bet · GM01UFöU1 · 1999-05-06 00:00:00 — Nato har förändrats från detkalla krigets försvarsallians till det militäraverktyget för konflikthantering i en alleuropeisksäkerhetsstruktur. Med framväxten av samarbetet inomramen för Partnerskap för fred, det särskildasamarbetet med samt inträdet av de tre nyamedlemmarna , och har Natotagit stora steg mot ett brett alleuropeisktsäkerhetssamarbete.En stabil demokratisk samhällsutveckling, civildemokratisk kontroll och transparens vad gäller detmilitära försvaret samt att eventuella interna ellerexterna konflikter måste lösas på fredlig väg utgörförutsättningar för inträde i Nato. Varje nydemokrati i Öst- och som kvalificerarsig för Natomedlemskap innebär därmed ett viktigtsteg i skapandet av tydlighet och förutsägbarhet iEuropa. Det är därför också av svenskt intresse attNato står öppet för alla demokratier i somönskar bli medlemmar. Mot denna bakgrund är Natosformaliserade samarbete med och Ukrainaockså av stor betydelse.Sverige skall bidra till att skapa en alleuropeiskfredsordning. Nato bör vid sidan av EU utvecklastill en struktur för gemensam säkerhet i vårvärldsdel med som medlem. Det finns i dagingen anledning till att ompröva den militäraalliansfriheten, men full handlingsfrihet bör rådainför den fortsatta säkerhetspolitiska utvecklingeni . Skulle Nato utvidgas med de baltiskastaterna och kommer frågan i ett nytt läge.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande säkerhetspolitikens målatt med avslag på proposition 1998/99:74 yrkande 2och med bifall till motion 1998/99:Fö7 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:Fö6 yrkande 3 (i berörd del) besvaradmed vad utskottet anfört,5. Svenskt observatörskap i VEU (mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "framtida säkerhet" och på s. 23slutar med "minröjning i " bort ha följandelydelse:Utskottet finner att genom Amsterdamfördraget kanEU:s ministerråd besluta om militära aktioner somskall utföras av VEU. vill ge VEUökade ekonomiska resurser och ser ett gemensamt EU-försvar som ett slutmål. Mot den bakgrunden börSverige lämna sitt observatörskap i VEU för att inteskada trovärdigheten i neutralitetspolitik.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande svenskt observatörskap i VEUatt med bifall till motion 1998/99:U508 yrkande 25som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Deltagande i internationellafredsbevarande insatser (mom. 6), , ,(alla m), , (båda kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 30börjar med "Utskottet ställer sig" och på s. 31slutar med "spaningsflyg och transportflyg" bort haföljande lydelse:Deltagande i fredsfrämjande och humanitära insatserökar trovärdigheten till den svenskasäkerhetspolitiken och till ambitionen att tidigtförsöka dämpa motsättningar och förhindra att kriserutvecklas till öppna konflikter. Genom att ha en högberedskap att avdela lämpliga militära och civilaenheter till internationella operationer får vimöjlighet att påverka i olika säkerhetspolitiskaforum som svenska förband i internationelltjänst får viktiga internationella erfarenheter.I samband med kriser i vårt direkta närområde kanSverige redan på kort sikt komma att bli föremål förbegränsade militära operationer eller hot om sådana.Det svenska försvaret måste därför ha förmåga attförhindra spridning till svenskt territorium aveventuella kriser och väpnade konflikter inärområdet. Multifunktionella fredsfrämjande ochhumanitära insatser ställer stora krav på deltagandeenheter. Förmågan att delta i fredsframtvingandeinsatser skall utgöra grunden i utvecklingen ochutbildningen av olika krigsförband. Resurser bördärför avsättas som leder till att kanavdela förband från alla försvarsgrenar tillinternationella operationer.En viktig förutsättning för att kunna skapa respekti internationella sammanhang är att den personellaoch materiella kvaliteten hos de avdelade enheternahåller en hög standard. Kan detta tillgodoses genomatt enheterna direkt kan hämtas från denorganisation som utformas för nationellaförsvarsuppgifter ökar också