bet · GM01UbU3 · 1999-03-04 00:00:00 — Däremot finns det skäl att geeleverna tid och möjlighet att tillämpa sinakunskaper i projekt och individuella arbeten somtill viss del kan ske utan lärarens närvaro, heterdet i motionen.Enligt motion 1998/99:Ub210 (m) yrkande 8 gersystemet med poäng bättre förutsättningar för attförverkliga målstyrningen av skolan. Motionärernaanser att det är logiskt att ta steget och avskaffaden nationella timplanen i gymnasieskolan. I motion1997/98:Ub45 (kd) yrkande 7 framhålls att timplanenbör avskaffas för att ge ökadeförutsättningar för individualisering och en tydligmålstyrning av gymnasieskolan. I motion1998/99:Ub801 (mp) yrkande 21 understryks vikten avatt fortsätta nedtoningen av timplanens betydelseoch stärka utvecklingen av målinriktade studierefter anpassade studieplaner och stortelevinflytande i gymnasieskolan.Frågor med anknytning till valfrihet igymnasieskolan tas upp i flera motioner. Enligtmotion 1998/99:Ub210 (m) yrkande 3 är det orimligtatt elevens bostadsadress är avgörande förantagning. I avvaktan på att en nationell skolpengkan införas bör möjligheterna att väljagymnasieskola garanteras. Vidare bör rätten attvälja specialutformade program också utanförhemkommunen garanteras. I motion 1998/99:Ub801 (mp)yrkande 19 begärs en utvärdering och förslag tillförbättringar vad gäller elevers möjligheter tillval av skola och program. att det är svårt att få ett väl fungerandesystem för det fria valet av program och skola ochatt samverkan mellan kommuner kan förbättrasavsevärt. Enligt motion 1997/98:Ub45 (kd) bör detvara möjligt att läsa valbara kurser även inärliggande kommuner i de fall kommunikationernatillåter det. Motionärerna pekar på att elevernahärigenom kan erbjudas en högre utbildningskvalitetoch att det kan vara en möjlighet för smågymnasieskolor som har mindre utbud av egna valbarakurser (yrk.11). I motionen betonas också vikten avatt nischutbildningar av riksintresse, t.ex. inomhantverk, kan finnas kvar. Dessa utbildningar ärofta kostsamma för kommunen, vilket i perioder medknappa resurser kan innebära att de måste läggas ned(yrk.16). Även i motion 1997/98:Ub40 (c) framhållsrisken av att små gymnasiala nischutbildningar medinriktning mot yrkes- och hantverkskompetens avriksintresse försvinner, om inte något görs för attstimulera ett bättre utnyttjande av dessa resurser.Motionären pekar på att utbildning som omfattas avriksintag ofta är okända för eleverna. Intresset ikommunerna för att skicka elever på utbildning iandra kommuner är svagt.Utskottets bedömningUtskottet vill beträffande gymnasieskolans strukturm.m. anföra följande.I och med beslut med anledning avpropositionen Växa med kunskaper - om gymnasieskolanoch vuxenutbildningen (prop. 1990/91:85, bet. UbU16,rskr. 356) fastställdes utformningen av dennuvarande gymnasieskolan. I propositionen framhöllsatt reformen skall ses som en grund för en fortsattutveckling av gymnasieskolan. Vikten av att skapalösningar som ger förutsättningar för en fortgåendeutvecklingsprocess betonades. Beslutet omen reformering av gymnasieskolan har sedermeraföljts upp genom flera riksdagsbeslut, bl.a. hösten1993 om en ny läroplan och ett nytt betygssystem.Det moderna samhället kännetecknas avinternationalisering och av en förändringstakt inomalla sektorer som aldrig har varit högre. Det finnsinga indikationer på att utvecklingstakten kommeratt minska. Tvärtom pekar alla tecken kommer att innebära att individen fåruppleva allt tätare förändringar. En bredkunskapsbas är det viktigaste verktyget för att manskall kunna hantera en föränderlig verklighet. Enbristfällig utbildning riskerar att bli ett alltstörre handikapp. Det gäller inte bara i arbetslivetutan även i samhällslivet i övrigt.Utskottet anser i likhet med regeringen att enmodern gymnasieskola skall vara uppbyggd efterdagens behov och vara så konstruerad att den ärflexibel och framtidsinriktad. Eleverna skallutifrån sina framtidsplaner och intressen kunnavälja inriktning och kurser. Det bör