bet · GM01KrU4 · 1999-03-04 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet sex motioner frånallmänna motionstiden som avser arkivfrågor.I ett motionsyrkande vill motionären att riksdagenskall uttala sig för behovet av ett landsarkiv iVäxjö.Två av motionerna behandlar frågan om vikten avfasta statliga anslag till verksamheten vid Svenskarkivinformation i (SVAR).Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om attSVAR:s produkter och tjänster behöver kompletterasmed den digitala tekniken.I en motion efterfrågas ett närmare samarbete iarkivfrågor mellan staten - genom - ochnäringslivet.Utskottet anför med anledning av ett motionsyrkandeatt det är motiverat att formerna för ochomfattningen av en utredning av arkivverksamhetenövervägs. Utskottet utgår från att regeringen iberedningsarbetet inför budgetpropositionen för år2000 gör en bedömning av revisorersförslag i frågan och av tre avslutadeutredningsuppdrag och att regeringen för riksdagenredovisar sin syn på en kommande, mera omfattandeutvärdering och utredning.Utskottet avstyrker enhälligt samtliga motioner. 1998/99:Kr210 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning om enmera stabil finansiering av /99:Kr242 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av endigitalisering av SVAR:s arkivmaterial.1998/99:Kr243 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett ökat faststatligt anslag till SVAR i Ramsele.1998/99:Kr263 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av ett landsarkivi Växjö.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett närmaresamarbete med näringslivet i arkivfrågor,1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas28. att i enlighet med vad i motionenanförts uppdrar åt regeringen att tillsätta enutredning för att se över arkivväsendet, dessresursutnyttjande, dess lokalisering och möjligheteri en ny informationsteknisk tid, där målet bör varaatt nya grupper skall använda arkiven. InledningVid /90 antog en arkivlag(prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr.1989/90:307). I lagen (1990:782), som trädde i kraftden , finns regler om statliga ochkommunala myndigheters arkiv. Lagen innehållerbestämmelser om vad som ingår i en myndighets arkiv,om vården av arkivet och om gallring av arkiv. Detslås fast att myndigheters arkiv är en del av detnationella kulturarvet. Myndigheternas arkiv skallbevaras, hållas ordnade och vårdas så att detillgodoser rätten att ta del av allmännahandlingar, behovet av information förrättsskipningen och förvaltningen samt forskningensbehov (3 §). I lagen anges också att det skallfinnas arkivmyndigheter för tillsynen avmyndigheternas arkivvård (7 §). Regeringen bestämmervilka arkivmyndigheter som skall finnas förtillsynen av de statliga myndigheterna, medankommunstyrelse och landstingsstyrelse ärarkivmyndighet i kommun och landsting om intekommunfullmäktige eller harutsett någon annan nämnd eller styrelse tillarkivmyndighet (8 §).Även enskilda arkiv tillhör kulturarvet men fallerutanför arkivlagens tillämpningsområde.Vid /97 godkände vadregeringen uttalat om de övergripande målen för detstatliga arkivväsendet. Beslutet innebar att denstatliga arkivpolitiken som den anges i 3 §arkivlagen skulle ligga fast (prop. 1996/97:1, bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129).Med utgångspunkt i de övergripande målen harregeringen ställt upp fyra verksamhetsmål förRiksarkivet och landsarkiven, nämligen att arbetaför en god arkivhantering, att bevara och vårdaarkivmaterial, att tillgängliggöra arkiven samt attbygga upp kunskap inom arkivväsendet.Inom skall enligt instruktion förRiksarkivet och landsarkiven (1995:679) finnasKrigsarkivet och en enhet för svenskarkivinformation (vilken benämns Svenskarkivinformation i , SVAR) samt i övrigt detantal enheter som riksarkivarien bestämmer (13 §).Hos finns vidare en (14 §). Under som centralmyndighetfinns sju landsarkiv, nämligen i , ,, , , och (29§). Landsarkivs uppgifter fullgörs i länav stadsarkiv och i