respekten för detsvenska totalförsvaret. Vi vill därför betona viktenav att verksamheten i totalförsvaret tillgodoser dekrav som det internationella engagemanget ställer.I samband med internationella kriser är deuppgifter som åligger markstridsförband synnerligenpåtagliga och måste därför satsa på sådanaförband som flexibelt kan anpassas till aktuelluppgift. För att vi ska kunna få en modernförsvarsmakt som är interoperabel med andra ländersmåste utvecklingen av sjö- ochluftstridskrafternas förmåga att delta ifredsframtvingande operationer i vårt närområdefortsätta. Delar av sjö- och flygstridskrafterna hari dag sådan interoperabilitet så att de medbegränsade kompletteringar kan utnyttjas. Ju bättreinteroperabilitet vi får desto färre förberedelserinför övningar och internationella operationerbehöver göras.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande deltagande i internationellafredsbevarande insatseratt med bifall till motion 1998/99:Fö9 yrkandena 12och 13 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört samt förklarar motion1998/99:Fö7 yrkande 3 besvarad med vad utskottetanfört,7. Civila insatser vid fredsbevarandearbete (mom. 9)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 32börjar med "har kapacitet" och på s. 32slutar med "och fredsframtvingande insatser" bort haföljande lydelse:Utskottet har dock konstaterat att Sverigesberedskap att delta i sådana fredsfrämjande insatsermed civila enheter är alldeles för liten. i Kosovo, där endastbidrog med 74 personer i en styrka på 2 000, visadedetta. underlåtenhet att höjaberedskapen för civila fredsfrämjande insatser harkostat ett alltför högt pris. Därför anser utskottetatt i enlighet med motion Fö15yrkande 3 bör vidareutveckla och organiseraobeväpnade och civila insatsenheter förfredsfrämjande och humanitära insatser.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande civila insatser vidfredsbevarande arbeteatt med bifall till motion1998/99:Fö15 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,8. Insatser för internationell minröjning (mom. 11)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33börjar med "Totalförsvarets ammunitions- ochminröjningscentrum" och på s. 36 slutar med"initiativ är lämpliga" bort ha följande lydelse:Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscenter,SWEDEC, har inrättats i och bland annat Boforskommer att testa sin nya minröjningsmaskin"Mineguzzlern" där. Utskottet anser attförutsättningarna finns för att också göra SWEDECtill ett internationellt testområde förminröjningssy-stem. Något sådant finns inte ochskulle vara till stor hjälp för att få fram ochcertifiera den bästa minröjningstekniken som finns.Med över 100 miljoner landminor som varje årskördar 10 000 dödsoffer är behovet avminröjningsinsatser i världen oerhört. Utskottetanser att det är av yttersta vikt att regeringensutfästelser om att minröjningsinsatser skall vara enprioriterad del av försvarets internationellaverksamhet inte får stanna vid bara ord. Inte hellernedskärningarna av militärutgifterna till följd avatt det militära invasionshotet inte längreexisterar får påverka en ökad satsning påminröjningsinsatserna.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande insatser för internationellminröjningatt med bifall till motion 1998/99:U405 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört samt förklarar motionerna1998/99:U404 yrkandena 1 och 2, 1998/99:U405yrkandena 3-5 besvarade med vad utskottetanfört,9. En årlig regeringsskrivelse om svenskainsatser för internationell minröjning(mom. 12), (båda v), Karl-GöranBiörsmark (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "Utskottet utgår från" och på s. 36slutar med "regeringsskrivelse om minröjning" bortha följande lydelse:För att tydligt markera den vikt som regeringenlägger vid utfästelserna om att minröjning är enprioriterad del av försvarets internationellaverksamhet anser utskottet att regeringen varje årbör överlämna en skrivelse till somutförligt skildrar engagemang förminröjning. En sådan skrivelse gör det möjligt