bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — bör i detta arbete anta enmycket aktiv roll och bl.a. driva frågan om attfrihandel måste kompletteras med såvälmiljöklausuler som sociala klausuler.Näringsutskottet menar att sådana klausuler kaninföras utan att detta skall betraktas som icke-tariffära handelshinder. När det gäller samarbetetinom EU bör det vidare vara en prioriterad fråga förSverige att motverka EU:s detaljreglering av varor.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna1998/99:U9 (mp) och 1998/99:U508 (mp) i berördadelar. **FOOTNOTES**[1]: NUTS I-nivå motsvarar nationell nivå, medanNUTS II-nivå motsvarar regional nivå och NUTSIII-nivå länsnivå (motsvarande).Arbetsmarknadsutskottets yttrande1998/99:AU1yBerättelse om verksamheten i Europeiskaunionen under 1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har berett nio avriksdagens utskott, däriblandarbetsmarknadsutskottet, tillfälle att yttra sigöver regeringens skrivelse 1998/99:60 om EU- Berättelse om verksamheten i Europeiska unionenunder 1998, över den motion som väckts med anledningav skrivelsen och över 14 motioner väckta under denallmänna motionstiden , i de delar deberör respektive utskotts beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande över valdadelar av avsnitt 6 Tillväxt och sysselsättning och12.5 Jämställdhet mellan kvinnor och män. Därutövertas det upp en viss fråga om prioriteringar infördet svenska ordförandeskapet i EU . Utskottet yttrar sig härvid övermotionerna1998/99:U505 yrkande 6 delvis,1998/99:U506 yrkandena 8, 11 och 12 och1998/99:U509 yrkande 2.SysselsättningspolitikenSkrivelsenEuropeiska rådets extra toppmöte om sysselsättning iLuxemburg uppdrog åtkommissionen att presentera enrapport om sysselsättningsutvecklingen i EU. Ioktober 1998 presenterade kommissionen en förstarapport, vilken analyserar faktorer på utbuds- ochefterfrågesidan i ekonomin. I rapporten lyftessärskilt tillväxtpotentialen i tjänstesektorn fram.Sverige välkomnade kommissionens rapport motbakgrund av att en hög sysselsättning bidrar tillhögre tillväxt, ökad välfärd, en jämnare fördelningav inkomsterna och ett mer jämställt beslutade om nyariktlinjer för sysselsättningspolitiken för år 1999.I förhållande till riktlinjerna stärksrekommendationerna vad gäller reformer av skatte-och bidragssystem, tillgång till livslångt lärande,åtgärder mot diskriminering av svaga grupper,undanröjande av hinder för sysselsättning itjänstesektorn samt åtgärder för ökad jämställdhet.Sverige har verkat för att riktlinjerna konsoliderasoch förankras i medlemsstaterna och hosarbetsmarknadens parter. Kommissionens förslag tillriktlinjer och de slutligt antagnarekommendationerna ligger väl i linje med dennaståndpunkt. anser att riktlinjerna försysselsättningspolitiken bör ges samma vikt sommotsvarande instrument på det ekonomiska ochmonetära området.MotionerVänsterpartiet anser i motion U506 att det inte gåratt diskutera sysselsättningspolitik frikopplat frånden ekonomiska politiken. EMU, konvergenskrav ochstabilitetspakt sätter snäva ramar för möjligheternaatt bekämpa arbetslösheten framgångsrikt. EnligtVänsterpartiet behövs det ett internationelltsamarbete för att verksamt kunna bekämpaarbetslösheten. Det krävs dock en helt annan politikmed en helt annan inriktning än den som förs i dag.Om de dogmatiska reglerna för EMU bryts upp skulledet finnas utrymme för mellanstatliga lösningar somskulle kunna ge betydande tillväxt- ochsysselsättningseffekter (yrk. 8).Kristdemokraterna anser i motion U509 att regeringenvisat ovilja att följa europeiska rekommendationer ikampen för sysselsättningen, framför allt då detgäller att ändra de stela strukturerna påarbetsmarknaden. Toppmötet i 1997resulterade bl.a. i en uppmaning att sänkaarbetsgivaravgifter för att stimulerasysselsättningen "när så är möjligt". Den svenskaregeringen medverkade till att få igenom dettaförbehåll, som den sedan använt för att inte följarekommendationen (yrk. 2).Utskottets ställningstagandeDen