finnaslikvärdiga valmöjligheter inom de olika nationellaprogrammen. Det bör också vara möjligt för en elevatt byta studieinriktning i gymnasieskolan ellersenare i gymnasial vuxenutbildning. De nationellaprogrammens uppbyggnad bör vara lätta attöverblicka. Utskottet tillstyrker därför regeringensförslag om införande av en gemensam struktur förnationella och specialutformade program. Utskottettillstyrker likaså att definitionen av begreppetgymnasiepoäng ändras så att antalet gymnasiepoängför en kurs i större utsträckning än nu angerkursens studieomfattning och elevernas beräknadearbetsinsats och inte är ett mått på det antallektioner som erbjuds eleverna. Samtliga nationellaoch specialutformade program skall omfatta 2 500gymnasiepoäng, varav 750 gymnasiepoäng avserkärnämnen, 1 450 gymnasiepoäng karaktärsämnen och300 gymnasiepoäng individuella val. Detta anges i enpoängplan i regeringens förslag till ny bilaga 2till skollagen. Förslaget, som utskottet i principställer sig bakom, innebär särskilt storaförändringar för det naturvetenskapliga och detsamhällsvetenskapliga programmet. Det innebär bl.a.en uppluckring av den fasta ämnesstrukturen vilketger eleverna större valmöjligheter. Dessa programger , jämfört med andra program, minstmöjlighet till val av kurser. Utskottet vill isammanhanget betona vikten av att dessa programutformas så att de ger behörighet till studier vidhögskolan i lika stor omfattning som i dag.Utskottet delar regeringens uppfattning attbegreppet inriktning bör ersätta det nuvarandebegreppet gren. Regeringen gör den bedömningen attantalet inriktningar kommer att bli något större ännuvarande antal grenar. Utskottet har inte anledningatt göra någon annan bedömning.Specialisering inom nationella program bör såledesgöras genom val av inriktning. Inriktningarna skall,i likhet med vad som gäller för grenarna, varanationellt eller lokalt fastställda. Utskottet anseri likhet med regeringen att en elevs möjlighet attkomma in på en nationell inriktning bör jämställasmed vad som gäller för nationell gren. Dettainnebär att en behörig sökande, som söker till ettnationellt program under åberopande av att det inomdet sökta programmet finns en nationellt fastställdinriktning som inte erbjuds av hemkommunen, skalljämställas med en behörig sökande som ärhemmahörande i den kommun som anordnar utbildningen.Dagens system med riksrekryterande lokala grenarblir i stället riksrekryterande inriktningar.Utskottet tillstyrker också regeringens förslag attundervisningen i gymnasieskolan skall kunna läggasut än och efter regeringensbemyndigande även på kortare tid.Sammanfattningsvis anser utskottet beträffandegymnasieskolans struktur m.m. att börbifalla regeringens förslag i nu berörda delar ochgodkänna vad utskottet har förordat. Utskottetåterkommer i det följande till de motsvarandeförslagen till lagbestämmelser.När det gäller förslaget om en översyn avgymnasieskolans program och struktur konstaterarutskottet att en översyn av de nationellastyrdokumenten pågår. att stärka programmålens betydelse i syfte atttydliggöra varje nationellt programs inriktning ochprofil. har vidare i november 1998redovisat ett uppdrag från regeringen om bl.a.gemensam programstruktur för samtliga program.Enligt vad utskottet erfarit avser regeringen att,på grundval av beslut med anledning avden nu aktuella propositionen, ge ettförnyat uppdrag beträffande bl.a. nya programmål.Utskottet förutsätter att det i samband därmedtydligt framgår vilka krav regeringen ställer påprogrammålens beskrivning av programmets ämnen ochderas omfattning. Det pågår, vill utskottet notera isammanhanget, inom ett arbete med enöversyn av gymnasieskolans kursplaner. Utskottetföreslår att avslår motion 1998/99:Ub210yrkande 9.Utskottet tillstyrker regeringens förslag att i enny paragraf i skollagen (5 kap. 4 d §) säkra enminsta garanterad undervisningstid för eleverna,för program med yrkesämnenoch 2 150 för övriga program, dvs. samma nivå som nugäller. Utskottet avstyrker därmed yrkande 2 imotion 