bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Utskottet anser därföratt regeringen bör initiera en översyn avarbetsmarknadens regelverk i syfte att underlättaför ungdomar att få fotfäste på arbetsmarknaden.Utskottet tillstyrker motion Kr32 (c) yrkande 5 ochföreslår att vad utskottet anför ges regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande vissa förändringar avregelsystemen på arbetsmarknadenatt med bifall till motion 1998/99:Kr32 yrkande 5och med anledning av motionerna 1998/99:Kr30yrkande 3 i denna del, 1998/99:Kr31 yrkandena 3och 4 samt 1998/99:Kr33 yrkande 2 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,28. Vissa förändringar av regelsystemen påarbetsmarknaden (mom. 27)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med "" och slutar med "2 avstyrks"bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste politikenutformas så att den gynnar företagsklimatet, ger nyaarbeten och leder till att ungdomar kommer in påarbetsmarknaden. Arbetsrätten behöver revideras tillföljd av nya arbetsformer i det postindustriellasamhället.Det råder fortfarande stora skillnader i unga mänsoch unga kvinnors utbildningsval. Detta medför attarbetslivet kommer att förbli könssegregerat underöverskådlig tid. Utskottet finner det angeläget medytterligare åtgärder för att bryta könsbundnamönster i yrkesval. Detta bör ske genomattitydpåverkan och stimulans.Riksdagen bör med bifall till motion Kr33 (fp)yrkande 2 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 27 bort haföljande lydelse:27. beträffande vissa förändringar avregelsystemen på arbetsmarknadenatt med bifall till motion 1998/99:Kr33 yrkande 2och med anledning av motionerna 1998/99:Kr30yrkande 3 i denna del, 1998/99:Kr31 yrkandena 3och 4 samt 1998/99:Kr32 yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. En bred översyn av bostadspolitiken urett ungdomsperspektiv (mom. 28)(), (), (), (), (), BirgittaSellén (c), () och Anne-KatrineDunker (m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med "Utskottethar" och slutar med "yrkande 6" bort ha följandelydelse:Ungdomar, framför allt i storstäder och påhögskoleorter, får allt svårare att hitta bostädersom de har råd med. Utformningen av subventioner harmedfört att små och billiga bostäder försvunnit.Ändrade skatteregler, minskade räntebidrag,hyressättning, hyreslagstiftningens utformning, högarbetslöshet bland ungdomar m.m. har gjort det alltsvårare för dem att etablera sig påbostadsmarknaden.Hyressättningen, hyresnämndernas arbetssätt,lagstiftningens utformning, fastighetsägarnaskontroll och polisens arbete måste ses över i syfteatt motverka svarta lägenhetsaffärer och därigenomöka rörligheten på bostadsmarknaden. Regeringen börskyndsamt ta ett sådant initiativ.Det krävs ett nytillskott av bostäder som i förstahand riktar sig till ungdomar.Bostadsmarknaden måste präglas av flexibilitet ochmångfald. Regelsystemet bör tillåta enklare bostäderoch förbättra konkurrensen inom byggsektorn. Dagensbyggregler måste ändras så att rumsstorlek ochstandard bättre kan motsvara temporära behov förungdomar. Detta gäller såväl studentbostäder sombostäder för de ungdomar som inte bestämt var devill bli bofasta. Byggnadslagstiftningen ochförordningen om bostadsbyggnadssubvention förstudentbostäder bör ses över.Hyresnivån påverkas av fastighetens kostnader. Föratt kunna sänka hyran är det därför viktigt med enöversyn av fastighetsskatten. Ökad självförvaltningi ungdomsbostäder kan hålla hyrorna nere. Det börfinnas incitament till ett ökat bosparande.Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning medsyfte att se över bostadspolitiken ur ettungdomsperspektiv.Riksdagen bör med bifall till motionerna Kr30 (kd)yrkande 4 och Kr32 (c) yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande en bred översyn avbostadspolitiken ur ett ungdomsperspektivatt med bifall till motionerna 1998/99:Kr30 yrkande4 och 1998/99:Kr32 yrkande 6 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,30. Bidrag till barn- ochungdomsorganisationer från spelvinster(mom. 29)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken stöd till lokal ungdomsverksamhet- bidrag från AB (5.4.1) som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "yrkande 8" bort haföljande lydelse:Det är enligt utskottets mening rimligt att avvinsten från AB Svenska Spels värdeautomater pårestauranger går till ungdomsverksamhet. Eftersomdet inte är säkert att det totala överskottet blir250 som regeringen uppger bör detfastställas ett minimibelopp om 50 miljoner kronorav vinsten för ungdomsverksamheten. börmed bifall till motion Kr32 yrkande 8 som sin meningge regeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande bidrag till barn- ochungdomsorganisationer från spelvinsteratt med bifall till motion 1998/99:Kr32 yrkande 8som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,31. Stöd till politiskaungdomsorganisationers verksamhet i skolan(mom. 30)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken utvecklingen av de ungas egenorganisering (5.4.1) som börjar med "Utskottetanser" och slutar med "7 avstyrks" bort ha följandelydelse:Utskottet anser att bidrag till de politiskaungdomsförbundens information i skolorna inte från medel avsatta för föreningsutveckling inomungdomsorganisationerna. Medel som satsas påutveckling bör inte användas till en reguljärverksamhet. Då de politiska ungdomsförbundensverksamhet i skolorna är viktig för den demokratiskautvecklingen bör regeringen återkomma med förslag omannan finansiering av denna verksamhet. Med bifalltill motion Kr30 (kd) yrkande 7 bör somsin mening ge regeringen detta till känna.dels att utskottets hemställan under 30 bort haföljande lydelse:30. beträffande stöd till politiskaungdomsorganisationers verksamhet i skolanatt med bifall till motion 1998/99:Kr30 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,32. Ett nytt statsbidragssystem (mom. 31)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken till ungdomsorganisationernasom börjar med "avstyrker"och slutar med "till ungdomsorganisationerna" bortha följande lydelse:Regeringen bör skyndsamt lägga fram förslag förriksdagen om ändrade regler för statsbidraget tillungdomsorganisationerna. förslagtill nya bidragsregler måste göras tydligare påflera punkter. Utskottet anser att inte endastsjälvständiga ungdomsorganisationer bör kunna fåbidrag utan även sådana organisationer som arbetargenerationsövergripande. Vidare bör en förbättringgöras av möjligheten till bidrag för sådanaorganisationer, t.ex. religiösa organisationer, somav ideologiska skäl inte har individuelltmedlemskap. bör enligt utskottets meningbegära att regeringen lägger fram ett förslag tillnytt bidragssystem som tillgodoser synpunkterna imotion Kr30 (kd) yrkande 12. Detta bör med bifalltill motionsyrkandet ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse:31. beträffande ett nytt statsbidragssystematt med bifall till motion 1998/99:Kr30 yrkande 12som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,33. Statsbidraget till de politiskaungdomsorganisationerna (mom. 32)(), () och LennartKollmats (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken till ungdomsorganisationernasom börjar med "Utskottet avstyrker" och slutar med"politiska ungdomsorganisationerna " bort haföljande lydelse:Reglerna för fördelningen av stödet till depolitiska ungdomsorganisationerna bör enligtutskottets uppfattning främst baseras på depolitiska partiernas mandatfördelning i riksdagen.Det är angeläget att ungdomars politiska intresseoch engagemang stimuleras, och det är de politiskaungdomsorganisationerna som har störst möjlighet attgöra en insats härvidlag. Ett