låga sysselsättningsgraden och den högaarbetslösheten är alltjämt ett av EU:s och deenskilda medlemsländernas största problem. Utskottetvälkomnar därför det fördjupade samarbetet kringsysselsättningsfrågor som utvecklats under senareår. En samordning mellan den ekonomiska politikenoch sysselsättningspolitiken i högre grad än i dagär eftersträvansvärd. Liksom regeringen anserutskottet att bör verka för att samarbetetom sysselsättningspolitiken och formerna för det gessamma vikt som på det ekonomiska området. Det bördock slås fast att politiken påsysselsättningsområdet i första hand bör föras pådet nationella planet.Utskottet delar inte uppfattningatt den monetära politiken och konvergenskravenskulle motverka möjligheterna att bekämpaarbetslösheten. Såväl regering som riksdag har iflera sammanhang framhållit att sunda offentligafinanser och prisstabilitet är en förutsättning fören god samhällsekonomisk utveckling och högsysselsättning. Utskottet anser därför att motionU506 yrkande 8 (v) bör avstyrkas.Kristdemokraterna anser inte att regeringen följerrekommendationerna i EU om sysselsättningspolitikenoch hänvisar i sin motion till en av riktlinjernavars syfte är att utveckla företagarandan. Enligtriktlinjen (nr 14) skall medlemsländerna bl.a. vidbehov och med hänsyn till den befintliga nivånfastställa ett mål för en gradvis minskning av dentotala skattebördan och, där så är lämpligt, ett målför gradvis minskning av skattetrycket på arbete ochlönebikostnader, särskilt för relativt okvalificeradoch lågavlönad arbetskraft, utan att ifrågasättasaneringen av de offentliga finanserna och denfinansiella jämvikten i de socialatrygghetssystemen.Samarbetet på sysselsättningsområdet inom EU har,alltsedan de s.k. Essenpunkterna lades fast ,utvecklats i en ur svensk synvinkel positivriktning. I riktlinjerna för betonas mer äntidigare vikten av satsningar på utbildning ochkompetensutveckling framför passivt kontantstöd,något som även den svenska politiken på områdetalltmer inriktats . Vidarepoängteras främjande av lika möjligheter för kvinnoroch män, stöd till äldre arbetstagare och främjandeav social integration. Även detta ligger i linje medsvensk arbetsmarknadspolitik. Åtgärder som innebärskattesänkningar har, liksom föregående år, gjortsberoende av det ekonomiska utrymmet för sådana.Regeringens politik för ökad sysselsättning ochminskad arbetslöshet bygger enligt vad som sägs i1999 års ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100) på fem grundstenar. De offentligafinanserna skall vara sunda och priserna stabila.Lönebildningen bör fungera bättre för attarbetslösheten skall kunna halveras. Huvuddelen avsysselsättningsökningen bör ske iden privata sektorn. I den offentliga sektorn skallverksamheter prioriteras framför transfereringar.Skolan, vården och omsorgen utgör kärnan ivälfärden. Arbetslösheten skall minskashuvudsakligen genom att fler människor får arbeteeller utbildning som ger ökade möjligheter tillarbete. Utskottet anser att denna politik ligger väli linje med EU:s sysselsättningsriktlinjer. Synen påhur riktlinjerna skall omsättas i nationell politikbestäms i grunden av synen på den ekonomiskapolitiken i stort. Utskottet kan inte delamotionärernas uppfattning att regeringen inte följtde europeiska rekommendationerna.Utskottet vill i detta sammanhang nämna någrakonkreta åtgärder som vidtagits för ökadsysselsättning och minskad arbetslöshet under senaretid. har införts en rätt förarbetstagare till ledighet från anställning för attbedriva näringsverksamhet (prop. 1997/98:27, bet.1997/98:AU4). Syftet med lagen var att stödjaföretagande genom att underlätta för arbetstagareatt starta och bedriva näringsverksamhet. En nyanställningsform infördes genom en ändring ianställningsskyddslagen som trädde i kraft den 1januari 1997 - överenskommen visstidsanställning.Syftet var att underlätta nyanställningar (prop.1996/97:16, bet. 1996/97:AU4). InomNäringsdepartementet har den s.k. SimpLex-gruppeninrättats. Gruppen har till