1998/99:Ub2 om att alla elever skall ha rätttill . Utskottet vill pekapå att en generell höjning av antalet garanteradeundervisningstimmar utöver vad som gäller i dagmedför ökade kostnader för kommunerna. Utskottetvill dock betona att det som föreskrivs är en minstatid som skall erbjudas eleverna sammanlagt förrespektive program. Hur undervisningstiden fördelaspå ämnen och kurser ansvarar skolhuvudmannen för.Elever behöver olika för att nåutbildningsmålen i kurserna. Utskottet villunderstryka att alla elever bör ges möjlighet attbli minst godkända i de kurser som ingår iprogrammet.Utskottet delar regeringens uppfattning och denuppfattning som framförs i motion 1997/98:Ub45beträffande lärarlösa lektioner. Regeringen menaratt undervisning är ett arbete som planeras avlärare och elever tillsammans och som elevernagenomför under lärares ledning (prop. s. 29).Utskottet vill starkt betona att något som s.k.lärarlösa lektioner inte kan betraktas somundervisning. Utskottet noterar att regeringen avseratt se över gymnasieförordningen i syfte attklargöra elevernas rätt till undervisning ochföreskriva krav på lärarledd undervisning. Utskottetanser att yrkandet mot denna bakgrund ärtillgodosett och därför bör avslås.När det gäller yrkandena om att avskaffatimplanen noterar utskottet att regeringens förslagi propositionen innebär att de nuvarande riktvärdenaför utbildningens omfattning i timmar om 60 minuterför ämnen överges i och med införandet av en nydefinition av begreppet gymnasiepoäng och den mycketgenerella poängplan, gemensam för de nationella ochspecialutformade programmen, som föreslås.Poängtalet för respektive ämne är således inte ettriktvärde på antalet lektioner i ämnet. Det endasom i formell mening läggs fast centralt i fråga omlektioner är en garanterad totaltid på 2 150respektive . Skolornakommer att ha stor frihet att disponera tiden. Hurmånga undervisningstimmar som bör läggas på en kursför att en viss grupp elever skall uppnåkunskapsmålen måste bedömas utifrån lokalaförhållanden och förutsättningar. Inget hindrar dockfrån att man lokalt utgår från den fördelning avundervisningstimmar som gäller samt deerfarenheter som detta givit. Enligt utskottetsuppfattning är syftet med yrkandena i huvudsaktillgodosett varför de bör avslås av riksdagen.Utskottet avstyrker således motionerna 1997/98:Ub45yrkande 7, 1998/99:Ub210 yrkande 8 och 1998/99:Ub801yrkande 21.Regeringen har inte förslagit några förändringar isak beträffande elevers möjligheter att väljautbildning i gymnasieskolan. De ändringar somföreslås i skollagen och vilkas motiv utskottet idet föregående har ställt sig bakom är ändringarhuvudsakligen till följd av att begreppet gren påprogram ersätts av inriktning. Såsom redan framgåttkommer en elev även fortsättningsvis att ha rätttill utbildning i en annan kommun om en nationelltfastställd inriktning inte erbjuds av den egnakommunen. Det innebär också att det ävenfortsättningsvis kommer att finnas riksrekryterandeutbildningar av olika slag, t.ex. inom småhantverksområden av riksintresse. Regler omriksrekryterande utbildningar finns i 2 kap.gymnasieförordningen (SFS 1992:394) samt i bilaga 2och 3 till förordningen. Vidare anges i vilka idrottsutbildningar som ärriksrekryterande (SKOLFS 1995:63, ändr. Utskottet kan konstatera att ett stortantal utbildningar är riksrekryterande och attregeringen inte har redovisat några förslag tillförändringar härvidlag. I sammanhanget villutskottet även peka på att vissa kostsammariksrekryterande utbildningar har ett särskiltstatligt verksamhetsstöd ur anslaget A 11 Bidragtill driften av viss verksamhet motsvarandegrundskola och gymnasieskola. Utskottet anser attriksdagen med hänvisning till det anförda bör avslåmotionerna 1997/98:Ub40, 1997/98:Ub45 yrkandena 11och 16, 1998/99:Ub210 yrkande 3 och 1998/99:Ub801yrkande 19.ProgramutbudetEtt nytt nationellt program - teknikprogrammet, m.m.PropositionenRegeringen föreslår att ett nytt nationellt program- teknikprogrammet - införs år 2000.Programmet bör