attutvärdera, ompröva och förbättra insatser iav FN ledda minröjningsoperationer.dels att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande en årlig regeringsskrivelse omsvenska insatser för internationell minröjningatt med bifall till motion 1998/99:U405 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10. Stöd till FN:s insatser för minröjning(mom. 13), (båda v) och LarsÅngström (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 36börjar med "har under" och på s. 36 slutarmed "av enskilda organisationer" bort ha följandelydelse:Utskottet delar uppfattningen att alltför få deltari FN-ledd minröjning. Med nuvarande takt kommer detatt ta över 1 att röja världen frånlandminor. Trots att minröjning skall vara enprioriterad verksamhet inom försvaretsinternationella arbete så utgör den avförsvarsanslagen vilket vittnar om enotillfredsställande diskrepans mellan ord ochhandling. Den viktiga minröjningen i , somgenomförs för att möjliggöra demokratiska val,omfattade till exempel bara ett åttiotal personeroch innebar minröjning i huvudsak för militären ochinte för civilbefolkningen. Därför anser utskottetatt regeringen skyndsamt bör öka bidrag ochengagemang i FN:s minröjningsoperationer.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande stöd till FN:s insatser förminröjningatt med bifall till motion 1998/99:Fö210 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,11. Avveckling av den svenskakrigsmaterielexporten (mom. 14)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 39börjar med "har i" och på s. 39slutar med "ställningstagande fortfarande giltighet"bort ha följande lydelse:Trots att vapenexport i princip är förbjuden ochtrots stränga riktlinjer om när undantag fårbeviljas har svenska vapen exporterats till en radstater som varit i väpnad konflikt med annan stat,såsom och , samt till diktaturer somkonsekvent kränker de mänskliga rättigheterna såsomSaudiarabien. Svenskexporterat sprängämne finns i ca1 miljon landminor som vräkt ut överbland annat irakiska , och sköt medBofors luftvärnskanoner mot FN:s personal i detforna Jugoslavien.Utskottet anser att all denna vapenexport som skettmed regeringens goda minne motverkat Sverigesutrikespolitiska målsättning om att motverkadiktatur och främja demokrati. Vapenexporten bördärför avvecklas.dels att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande avveckling av den svenskakrigsmaterielexportenatt med bifall till motion 1998/99:Fö210 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.12. Gemensamma EU-regler förkrigsmaterielexport (mom. 15), , (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "Under förutsättning att" och på s. 40slutar med "exportregler inom EU" bort ha följandelydelse:Med den svenska restriktiva linjen som utgångspunktbör den tydliga målsättningen vara att uppnågemensamma EU-regler för krigsmaterielexport.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande gemensamma EU-regler förkrigsmaterielexportatt med bifall till motion 1998/99:Fö6 yrkande 20som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Deltagande i det europeiskaförsvarsindustrisamarbetet (mom. 16)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 40börjar med "deltar i" och på s. 40 slutarmed "exportregler inom EU" bort ha följande lydelse:Utskottets långsiktiga mål är att allförsvarsindustri omstruktureras till civilproduktion och nytta. har alltmer avsvensk försvarsindustri fått utländskt delägarskapoch tendensen är att samarbete över gränserna kommeratt fortsätta. Härmed kommer frågan om regler förvapenexport i ett annat läge. har vidinternationell jämförelse relativt strikta reglerför till vem och på vilka villkor vi exporterar. Ettviktigt villkor för svensk medverkan iförsvarsindustrisamarbete är att den svenskahållningen kan upprätthållas. Ett viktigt villkorför ett svenskt deltagande i ett utvidgat europeisktförsvarsindustrisamarbete är att den svenskahållningen avseende krigsmaterielexporten kanupprätthållas.