bet · GM01SfU12 · 1999-05-20 00:00:00 — Vissa frågor om det nya pensionssystemet Utskottet behandlar i detta betänkande motionerväckta under allmänna motionstiden om det nyapensionssystemet, proposition 1998/99:98 Vissapremiepensionsfrågor jämte en motion väckt medanledning av propositionen samt de delar avproposition 1998/99:73 Vissa socialförsäkringsfrågorsom har samband med pensionsreformen.I de allmänna motionerna tas vissa frågor om detnya pensionssystemet upp. Det gällerpensionsförmånerna för personer födda mellan 1954och 1960, kompensation för folkpensionsdelen förinkomster under ett basbelopp, kvinnorspensionsförmåner samt pensionsrätt vid studier. Imotionerna tas också olika frågor ompensionssystemets finansiering och finansiellastabilitet upp.I proposition 1998/99:98 läggs fram förslag tillvissa ändringar i lagstiftningen ompremiepensionssystemet. Den första överföringen avpremiepensionsmedel till fondförvaltare förskjutsett år och föreslås ske före utgången av år 2000.Vidare föreslås andra ändringar i reglerna förpremiepensionen som i huvudsak syftar till attförenkla det datasystem för den nya pensionen somPremiepensionsmyndigheten bygger upp. Avsikten medändringarna är att underlätta igångsättandet avmyndighetens verksamhet.Lagändringarna föreslås huvudsakligen träda i kraftden eller den 1 januari 2000.I proposition 1998/99:73, i här behandlad del,läggs fram förslag om förtydliganden och rättelser ivissa lagrum. Dessutom föreslås att särskildkontrolluppgift skall lämnas för inkomster som ärpensionsgrundande i annat land. Dessa lagändringarföreslås träda i kraft den 1 juli 1999.Utskottet har inhämtat yttrande av Lagrådet överdels lagförslagen i proposition 1998/99:98, dels ettav de behandlade lagförslagen i proposition1998/99:93. Utskottet tillstyrker propositionernamed någon ändring av mer redaktionell karaktär.Förslaget om särskild kontrolluppgift bör däremotinte antas. Utskottet anger att regeringen fåråterkomma med förslag i denna del med belysning avsekretessbestämmelsernas tillämplighet. Samtligamotioner avstyrks.Till betänkandet har fogats 14 reservationer (v ochmp).PropositionernaProposition 1998/99:98I proposition 1998/99:98 Vissa premiepensionsfrågorhar regeringen () föreslagitriksdagen att anta de i propositionen framlagdaförslagen till1. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,2. lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,3. lag om ändring i lagen (1998:675) om införandeav lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,4. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissabestämmelser om Premiepensionsmyndigheten.Proposition 1998/99:73I proposition 1998/99:73 Vissasocialförsäkringsfrågor har regeringen() föreslagit att antade i propositionen framlagda förslagen till2. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,3. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,4. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,5. lag om ändring i lagen (1998:675) om införandeav lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.Propositionen i övrigt behandlas i utskottetsbetänkande /99:SfU10.Proposition 1998/99:93I proposition 1998/99:93 Kostnadsinformation tillfondsparare i det individuella pensionssparandet,m.m. har regeringen () föreslagitriksdagen att anta det i propositionen framlagdaförslaget till3. lag om ändring i lagen (1998:1497) om ändring ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.Propositionen i övrigt behandlas i finansutskottetsbetänkande /99:FiU21.Lagförslagen återfinns som bilaga 1-3 till dettabetänkande. Motion väckt med anledning av proposition 1998/99:981998/99:Sf15 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tvångssparande ipremiereservfonder,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avPremiepensionsmyndighetens kompetens,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en årlig rapportfrån till