avVärmlandsarkiv i Karlstad.Nytt landsarkivI motion Kr263 (c) vill motionären att riksdagenskall uttala sig för behovet av ett landsarkiv iVäxjö.Utskottet har avstyrktmotionsyrkanden om etablering av nya landsarkiv ochdärvid hänvisat till ansvar somsektorsmyndighet för planeringen av en eventuellutbyggnad av landsarkivorganisationen (senast i bet.1997/98:KrU12). Utskottet vidhåller dennauppfattning och avstyrker motion Kr263 (c).Frågor rörande Svensk arkivinformation iRamsele, SVARI motionerna Kr210 (m) och Kr243 (s) betonas viktenav fasta statliga anslag till SVAR:s verksamhet. förstnämnda motionen anförs att frågan börutredas. I bägge motionerna påpekas att SVAR:s storaberoende av arbetsmarknadsmedel och andra bidraginnebär att det inte går att upprätthållakontinuitet i arbetsstyrkan varken i fråga om dessvolym eller när det gäller att behålla kunnigpersonal.Utskottet har ovan redovisat att ett av de fyraverksamhetsmålen för är att arbeta föratt göra arkivmaterial tillgängligt. I detta målligger bl.a. att nå fler och nya målgrupper avbesökare och användare och att öka kunskapen om ochtillgängligheten till arkiven. Vidare skallforskningsinformationen till de verksamma inomarkivsektorn och till allmänheten öka och formernaför denna information utvecklas (se regleringsbrevför ).I årsredovisning för anges attSVAR:s verksamhet i huvudsak hör till denverksamhetsgren inom vars inriktning äratt göra arkivmaterial tillgängligt.Beträffande finansieringen av SVAR:s verksamhet kannämnas att SVAR, enligt sin prognos för ,beräknar intäkter från Riksarkivetsförvaltningsanslag på , frånförsäljning av mikrokort och övriga avgiftsinkomsterpå samt från lönebidrag, EU-bidrag,arbetsmarknadsmedel och övriga bidrag på 9 500 000kronor. SVAR prognostiserar en relativt kraftigminskning av bidragsdelen för åren 1999 och 2000.Även inkomsterna från uthyrning av mikrokortförväntas minska.Utskottet konstaterar att SVAR:s verksamhet tillstor del är beroende av avgiftsintäkter och avbidrag från bl.a. arbetsmarknadsbudgeten vilketleder till att kontinuiteten i verksamheten kan varasvår att upprätthålla. Detta kan som motionärernaframhåller få negativa konsekvenser för verksamhetenoch för de anställda. I likhet med vad utskottet ettflertal gånger tidigare påpekat ankommer det dock påRiksarkivet att - inom ramen för tillgängligaresurser och med utgångspunkt i de mål förarkivverksamheten som satts upp av riksdag ochregering - ta ställning till frågor som rör delsverksamheten vid de i myndigheten ingåendeenheterna, bl.a. SVAR, dels avvägningen av resursermellan de olika verksamhetsgrenarna. Utskottet stårfast vid denna ståndpunkt.Utskottet vill i sammanhanget fästa uppmärksamhetenpå att har ett återrapporteringsuppdragfrån regeringen att redovisa hur harlöst uppgiften när det gäller att nå fler och nyamålgrupper av besökare och användare och att ökakunskapen om och tillgängligheten till arkiven.Utskottet förutsätter att - om skullerapportera att tillgänglighetsmålet förarkivväsendet i olika avseenden visat sig svårt attuppnå - regeringen redovisar sin bedömning av fråganför och kommer med de förslag tillåtgärder som regeringen kan bedöma vara nödvändiga.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr210 (m) och Kr243 (s).Motionärerna bakom motion Kr242 (s) anser att SVAR:sprodukter och tjänster, som i första hand ärbaserade på mikrofilmstekniken, behöver kompletterasmed tillgång till den digitala tekniken.Inledningsvis kan utskottet konstatera attdigitalisering av arkivmaterial är ett tidskrävandeoch kostsamt arbete särskilt med tanke på mängdenmaterial. Bara i SVAR:s depå finns ca 78 miljonerbilder på mikrokort och det täcker ändå avdet totala statliga arkivbeståndet.Våren 1996 tog SVAR på uppdrag av framidé- och projektsammanställningen SVAR:s framtid -Den digitala informationskedjan. I dokumentetlämnades förslag till framtida inriktning avverksamheten. Till frågor som togs upp hör hur SVARskall utvecklas som byrå inom , som en avflera parter inom