bet · GM01UbU3 · 1999-03-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet regeringensproposition Gymnasieskola i utveckling - kvalitetoch likvärdighet jämte drygt 100 motionsyrkanden.Utskottet tillstyrker i huvudsak regeringensförslag. Samtliga motionsyrkanden avstyrks.Detta innebär bl.a. att en ny gemensam strukturinförs för gymnasieskolans nationella ochspecialutformade program. Definitionen av begreppetgymnasiepoäng ändras. Antalet gymnasiepoäng skallinte längre vara ett mått på den faktiskaundervisningstiden för en kurs utan i stället utgöraett mått på kursens studieomfattning, dvs. denberäknade arbetsinsatsen för eleven. Samtliganationella och specialutformade program skallomfatta 2 500 gymnasiepoäng. För att säkra enminiminivå på lärarledd undervisning införs iskollagen en bestämmelse om garanteradundervisningstid, för program medyrkesämnen och för övriga program, dvs.samma nivå som gäller. Den nuvarande uppdelningenav program på grenar ersätts med att vissainriktningar kan anges för program. Ett nyttnationellt program - teknikprogrammet - införshösten 2000. införs en nylärlingsutbildning som alternativ studieväg inomprogram med yrkesämnen.Enligt utskottet bör i tre frågor göratillkännagivanden till regeringen. De gälleretappindelning av kärnämnena, lärlingsutbildning ochgymnasieexamen.Utskottet anser att möjligheten att etappindelakärnämnena bör prövas. Därmed kan en ökad anpassningav undervisningen ske till elevernas individuellaförutsättningar.Utskottet anser i likhet med regeringen att en nylärlingsutbildning bör införas från hösten 2000.Frågor med anknytning till utbildningens innehålloch struktur bör dock beredas ytterligare. Utskottetbetonar vikten av att den nya lärlingsutbildningenblir flexibel och att erfarenheterna från denpågående försöksverksamheten tas till vara närinnehåll och struktur slutligen fastställs.Utskottet ställer sig i princip bakom tanken på engymnasieexamen. Enligt utskottets uppfattning äremellertid frågan om hur en examen på gymnasial nivåskall utformas inte tillräckligt utredd. Regeringenbör efter ytterligare beredning återkomma tillriksdagen med ett utvecklat förslag.Samtliga oppositionspartier har var för sig eller iolika konstellationer avgivit reservationer på deolika delarna i betänkandet. anser bl.a.att det inte finns ett samlat underlag omerfarenheterna av programstrukturen. De begäröversyn av gymnasieskolans program och struktur.Vänsterpartiet betonar bl.a. vikten av att behovettillgodoses av sådan teknik-utbildning som krävs isamband med omställningen av energisystemet.Kristdemokraterna lämnar bl.a. synpunkter påkvaliteten på det individuella programmet i sinreservation. anser bl.a. att detbehövs en översyn i syfte att minska antaletkärnämnen i gymnasieskolan. lämnar i sinreservation bl.a. synpunkter på hur gymnasieexamenbör utformas. anser bl.a. att kurser imiljökunskap bör ingå på alla inriktningar i det nyateknikprogrammet.Moderaterna, beträffande etapp-indelning av kärnämnena attytterligare steg bör tas utöver utskottsmajoritetensförslag. Kärnämnena, främst svenska, engelska ochmatematik, bör kunna läsas med olika ambitionsnivåoch takt. Kravet på att alla elever skall studerakurser i syfte att nå högskolebehörighet bör slopas.De lämnar också synpunkter på hurlärlingsutbildningen bör utformas.Vänsterpartiet och begär i en gemensamreservation att förslaget om gymnasieexamen avslås. Regeringen har i proposition 1997/98:169Gymnasieskola i utveckling - kvalitet ochlikvärdighet föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100),2. att godkänner vad regeringen föreslårom en examen på gymnasial nivå (avsnitt 10).Lagförslaget återfinns som bilaga 1 till dettabetänkande. Motioner med anledning av propositionen1997/98:Ub40 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett effektivareutnyttjande av de nationella resurser som redanfinns för en till specifika yrkes- ochhantverksområden bättre anpassad gymnasieutbildning.1997/98:Ub41 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avgymnasiebibliotekens resurser i syfte att stärkaderas möjligheter att fungera enligt de läroplanersom tidigare fastställt.1997/98:Ub43 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning för enförändring av kärnämnesutbudet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tilläggsdirektiv omatt stimulera entreprenörskap som egenskap ilärandet till ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attstimulera samverkan mellan skolan och det omgivandesamhället,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omlärlingsutbildningen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en ändring avskollagen så att kommunernas ansvar för uppföljningoch utvärdering förtydligas,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enutbildningsgaranti,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utveckling avbetygssystemet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten attgenomgå särskild prövning,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om rätten attunderrätta föräldrar till myndiga elever om problemi skolan.1997/98:Ub44 av m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av ökadindividualisering av undervisningen samt ökadanpassning av kärnämneskurser efter inriktning vidolika program,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning meduppdrag att föreslå former för en avveckling avbetyg i