riksdagensledamöter,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att spararna skallhållas ekonomiskt skadeslösa för fel begångna avPremiepensionsmyndigheten,5. att hos regeringen begär en reservplanöver hur pensionsspararna skall kompenseras förutebliven avkastning på sparmedel,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fondförvaltarnabör ha i storleksordningen 15-20 fonder för spararnaatt placera sina sparmedel i,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ideella ochhumanitära fonder inte skall uteslutas som objektvid placering av sparmedel,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anfört om kontroll avfondförvaltarnas avgifter,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighetatt kontrollera avgifterför sin verksamhet,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en kostnadsfrirådgivning för att motverka en konsultmarknad pådetta område.Motioner väckta under allmänna motionstiden 19981998/99:Sf217 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ATP-pensionernasutveckling.1998/99:Sf220 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag kartläggning av konsekvenserna av det nyapensionssystemet för de s.k. femtiotalisterna enligtvad i motionen anförts,2. att hos regeringen begär förslag tillhur de kvinnor och män som har skallkompenseras med det basbelopp folkpensionen utgör,3. att hos regeringen begär att förslagetom avtrappning av änkepensionens ATP-del motgarantipensionen prövas mot artikel 119 iRomfördraget,4. att hos regeringen begär förslag jämställdhetsanalys av det nya pensionssystemetenligt vad beslutade ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förhållandet mellanskattehöjningar, sänkta pensionsnivåer och enbuffertfond.1998/99:Sf224 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den allmännapensionsavgiftens effekter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alternativafinansieringar till allmän pensionsavgift.1998/99:Sf237 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om pensionsrätt vid studier. Allmänt om det nya pensionssystemetI beslutade om reformeraderegler för inkomstgrundad ålderspension och ett nyttgrundtrygghetssystem, garantipension (prop.1997/98:151-152, bet. 1997/98:SfU13 och SfU14, rskr.1997/98:315 och 320). Riktlinjer för det nyapensionssystemet hade antagits av fyra årtidigare (prop. 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24,rskr. 1993/94:439). Reformen bygger på enöverenskommelse som träffats mellan fem avriksdagens partier (s, m, kd, c och fp). Den s.k.Genomförandegruppen, med företrädare för dessa fempartier, har haft i uppdrag att medverka i detfortsatta beredningsarbetet och att vårdaöverenskommelsen. Till Genomförandegruppen harknutits experter från ()och företrädare för pensionärsorganisationerna.Genom reformen skapas ett ålderspensionssystem somär mer följsamt mot den samhällsekonomiska ochdemografiska utvecklingen. Grunden för den enskildespensionsskydd är även ett obligatorisktoffentligt sy-stem. Det reformeradeålderspensionssystemet omfattar såväl ettstandardskydd enligt inkomstbortfallsprincipen somett grundskydd för dem som haft inga eller lågaförvärvsinkomster. Grundskyddet finansieras medallmänna skattemedel medan den inkomstgrundadepensionen är avgiftsfinansierad. Huvuddelen av detinkomstgrundade pensionssystemet är uppbyggt som ettavgiftsbaserat fördelningssystem medan en mindre delutformas som ett renodlat premiepensionssystem.Inkomstgrundad pensionBeräkningen av inkomstgrundad ålderspension byggerpå den s.k. livsinkomstprincipen, som innebär att iprincip alla pensionsgrundande inkomster under livethar betydelse för pensionsnivån och väger lika tungtoberoende av när under livet de tjänas in.Tillgodoräknad pensionsrätt och avgiften tillålderspension utgör av den pensionsgrundandeinkomsten och andra s.k. pensionsgrundande beloppsom skall läggas till grund för pensionsrätt. Vidberäkning av pensionsgrundande