uppgift att identifieraområden med behov av regelförenklingar, granskaförslag och utredningar ur ettsmåföretagsperspektiv, utveckla arbetsmetoder föranalys av regelkonsekvenser m.m. En arbetsgruppbestående av företrädare för Socialdemokraterna,har också tillsatsmed uppgift att överväga förenklingar i regelverksom framför allt kommer de mindre företagen tillgodo.I 1999 års ekonomiska vårproposition har regeringenföreslagit en rad åtgärder för att få en mereffektiv matchning mellan arbetssökande och ledigaplatser och för att undvika att inflationsdrivandeflaskhalsar uppstår. Arbetsmarknadspolitiken skall,enligt regeringen, bl.a. inriktas på att underlättaen effektiv platsförmedling.Som ett sätt att höja utbildningsnivån hosbefolkningen har regeringen initierat det s.k.Kunskapslyftet som bedrivs från hösten 1997.Kunskapslyftet är en femårig satsning med inriktningfrämst mot arbetslösa, som helt eller delvis saknartreårig gymnasial utbildning. För att möta den ökadeefterfrågan på yrkesutbildning inom IT-området harett nationellt program för IT-utbildning, SwIT,införts inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen(yttr. 1997/98:AU3y). Målgruppen är främstarbetslösa. Tre olika grupper prioriteras avutbildningssökandena, nämligen kvinnor, invandrareoch arbetshandikappade.Vad gäller skattepolitiken anser utskottet att denbör spela en aktiv roll i arbetet för att ökasysselsättningen och utskottet ser positivt på attdet i riktlinjerna betonats att skatte- ochbidragssystemen bör utformas på ett sätt som gör detlönsamt att arbeta. Upplysningsvis kan utskottet idetta sammanhang också nämna att regeringen i nämndavårproposition föreslagit att ett stöd förarbetsgivare som anställer arbetslösa med långinskrivningstid införs. Stödet skall enligtförslaget ges genom kreditering av arbetsgivarensskattekonto. har ännu inteyttrat sig till finansutskottet över förslaget.Med det anförda förordar utskottetsammanfattningsvis att motion U509 yrkande 2 (kd)avstyrks.Jämställdhet mellan kvinnor och mänSkrivelsenJämställdhet mellan kvinnor och män är en av fyraprioriterade frågor som framför allt skalldriva aktivt inom EU. skall med sinaerfarenheter försöka sätta jämställdheten högt påden europeiska dagordningen.I skrivelsen lämnas en översiktlig redogörelse förvad som förevarit på jämställdhetsområdet i EU.Bland annat framhålls det att vidtoppmötet i uttalade attjämställdhetsperspektivet skall integreras i allapolitiska riktlinjer för sysselsättningen (s.k.mainstreaming). I slutsatserna från toppmötet i uttalade bl.a. attmedlemsstaterna när de ser över sina nationellahandlingsplaner för sysselsättningen bör ägnasärskild uppmärksamhet åt att göra påtagligaframsteg med att främja lika möjligheter för kvinnoroch män, i synnerhet genom s.k. benchmarking och enstrategi för mainstreaming avjämställdhetsaspekterna. Enligt regeringen harSverige bidragit aktivt till utvecklingen avjämställdhetsfrågorna inom EU-samarbetet.MotionerVänsterpartiet anför i motion U506 att EU:s politikmed åtstramning och nedbantad välfärd slår hårt motkvinnorna. I de flesta EU-länder är arbetslöshetenhög bland kvinnor. Många kvinnor arbetar också underotrygga villkor och löneskillnaderna mellan kvinnoroch män är ännu större än i . Inom EUyrkesarbetar av kvinnorna. I fleraländer förs en politik som innebär nedskärningar ioffentlig sektor, vilket , med den könsstruktursom föreligger på arbetsmarknaden, medför försämradesysselsättningsmöjligheter för kvinnor. börverka för att ger rekommendationer tillEU:s medlemsländer om alla kvinnors rätt till arbetesamt verka för en nedbrytning av arbetsmarknadenskönsstruktur (yrk. bör också verka fören jämn fördelning mellan könen i de olikainstitutionerna och de beslutsfattande organen inomEU (yrk. 12).Utskottets ställningstagandeNyligen presenterade kommissionen en årsrapport -Lika möjligheter för kvinnor och män i Europeiskaunionen . Av rapporten framgår bl.a. följande.Kvinnorna utgör av de deltidsanställda och 13 %av de kvinnliga