gymnasieskolan,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utformningen av ettnytt teknikprogram,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avämnet Idrott och hälsa,5. att avslår regeringens förslag ominrättande av en gymnasieexamen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om användningen avnationella prov.1997/98:Ub45 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om värdegrunden,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att etiska frågormed anknytning till skolan bör få större plats inomforskningen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätt att genomföragymnasiestudierna på lika villkor ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kärnämnen skallkunna indelas i etapper och läsas med olikaambitionsnivå och i olika takt,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om högskolebehörighet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att syo-verksamhetenbehöver förstärkas,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avvecklatimplanen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärarlösa lektioner,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om integration avkärnämnen och karaktärsämnen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omreligionskunskap som kärnämne,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheten attläsa valbara kurser i angränsande kommuner,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om detindividuella programmet,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utformning avlärlingsutbildningen,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ettföretagsinriktat program,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om APU,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omnischutbildningar av riksintresse,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omutvecklingssamtal,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om möjligheten attutveckla sin sociala kompetens,19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om betyg,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om gymnasieexamen,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om elevinflytande,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bättreförutsättningar för lärarna,23. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om friståendegymnasieskolor,24. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om elever medsärskilda behov.1998/99:Ub1 av m.fl. (fp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ingen elev skallbörja gymnasiet utan betyget "godkänt" i svenska,engelska eller matematik,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte alla eleverskall behöva nå högskolebehörighet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att alltid kunnakomplettera studierna så att högskolekompetensuppnås,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kärnämnena merskall kunna profileras utifrån gymnasieprogrammensallmänna inriktning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökat utrymme förindividuella inriktningar och val,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om försöksverksamhetmed sommarkurser,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättandet av ensnabbutredning för införandet av en internationelltjämförbar gymnasieexamen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avklaradgymnasieexamen skall vara en förutsättning för högrestudier,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en modernlärlingsutbildning med yrkesexamen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ytterligareåtgärder mot ogiltig frånvaro, särskilt en översynom gällande regler för betygssättning,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättandet aven entreprenörsutbildning,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökadeutvecklings- och karriärmöjligheter för lärare,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om inrättandet avfler lektorat,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att rektorskall vara pedagogisk ledare,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en sexgradigbetygsskala,18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten avfristående gymnasieskolor,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utökademöjligheter för gymnasieelever att studerautomlands,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attgymnasieskolor i utsatta områden skall få extraresurser.1998/99:Ub2 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att prov för konkurrens- ochbehörighetskomplettering av betyg skall varaavgiftsfria i enlighet med vad som anförts imotionen,2. att beslutar att 5 kap. 4 d § förstastycket lag om ändring i skollagen 1985:1100 skallges följande lydelse: Elever på samtliga nationellaprogram har rätt till minst 2 370undervisningstimmar (garanteradundervisningstid),3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inom ramen förett nytt nationellt program - teknikprogrammet -tillgodose behovet av sådan teknikutbildning somkrävs i samband med omställningen av energisystemet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om principiellaståndpunkter om utveckling av kärnämnesutbudet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av atthistoria tas in bland kärnämnena,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottsämnnetsställning på det individuella programmet och attsamtliga elever skall erbjudas undervisning