inkomst, som högstkan uppgå till 7,5 förhöjda prisbasbelopp, skallavdrag ske för den allmänna pensionsavgiften. Avpensionsrätten utgör pensionsrättför inkomstpension och 2,5 procentenheterpensionsrätt för premiepension.Någon övre åldersgräns för intjänande avpensionsrätt finns inte.Pensionsrätt tillgodoräknas den enskildebaserad på summan av pensionsgrundandeförvärvsinkomster och sociala ersättningar vidsjukdom, arbetslöshet, föräldraledighet m.m.Därutöver är vissa fiktiva inkomsterpensionsgrundande, s.k. pensionsgrundande belopp.Det gäller i vissa fall för föräldrar med små barnoch för plikttjänstgöring. Pensionsrätt för studiermed studiemedel skall kunna tillgodoräknas fr.o.m.år 1995. Frågan om den närmare utformningen avpensionsrätten för studier skall behandlas i sambandmed beredningen av reformeringen avstudiestödssystemet.De ackumulerade pensionsrätterna,pensionsbehållningen, skall räknas upp med ett indexsom följer den allmänna inkomstutvecklingen. Ävenintjänandetaket skall räknas upp i takt medden allmänna inkomstutvecklingen.Inkomstgrundad pension kan tas ut fr.o.m. 61 årsålder.Den årliga ålderspensionen inomfördelningssystemet, inkomstpensionen, beräknasgenom att summan av de uppräknade pensionsrätternadivideras med ett delningstal. Detta bestäms medhänsyn till bl.a. den genomsnittliga förväntadelivslängden för pensionsuttaget ochtillväxtnormen 1,6. Genom att beräknabegynnelsepensionen med hänsyn till en tillväxtnormblir begynnelsepensionen relativt sett högre medandet utgående pensionsbeloppet inte ökar likakraftigt år . Att den fortsatta pensionenföljsamhetsindexeras innebär att ålderspensionenräknas upp fullt ut med prisutvecklingen. Om denfaktiska realtillväxten avviker från 1,6 görsvid indexeringen dessutom ett avdrag eller ettpåslag med vad som motsvarar avvikelsen.PremiepensionAv den totala pensionsavgiften på sätts 2,5procentenheter av till ett premiepensionssystem.Avsättningar till premiepensionssystemet har skettsedan 1995, men gjordes avsättningarnamed av underlaget. I premiepensionssy-stemetskall inbetalda medel individuellt fonderas ochtillgodohavandet redovisas på individuellapremiepensionskonton.I premiepensionssystemet skall en make till denandra maken kunna föra över sin pensionsrätt somtjänats in i premiepensionssystemet. Överföringenskall vara frivillig, ske fortlöpande år ochomfatta hela den pensionsrätt för premiepension somtjänats in för året. Överföringen skall inte påverkarätt till garantipension.Försäkringsfunktionen handhas av en statligmyndighet, ().Premiepensionsmedlen får placeras ivärdepappersfonder och utländska fondföretag somuppfyller vissa villkor. Sådana värdepappersfonderskall också kunna förvaltas av ett statligtfondbolag. Om den enskilde inte gör något aktivt valav förvaltning placeras medlen i en särskild fond,Premiesparfonden, som förvaltas av sjundefondstyrelsen inom Allmänna pensionsfonden (AP-fonden).Vid pensioneringen skall pensionsbeloppet frånpremiepensionssystemet bestämmas påförsäkringsmässiga grunder utifrån behållningen påden enskildes premiepensionskonto. Beloppet kanvariera från månad till månad beroende påfondandelarnas värde. Vid pensioneringen kanalternativt tecknas en livränteförsäkring.Inom premiepensionssystemet skall efterlevandeskyddkunna tecknas.Övergångsbestämmelser för inkomstgrundad pensionDet nya inkomstgrundade pensionssystemet omfattarfullt ut personer födda eller . Personerfödda , den s.k. mellangenerationen,omfattas av de reformerade intjänandereglerna enligten s.k. tjugondelsinfasning. Det innebär att de fårett i förhållande till födelseåret ökat antaltjugondelar av pensionen från det nya systemet ochresterande antal tjugondelar från ATP-systemet.Pensionsrätt tillgodoräknas även för tid före 1999.För mellangenerationen betalas enligt engarantiregel ett tillägg till pensionen så attinkomstgrundad ålderspension lägst motsvarar dentilläggspension i