bet · GN01BoU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Innebörden i förslaget är i korthet följande.Enligt gällande bestämmelser skall beräkningen av husägarens självriskgöras enligt endera av följande metoder.Metod 1: Självrisken är beroende av hur stor del av reparationskostnadensom huset kan bära i ombyggt skick. Avgörande för beräkningen ärfastighetens värde efter reparationen och hur stora lån som belastarfastigheten.Metod 2: Självrisken bestäms utifrån husets ålder och motsvarar entrettiondel av reparationskostnaderna multiplicerat med husets ålder.Den högsta självrisken enligt de båda metoderna skall väljas. Lägstasjälvrisk är emellertid aktuellt basbelopp.Den regelförändring som regeringen föreslår innebär att den s.k.låneutrymmessjälvrisken (metod 1) slopas helt. Som en följd härav föreslåsockså att den återbetalningsregel som knyter an till fastighetensmarknadsvärde ändras. Vidare föreslås att nivån på minimisjälvrisken höjsfrån ett basbelopp till 50 000 kronor.I motion Bo226 (m) anförs att skadorna i de hus som kan komma i fråga förstöd från Fonden för fukt- och mögelskador i de flesta fall redan hunnitvisa sig. Motionärerna menar att det därför finns skäl att inleda enavveckling av fonden. anförs att de gällandesjälvriskreglerna har medfört att många drabbade husägare inte kunnatbeviljas stöd. Av detta skäl förordar motionärerna att dessa husägare gestillfälle att på nytt söka stöd från fonden efter det att de ibudgetpropositionen föreslagna regeländringarna börjat tillämpas. Enligtyrkande 3 i motionen bör regeringen återkomma med förslag om när enavveckling av fonden kan påbörjas och hur den bör genomföras.Den av regeringen föreslagna regeländringen för beräkning av självriskligger i linje med vad utskottet förordade . Inga invändningarhar heller riktats mot regeringsförslaget i denna del. bör såledesgodkänna förslaget om ändrade regler.Det av regeringen föreslagna anslaget för bidrag till Fonden för fukt- ochmögelskador ligger på samma nivå som för innevarande budgetår. Det kanemellertid konstateras att den förordade regeländringen för stödet bedömskunna ge vissa administrativa vinster. Detta torde också i viss mån ökautrymmet för stöd till de fastighetsägare som drabbats av höga oförutseddakostnader i samband med fukt- och mögelskador. Utskottet tillstyrker motdenna bakgrund regeringens anslagsförslag och avstyrker motion Bo228 (c) imotsvarande del.Bostadsutskottet instämmer inte i den bedömning av fondens verksamhet somgörs i motion Bo226 (m) och som innebär att en avveckling av fonden börinledas. finns en stor efterfrågan på stöd från fonden. Detfinns skäl att bl.a. avvakta effekterna av den föreslagna regeländringeninnan eventuella ytterligare överväganden om fondens verksamhet kommer tillstånd. Motionen avstyrks.A 8 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäderDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärder mot radon ismåhus. Bidrag lämnas om radongashalten i huset överstiger det gränsvärdesom anser som godtagbart från hälsosynpunkt.Bidragsbestämmelserna finns i förordningen (1988:372) om bidrag tillåtgärder mot radon i egnahem. Bidrag lämnas i mån av tillgång på medel.I budgetpropositionen föreslås att anslaget för bidrag till åtgärder motradon i bostäder bestäms till , vilket är en oförändradnivå i förhållande till innevarande år. Anslaget bör enligt motion Bo228 (c)ökas med utöver vad som föreslås i budgetpropositionen.I motion Bo226 (m) yrkande 4 föreslås att den aktuella bidragsverksamhetenavvecklas och att anslaget i fortsättningen endast används förinformationsinsatser avseende radonsanering. Motionärerna gör bedömningenatt denna åtgärd sannolikt leder till att antalet sanerade bostäder kommeratt öka.I frågan om radonsanering i bostadsbeståndet har utskottet vid ett flertaltillfällen framhållit att detta bör vara en högt prioriterad verksamhet. Enerfarenhet av de senaste årens insatser för att öka åtgärderna mot radon äremellertid att bidraget inte ensamt kan stimulera till att alla nödvändigaåtgärder vidtas. Informationsinsatser