arkivverksamheten i Västernorrlandoch som arbetsplats inom arkiv- och kultursektornsamt hur SVAR kan utvecklas inför kommandeteknikbyte. I dokumentet presenterades ett flertalförslag till projekt som tillsammans syftade tillatt utveckla SVAR:s verksamhet till en sammanlänkaddigital informationskedja inom arkivverket och uttill kunderna.Riksarkivet beslutade att prioritera tre avprojektförslagen, däribland projektet. I en förstudieinom detta projekt föreslås teknik, metod ochfinansiering för en digitalisering av arkivmaterial,företrädesvis det filmade materialet i SVAR:s depå iRamsele. Projektet har lett fram till att SVAR, medmedel från bl.a. EU, genomför enförsöksverksamhet med att digitalisera (skanna)kyrkoböcker. Inom projektet skall även digitalasöksystem utvecklas.SVAR genomför även ett antal andra projekt avintresse i sammanhanget.På uppdrag av regeringen har redovisatkonsekvenser och framtidsperspektiv förarkivmyndigheterna och allmänheten med anledning avatt arkivmaterialet i allt högre grad digitaliserasoch finns tillgängligt via bl.a. Internet. I sinredovisning har angett att beredskapenär relativt god för att möta de möjligheter ochproblem som den utökade digitaliseringen i samhälletinnebär för arkivverksamheten. Regeringen uttalade ibudgetpropositionen för att det ärväsentligt att arkivinstitutionerna prioriterar ochhåller fortsatt hög beredskap avseende dessa frågor.I regleringsbrevet för harregeringen givit i uppdrag att redovisavilket arbete som bedrivs med att utveckla digitalasöksystem m.m.Som utskottet ovan anfört ankommer det påRiksarkivet att - inom ramen för tillgängligaresurser och med utgångspunkt i de mål förarkivverksamheten som satts upp av riksdag ochregering - ta ställning till frågor som rörverksamheten vid de i myndigheten ingåendeenheterna, bl.a. SVAR, och att rapportera tillregeringen om tillgänglighetsmålet är svårt attuppnå. Därefter är det regeringens sak att tillriksdagen komma med förslag till åtgärder som kanvara nödvändiga.Mot denna bakgrund avstyrks motion Kr242 (s).Samarbete med näringslivetMotionärerna bakom motion Kr274 (mp) efterfrågar ettnärmare samarbete i arkivfrågor mellan staten, genomRiksarkivet, och näringslivet. Motionärerna anseratt ett prioriterat mål för bör vara attfinna former för sådan samverkan (yrkande 32).Utskottet vill inledningsvis anföra attföretagsarkiven saknar den framgångsrika utbyggnadav ett regionalt nät av arkivinstitutioner som ägtrum på föreningsområdet.Under de senaste tjugofem åren har dock viktigainsatser gjorts av bl.a. landsarkiven för att räddahotade företagsarkiv. Vissa regionala satsningar hargjorts där företag, kommuner, landsting och statensamfinansierat arkivinstitutioner förföretagsarkiven. Så har bl.a. skett i ,och arkiv fördelar alltstatligt stöd till enskild arkivverksamhet i landet.Fr.o.m. 1991/92 fördelas ett särskilt stöd tillexisterande företagsarkiv i olika former. bedrivernämnden Projektet företagsarkiv. Syftet och måletmed projektet är att verka för inrättandet avregionala arkivdepåer för företagens material.Vidare skall företagarnas och allmänhetens kunskapom arkivvårdens och företagsarkivens betydelse ökas.Inom projektet skall kunskap om moderndokumenthantering inom företag ochföretagsarkivfrågor inhämtas. En rådgivnings- ochkonsultationsverksamhet riktad mot arkivbildare inomföretagssektorn skall påbörjas.Som ett resultat av projektet har företagsarkivbildats i och , och initiativför att skapa sådana arkiv har tagits i andra länbl.a. i och län.Utskottet anser med hänvisning till det anförda attdet inte är påkallat att uppställa något prioriteratmål av det slag som föreslås i motionen. Utskottetavstyrker således motion Kr274 (mp) yrkande 32.