form av ålderspension inklusivefolkpensionstillägg som har tjänats in t.o.m. år1994.För personer födda eller tidigare gäller iprincip äldre bestämmelser.GarantipensionDen inkomstgrundade pensionen kompletteras med ettgrundskydd i form av en garantipension för den somhaft inga eller låga inkomster under förvärvslivet.Grundskyddet finansieras med allmänna skattemedel.Garantipensionen skall följa den allmännaprisutvecklingen och vara skattepliktig. Detsärskilda grundavdraget vid beskattningen slopas.För rätt till oavkortad garantipension krävs 40 årsbosättning i mellan 16 och 65 års ålder.Försäkringstid räknasdock i princip endast om pensionsgrundande inkomsthar tillgodoräknats med minst ett inkomstbasbeloppper år.För den som inte har rätt till någon inkomstgrundadpension alls utges garantipensionen som ett fastbelopp. För övriga pensionsberättigade skallgarantipensionen utgöra en viss utfyllnad till deninkomstgrundade pension som de har tjänat in.Garantipensionen avräknas mot den inkomstgrundadeålderspensionen och övergångsvis utgiven änkepensionfrån ATP och viss utländsk pension, däremot inte mottjänstepension.Garantipensionen för en ensamstående pensionärberäknas med utgångspunkt i en basnivå om 2,13prisbasbelopp (motsvarar enligt basbeloppca ). Denna basnivå trappas av med ettbelopp som motsvarar av den inkomstgrundadeålderspensionen till den del denna inte överstiger1,26 prisbasbelopp (ca ). Förinkomstgrundad pension därutöver görs en avtrappningmed ett belopp motsvarande . Garantipensionen ärhelt bortreducerad vid en inkomstgrundad pension påca (vid basbelopp).För en gift pensionär är basnivån 1,90prisbasbelopp (ca ). En avtrappning frånbasnivån görs med ett belopp som motsvarar avden inkomstgrundade ålderspensionen upp till 1,14prisbasbelopp (ca ) och med ett belopp sommotsvarar av den inkomstgrundade pensionen tillden del denna överstiger 1,14 prisbasbelopp.Garantipensionen är helt bortreducerad vid eninkomstgrundad pension på ca (vid 1999 årsbasbelopp).Garantipension skall kunna erhållas fr.o.m. 65 årsålder.Övergångsbestämmelser för garantipensionDet nya garantipensionssystemet skall omfattapersoner födda eller . För personer födda1937 eller tidigare skall nuvarandegrundtrygghetssystem ersättas av en övergångsvisgarantipension. Beredning av förslag om en sådanövergångsvis garantipension pågår. Grundskydd frånnuvarande system kan inte utges före65 års ålder för personer födda ellersenare.Lagreglering och ikraftträdandeRegler om inkomstgrundad ålderspension har tagits ini en ny lag, lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension (LIP). Ikraftträdande- ochövergångsbestämmelser finns i lagen (1998:675) ominförande av lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension (införandelagen). Reglerna omintjänande av pensionsrätt har trätt i kraft den 1januari 1999 och regler om beräkning av förmånernasstorlek och utbetalning träder i kraft den 1 januari2001.Garantipensionen regleras i en ny lag, lagen(1998:702) om garantipension, som träder i kraft den1 januari 2001.Beredningen av kvarstående frågor ompensionssystemetFlera frågor i det reformerade pensionssystemetåterstår att lösa. Det gäller dels delar som merdirekt ingår i det reformerade pensionssystemet,dels närliggande frågor som har stor betydelse fördet kompletta pensionssystemet. Avsikten är attsamtliga återstående frågor skall vara lösta innanpensioner enligt det reformerade pensionssystemetbörjar betalas ut med början år 2001.Utskottet har under ärendets beredning, den 6 maj1999, fått information av statssekreterare , , om tidsplanen för detfortsatta beredningsarbetet. De återstående frågornaoch tidsplanen för dem är följande:Pensionsrätt för inkomstgrundad ålderspensionHär återstår frågan om pensionsrätt vid studier, sombereds i samband med studiestödsreformen. betänkande Sammanhålletstudiestöd (SOU 1996:90) föreslås ett nytt,sammanhållet studiestöd med