som leder till att berördafastighetsägare i högre grad uppmärksammar och prioriterar problemet kan haväl så stor betydelse. Utskottet förutsätter att de myndigheter som har ettansvar inom området, bl.a. och ,fortsätter sin verksamhet med att informera om riskerna med radon och ommöjligheterna att få bidrag till saneringsåtgärder. äremellertid inte berett att förorda att, som föreslås i m-motionen, detekonomiska stödet avvecklas och att samhällets insatser helt inriktas påinformation. Utskottet anser sig inte heller kunna förorda den anslagsökningår 2000 som föreslås i c-motionen. Detta skulle förutsätta omprioriteringarinom den ram för utgiftsområde 18 som fastställt.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet regeringensanslagsförslag och avstyrker motionerna Bo228 (c) i motsvarande del samtBo226 (m) yrkande 4.A 10 BostadsbidragKostnaderna för bostadsbidragen steg första hälftkraftigt. Med anledning av denna utveckling fattade våren 1996beslut om vissa förändringar av bostadsbidragen, vilka trädde i kraft den 1januari 1997. Förändringarna innebär bl.a. att- ett nytt system för inkomstprövning tillämpas med preliminärtbostadsbidrag som sedan fastställts slutligt på grundval av taxeringen,-- individuella inkomstgränser tillämpas,-- den bidragsgrundande bostadsytan begränsas,-- det särskilda bidraget höjs för familjer med fyra eller flerabarn i takt med att flerbarnstilläggen fasas ut.-Mot bakgrund av att de beslutade förändringarna var så pass genomgripandeinitierade bostadsutskottet en skyndsam utvärdering av effekterna av de nyareglerna. Som ett resultat av utvärderingen förordade bostadsutskottet ochriksdagen förändringar i bostadsbidragen för att mildra effekterna för dehushåll som fått vidkännas väsentliga förändringar. Med anledning härav laderegeringen ekonomiska vårproposition fram ett förslag till vissaändrade regler för bostadsbidragen. Ändringarna, som utskottet och riksdagenställt sig bakom, innebär att- en lägsta nivå tillämpas under vilken boendekostnaden inte skallreduceras på grund av bostadsytans storlek,-- räntebidrag exkluderas från bidragsgrundande inkomst.-Bestämmelsen om ytnorm med garantinivå har trätt i kraft den 1 november 1997och ändringen i fråga om räntebidragen den 1 januari 1998.I anslutning till att de slutliga bostadsbidragen började fastställasomkring /1999 kom frågan om reglerna för eftergift vidåterbetalning av bostadsbidrag att aktualiseras. Regeringen förelade därförriksdagen ett förslag om ändrade regler för eftergift vid återbetalning avbostadsbidrag. Förslaget som antagits av (bet. 1998/99:BoU9)innebär bl.a. att möjligheterna för försäkringskassorna att medge eftergifthar vidgats. De bidragstagare som inte kommer attkunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet kan medges eftergift. De nyabestämmelserna om eftergift har trätt i kraft den 15 maj 1999.Mot bakgrund av de relativt stora förändringar i bostadsbidragssystemet somde nya reglerna innebär har () haft regeringensuppdrag att redovisa effekter och resultat av dessa. Verket har redovisatuppdraget dels i två delrapporter, dels i slutrapporten tillbarnfamiljer och ungdomar - effekter och resultat av de nya reglerna för år1997 (RFV Anser 1999:6). I budgetpropositionen lämnas också en kortredogörelse för resultatet av verkets redovisning. Företrädare för hardessutom inför utskottet redovisat innehållet i sin slutrapport.Sammanfattningsvis finner RFV, utifrån de resultat som utvärderingen visat,inga starka argument för att nu föreslå några större förändringar ibostadsbidragssystemet. I några avseenden har dock verket funnit detmotiverat att föreslå att regeländringar övervägs. Det gäller i korthetföljande frågor- samordning av bostadsbidrag och bostadsbidrag tilltotalförsvarspliktiga,-- överföring av bostadsbidraget för studerande tillstudiemedelssystemet,-- storleken på avgift, från vilket belopp avgift skall utgå och hurden skall regleras samt-- lagreglering av möjligheten att få tillgång tillkontrolluppgifter om förmögenhet.