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande deltagande i det europeiskaförsvarsindustrisamarbetetatt med bifall till motion1998/99:Fö8 yrkande 5 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Utvecklingen på BalkanLars och (båda v) anför:Företrädare för riksdagsgruppförklarade att situationen i Kosovo varexplosiv och ansåg att en internationellövervakningsstyrka borde sättas in i området.Vänsterpartiet motsatte sig därefter regeringenspolitik att arbeta för ett återinförande avkosovoalbanska flyktingar till Jugoslavien.Situationen försämrades därefter successivt.Den 24 mars inledde Nato ett flygangrepp påFRJ i syfte att värna de mänskliga rättigheterna iKosovo. Angreppen sattes i första hand in motSerbien, men även mot och vissa delar avKosovo. Den jugoslaviska armén, specialpolisens ochparamilitära gruppers kränkningar av de mänskligarättigheterna mot den kosovoalbanska befolkningentrappades i ett slag upp till en tidigare aldrigskådad nivå. Från Natohåll förklarade man att manvar överraskad över med vilken intensitet dettaskedde som man länge känt till attMilosevic och hans regering sedan läge planerat detsom inträffade i . var Nato berettpå den massflykt som följde på de jugoslaviskaövergreppen. Försvarsalliansen angrepp påJugoslavien gav en förevändning för attsätta sina planer i verket som Nato inteinsett effekterna av ett angrepp på Jugoslavienskulle medföra. Kosovoalbanerna lämnades utan skyddoch som flyktingar har de mötts av oförbereddahjälp- och biståndsorganisationer.Vänsterpartiet förhåller sig starkt kritiskt tillNatos agerande, vilket uppenbarligen allvarligtbidragit till att försämra situationen på Balkan.Natos ingripande var inte sanktionerat av FörentaNationerna. Det har dessutom varit illa planerat,illa genomfört och utan någon tanke på vilkakonsekvenser ingripandet skulle leda till. Man harskadat FN:s auktoritet och skadat det politiskaklimat av öppenhet och respekt som börjat utvecklasefter det slut.Vänsterpartiet har inget att invända mot attregeringen klargör sin avsikt att medverka i enfredsfrämjande styrka i Kosovo, men vi anser detvara klart olämpligt att denna avsiktsförklaring,även om den är preliminär och icke-bindande, lämnastill Nato. Det finns andra internationella organ somdet är viktigare att vända sig till. Vänsterpartietanser att ett svenskt deltagande i en fredsfrämjandestyrka måste ske på FN:s uppdrag. På denna punkt ärVäsnterpartiet överens med utskottsmajoriteten.Vidare anser att det pånuvarande stadium är olämpligt attfastställa något tak för hur mångakosovoalbanska flyktingar som skallta emot.2. De senaste årens säkerhetspolitiskautvecklingÅke Carnerö och (båda kd) anför:När det gäller utskottets överväganden i 4.2.4 vadgäller de senaste årens utveckling i omvärlden ochdess betydelse för och säkerhetvill betona följande:Efter det slut har vi en annorlundahotbild, och flera olika säkerhetsstrukturer hartillkommit i med inriktning på ökatsamarbete. Förutsättningarna för Sverigessäkerhetspolitik är därmed annorlunda än under detkalla krigets epok. Vi måste därför finna de bästalösningarna för att behålla vår fred och frihet ochför att kunna möta morgondagens utmaningar utangårdagens låsningar. Vårt medlemskap i , samarbetemed Nato i SFOR och PFF och observatörskap i VEU harökat förutsättningarna för en aktivsäkerhetspolitik. Därigenom har en historiskmöjlighet att delta i arbetet med att skapa ett enatEuropa präglat av integration, samarbete ochgemensam säkerhet. Genom att , ochUngern från är medlemmar i den gamla uppdelningen av mellan Nato ochden forna upphört. Nato omger nuSverige från till , och Polensmedlemskap i höjer säkerheten iÖstersjöregionen.Det är därför viktigt att harhandlingsfrihet att i takt med förändringar iomvärlden kunna utveckla sitt deltagande i deteuropeiska säkerhetspolitiska samarbetet. För attSverige inte skall hamna i ett sämresäkerhetspolitiskt läge när det europeiskasäkerhetsmönstret förändras är det viktigt att vi ärmed i de olika forum som finns för att kunna påverkautvecklingen och därigenom tydliggöra vår vilja attta aktivt ansvar för säkerhet. Målsättningenbör vara att