arbetstagarna var visstidsanställda.80 % av de kvinnliga arbetstagarna i hela EU ärkoncentrerade till tjänstesektorn. Av rapportenframgår också att sysselsättningstalet för kvinnorär betydligt lägre än motsvarande tal för männen isamtliga medlemsländer. Utskottet ser förstärkningenav jämställdhetsperspektivet riktlinjerför sysselsättningspolitiken som ett viktigt stegmot ökad jämställdhet. Vid toppmötet i ijuni 1998 uttalade attjämställdhetsperspektivet skall integreras i allapolitiska riktlinjer för sysselsättningen, något somSverige aktivt verkat för. Utskottet kan hålla medVänsterpartiet om att i det fortsatta EU-samarbetet ytterligare bör verka för ensysselsättningspolitik som ger kvinnor bättremöjlighet till förvärvsarbete. Någottillkännagivande om detta är dock inte behövligt.Utskottet föreslår att motion U506 yrkande 11 (v)avstyrks.Vad beträffar kvinnorepresentationen i EU:sinstitutioner framgår följande av nämndarapport. Andelen kvinnliga ledamöter iEuropaparlamentet uppgick till . 3 av 20ordförande för ständiga utskott är kvinnor. Vidtidpunkten för rapporten hade kommissionen 5kvinnliga av totalt 20 ledamöter. Vid Europeiskagemenskapens domstol var samtliga domare ochgeneraladvokater män. Förstainstansrätten har 2kvinnliga domare. Domstolen består av 15 ledamöter.Vid revisionsrätten är samtliga ledamöter män.Utskottet kan även hänvisa till en förteckning somgjorts inom över svenskar i EU-institutioner och organ. Förteckningen är dateradden . Av förteckningen framgår att 3 av8 svenska topptjänstemän (kommissionsledamöter,domare, generaldirektörer etc.) är kvinnor. 5 av 12direktörer är kvinnor liksom 10 av 23avdelningschefer. Motsvarande siffror blandseniorhandläggare och handläggare är 15 av 45respektive 51 av 124. Däremot är det fler kvinnor änmän bland handläggarassistenterna, sekreterarna ochbland tolkar/översättare. Fördelningen mellan könenav högre tjänster och tjänster på mellannivå är intejämn, och detta gäller även svenska tjänstemän ochpolitiker.Av nämnda rapport från kommissionen framgår ocksåatt det i en ny rådsförordning har införts nyaklausuler om mål för rekrytering och befordran tillhögre tjänster. Utskottet delar Vänsterpartietsuppfattning att bör verka för en jämnfördelning mellan könen i de olika EU-institutionerna. I detta sammanhang kan nämnas attutskottet för kvinnors rättigheter iEuropaparlamentet arrangerade enrundabordskonferens som behandlade frågor omfrämjande av en jämnare könsfördelning ibeslutsfattandet. Vidare har ettinterparlamentariskt organ bestående avjämställdhetsutskotten i medlemsstaternas parlamentmöten . I dessa sammanhang harledamöter i arbetsmarknadsutskottet deltagit.Sverige, som på flera områden har kommit längre ijämställdhetshänseende än många andra EU-länder, kanäven på detta sätt bidra med sina erfarenheter.Något tillkännagivande är dock inte erforderligtenligt utskottets mening. Motion U506 yrkande 12 (v)bör avstyrkas.Sverige som ordförandelandMotionCenterpartiet tar i motion U505 upp frågor sompartiet anser bör prioriteras dåSverige är ordförandeland i EU. Bland deprioriterade områdena nämns i motionen fullsysselsättning och jämställdhet (yrk. 6 delvis).Utskottets ställningstagandeEnligt vad regeringen anför i skrivelsen ärordförandelandets viktigaste uppgift att föra EU:sgemensamma dagordning framåt. Utrymmet för att lyftafram svenska profilfrågor är enligt regeringenbegränsat. Utskottet har förståelse för detta.Sverige har verkat för ökad tyngd åtsysselsättnings- och jämställdhetsfrågorna i EU-samarbetet. Enligt vad utskottet inhämtat frånRegeringskansliet kommer dessa frågor fortfarandeatt vara prioriterade av såväl underordförandeskapet som undertiden fram till dess. Inom Näringsdepartementetpågår arbete med att identifierafrågor som kommer att tas upp vid rådsmöten underordförandeskapet. Det beräknas vara klart i ettförsta skede . Arbetet beräknas dock pågåkontinuerligt fram till ordförandeskapets inträde.Utskottet delar uppfattning om attsysselsättning och