledningsvis förslag om medelsanvisningen och ommedelsanvändningen under anslaget B 2.I motion Kr314 (fp) föreslås att anslaget skall ökas med sammanlagt 30miljoner kronor. Motionärerna anser att av ökningen börtillföras , som har en hög grad av självfinansiering och somdärför inte kan räkna med att få ökade intäkter via biljettförsäljning. Vidarebör av beloppet tillföras länsmusikverksamheten för attgarantera att en fortsatt hög ambition kan upprätthållas (yrkande 27 i dennadel).I motion Fi212 (fp) föreslås en höjning av anslaget med 25 miljoner, vilketenligt vad utskottet erfarit rätteligen bör vara . Av belop-pet föreslås att skall tillföras , medanresten bör gå till länsmusikverksamheten (yrkande 17 i denna del).Motionärerna bakom motion Kr313 (kd) anser att det finns en stor risk föratt det regionala musiklivet utarmas och föreslår att länsmusikverksamhetenskall få utökade resurser. Anslaget B 2 bör tillföras utövervad regeringen föreslagit. Ökningen bör avse både länsmusiken och annanteater-, dans- och musikverksamhet (yrkandena 12 och 40 i denna del).Förslaget i motion Kr281 (kd) syftar till att den medelsökning av anslagetsom föreslås i motion Kr313 (kd) bl.a. skall användas till att förstärka Norr-landsoperan i som har problem med sina lokaler och sin ekonomi.I två motioner, Kr237 (m, v, kd, c, fp) och Kr280 (s), framhålls bl.a. attframtiden ter sig oviss för . Operan, som har en förhållan-devis hög självfinansieringsgrad, kan t.ex. inte räkna med ökade intäktergenom ytterligare höjning av biljettpriset. I båda motionerna föreslås attstatens bidrag till skall ökas med . För-slagen torde avse en omfördelning av medlen inom anslaget.I motion Kr238 (m, kd, c, fp) föreslås att skall få enökning med för vart och ett av . Utansådana förstärkningar kommer orkestern att tvingas till smärtsamma ned-skärningar. Förslaget torde avse en omfördelning av medlen inom anslaget.Utskottet vill med anledning av de motionsförslag som syftar till en ökningav anslaget i förhållande till regeringens förslag erinra om att -efter förslag från regeringen - beslutade om en generell sänk-ning av bidragsnivån för länsmusiken med , en sänkningsom skulle fördelas och 1999 (prop. 1997/98:1 utgiftsområde17, bet. 1997/98:KrU1, rskr. 1997/98:97). Sänkningen motiverades av beho-vet av en omfördelning inom anslagsområdet till förmån bl.a. för musiktea-ter- och dansområdena samt för bidraget till musikarrangörer, som dittillshaft en jämförelsevis låg bidragsnivå (jfr prop. 1996/97:3 s. 80-82). Bespa-ringen har fullföljts. Enligt utskottets mening bör den nuvarande bidrags-nivån för länsmusikverksamheten ligga fast. Utskottet är således inte berettatt höja anslaget för att tillföra länsmusiken medel. Utskottet är inte hellerberett att föreslå ökad medelsanvändning för övriga stödändamål under an-slaget.Då det gäller förslagen rörande medelsanvändningen under anslaget villutskottet understyrka att ett bifall till motionsförslagen skulle innebära enomfördelning mellan eller inom de olika anslagsposterna under anslaget B 2.Utskottet är inte berett att uttala sig för en omfördelning av medlen mellananslagsposterna under anslaget. Vidare erinrar utskottet om att regeringenbeslutar om vilka institutioner som skall vara bidragsberättigade och attKulturrådet beslutar om fördelningen av bidragen mellan de bidragsberätti-gade institutionerna med utgångspunkt bl.a. i huvudmännens ekonomiskaåtaganden och en bedömning av verksamheten.I fråga om , som är en av de regionala institutioner somerhåller bidrag från anslaget, vill utskottet anföra följande. Utskottet har itidigare sammanhang - med anledning av