olika bidragsnivåer förolika studerandegrupper.I 1999 års ekonomiska vårproposition anges attstudiestödet reformeras med början under år 2001.Regeringen avser att lägga fram en proposition medförslag om ett nytt studiestödssystem under hösten1999. Direkt därefter skall förslag till tekniskutformning av pensionsrätt vid studier utarbetas.FinansieringAvgiftsuttaget för finansiering av pensionssystemetär inte slutligen löst. Frågan bereds med inriktningpå en överenskommelse mellan de fem partierna föresommaren. Avsikten är att frågan skall redovisas ihöstens budgetproposition. Prognoserna i 1999 årsekonomiska vårproposition grundas på antagandet attfull ålderspensionsavgift tas ut fr.o.m. år 2001.Finansiell stabilitet och finansiell infasningUtestående frågor är också utformning av den s.k.bromsen och gasen som skall stabiliserapensionssystemet samt buffertfondens dimensioneringoch AP-fondens organisation och placeringsregler.Inriktningen är att de fem partierna som står bakompensionsreformen skall bli överens omstorleken av det belopp som skall föras över frånAP-fonden till statsbudgeten. Överföringsbeloppetkommer att utgöra beräkningsteknisk utgångspunkt förutformningen av en automatisk balansering i det nyapensionssystemet. Förslag till sådan automatiskbalansering, vilket är den benämning som avsesanvändas i fortsättningen, kommer att redovisas i endepartementsstencil som sänds ut på remiss . Lagförslag kommer att lämnas till ibörjan av kommande . Även förslag om AP-fondens organisation och placeringsregler redovisasi en departementsstencil som sänds på remiss i junimed inriktning på proposition under hösten.Rätt att kvarstå i arbete till ålderEnligt riktlinjerna 1994 för pensionsreformen skallarbetstagare få lagstadgad rätt att kvarstå i arbetetill . Undantag bör under vissaförutsättningar kunna göras för särskildayrkesgrupper. Åldersgränsen för avgångsskyldighetbör i första hand bestämmas genom avtal mellanarbetsmarknadens parter.Inom har tagits vissainitiativ för att få till stånd en avtalsmässiglösning. Om det blir nödvändigt med en lagstiftningkommer förslag härom att redovisas i endepartementsstencil som sänds ut på remiss. Enavtalslösning är sannolikt att föredra eftersomsärskilda förhållanden inom yrkesgrupper kan skapaproblem.EfterlevandepensionEn särskild utredare har i betänkandeEfterlevandepension, en anpassning till detreformerade ålderspensionssystemet (SOU 1998:120)lämnat förslag till ny konstruktion avefterlevandepensioneringen som harmonierar med detreformerade ålderspensionssystemet.Betänkandet har varit på remiss och beredningpågår. En proposition var tidigare aviserad till den28 men har skjutits upp eftersom detåterstår en del lagstiftningsarbete beroende påärendets komplexitet. Proposition planeras underhösten 1999.Övergångsvis garantipensionEn särskild utredare, , har ibetänkande Garantipension och Bosättningstillägg förpersoner födda eller tidigare (SOU 1999:17)lämnat förslag till grundskydd 1937 eller tidigare, s.k. övergångsvisgarantipension. Utgångspunkten för förslaget harvarit att i princip ingen pensionär får ett lägrenettoutfall än med nuvarande regler.Förslaget har sänts ut på remiss. Remisstiden utgåri månad. Frågan skall därefterberedas med inriktning på en proposition i slutetav 1999.Bostadstillägg till pensionärerEn särskild utredare, , har nyligenavlämnat sitt betänkande Inkomstprövning avbostadstillägg till pensionärer (1999:52). Iuppdraget har ingått att bl.a. anpassa reglerna tilldet reformerade ålderspensionssystemet och att lämnaförslag till finansiering inombostadstilläggssystemet av den övergångsvisagarantipensionen.Betänkandet har sänts ut på remiss över sommaren.Beredningsarbetet är inriktat på en proposition föreårsskiftet.FörtidspensionRiksdagen har godkänt riktlinjerför ett reformerat förtidspensionssystem, som skallträda i kraft den 1 januari 2001.Den närmare utformningen av förtidspensioneringen,som