mandatbaseratbidragssystem bör kombineras med dels ett mindregrundbidrag som garanterar medel till enorganisatorisk bas, dels en form avverksamhetsbaserat stöd, eftersom de politiskaungdomsorganisationerna har ett varierandemedlemsantal som inte alltid återspeglarmoderpartiernas andel av väljaropinionen. Riksdagenbör med anledning av motionerna Kr33 (fp) yrkande11, Kr502 (fp) och Kr508 (kd) som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande statsbidraget till depolitiska ungdomsorganisationernaatt med anledning av motionerna 1998/99:Kr33 yrkande11, 1998/99:Kr502 och 1998/99:Kr508 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,34. Ungdom och kultur (mom. 35)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken på Ung kultur (6.3) som börjar med"Med hänvisning" och slutar med "yrkande 5" bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer med vad som anförs i motionKr33 (fp) om att en alltför liten del avsätts tillungdomars kultur av sådana medel som går tillkulturändamål. Barn och ungdomar skall ha godtillgång till ett rikt kulturutbud och ha möjlighettill eget skapande. Kommunerna har ett stort ansvarför barnens och ungdomarnas kultur. Stödet tillkultur för och med barn och ungdomar måsteförstärkas. bör bifalla motion Kr33 (fp)yrkande 4 och som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 35 bort haföljande lydelse:35. beträffande ungdom och kulturatt med bifall till motion 1998/99:Kr33 yrkande 4och med avslag på motion 1998/99:Kr509 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,35. Funktionshindrade ungdomars behov avfritidsverksamhet (mom. 36)(), (), BirgittaSellén (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken på Ung kultur (6.3) som börjar med"Utskottet vill" och slutar med "avstyrks därför"bort ha följande lydelse:I motion Kr33 (fp) uppmärksammas att regeringen ipropositionen helt har glömt bort behovet av en brafritid för ungdomar med olika funktionshinder.Utskottet påminner om att enligt FN:s standardreglerom delaktighet och jämlikhet för människor medfunktionsnedsättning skall människor medfunktionsnedsättning ha samma möjlighet tillrekreation och idrott som andra. Utskottet anser attriksdagen med bifall till motion Kr33 (fp) yrkande 5bör uttala att funktionshindrade barns och ungdomarsbehov av kultur och fritidsverksamhet böruppmärksammas av regeringen.dels att utskottets hemställan under 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande funktionshindrade ungdomarsbehov av fritidsverksamhetatt med bifall till motion 1998/99:Kr33 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,36. Ungdomsorganisationernasinternationella verksamhet m.m. (mom. 37)(), () och LennartKollmats (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som resurs i det internationellaarbetet (7.2) som börjar med "Utskottet förutsätter"och slutar med "internationella verksamhet" bort haföljande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Kr30(kd) om att ungdomar är en viktig resurs i detinternationella utvecklingssamarbetet. Befolkningeni många utvecklingsländer har en mycket låggenomsnittsålder. Även av denna anledning behövsunga människors perspektiv i utvecklingsarbetet.Sida bör enligt utskottets mening få i uppdrag attlägga ett ungdomsperspektiv på alltutvecklingssamarbete. Sida bör även se överungdomsorganisationernas möjligheter att bedrivautvecklingssamarbete, utbytesprogram ochdemokratibistånd. Vidare bör stödjaungdomsorganisationerna i deras reguljärainternationella verksamhet. Bidrag för detta ändamålbör inkluderas i statens ekonomiskaorganisationsstöd.I kommande samarbete mellan ,och Sida för att spridainformation om ungdomsutbyte är det viktigt att ävenden kompetens som finns inom den ideella sektorn tastill vara.Riksdagen bör bifalla motion Kr30 (kd) yrkandena13-15 och göra ett tillkännagivande till