kunna ha flera och varierandeinriktningar. Regeringen anser att ett teknisktprogram bör kunna erbjuda inriktningar somförbereder för såväl eftergymnasiala studier inomfrämst det tekniska området som för olikateknikinriktade arbetsuppgifter. Det tekniskaprogrammets struktur bör enligt regeringen ha sammauppbyggnad som föreslås för övriga program. Iprogrammet bör av karaktärsämnesblocketbestå av kurser i matematik, fysik, kemi ochtekniska ämnen som är gemensamma för alla som går påprogrammet. Resterande del av karaktärs-ämnesblocketbör utgöras av valbara tekniska inriktningar. Detskall också finnas möjlighet att inom blocket läsade kurser i matematik, fysik m.m. som krävs försärskild behörighet exempelvis tillcivilingenjörsutbildningar.MotionernaI motion 1998/99:Ub2 (v) yrkande 3 anförs attbehovet av sådan teknikutbildning som krävs isamband med omställningen av energisystemet börtillgodoses vid utformningen av ett nyttteknikprogram. Hit hör sådan teknik som hör sammanmed effektivare energianvändning ochenergiproduktion från förnybara energikällor. Enligtmotion 1997/98:Ub44 (mp) yrkande 3 är det viktigtatt teknikprogrammet förutom de tekniskaspecialiseringarna och de ordinarie kärnämnenainnehåller kurser i miljökunskap på allainriktningar.Enligt motion 1998/99:Ub223 (kd) börindustriprogrammets namn ändras tillteknikerprogrammet. Motionärerna pekar på attantalet sökande till industriprogrammet är litet ochatt det skulle vara värdefullt om självabeteckningen på programmet blev mer rättvisande ochpositiv.I motionerna 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 14 och1998/99:Ub1 (fp) yrkande 12 föreslås ettföretagarprogram i gymnasieskolan. I det förstnämnda yrkandet framhålls att entreprenörskap ochföretagaranda alltför sällan uppmuntras iundervisningen. Ett företagsinriktat program börframför allt inriktas på samarbete med små ochmedelstora företag inom samhällets alla sektorer. Idet andra yrkandet föreslås bl.a. att det i ettsådant företagarprogram, förutom kärnämnen somsvenska, engelska och matematik, bör ingå ämnen somredovisning, affärsjuridik, marknadsföring etc.Enligt motion 1997/98:Ub43 (c) yrkande 2 börpedagogiken utvecklas för att stimuleraentreprenörskap i undervisningen. Detta bör bl.a.leda till förändringar i lärarutbildningen.Lärarutbildningskommittén bör därför fåtilläggsdirektiv om detta.En ny bredare bussförarutbildning behövs igymnasieskolan enligt förslag i motion 1998/99:Ub235(s). Utbildningen bör förutom den traditionellafordons- och förarutbildningen också ge kunskaper omentreprenörskap, företagsekonomiska principer ochbegrepp som är relevanta för bussföretag.Enligt motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 5 bör allaelever ges ökad möjlighet att själva sätta sammankurser till ett eget personligt program. Utöver deobligatoriska kärnämnena bör eleven få välja kursertämligen fritt.Utskottets bedömningUtskottet anser i likhet med regeringen att ett nyttnationellt program - teknikprogrammet - bör införasfrån . Utskottet föreslår att riksdagengodkänner regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser bilaga 1. En tekniskutbildning på gymnasienivå bör förbereda förfortsatt utbildning inom teknikområdet och/eller förarbetslivet. Ett tekniskt program bör i störreutsträckning än nuvarande teknisk gren pånaturvetenskapsprogrammet kunna stimulera elevernasintresse för teknik och teknisk utveckling. Etttekniskt program bör också kunna bidra till enökning av andelen elever inom området naturvetenskapoch teknik.När det gäller utformningen av teknikprogrammetanser utskottet i likhet med regeringen attprogrammet bör kunna ha flera och varierandeinriktningar. Genom en sådan konstruktion gesförutsättningar att tillgodose behovet avframtidsinriktade utbildningar. Det är angeläget attdet inom programmet - förutom klassiskt tekniskainriktningar, vilka delvis täcks av programsom industriprogrammet, elprogrammet ochfordonsprogrammet - finns inriktningar mot nyateknologiska områden t.ex. miljö och energi. Detankommer på regeringen att besluta om vilkanationella inriktningar som skall finnas pårespektive program. Det bör finnas möjlighet tillett lokalt inflytande och att genom en lokalinriktning tillgodose lokala eller regionala behov.