-I budgetpropositionen redovisar regeringen uppfattningen attgrundprinciperna för det nya bostadsbidragssystemet är bra. Regeringen delarockså bedömning att resultaten av verkets utvärderinginte föranleder några större förändringar i systemet. uttalar dockregeringen att den kommer att ytterligare analysera de frågor som verketlyfter fram i sin slutrapport. Regeringen avser också att återkomma tillriksdagen i frågan. Avslutningsvis uttalar regeringen att den är medveten omatt bostadsbidragen ger upphov till stora marginaleffekter och att dessadärför kommer att ses över i ett samlat perspektiv.Sammanfattningsvis föreslår regeringen att för tillanslaget A 10 Bostadsbidrag skall anvisas ett ramanslag om 5 670 000 000 kr.Hänsyn har härvid tagits till de regeländringar för bostadsbidragen somregeringen föreslår.De förslag till ändringar i bostadsbidragslagen som regeringen lägger frami budgetpropositionen innebär i korthet följande:- vid barns dödsfall får, under vissa förutsättningar,bostadsbidrag utgå t.o.m. sjätte månaden efter dödsfallet,-- om det slutliga bostadsbidraget över- eller understiger detpreliminära bidraget med betalas inte beloppet ut ellertillbaka.-De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 2000.I anslutning till förslagen om ändringar i bostadsbidragslagen redovisarockså regeringen bedömningen att avgift på för högt erhållet bostadsbidrag,fr.o.m. , endast bör tas ut på återbetalningsbelopp somöverstiger . Enligt föreskrifter (RFFS 1996:12) är det avgiftsfria beloppet 1 000 kr.Regeringens förslag till anslagstilldelning för bostadsbidragen har möttinvändningar i flera motioner.I motion Bo226 (m) yrkande 5 förslås att anslaget till bostadsbidrag skallminskas med i förhållande till regeringsförslaget.Enligt motionen kan anslaget minskas genom att de i partimotion Bo206 (m)föreslagna ändringarna i bostadsbidragen genomförs. I denna motions yrkande9 föreslås sålunda ändringar i reglerna för bostadsbidragen som i korthetinnebär att den samlade hushållsinkomsten skall grunda bidraget, ytnormenavskaffas och att barnpension ej skall ingå i den bidragsgrundandeinkomsten. I motionens yrkande 10 föreslås dessutom att bostadsbidragen tillungdomar skall avvecklas.Enligt motion Bo228 (c) i motsvarande del kan anslaget till bostadsbidragminskas med i förhållande till vad regeringen föreslagit.Den minskade anslagsbelastningen uppkommer enligt förslaget genom de ökadeinkomster för bostadsbidragstagarna, och därmed minskade behov avbostadsbidrag, som följer av att garantibeloppet föreslås höjt i ettmotionsförslag från samma parti.De marginaleffekter som följer av bostadsbidragen bör enligt motion Bo232(fp) samt partimotion Fi212 (fp) mildras genom att det generella barnstödetökas och bostadsbidragen minskas. Med hänvisning till att barnbidragen skallhöjas med per barn och månad förordas i motionerna attbostadsbidraget trappas ned med samma summa. Enligt motionerna ger detta enbesparing på bostadsbidragen med . Dessutom hävdas attkostnaderna kan hållas lägre därutöver. Med hänvisning härtill föreslås imotionernas yrkande 10 respektive 18, båda yrkandena i motsvarande del, attanslaget till bostadsbidrag skall minskas med 700 miljoner kronor.I motion Bo233 (kd) yrkande 22, i motsvarande del, förordas att anslagettill bostadsbidrag skall höjas med . Enligt motionen böranslaget höjas för att bostadsbidragen till barnfamiljer skall kunnaförbättras. Genom yrkandena 14-16 i motionen föreläggs därförförslag om att hushållets samlade inkomst skall grunda bostadsbidraget, attytgränserna skall höjas med för alla hushållstyper samt attbostadsbidraget skall höjas med per barn. Dessutom förordas imotionens yrkande 17 att bidragsperioderna skall vara halvårsvisa.Med anledning av vad som i budgetpropositionen och i motioner föreslagitsom anslaget till bostadsbidrag för vill utskottet anföraföljande.De nya regler för bostadsbidragen som trädde i kraft harlett till att utgifterna för bidragen har minskat i den omfattning somavsågs. Det innebär att utgifterna nu har stabiliserats på en nivå somligger väsentligt under den tidigare utgiftsnivån. I