Översyn av arkivväsendetI motion Kr275 (v), väckt , påpekarmotionärerna att förflutit sedan den nugällande arkivlagen trädde i kraft. Under denna tidhar enligt motionen nya problem uppstått, varförarkivmyndigheternas verksamhetsinriktning behöverförändras och göras mer effektiv. Någon omfattandeoch oberoende utvärdering av arkivväsendet har integenomförts, och motionärerna anser att en utredningbör tillsättas för att se över arkivväsendet ochdess resursutnyttjande, dess lokalisering ochmöjligheter i en ny informationsteknisk tid. Syftetmed utredningen bör vara att föreslå åtgärder somunderlättar för nya grupper att använda arkiven(yrkande 28).Utskottet kan inledningsvis erinra om attKulturutredningen, som lämnade sitt slutbetänkande iaugusti , inte hade något förslag påarkivområdet. Inte heller i den kulturpolitiskapropositionen (1996/97:3) lämnades någotförslag till reformer på arkivområdet. Regeringenuttalade att först när arkivlagen och övrigarkivlagstiftning varit i kraft ytterligare en tidfinns det anledning att göra en utvärdering och pånytt se över arkivväsendet.En liknande motion som den nu aktuella togutskottet ställning . Utskottetuttalade då att utskottet kommer att följa frågornaom det statliga arkivväsendets utveckling med storuppmärksamhet men ansåg att någon särskild utredningav det slag som begärdes i motionen inte varpåkallad vid denna tidpunkt.Riksdagens revisorer föreslog i en skrivelse tillregeringen med anledning av tvåinformationsbesök på respektiveRiksarkivet och att regeringenskall ta initiativ till en mera omfattandegranskning av arkivvården. Även revisorerna påtaladeatt förflutit sedan den nu gällandearkivlagen trädde i kraft. Enligt revisorerna bordefem aspekter särskilt beaktas vid en sådangranskning, nämligen gallring av enskilda arkiv ianslutning till den ständigt ökande omfattningen avarkivvården, digitaliseringen av arkivvården,avgiftsfinansieringen av arkivvården, innebörden avSveriges EU-anslutning för arkivhanteringen samtkompetensfrågor inom arkivverksamheten. Revisorernaansåg dock att resultatet av tre aktuella uppdragskulle avvaktas innan de närmare formerna för engranskning bestämdes. De tre uppdrag som åsyftadesvar uppdrag till en holländsk expertatt utvärdera arkivvården mot arkivlagens ochtryckfrihetsförordningens bestämmelser, regeringensuppdrag till att återrapporteratillsynen över utvecklingen av den offentligaarkivvården samt regeringens uppdrag till ensärskild utredare rörande det industriellakulturarvet. Samtliga dessa uppdrag har nyligenslutförts.Utskottet har inhämtat att det inteär aktuellt att tillsätta en arkivutredning, men välpå . I en sådan översyn avses de aspektersom revisorerna tagit upp behandlas och även andrafrågor såsom landsarkivorganisationens struktur m.m.Utskottet konstaterar i likhet med motionärerna ochRiksdagens revisorer att arkivlagen varit i kraft iöver och att någon mera omfattande ochoberoende utvärdering av arkivverksamheten inte hargjorts . Mot bakgrund härav och medtanke bl.a. på den snabba tekniska och volymmässigautvecklingen inom arkivområdet anser utskottet attdet är motiverat att formerna för och omfattningenav en utredning övervägs. Det är också viktigt attdet görs en samlad bedömning av vilka frågor som börprioriteras i utredningsarbetet. Utskottet utgårfrån att regeringen i beredningsarbetet införbudgetpropositionen för gör en bedömning avRiksdagens revisorers förslag och av de nyligenavslutade utredningsuppdragen och för riksdagenredovisar sin syn på en kommande, mera omfattandeutvärdering och utredning. Någon åtgärdmed anledning av motionsyrkandet är enligtutskottets uppfattning inte påkallad. Utskottetavstyrker således motion Kr275 (v) yrkande 28. beträffande ett landsarkiv i Växjöatt avslår motion 1998/99:Kr263,2. beträffande fasta statliga anslag tillSVAR:s verksamhetatt avslår motionerna 1998/99:Kr210 och1998/99:Kr243,3. beträffande digitalisering av SVAR:sprodukteratt avslår motion 1998/99:Kr242,4. beträffande samarbete med näringsliveti arkivfrågoratt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 32,5. beträffande översyn av arkivväsendetatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 28.Stockholm den 4 mars 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), RoyHansson (m) och ().