jämställdhet är frågor som ävenfortsättningsvis bör vara prioriterade av Sverige.Det är därför glädjande att regeringen också verkarför detta. Något tillkännagivande är intenödvändigt. Motion U505 i berörd del bör avstyrkas.Stockholm den 22 april 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), HansAndersson (v), (), (), (), (), PatrikNorinder (m), (), (), (), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (), () ochAgne ().Avvikande meningar1 SysselsättningspolitikenMikael (), (), ChristelAnderberg (m), (), (), (), () ochAgne () anser att utskottetsställningstagande under rubrikenSysselsättningspolitiken bort ha följande lydelse:Den låga sysselsättningen och den högaarbetslösheten är ett av EU:s och medlemsländernasallvarligaste problem. Det är därför anmärkningsvärtatt regeringen, som säger sig vara positiv till etteuropeiskt samarbete om sysselsättningspolitiken,inte följer de rekommendationer som Europeiska rådetbeslutat om på området.Hösten 1994 rekommenderade stats- ochregeringscheferna vid ett möte i attkoncentrera sina sysselsättningsfrämjande åtgärdertill fem nyckelområden, de s.k. Essenpunkterna.Dessa fem områden var utbildningens roll för attstärka sysselsättningen, en sysselsättningsintensivtillväxt, minskade indirekta arbetskraftskostnader,en effektivare arbetsmarknadspolitik och förstärktainsatser för utsatta grupper. Regeringen ansåg attde punkter som handlade om minskade indirektalönekostnader och ökad arbetsmarknadspolitiskflexibilitet inte var tillämpliga på Sverigessituation. Enligt utskottet är detotillfredsställande att regeringens politik inte harförts i enlighet med innehållet i dessa punkter.Vid Europeiska rådets möte i 1997fattades beslut om nya riktlinjer för att stimulerasysselsättningen i EU. Bland annat rekommenderasmedlemsstaterna att vidta åtgärder motungdomsarbetslösheten, att satsa på utbildning, attvidta åtgärder för ökad företagsamhet, inklusivefrämjande av vissa hushållstjänster, och attgenomföra skattesänkningar på arbete. Utskottetkonstaterar att regeringen inte heller har följtdessa rekommendationer, t.ex. vad gäller sänktaarbetsgivaravgifter och tillväxtbefrämjande åtgärderi form av regelförenklingar för företagen. För attstimulera företagande och tillkomsten av nyaarbetstillfällen måste, enligt utskottet,sysselsättningspolitiken innefatta också sådanaåtgärder.Av det anförda följer att utskottet anser attmotion U509 yrkande 2 bör tillstyrkas.2 SysselsättningspolitikenHans Andersson och (båda v) anser attutskottets ställningstagande under rubrikenSysselsättningspolitiken, andra stycket, bort haföljande lydelse:Nästan 20 miljoner människor är öppet arbetslösa iEU . En viktig orsak till den högaarbetslösheten är den ekonomiska politik som förtsinom EU med skapandet av den gemensammavalutaunionen, EMU. I EMU har en odemokratiskt styrdcentralbank som huvuduppgift att hålla inflation ochprisökningar nere oavsett hur hög arbetslöshet detleder till. Konvergenskraven, dvs. krav på attmedlemsländerna anpassar sin ekonomiska politik tillvarandra, medför att flera länder i praktikentvingas till att minska sina offentliga utgifter.Detta leder till nedskärningar i sjukvård, omsorgoch skola, något som i sin tur drabbar kvinnorhårdast.Enligt utskottet går det inte att föra ensysselsättningspolitik som är frikopplad från denekonomiska politiken. Om de regler för EMU ochstabilitetspakt som gäller bryts upp skulledet finnas utrymme för mellanstatliga lösningar somskulle kunna ge betydande tillväxt- ochsysselsättningseffekter i positiv riktning.Utskottet förordar därför att motion U506 yrkande 8tillstyrks.3 som ordförandelandAgne () anser att utskottetsställningstagande i avsnittet somordförandeland bort ha följande lydelse:Den 1 januari 2001 övertar ordförandeskapeti Europeiska unionen. Utskottet anser att det ärmycket viktigt att blir framgångsrikt somordförandeland. Vår ställning som konstruktiv ochaktiv kraft kommer då att prövas.En av huvuduppgifter som ordförandeland iEU bör enligt