regeringeni enlighet med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 37 bort haföljande lydelse:37. beträffande ungdomsorganisationernasinternationella verksamhet m.m.att med bifall till motion1998/99:Kr30 yrkandena 13-15 somsin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeBidrag till ungdomar som driver enskildaprojekt (mom. 33)() anför:I motion Kr274 (mp), väckt , har de grönaförordat ett mera flexibelt bidragssystem förungdomsorganisationerna som tillåter stöd även tillungdomsverksamhet som bedrivs i form av projekt e.d.utanför de nu vanliga organisationsformerna. Ettsådant statsbidragssystem skulle öka ungdomarnasmöjlighet att ta egna initiativ. Jag förutsätter attregeringens kommande förslag i frågan är av denkaraktären att det medger en större flexibilitet ibidragsgivningen än vad som är fallet.Konstitutionsutskottets yttrande1999/2000:KU2yVissa ungdomspolitiska frågorTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutat beredasamtliga utskott tillfälle att avge yttrande överproposition 1998/99:115 På ungdomars villkor jämtemotioner i de delar som berör respektive utskottsberedningsområde.Konstitutionsutskottet begränsar detta yttrandetill att gälla frågan om rösträttsålder. Därutövergäller yttrandet en motionsvis aktualiserad fråga omändring av reglerna för ekonomiska bidrag till depolitiska ungdomsorganisationerna, en fråga som intetillhör KU:s beredningsområde.Konstitutionsutskottet yttrar sig därvid överföljdmotionerna 1998/99:Kr33 yrkande 11 (fp),1998/99:Kr35 yrkande 3 (fp) och 1998/99:Kr36 (mp).UtskottetPropositionenI propositionen föreslås tre övergripande mål somskall ersätta tidigare riktlinjer för den nationellaungdomspolitiken:- Ungdomar skall ha goda förutsättningar att levaett självständigt liv.- Ungdomar skall ha verklig möjlighet tillinflytande och delaktighet.- Ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som en resurs.De tre målen bör enligt propositionen ingå i ettsystem för styrning, uppföljning och analys avungdomspolitiken. Förutom målen bör detta systembestå av delmål samt goda exempel, vilka utgörs avolika verksamheter som bidrar till attungdomspolitikens mål uppnås.I propositionen redovisas också ett antalprioriteringar samt åtgärder som genomförs ellerkommer att genomföras med fokus på demokrati,rättvisa och framtidstro. Vidare redovisasregeringens syn på vissa frågor kring den kommunalafritids- och kulturpolitiken samt viktiga inslag iutvecklingen av en samlad ungdomspolitik ikommunerna. Slutligen redovisas i propositionen ensvensk strategi för ungsdomsfrågor i EU samtregeringens syn på ungdomar som en resurs i detinternationella samarbetet.Ingen av de frågor som behandlas i de här aktuellamotionerna behandlas explicit i propositionen.MotionsyrkandenI motion Kr33 yrkande 11 (fp) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av ett reformeratmandatbaserat bidragssystem till de politiskaungdomsförbunden. Det framhålls i motionen attFolkpartiet tidigare motionerat i detta ärende medinriktning på att bidragssystemet bör baseras påpartiernas mandat i samt ett grundbidrag.Detta bör genomföras enligt motionen.I motion Kr35 yrkande 3 (fp) hemställs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utredning avrösträttsåldern. Utredningen bör enligt motioneninriktas på en sänkning av den nuvaranderösträttsåldern, , till . Som skäl för ensådan förändring anges i motionen att kunskapsnivånoch omvärldsorienteringen hos unga människor ökatavsevärt sedan den förra sänkningen avrösträttsåldern genomfördes, då från 21 till 18 år.I motion Kr36 (mp) hemställs att hosregeringen begär förslag till sådan ändring igällande lagstiftning att rösträttsåldern sänks till16 år vid val till kommunfullmäktige, landsting ochriksdag (yrkande 1), att rösträtten skall följakalenderår i stället för födelsedatum (yrkande 