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotionerna 1997/98:Ub44 yrkande 3 och 1998/99:Ub2yrkande 3.Utskottet, som således tillstyrker att ettnationellt teknikprogram införs, avstyrker förslageti motion 1998/99:Ub223 om ändring av namnet påindustriprogrammet till teknikerprogrammet.Utskottet vill med anledning av motion 1997/98:Ub43yrkande 2 om entreprenörskap i undervisningen anföraföljande.De snabba förändringarna i omvärlden ställer storakrav på individernas förmåga till omställning,förnyelse och utveckling. Förmåga att lösa problem,initiativförmåga och förmåga att vara flexibel ochkreativ samt självtillit är viktiga egenskaper föralla individer, inte bara för blivande företagareoch entreprenörer. Utskottet konstaterar attsamtliga läroplaner tar upp dessa aspekter. I dennyligen fastställda läroplanen för förskolan (Lpfö98) anges under avsnittet Förskolans uppdrag bl.a.att de vuxna skall ge barnen stöd i att utvecklatillit och självförtroende. Barnens nyfikenhet,företagsamhet och intressen skall uppmuntras ochderas vilja och lust att lära skall stimuleras.Detta följs sedan av liknande formuleringar iläroplanerna för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94)respektive för de frivilliga skolformerna (Lpf 94).Läroplanerna slår också fast att skolan skallsamverka med arbetslivet och närsamhället i övrigt.Utskottet vill betona skolans betydelse för attlägga grunden till ett positivt förhållningssätt närdet gäller entreprenörskap och företagsamhet. uppfattning är det primärt inte fråga omatt utbilda blivande företagare i skolan utansnarare att stimulera initiativförmåga ochkreativitet hos eleverna. Detta bör t.ex. komma tilluttryck i skolans arbetssätt och arbetsformer.Utskottet vill också peka på attLärarutbildningskommittén (dir. 1997:54, 1998:47)kommer att lämna sina förslag. Medhänvisning till vad utskottet har anfört avstyrksmotion 1997/98:Ub43 yrkande 2.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nyssanförda även förslagen i motionerna 1997/98:Ub45yrkande 14 och 1998/99:Ub1 yrkande 12 om införandeav ett företagarprogram i gymnasieskolan. Utskottetvill därutöver tillägga att arbetslivs- ochföretagarfrågor berörs i programmålen för fleraprogram och i flera kursplaner. Det anges t.ex. iprogrammålen för hantverksprogrammet att elevernaskall ha sådana grundläggande kunskaper iföretagsekonomi, marknadsföring och lagstiftning somär relevanta för mindre företag. Det finns inomgymnasieskolan redan nu också ett betydande utrymmeför flexibla lösningar på lokal nivå, vilket mångakommuner har utnyttjat, inte minst genom att anordnaolika former av företagarutbildning. Utskottet villockså peka på att ett projekt - Entreprenörskap somutbildningsmål - har startats på initiativ avNordiska ministerrådet för perioden 1997-2000.Projektet skall genomföras inom ett nätverk mellangrund- och gymnasieskolor.Beträffande förslaget i motion 1998/99:Ub235 ominförande av en bredare bussförarutbildning igymnasieskolan vill utskottet erinra om att det förbussförarutbildning krävs att eleven har fyllt 20 årvilket hindrar en sådan utbildning i gymnasieskolan.Däremot finns det en påbyggnadsutbildning i komvux:Persontransporter med buss (SKOLFS 1995:30). Somförkunskaps-krav till denna utbildning gäller,förutom ålderskravet på fyllda , fullföljdgymnasieutbildning på nationellt ellerspecialutformat program innefattande kursen Tungafordon - grundkurs, eller motsvarande kunskaper,samt innehav av körkortsbehörighet av minst klass B.Kursen Tunga fordon ges inom fordonsprogrammet. Iprogrammålen till detta program anges bl.a. atteleverna skall ha kunskaper om sådanaföretagsekonomiska principer och begrepp som ärrelevanta för företag i branschen. Utskottethänvisar även till vad som sagts i det föregåendebeträffande