bet · GM01LU18 · 1999-04-15 00:00:00 — 14börjar med "Vad först" och på s. 15 slutar med"yrkande 6" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär oacceptabelt att vissa förrättare av borgerligvigsel vägrar att åta sig uppdraget somregistreringsförrättare. Att vara vigselförrättareär ett förtroendeuppdrag och det framstår förutskottet ur principiell synvinkel som ensjälvklarhet att de personer som får förtroendetskall vara beredda att behandla alla människor lika,oavsett sexuell läggning. Enligt utskottets meningbör därför uppdraget som vigsel- ochregistreringsförrättare förenas till ett gemensamtuppdrag. I likhet med motionärerna anser utskottetäven att övergångsbestämmelser bör införas sominnebär att den som har förordnats förnågondera av funktionerna automatiskt får sittförordnande omvandlat till att avse den nyagemensamma funktionen. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med lagförslag i enlighet med vad nuanförts.I avvaktan på ny lagstiftning på området börregeringen föranstalta om en översyn avlänsstyrelsernas rutiner vad gäller förordnande avvigsel- och registreringsförrättare, i syfte attendast sådana personer som även accepterar uppdragetatt registrera partnerskap förordnas somvigselförrättare.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motionerna L407 yrkande 3, L410 yrkande2 och Ju709 yrkande 6, och med anledning av motionL410 yrkande 1, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande förordnande avregistreringsförrättareatt med bifall till motionerna 1998/99:L407 yrkande3, 1998/99:L410 yrkande 2 och 1998/99:Ju709yrkande 6 och med anledning av motion1998/99:L410 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,6. Registrering av partnerskap utomlands(mom. 10)(), (), ViviannGerdin (c) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "När det" och på s. 16 slutar med"yrkande 7" bort ha följande lydelse:Beträffande registrering av partnerskap vid svenskaambassader utomlands anser utskottet att det urprincipiell synvinkel är viktigt att svenskamyndigheter erbjuder alla svenskar samma service,oberoende av personens sexuella läggning. Utskottetkonstaterar att partnerskapslagen gerregeringen rätt att utfärda bemyndiganden förregistrering. Enligt utskottets mening bör dennarätt självfallet utnyttjas i de fall värdlandetlämnar sitt godkännande till verksamheten.Regeringen bör, mot den nu angivna bakgrunden,vidta åtgärder så att de personer somuppfyller kraven för registrering enligt svensk lagges möjlighet att få sitt partnerskap registrerat påambassader utomlands.Vad utskottet nu har anfört bör , medbifall till motionerna L402, K330 yrkande 4 ochJu709 yrkande 7 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande registrering av partnerskaputomlandsatt med bifall till motionerna 1998/99:L402,1998/99:K330 yrkande 4 och 1998/99:Ju709 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Mor- och farföräldrar som vårdnadshavare(mom. 12)(m), (), KjellEldensjö (kd), (), Anne-KatrineDunker (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet erinrar" och på s. 18 slutarmed "motion L417" bort ha följande lydelse:Utskottet ansluter sig till motionärens uppfattningoch anser för sin del att den föreslagna ordningenär mer i överensstämmelse med principen om barnetsbästa än nu gällade reglering på området. Det fårankomma på regeringen att framlägga erforderligaförslag till ändringar i föräldrabalken.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motion L417, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande mor- och farföräldrar somvårdnadshavareatt med bifall till motion 1998/99:L417 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Utvärdering av 1998 årsföräldrabalksreform (mom. 15)(), () och UlfNilsson (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Vad först" och slutar med "yrkande 7"bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att enutvärdering av föräldrabalksreform,särskilt såvitt avser bestämmelserna om gemensamvårdnad och samarbetssamtal, är mycket angelägen.Med vetskap om att allt utvärderingsarbete ärtidskrävande