2)och att försöksverksamhet införs med sänkt rösträttvid val till kommunfullmäktige med sikte på att iframtiden även inkludera landstings- och riksdagsval(yrkande 3). Enligt motionen kan det politiskaintresset stimuleras genom sänkt rösträttsålder,eftersom det känns mer meningsfullt att engagera sigi politik om man också kan påverka. Ungdomarbesitter också enligt motionen kompetens ocherfarenheter som är unika för just denna generation.I motionen anförs vidare att det är fel att ungdomarförhindras att rösta på grund av att de är föddasent trots att de är jämngamla med sinaårskamrater. Den föreslagna försöksverksamheten börgenomföras i samtliga kommuner.Utskottets bedömningBidrag till de politiska ungdomsorganisationernaUngdomsstyrelsen har i rapporten tillförändrade bidragsregler (dnr 406-196/99) tillregeringen föreslagit vissa förenklingar avbestämmelserna i förordningen (1994:641) omstatsbidrag till ungdomsorganisationerna. Förslagenomfattar inte ändringar av det slag som framförs imotion Kr33 yrkande 11 (fp). Rapportens förslagbereds enligt vad utskottets kansli inhämtat iRegeringskansliet.Utskottet finner att den här aktuella frågantidigare behandlats av kulturutskottet, som harberedningsansvaret för frågan om regler för bidragtill ungdomsorganisationerna. Med anledning avmotioner med snarlikt innehåll framhöll utskottet isitt betänkande 1996/97:KrU10 bl.a. följande:Utskottet har också förståelse för attorganisationerna vill ha ett bidragssystem som intekan leda till att de beskylls för missbruk avbidragssystemet genom icke korrektmedlemsredovisning. finns det mycketstarka skäl som talar emot ett bidragssystem av detslag som motionärerna skisserar. Om storleken avbidraget till en organisation skulle göras beroendeav hur många riksdagsmandat moderpartiet har, skulledetta innebära ett frångående av en av huvudtankarnai gällande system, nämligen att det är omfattningenav organisationernas egen verksamhet som skallavgöra bidragets storlek.Konstitutionsutskottet kan för sin del inte finnanågra avgörande invändningar mot det synsätt somkulturutskottet i det citerade uttalandet gettuttryck för. På grund av detta anser utskottet attmotion Kr33 yrkande 11 (fp) bör avstyrkas.Sänkt rösträttsålderKonstitutionsutskottet behandlar frågor omrösträttsåldern m.m. i betänkandet 1999/2000:KU2.Utskottet har i denna del avstyrkt motioner (c, v,mp) med väsentligen samma innehåll som de häraktuella med motiveringen att utskottet inte funnitanledning att frångå sin tidigare uttaladeuppfattning att sambandet mellan rösträtts- ochmyndighetsåldern inte bör brytas. Mot beslutet harrepresentanten för reserverat sig.Utskottet hänvisar i denna del till det nämndabetänkandet.Stockholm den 16 september 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson (), (), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd), (), Per (), ()och () och ().Avvikande meningar1. Bidrag till de politiskaungdomsorganisationernaHelena () anser att utskottets yttrandeunder rubriken bedömning i avsnittetBidrag till de politiska ungdomsorganisationernabort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening är det viktigt förde politiska ungdomsorganisationerna att deför att de skall kunna klara bl.a.uppgiften att utgöra ett forum för ungamänniskor som vill engagera sig politisktfår möjlighet att bygga verksamhetenutifrån sina egna ambitioner ochförutsättningar. Det nuvarande stödet bördärför bytas ut mot ett bidragssystem somunderlättar flexibilitet och frihet iverksamheten. Stödet till de politiskaungdomsförbunden bör som framhålls i motionKr33 yrkande 11 (fp) enligt utskottetsmening utgå från den mandatfördelning sompartierna har i samt ettgrundbidrag. Mot denna bakgrund börmotionen tillstyrkas.2. Sänkt rösträttsålderÅsa () anser att utskottets yttrandeunder rubriken bedömning avsnittet