inte omfattas av pensionsöverenskommelsen mellande fem partierna, bereds inom Socialdepartementet.Två departementsstenciler, en om vilandeförtidspension (Ds 1999:18) och en omberäkningsunderlag för dagersättning (Ds 1999:19),har tagits fram. Beredningsarbetetfortsätter nu med framtagande av förslag till ettnytt regelverk i enlighet med riktlinjerna.Inriktningen är att en proposition skall läggas framnärmare årsskiftet.Inkomstgrundad pensionMotionernaI motion Sf220 av m.fl. (v) begärs iyrkande 1 förslag till en kartläggning avkonsekvenserna av det nya pensionssystemet förpersoner födda . Dessa har halvaarbetslivet bakom sig och har små möjligheter attpåverka sin offentliga pension.Motionärerna anför vidare att den s.k.mellangenerationen får kompensation för folkpensionendast personen fått ATP-poäng. De begär iyrkande 2 förslag om att det basbelopp folkpensionenutgör kompenseras även om inkomsterna inteöverstigit ett basbelopp.I yrkande 4 begärs en jämställdhetsanalys av detnya pensionssystemet. Motionärerna anför att kvinnorhar lägre pension än män på grund av att de utförmer obetalt arbete men också har lägre lön än män.En pension baserad på livsinkomsten innebär att ettmanligt förvärvsmönster gynnas framför ettkvinnligt. Det reformerade pensionssystemetförstärker således skillnaderna mellan könen. Ettförslag som slår direkt mot kvinnor är därtill attendast de år som den försäkrade haft ATP-poäng läggstill grund för beräkningen av folkpensionensbasbelopp. Garantipensionens konstruktion innebärdessutom att det för det stora flertalet kvinnorinte kommer att löna sig att arbeta mer eller attförsöka få högre lön.I motion Sf237 av () anförs att densom är född säkerligen har det mesta av sinastudier bakom sig . Det är därför interimligt att de skall sakna möjligheter attkompensera sig för den inkomst de förlorat vidstudier. Nivån på pensionsrätten vid studier ärockså viktig eftersom många, särskilt kvinnor, intekan kompensera sitt inkomstbortfall understudietiden med en motsvarande högre lön iframtiden. Motionären påpekar att pensionsrätten vidvärnpliktstjänstgöring ligger på en betydligt högrenivå. I motionen begärs ett tillkännagivande härom.Utskottets bedömningSom utskottet har konstaterat har enreformering av pensionssystemet varit nödvändigeftersom ATP-systemet inte längre var finansiellthållbart. ATP-systemet fungerade endast viden ekonomisk tillväxt i samhället på . Iannat fall krävdes en kraftig höjning avavgiftsuttaget. Det nya inkomstgrundade systemetblir mer följsamt mot den samhällsekonomiska ochdemografiska utvecklingen och sambanden mellanförvärvsinkomster och pension är starkare. Systemetbidrar också till ett ökat sparande.I betänkande 1997/98:SfU13 (s. 36) anfördeutskottet också att det reformerade pensionssystemetkommer att bli stabilt av flera skäl. I första handberor detta på att utformningen av det nyaålderspensionssystemet vilar på en mycket bredpolitisk uppgörelse. Det inkomstgrundade systemethar dessutom utformats så att det ger ettfinansiellt stabilt system. Båda dessa förhållandenmedför att det nya systemet ökar långsiktigheten,dels i enskilda människors planering av sinekonomiska situation inför pensioneringen, dels iden samhällsekonomiska planeringen. Denna stabilitetkommer även att gynna tillväxten i den svenskaekonomin.Nämnda förhållanden garanterar enligt utskottetsmening att det reformerade pensionssystemet hålleröver tid.Personer födda mellan 1954 och 1960De överväganden som gjorts om vilka grupper som böromfattas av det nya systemet framgår bl.a. avproposition 1993/94:250 (s. 59-60). Där anges attutformningen av det nya systemet i första hand tarsikte på yngre generationer som tillbringat sittyrkesverksamma liv med de förvärvs- ochfamiljemönster som råder . Det är dockoundvikligt att personer som vid ikraftträdandetredan har tjänat in pensionsrätt enligt tidigareregler berörs av det nya systemet.