i Idrottoch hälsa,7. att begär att regeringen utformardirektiv till den arbetsgrupp som skall utreda hursamarbetet mellan skola och arbetsliv kan utvecklasvidare i enlighet med vad som anförts i motionenbeträffande behovet av med hög kvalitetoch övervägande av behov av skyldighetslagstiftning,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skolans övergripandeansvar för lärlingsutbildningen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avstyrkaförslaget om gymnasieexamen,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om framtagande avdiskussionsmaterial för att underlätta och gestruktur åt diskussionen på gymnasieskolorna omsynen på kunskap och planering av undervisningen.Motioner från allmänna motionstiden 19981998/99:Ub210 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag omfrivillig examen på gymnasial nivå i enlighet medvad som anförts i motionen,2. att avslår regeringens förslag tilländring av skollagen gällande lärlingsutbildning ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa frittskolval i gymnasieskolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa enobligatorisk gymnasieexamen,6. att hos regeringen begär förslag omalternativa kurser och mål i kärnämnena i enlighetmed vad som anförts i motionen,7. att hos regeringen begär förslag omfärre obligatoriska kärn-ämnen i enlighet med vadsom anförts i motionen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avskaffatimplanen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avgymnasieskolans program och struktur,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om betygssystemet,11. att hos regeringen begär förslag omåterinförande av rätten att pröva betyg undergymnasietiden i enlighet med vad som anförts imotionen,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att en elevskall vara godkänd i alla kurser för att erhållagrundläggande behörighet till högskolan,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av flerlektorer,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samverkanmellan skola och näringsliv,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om införandet aven modern lärlingsutbildning,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om denarbetsplatsförlagda utbildningen,17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vidgadeförutsättningar att lägga ut utbildning påentreprenad.1998/99:Ub211 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om lärlingssystem somalternativ till flera av de ordinariegymnasieprogrammen.1998/99:Ub213 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om antalet veckotimmar iämnet idrott och hälsa.1998/99:Ub223 av Skånberg och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attändra namnet på Industriprogrammet tillTeknikerprogrammet.1998/99:Ub234 av m.fl. (kd, m, c,fp) vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om ettheltäckande lärlingssystem.1998/99:Ub235 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om gymnasieutbildning avbussförare.1998/99:Ub237 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att öka antaletveckotimmar i ämnet Idrott och hälsa till minst trepå samtliga stadier i den svenska skolan.1998/99:Ub270 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omdistansutbildning.1998/99:Ub271 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att gymnasieskolanskursplaner inte bara skall ha allmänt hållna målutan att de också skall kompletteras med ett konkretinnehåll,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ettstimulansbidrag motsvarande skillnaden mellanlektorslön och lärarlön skall utgå till kommun sominrättar lektorstjänster,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att tillkommunernas tjänst skall lämna förslag till olikamodeller för klass- och grupporganisation /99:Ub273 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att naturkunskapenskall förbli ett obligatoriskt ämne igymnasieskolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införanationella kursprov i ämnena kemi och fysik.1998/99:Ub801 av m.fl. (mp) variyrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utvärdering ochförslag till förbättringar vad gäller möjligheterför elevens val av skola och program igymnasieskolan,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillsättande aven utredning med uppdrag att föreslå lämpligaalternativ till nuvarande kunskapskrav ochbetygssystem för gymnasieskolan,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av attfortsätta nedtoningen av timplanens betydelse ochstärka utvecklingen av målinriktade studier efterindividuellt anpassade studieplaner och stortelevinflytande i gymnasieskolan,22. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att utveckladen arbetsplatsförlagda utbildningen (APU) igymnasieskolan.1998/99:Kr519 av m.fl. (m) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om idrottens betydelsei skolan.1998/99:Kr520 av m.fl. (fp) variyrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av idrott iskolan.1998/99:A214 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildningsgaranti. InledningEn parlamentarisk kommitté har haft i uppdrag attfölja utvecklingen i gymnasieskolan (dir. 1994:29,1994:128). Kommittén har lämnat två delbetänkanden,Den nya gymnasieskolan - hur går det? (SOU 1996:1)och Den nya gymnasieskolan - steg för steg (SOU1997:1). Slutbetänkandet Den nya gymnasieskolan -problem och möjligheter (SOU 1997:107) överlämnadesi augusti 1997.I skrivelsen Utvecklingsplan för förskola, skolaoch vuxenutbildning - kvalitet och likvärdighet(skr. 1996/97:112, bet. UbU13) redovisade regeringensin bedömning av gymnasieskolans fortsattautveckling. Inom tillsattesdärefter en arbetsgrupp med uppgift att fördjupa ochkonkretisera den inriktning som angavs iutvecklingsplanen. Resultatet av arbetsgruppensarbete finns i rapporten i ständigutveckling (Ds 1997:78). Rapporten harremissbehandlats tillsammans med slutbetänkandetfrån den nämnda kommittén.En särskild arbetsgrupp inomUtbildningsdepartementet har haft i uppdrag attöverväga hur innehållet i det individuellaprogrammet kan stärkas. Gruppens arbete redovisadesi i rapporten - en ny väg mot ettnationellt program (Ds 1998:27). Rapporten harremissbehandlats t.o.m. den 15 oktober 1998.Utskottet behandlar i detta betänkandepropositionen om gymnasieskola i utveckling -kvalitet och likvärdighet (prop. 1997/98:169),motioner som väckts med anledning av den samt vissamotionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1998som rör de frågor som tas upp i propositionen.Propositionen överlämnades till i slutetav maj 1998.Propositionen i korthetEn ny gemensam struktur föreslås för gymnasieskolansnationella och specialutformade program.Definitionen av begreppet gymnasiepoäng ändras.Antalet gymnasiepoäng för en kurs skall inte längrevara ett mått på den faktiska undervisningstiden fören kurs utan i stället utgöra ett mått på kursensstudieomfattning, dvs. den beräknade arbetsinsatsenför eleven. Samtliga nationella och specialutformadeprogram föreslås omfatta 2 500 gymna-siepoäng. Dennuvarande uppdelningen av program på grenar föreslåsbli ersatt med att vissa inriktningar kan anges förprogram. Ett nytt nationellt program -teknikprogrammet - föreslås bli infört hösten år2000. införs en ny lärlingsutbildning somalternativ studieväg inom program med yrkesämnen.Skollagen ändras så att det tydligt framgår att detfinns möjlighet att särskilt inrikta undervisningenpå ett individuellt program mot ett nationellt ellerspecialutformat program. Ämnet Idrott och hälsaföreslås få lika stor omfattning på alla nationellaoch specialutformade program.En gymnasieexamen föreslås bli införd för de eleversom påbörjar sin utbildning på ett nationellt ellerspecialutformat program /01.Bestämmelserna om nationella prov ändras så att denationella kursproven blir obligatoriska införbetygssättningen i kärnämneskurserna isvenska/svenska som andraspråk, engelska ochmatematik samt i den högsta karaktärsämneskursen iengelska och matematik på respektive program.Gymnasieskolans struktur - poäng, m.m.PropositionenEn ny gemensam struktur för nationella ochspecialutformade program införs. Definitionen avbegreppet gymnasiepoäng ändras så att antaletgymnasiepoäng för en kurs skall utgöra ett mått påkursens studieomfattning. Samtliga nationella ochspecialutformade program i gymnasieskolan skallomfatta 2 500 gymnasiepoäng. På ett nationellt ellerspecialutformat program skall kärnämnena omfatta 750gymnasiepoäng. Lokalt tillägg slås samman med ramenför individuellt val. Det poängutrymme som därmeduppstår skall användas för kurser som eleven självväljer. Specialarbetet tas bort.Regeringen framhåller att höjningen av antaletgymnasiepoäng till 2 500 inte innebär att kravenhöjs eller att antalet undervisningstimmar börändras. För att säkra en miniminivå av lärarleddundervisning bör enligt regeringen begreppetgaranterad undervisningstid finnas kvar på sammanivå som gäller, dvs. 2 370 undervisningstimmarom för program med yrkesämnen och 2 150undervisningstimmar för övriga program. En nyparagraf med denna innebörd införs i skollagen(5 kap. 4 d §).Begreppet gren utgår. Specialisering inomnationella program skall i stället göras genom valav inriktning. Inriktningarna kan vara nationellteller lokalt utformade. En behörig sökande, somsöker till ett nationellt program under åberopandeav att det inom det sökta programmet anordnas ennationellt fastställd inriktning som inte erbjuds avhemkommunen, skall jämställas med en behörig sökandesom är hemmahörande i den kommun som anordnarutbildningen.Undervisningen i gymnasieskolan skall kunna läggasut än och efter regeringensmedgivande även på kortare tid.Omfattningen av gymnasieskolans och den gymnasialavuxenutbildningens kurser bör enligt regeringen vara50, 100, 150 eller 200 gymnasiepoäng.MotionernaEnligt motion 1998/99:Ub210 (m) yrkande 9 saknas ett samlat underlag om erfarenheterna avprogramstrukturen i gymnasieskolan. Antalet poängökas till 2 500 poäng för alla program, men man harinte förändrat kursplanerna och höjt "ribban".Motionärerna begär en översyn av gymnasieskolansprogram och struktur. I samband med en sådan översynbör bl.a. frågan om huruvida gymnasieskolansomfattning och innehåll är tillräckliga för att mötaframtidens krav belysas.Den garanterade undervisningstiden för elevernaskall enligt motion 1998/99:Ub2 (v) yrkande 2 varalika för alla elever. Motionärerna föreslår attriksdagen beslutar att 5 kap. 4 d § första stycketskall ges följande lydelse: Elever på samtliganationella program skall ha rätt till minst 2 370undervisningstimmar (garanteradundervisningstid).Frågan om lärarlösa lektioner tas upp i motion1997/98:Ub45 (kd) yrkande 8. Det är inte acceptabeltatt elever på egen hand skall lära sig nytt materialenbart genom att läsa sig till det utan bearbetningeller uppföljning.