Sänktrösträttsålder bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör rösträttenvara knuten till kalenderår så att den somfyller valåretskall vara röstberättigad, även omvederbörande inte uppnått 18-årsgränsen påvaldagen. Den som fyller undervalåret men efter valdagen får väntaytterligare på att få utnyttja sinrösträtt, vilket kan leda till en känsla avutanförskap för den drabbade. Utskottetanser mot denna bakgrund att motion Kr36yrkande 2 bör tillstyrkas.3. Sänkt rösträttsålderPer () anser att utskottets yttrande underrubriken bedömning avsnittet Sänktrösträttålder bort ha följande lydelse:I motion Kr36 yrkande 1 (mp) hemställs attriksdagen hos regeringen begär förslag till sådanändring av gällande lagstiftning att rösträttsåldernsänks till vid val till kommunfullmäktige,landsting och riksdag. Enligt motionen kan detpolitiska intresset stimuleras genom sänktrösträttsålder, eftersom det känns mer meningsfulltatt engagera sig i politik om man kan påverka.Ungdomar besitter också kompetens och erfarenhetersom är unika för just den generationen. Mot dennabakgrund anser utskottet att motion Kr36 yrkande 1(mp) bör tillstyrkas.I motion Kr36 yrkande 2 (mp) föreslås attrösträtten skall följa kalenderår i stället förfördelsedatum. Innebörden av detta är även den somfyller efter valdagen och senast den 31december skall vara röstberättigad under det årvederbörande fyller . Enligt motionen är detfel att ungdomar förhindras att rösta på grund avatt de är födda sent trots att de jämngamlamed sina årskamrater. Enligt utskottets mening böräven denna del av motionen (yrkande 2) tillstyrkas.Socialutskottets yttrande1998/99:SoU7yUngdomsfrågorTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutat beredasocialutskottet tillfälle att avge yttrande överproposition 1998/99:115 På ungdomars villkor jämtemotioner i de delar som berör utskottetsberedningsområde.Socialutskottet begränsar sitt yttrande tillmotionerna 1998/99:Kr29 (m) yrkande 1, 1998/99:Kr30(kd) yrkande 9 och 1998/99:Kr33 (fp) yrkandena 7delvis, 8 och 9.SocialutskottetInsatser mot drogmissbruk m.m.PropositionenNarkotikapolitiska insatser skall enligtpropositionen bygga på balans mellan insatser föratt begränsa tillgången till och insatser för attdämpa efterfrågan på narkotika. Målet skall vara attminska nyrekryteringen till missbruk, att flermissbrukare skall upphöra med sitt missbruk och atttillgången till narkotika skall minska. Visionen ärett samhälle utan narkotika, anges det.Regeringen anför att det svenska narkotikaproblemetär relativt begränsat om man ser det ur ettinternationellt perspektiv, men att det finnssignaler på att situationen i är på väg attändras. första hälft har det sketten fördubbling av andelen ungdomar som uppger att denågon gång har prövat narkotika. Undersökningarvisar att elever i årskurs 9 har fått en störrenyfikenhet och ökad erfarenhet av narkotika underden senare delen av jämfört medsituationen i början av decenniet. uppgav av pojkarna och av flickorna i årskurs 9 attde hade använt narkotika, vilket är enfördubbling jämfört med . Det har också sketten ökning av andelen ungdomar som uppger att de harhaft lust att pröva narkotika men ändå inte hargjort det. rörde det sig om av flickornaoch av pojkarna i årskurs 9. Hasch ellermarijuana är den absolut vanligaste debutdrogen.Bland dem som uppgivit att de använt någon av dessadroger var det av pojkarna och av flickorna som endast var när de förstagången använde narkotika. Detta tyder enligtregeringen på en förändrad narkotikapolitisksituation.Regeringen konstaterar med oro att attityden isamhället till användning av droger blivit alltmerpositiv och anser det därför angeläget att stärkaunga människors vilja och förmåga att avstå fråndroger. Det är viktigt för bl.a. trovärdigheten attstå på saklig grund och utgå från ungdomarnas egenverklighet.