är öppet för medlemskap i allade säkerhetsorganisationer som finns i Europa.Svensk säkerhetspolitik skall inte låsas fast vid enlinje i den nya och svårförutsägbara situation sområder. Om vi skulle ställas inför hot omväpnat angrepp måste vi vara beredda att takonsekvenserna av den djupa samverkan som vi har medde fredsbevarande krafterna i så att vi ärmed där besluten fattas.Ett öppet och nära samarbete med Nato har blivit ennaturlig del av svensk säkerhetspolitik. Nato är enviktig del av framväxandesäkerhetsarkitektur och bidrar till stabilitet ochsäkerhet. En utveckling där , ,och kanske blir Natomedlemmar ärsannolik. kan inte stå likgiltigt inför enutveckling som säkrar de baltiska ländernas frihetoch självständighet. Eftersom vi själva värdesätterfrihet och demokrati, bör vi också vara beredda attförsvara de principer om frihet, demokrati ochmänskliga rättigheter som utgör själva grunden förett fredligt Europa.Svenskt medlemskap i är inteaktuellt men det avtalade samarbetet mellan Nato ochRyssland (PJC), Natoutvidgningen österut med ,och och PFF-samarbetet gör att vimåste vara beredda att förutsättningslöst pröva våregen relation till Nato.EU är av fundamental betydelse för säkerhet ochstabilitet i och medlemskap gerökade möjligheter att verka för ett präglatav öppenhet, demokrati och gemensam säkerhet.Sverige har ett intresse av att de hot, risker ochpåfrestningar som ryms inom det vidgadesäkerhetsbegreppet kan hanteras gemensamt med andraländer i vårt närområde samt inom EU. Även om EUsaknar förpliktelser om rent militär hjälp är detsjälvklart att medlemsländerna inte kan stålikgiltiga om något annat medlemsland utsätts förvåld eller hot om våld. Detta innebär att vårtmedlemskap i i sig utgör en säkerhetspolitisknettofördel.Säkerheten i närområde spelar en centralroll i utformningen av vår säkerhetspolitik. Österutkvarstår en politisk osäkerhet och därmed ett hotmot säkerheten. Genom ett starkt samarbete med våragrannländer i kan vi bidra till attförbättra hotbilden och förebygga konflikter. Debaltiska ländernas försvarsförmåga kan stärkas ochutvecklas genom fortsatt stöd till deras uppbyggnadav totalförsvar och andra säkerhetsfunktioner. Debör även stödjas i sin strävan att bli medlemmar iEU, vilket är ett viktigt säkerhetspolitisktintresse för Sverige.3. Svenskt observatörskap i VEU (mom. 5)och (båda v) anför:Vänsterpartiet anser att utvecklingen av dengemensamma utrikes- och försvarspolitiken inom EU ärmycket oroande. Vi anser att måste arbetamot de krafter, bland annat företrädda av nya ordförande , somarbetar för ett med ettgemensamt försvar. Det är av avgörande betydelse förden svenska alliansfrihetens upprätthållande attförsvars- och säkerhetspolitikens grunddrag bestämspå nationell nivå. Däremot är idagsläget inte berett att biträda förslag om attSverige skall lämna sin observatörsplats i bör användas till att få insyn som gör detmöjligt att nära följa utvecklingen av EU:sförsvars- och säkerhetspolitik.4. Nato, PFF, och och (båda v) anför:Vänsterpartiet har i tidigare motioner angående PFFpåtalat risken med att i längden låta enmilitärallians med starkt beroende av ledningoch militära resurser dominera fredsfrämjandeoperationer. Vi har svårt att se att PFF harspelat någon positiv roll när det gäller attstabilisera läget i Europa.Vänsterpartiet anser att det är viktigt att hävdaden svenska neutralitetspolitiken och det är mycketviktigt att hålls utanför Nato. Vårtradition av neutralitet innebär en radförpliktelser som gör lämpat som enfredsbevarande kraft. Ett framtida medlemskap i knyta vårt land fastare till Nato och viskulle som medlemmar bli tvingade att bistå en annanNatostat om dess intressen hotades. Vi anser attfredsskapande, fredsbevarande och fredsframtvingandeåtgärder skall ske på eller FN:s uppdrag ochunder dessa organisationers ledning. De åtgärder somnu görs för att öka genomskinligheten ochförtroendet mellan stater kan ske inom ram.Denna organisation bör ges ett utökat mandat ochtilldelas mer resurser på bekostnad av satsningar pådeltagande i PFF.