anser utskottet att regeringen redan nubör vidta sådana åtgärder för att en utvärderingskall kunna komma till stånd inom rimlig tid. Enförsta åtgärd kan vara att genast tillsätta ensärskild arbetsgrupp med uppgift att följa lagenstillämpning.Vad utskottet anfört bör , med bifall tillmotionerna So380 yrkande 7 och So462 yrkande 14, somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande utvärdering av 1998 årsföräldrabalksreformatt med bifall till motionerna 1998/99:So380 yrkande7 och 1998/99:So462 yrkande 14 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Barns påverkan av växelvis boende(mom. 17)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 22börjar med "Mot bakgrund" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att de initiativ som har tagits påområdet är välkomna. Därutöver föreligger dock ettbehov av att domstolspraxis på området kartläggs, isyfte att klargöra om praxis är förenlig medprincipen om barnets bästa. Regeringen bör, motdenna bakgrund, föranstalta om att en sådankartläggning kommer till stånd.Vad utskottet nu anfört bör , med bifalltill motion L419, som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande barns påverkan av växelvisboendeatt med bifall till motion 1998/99:L419 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Talerätt i mål om hävande av faderskap(mom. 18)(m), (), KjellEldensjö (kd), (), (), (), () ochIngemar Vänerlöv (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 24börjar med "Utskottet behandlade" och på s. 25slutar med "och L418" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning i frågaom vikten av att ingen felaktigt förklaras vara fartill ett barn. Att faderskapet blir riktigtfastställt måste givetvis anses ligga i såvälbarnets som moderns och den utpekade fadernsintresse. Vad först gäller den situationen attfaderskapet har fastställts genom presumtion kanutskottet konstatera att nuvarande lagstiftning ifråga om talerätt för en avliden mans maka ocharvingar bygger på avvägningar mellan de olikaintressen som gör sig gällande. Några motsvarandeavvägningar har inte skett när det gäller talerättför mannens änka och arvingar vid ogiltigförklaringav faderskapsbekräftelse. Utskottet anser att det ärotillfredsställande att det inte finns några klararegler i fråga om talerätten i sådana fall. Vadhärefter angår talerätten i fråga om faderskap somhar fastställts genom dom får rättsläget, enligtutskottets mening, betraktas som oklart. Motbakgrund av den samhällsutveckling som ägt rum undersenare år, inte minst när det gäller förekomsten avnya familjebildningar, får även detta ansesotillfredsställande.Sammanfattningsvis anser utskottet att de nuredovisade förhållandena bör bli föremål för enförutsättningslös utredning där olika aspekter påproblemen och de olika intressen som gör siggällande blir noggrant genomlysta. Den självklarautgångspunkten för en sådan utredning måste enligtutskottet vara barnets bästa.Vad utskottet nu anfört bör, med bifall tillmotionerna L401, L413, L414 och L418 ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande talerätt i mål om hävande avfaderskapatt med bifall till motionerna 1998/99:L401,1998/99:L413, 1998/99:L414 och 1998/99:L418 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. En s.k. värdekommission (mom. 20)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet vill" och på s. 28 slutar med"motion L421" bort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning när detgäller vikten av att sådana frågeställningar som tasupp i motionen blir föremål för diskussion. Somanförs i motionen skulle härigenom en mycketvärdefull genomlysning av samhällets fundament ochvärdebas komma till stånd. Med hänsyn härtill anserutskottet att regeringen skall föranstalta om att envärdekommission omgående tillsätts i enlighet medvad som anförts i motionen. Den norskaVerdikommisjonen bör enligt utskottets mening därvidkunna tjäna som modell.Vad utskottet sålunda anfört bör , medbifall till motion L421, som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande en s.k. värdekommissionatt med bifall till