att staten bidrog med 347 miljonerkronor till byggandet av ett nytt i - understrukit att upp-byggnaden av en stor musikteaterinstitution i har betydelse för helalandets kulturliv. (Se t.ex. bet. 1993/94:KrU21.) I ommusikteatern i (1998:4) konstateras att teatern från en säsong till enannan, dvs. öppningssäsongen, lyckades med prestationen att publikbeläggaen salong, så stor som den tidigare salongen, och att samtidigtpresentera ett utbud med kvalitet och kulturpolitisk förankring. Teatern harblivit en viktig institution både för regionen och för musikteaterns utvecklingi landet. Den har en betydelsefull verksamhet för barn och unga. Den samar-betar med institutioner i regionen, landet och internationellt. Utskottet kankonstatera att väl motsvarat de förväntningar som fanns närriksdagen beslöt stödja byggandet av ett nytt stort i landet. Utskot-tet har inhämtat att kulturnämnden i harbeslutat att öka sitt stöd till från drygt 103 miljoner kronorår 1999 till år 2000.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att anslaget B 2 skall föras upp med537 på statsbudgeten för . Därmed avstyrks motio-nerna Kr237 (m, v, kd, c, fp), Kr238 (m, kd, c, fp) i här aktuell del, Kr280(s), Kr281 (kd), Kr313 (kd) yrkandena 12 och 40 i här aktuell del, Kr314 (fp)yrkande 27 i här aktuell del samt Fi212 (fp) yrkande 17 i här aktuell del.Utskottet anser att det inte finns anledning att redan nu ta ställning till försom rör omfördelningar inom anslaget för . Därmed avstyrksförslaget i här aktuell del i motion Kr238 (m, kd, c, fp) om medelsökning förGöteborgs Symfoniker för år 2001.Förslag som innebär att skall omfördela medel inom anslaget, såatt Göteborgsmusiken får möjlighet att upprätthålla sin kvalitativa och kvan-titativa nivå och därigenom får möjlighet att utvecklas till ett genrecentrumför svensk blåsmusik, framförs i motion Kr220 (m, kd, c, fp).Utskottet har uppfattat att motionsyrkandet syftar till att en omfördelningav medlen under anslaget skall göras för tiden efter budgetåret 2000.Utskottets ställningstagande i det föregående innebär att utskottet inte ärberett att uttala sig om omfördelningar mellan och inom anslagsposter . Utskottet är inte heller berett att uttala sig i denna fråga ftiden . Det bör dock än en gång understrykas att det ankommerpå att göra avvägningar mellan olika stödändamål, bedöma me-delsbehov, prestationer m.m. och besluta om storleken på medelstilldelning-en till de olika regionala institutionerna. Därmed avstyrks motion Kr220 (m,kd, c, fp).Förslag som syftar till att Spårvägsmäns Musikkår skall bli enstatsbidragsberättigad länsmusikinstitution framförs i tre motioner, Kr289 (s),Kr313 (kd) yrkande 14 och Kr315 (mp) yrkande 9.Stockholms Spårvägsmäns Musikkår (SSM), som bildades , är enideell förening. Fram var SSM:s musiker anställda av (). Av musikernas anställningskontrakt framgick att de- förutom att vara bussförare och liknande - vid behov skulle kunna utlånastill SSM för spelning. är SSM arbetsgivare för musikerna,som i regel är deltidsanställda tjänstgöring.Stockholms läns har på förslag av lands-tingsstyrelsen beslutat- att överföra det kulturpolitiska ansvaret för SSM från SL till kulturnämn-den,-- att överföra budgetmedel om från den 1 januari 2000från SL till kulturnämnden,-- att uppdra åt SL att reglera SSM:s spelningar för SL i fleråriga avtal mel-lan SSM och SL där SL betalar för marknadsvärdet av dessa spelningar,-- att överföra SSM:s skulder till SL till koncernfinansiering,-- att uppdra åt att verka för att SSM erhåller ett länsmu-sikuppdrag.-Utskottet vill påminna om att utgångspunkterna för länsmusikverksamhetenangavs i prop.