utskottet vara att verka för ettekonomiskt och politiskt samarbete som inriktas påfull sysselsättning. Liksom serutskottet med tillfredsställelse på det nyainstrument för en samordnad sysselsättningsstrategisom lagts fast i Amsterdamfördraget. EU kan bidratill kampen mot arbetslösheten genom att kompletteramedlemsstaternas insatser.På jämställdhetens område har förutsättningar förett konstruktivt samarbete förbättrats genomAmsterdamfördraget. Jämställdheten blir ettövergripande mål för unionens politik, principen omlika lön för likvärdigt arbete markeras starkare ochvarje medlemsstat kan behålla eller införa regler ompositiv särbehandling av det underrepresenteradekönet. bör som ordförande för ytterligarestärka samarbetet på detta område.Utskottet förordar att detta ges regeringen tillkänna och att motion U505 yrkande 6 tillstyrks iberörda delar.EU-nämndens yttrande1998/99:EUN1yVerksamheten i Europeiska unionen under1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat attge bl.a. tillfälle att senast den 23april yttra sig över regeringens skrivelse1998/99:60 Berättelse om verksamheten i Europeiskaunionen . behandlar i sittyttrande både övergripande frågor som gällerskrivelsens innehåll och regeringens samråd medriksdagen i EU-frågor. Nämnden tar vidare upp vissafrågor på olika sakområden som nämnden funnitsärskild anledning att uppmärksamma.Regeringens skrivelseI skrivelsen redogör regeringen för verksamheten iEuropeiska unionen . Skrivelsenbehandlar Europeiska unionens övergripandeutveckling, det ekonomiska och sociala samarbetet,unionens förbindelser med omvärlden, samarbetet irättsliga och inrikes frågor samt unionensinstitutioner m.m. Vidare redovisas förberedelsernaför ordförandeskap i EU:s ministerråd.EU-nämndenEnligt 10 kap. 4 § riksdagsordningen är EU-nämndenriksdagens organ för samråd med regeringen i frågorsom gäller Europeiska unionen. Regeringen skall,enligt 10 kap. 5 § riksdagsordningen, informera ochsamråda med nämnden om frågor som skall blibehandlade i Europeiska unionens råd och i andrafrågor som bestämmer.Allmänna synpunkter på innehållet iskrivelsenEnligt 10 kap. 1 § riksdagsordningen skallregeringen fortlöpande informera om vadsom sker inom ramen för samarbetet i Europeiskaunionen samt till lämna enskrivelse med berättelse över verksamheten iEuropeiska unionen. Vid tillkomsten av 10 kap. 1 §riksdagsordningen (tidigare 3 kap. 6 § andra stycketriksdagsordningen) behandlades inte särskilt fråganom vad regeringens årliga skrivelse till riksdagenom verksamheten i Europeiska unionen bör innehålla.I regeringens proposition 1994/95:19 Sverigesmedlemskap i unionen framhölls endast(Del 1, s. 537 f.) att rådet utfärdar ettstort antal mindre viktiga rättsakter som publicerasi Europeiska gemenskapernas tidning (EGT), varfördet i skrivelsen borde anges viktiga rättsakter sområdet har beslutat och att skrivelsensnärmare innehåll i övrigt fick vara en sak förregeringen att ta ställning till inför skrivelsensavlämnande.De första årliga skrivelserna avgavs ,och . Årets skrivelseföljer i stort sett samma mönster och uppbyggnad somde tidigare skrivelserna med vissa variationerberoende på utvecklingen inom , som inte har beretts tillfälleatt yttra sig över föregående års skrivelser, kankonstatera att årets skrivelse innehåller en mycketutförlig och värdefull redogörelse över verksamheteni Europeiska unionen , som täcker alladelar av unionssamarbetet. Den liknar därvid i fleraavseenden den allmänna rapport om Europeiskaunionens verksamhet som Europeiska kommissionenårligen avger till och som ocksåinnehåller en mycket fyllig faktaredovisning.Förutom att fylla ett informationsbehov måsteenligt avsikten med den svenskaskrivelsen också vara att i efterhandskall kunna kontrollera att regeringen har fullgjortsin informations- och samrådsskyldighet gentemotriksdagen. På endast ett fåtal sakområden redovisasi skrivelsen hur har röstat i ministerrådet.På vissa sakområden framgår mera utförligt Sverigesallmänna prioriteringar.