motion 1998/99:L421 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,12. En s.k. värdekommission (mom. 20,motiveringen)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 27börjar med "Utskottet vill" och på s. 28 slutar med"motion L421" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att samtal kring moralfrågorbehöver föras i mycket större utsträckning än i dagoch engagera betydligt fler människor. behöver emellertid inte pågåendekommittéer och utredningar där etiska frågordiskuteras kompletteras med en statligvärdekommission. Om en statlig värdekommissionstartas enligt motionens intentioner riskerarsamtalet kring etik och moral tvärtom att avstanna.Risken är uppenbar att en viss moralsyn skulleformuleras under den falska föreställningen att dendelas av alla, fast den egentligen är uttryck för enenskild grupps etiska värderingar.Utskottet anser det viktigt att i olika sammanhangstimulera till diskussion om sambandet mellanställningstaganden och etiska principer. En sådandiskussion behöver ständigt föras inom vården,forskningen, skolan och politiken. I t.ex. skolanskall det förekomma en levande diskussion om huråsikter och ställningstaganden växer fram utifrånetiska och moraliska principer. I utredningen i forskningen (SOU 1999:4) understryker man attöppenhet och insyn i forskningsprocessen är ennödvändig förutsättning för att allmänhet ochbeslutsfattare skall kunna ha förtroende förforskningsprocessen. Utredningen lämnar en radförslag om hur dialogen, inte minst omforskningsetiska frågor, mellan forskare ochallmänhet skall kunna intensifieras. Det är viktigtför den enskilda individen att medvetandegöra hurett ställningstagande förhåller sig till allmännaetiska principer.Den statliga värdekommission som föreslås imotionen riskerar att strypa diskussionen på olikalokala nivåer. Risken med en statlig kommission äratt den antingen presenterar slutsatser som är såallmänna att de är ointressanta eller att den tarställning i moraliska frågor som är den enskildesansvar att avgöra. Vad som kommit ut av dennorska värdekommissionens arbete visar tydligt påsvårigheterna att "objektivt" fastställa en för allagiltig etik.Etiska frågeställningar är viktiga att diskutera isamband med statliga utredningar och statligadirektiv. Det är viktigt att utredningar sominrymmer etiska frågeställningar är parlamentariskaoch inte enmans- eller tjänstemannautredningar.Exempelvis bör frågor om genetisk integritet ochmedicinska tester i arbetslivet behandlas iparlamentariska utredningar. Med ett parlamentarisktutredningsförfarande ökar man möjligheten till insynoch debatt inte bara i partierna utan också i detomgivande samhället.Utskottet välkomnar förslag till hur en sådandebatt skall uppmuntras i större utsträckning än idag.Motionens formuleringar bortser från det faktum attsamma ställningstaganden kan utformas utifrån skildaetiska principer. Så kan t.ex. en och enateist utifrån skilda utgångspunkter komma fram tillsamma slutsats, när det gäller solidaritet medmänniskor i nöd.I motionen talas det om familjens betydelse menman underlåter att precisera vad som menas medfamilj - mamma, pappa och barn; ensamståendeförälder, ensamstående; hetero- eller homosexuellgemenskap. Föreställningen att en statlig kommittékan fastställa hur en god familj ska se ut kan ledatill intolerans och fördomar.En grundläggande förutsättning för att komma tillrätta med motsättningar om hur olika värden skallavvägas mot varandra är att människor vill delta igemensamma samtal. Dessa samtal förutsätter att detskapas mötesplatser där ingen av kontrahenterna hartolkningsföreträde i kraft av t.ex. ålder, kön,etnisk tillhörighet eller religion. Det måste finnasen villighet att lyssna till och pröva och värderafakta. Det behövs en mångfald mötesplatser eftersometiska frågeställningar uppstår inom snart sagtvarje sektor i vårt samhälle.Det finns en tendens i dagens samhälle att experterav olika slag i allt högre grad anlitas för atthjälpa till att lösa frågor. Det gäller ocksåetikområdet där det erbjuds särskild expertis i formav kringresande etikkonsulter