bl.a. vikten av att skolan läggergrunden till ett positivt förhållningssätt när detgäller entreprenörskap och företagsamhet. Riksdagenbör avslå motionen med hänvisning till vad utskottethar anfört.Beträffande yrkande 5 i motion 1998/99:Ub1 om attalla elever bör ges ökad möjlighet att själva sättasamman kurser till ett eget personligt program villutskottet erinra om de regler som gäller förspecialutformade program (skollagen 5 kap. 4 a och13 §§ samt gymnasieförordningen 2 kap. 18 §). Ettspecialutformat program skall i fråga omutbildningens nivå motsvara ett nationellt program.Det kan utformas individuellt för en elev ellergemensamt för en grupp elever. Programmet består avkurser som kan förekomma på nationella program ochspecialarbete. Alla specialutformade program skallinnehålla kärnämnena. Utskottet konstaterar att detinom ramen för gällande regler finns möjligheter attsätta samman ett eget personligt program. Utskottetanser att yrkandet därmed är tillgodosett, varfördet bör avslås.Det individuella programmetPropositionenRegeringen föreslår att 5 kap. 4 b § skollagenändras så att det tydligt framgår att det är möjligtatt särskilt inrikta undervisningen inom ettindividuellt program mot ett nationellt ellerspecialutformat program. Syftet är att stimulerautvecklingen av det individuella programmet ochmarkera att programinriktade alternativ bör erbjudaseleverna.Det individuella programmet bör enligt regeringenutvecklas kvalitativt för att öka andelen elever somgår vidare till och fullföljer ett nationellt ellerspecialutformat program. Kommunerna bör därförerbjuda elever programinriktade, sökbara studievägarinom ramen för det individuella programmet.MotionernaEnligt motion 1997/98:Ub45 (kd) yrkande 12 måstekvaliteten på det individuella programmet blijämnare. För att minska antalet elever på programmetkrävs framför allt stora satsningar inom grundskolanför att där höja utbildningskvaliteten. Elever igrundskolan måste också få en bättre insyn igymnasieskolans organisation och programutbud.Motionärerna anser att det krävs en utökadsyofunktion.I motion 1998/99:Ub1 (fp) yrkande 1 tas frågan uppom behörighet till gymnasieskolan. Motionärernaanser att ingen elev skall få börja gymnasieskolanutan betyget "godkänt" i svenska, engelska ellermatematik. Elevernas kunskapsbrister är mycketomfattande när de lämnar . Åtgärder isyfte att ge alla grundskoleelever goda baskunskapermåste komma tidigt i årskurser.Utskottets bedömningNästan alla elever () som slutade grundskolanvåren 1997 gick i gymnasieskolan (inklusiveindividuellt program) . Om detindividuella programmet inte räknas med varövergången något lägre (). För behörighet tillnationella och specialutformade program gällerfr.o.m. slutförd sista årskurs igrundskolan och godkända betyg i svenska alternativtsvenska som andraspråk, engelska och matematik.Avsikten med de nya bestämmelserna är att de eleversom börjar ett nationellt program skall ha debasfärdigheter som är en förutsättning för att klarastudierna i gymnasieskolan. Enligt vad utskottet harinhämtat tyder preliminära siffror från hösten 1998på att övergången till individuella program är ca 3procentenheter högre än året innan. aveleverna som lämnade varbehöriga till gymnasieskolans nationella ochspecialutformade program.Huvudsyftet med det individuella programmet är attförbereda eleverna för studier på ett nationellteller specialutformat program. Inte minst motbakgrund av de nya behörighetsbestämmelserna är detviktigt att det individuella programmet utvecklaskvalitativt för att ge bättre förutsättningar föralla elever att gå vidare till och fullfölja ettnationellt eller specialutformat program. Utskottetdelar regeringens uppfattning att en utveckling avdet individuella programmet är en av gymnasieskolansverkliga utmaningar för att kunna nå målet att allaungdomar skall skaffa sig en gymnasieutbildning. Detär viktigt att alla elever får möjlighet ochförutsättningar att fullfölja sina gymnasiestudier,även om det tar för en del elever.