som talar om vad somär rätt och fel eller i form av etiska råd ochnämnder som anger vad som är etiskt/moralisktförsvarbart. Det etiska beslutsfattandet kanemellertid inte läggas ut på entreprenad. Det måsteligga på var och en att utifrån eget ansvarstagandeoch inre sanktion ta besluten. En etisk reflektionmåste vara en naturlig del i alla beslutsfattaresvardag.Utskottet anser att en statlig värdekommissionenligt motionen skulle kunna motverka en bred ochlevande diskussion kring etiska frågor och avslårdärför motionen.13. Förmånstagarförordnande ipensionsförsäkring (mom. 22)(), () och IngemarVänerlöv (kd) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 29börjar med "Utskottet påminner" och slutar med"motion L408" bort ha följande lydelse:Utskottet anser i likhet med motionären attförmånstagarkretsen vid tecknande avpensionsförsäkring bör vidgas till att även omfattaarvingar enligt parentelprincipen. På så sätt skulleett långsiktigt sparande i pensionsförsäkringstimuleras och oskäliga konsekvenser vid s.k.arvsvinst undvikas. Regeringen bör enligt utskottetsmening återkomma med ett lagförslag som ligger ilinje med vad som yrkas i den nu aktuella motionen.Vad utskottet anfört bör, med bifall till motionL408, ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande förmånstagarförordnande ipensionsförsäkringatt med bifall till motion1998/99:L408 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottetanfört,Särskilda yttranden1. Familjerådgivning, m.m.Kjell Eldensjö och (båda kd) anför:Eftersom det pågår arbete inomRegeringskansliet med en inriktning somligger i linje med vad som begärs i motionL424 yrkande 2, har vi valt att intereservera oss i frågan. Vi vill dockunderstryka det angelägna i att arbetetsnarast leder fram till konkretaförbättringar när det gäller samhälletsåtgärder för att förebygga separationer.2. Familjerådgivning, m.m.Viviann () anför:För egen del vill jag framhålla att det är viktigtatt föräldrar arbetar för att nå enighet om barnensframtida situation när de ställs inför enseparation. har också i andrasammanhang föreslagit att obligatoriskasamarbetssamtal bör införas. Samtalen skall ske viasocialtjänsten och ha som syfte att föräldrarnatillsammans med sakkunniga skall nå enighet i frågorsom rör vårdnad, boende och umgänge.3. En s.k. värdekommissionHenrik S Järrel, , (alla m) anför:Såvitt vi kunnat utröna är det viktigaste,underliggande syftet med den norskaVerdikommissionen att hos den enskilda individenstimulera till eget personligt reflekterande överegna förhållningssätt till en rad olikasamhällsföreteelser och till hela skalan avvariationsrika yttringar av mänskligt liv ochuppträdande, dvs. att uppmuntra individen att självutforska sina mer eller mindre medvetandegjordavärdegrunder och förhållningssätt till etiska ochmoraliska begrepp och dilemman. Med det synsättetblir det själva "resan i det inre" snarare änslutmålet som är mödan värd.Vi delar i och för sig denna syn och tror att ensådan process kan stimuleras utan tillkomsten av envärdekommission. Vi menar att det på allt sätt ärangeläget att balansera den tendens till "yrkes- ochproffstyckande" som lätt uppstår i och kringpolitiskt till- och sammansatta kommittéer ochutredningar av de slag som hänvisas till ibetänkandet, i synnerhet kanske när syftet bakomdessa kommittéers tillkomst också är att bidra bredare, samhällelig värdediskussion.För vår del anser vi därför att det kunde ligga ettsärskilt värde i att exempelvis till kommittén somarbetar inför knyta en mycket brettsammansatt referensgrupp (jfr "råd" med 37 personer där flertalet företrädermycket alldagliga yrken och professioner) som merafår rollen att initiera, aktivera, frammana ochspegla "vardagsmänniskans" perspektiv, vilka annarslätt kan hamna i skymundan av yrkespolitikernas,proffstyckarnas och yrkesfilosofernas synpunkter.Vi har övervägt att i en reservation framföra vadvi nu anfört, men eftersom vi i sak är ense medmajoriteten om att en värdekommission inte börtillsättas har vi slutligen valt att utveckla vårtställningstagande i ett särskilt yttrande.