detta avseende haralltså målen med reformen uppnåtts. Som utskottet tidigare uttalat är detsamtidigt av största vikt att bostadsbidragens roll som bostadspolitisktinstrument inte åsidosätts. Den utvärdering av bidragen som gjorts gerockså vid handen att bidragen i väsentliga avseenden synes svara mot målenäven i detta hänseende. Enligt utskottets mening finns det emellertidanledning att ytterligare fördjupa och bredda analysen på denna punkt. Tilldenna fråga återkommer utskottet nedan i avsnittet Bostadsbidragen på längresikt.Regeringens förslag om anslag till bostadsbidrag för utgårfrån att de regler som gäller tillämpas med de av regeringen föreslagnamindre ändringarna också under . Även den anslagsram förutgiftsområde 18 som utskottet och ställt sig bakom bygger pådenna förutsättning. Till den del motionsförslagen innebär att denna ramöverskrids bör de sålunda avvisas. En annan möjlighet skulle i dessa fallkunna vara att göra en motsvarande besparing inom utgiftsområdet i övrigt.Utskottet är inte berett förorda en sådan omfördelning mellan anslagen inomutgiftsområdet. Inte heller i övrigt är utskottet berett att ställa sigbakom förslagen i motionerna till ändringar av bostadsbidragen. I flertaletfall rör det sig om förslag som tidigare avvisats av utskottet ochriksdagen.Utskottet avstyrker med hänvisning till det nu anförda motionerna Bo206 (m)yrkandena 9 och 10, Bo226 (m) yrkande 5, Bo228 (c) yrkande 10 i motsvarandedel, Bo232 (fp) yrkande 10 i motsvarande del, Bo233 (kd) yrkandena 14-17samt 22, detta yrkande i motsvarande del, och partimotion Fi212 (fp) yrkande18 i motsvarande del. Regeringens förslag till anslag tillstyrks.Regeringens förslag tillstyrks även i vad avser förslaget till lag omändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Lagförslaget har som bilaga 3fogats till betänkandet.B 1 geotekniska institut (SGI) är en uppdragsmyndighet och har ettsektorsövergripande ansvar för geoteknikfrågor.Regeringen föreslår att anslaget för SGI skall bestämmas till 24 078 000 krför budgetåret 2000.I motion Bo228 (c) föreslås i motsvarande del att anslaget skall minskasmed i förhållande till regeringsförslaget.Utskottet anser inte att några sakargument för en anslagsbegränsningframförts i motion Bo228 (c). Motionen avstyrks i denna del. Regeringensanslagsförslag tillstyrks.C 1 Länsstyrelserna m.m.I budgetpropositionen föreslås att det till länsstyrelsernas verksamhet år2000 skall anvisas 1 . Vid anslagsberäkningen har hänsyntagits till ett flertal faktorer som redovisas i propositionen. Det handlarbåde om överföringar från länsstyrelseanslaget på vissa områden och omförstärkningar på andra. går inte närmare in på frågor omdessa beräkningsförutsättningar eftersom de inte i sak ifrågasatts imotioner eller vid utskottets beredning. Däremot har i motion Bo228 (c)föreslagits att anslaget till länsstyrelseverksamheten skall bestämmas tillbelopp som är lägre än vad regeringen förordat. Liksom förövriga förslag om myndighetsanslag i denna motion är utgångspunkten attanslaget inte realt skall räknas upp.Som redovisats ovan har inga sakinvändningar riktats mot regeringensredovisning av de faktorer som påverkat årets anslagsberäkning avlänsstyrelseanslaget. Det bör påpekas att den uppräkning som skett avanslaget i förhållande till innevarande år till stor del beror på en tekniskjustering med anledning av en ny metod att redovisa föravtalsförsäkringen. En anslagsbesparing i enlighet med förslaget i motionBo228 (c) skulle således förutsätta besparingar på delar av den verksamhetsom länsstyrelserna skall bedriva. Några förslag med denna innebörd har dockinte presenterats. Motionen avstyrks i denna del.I motion Bo301 (fp) riktas kritik mot hur det totala anslaget har fördelatspå de enskilda länsstyrelserna. Enligt motionen har vissa län missgynnatsvid den fördelning som regeringen redovisar. Räknat per invånare får dessalän enligt motionen ett lägre belopp än övriga län. Motionären anser motdenna bakgrund att i ett tillkännagivande bör förorda att Hallandslän bör få en större andel av det totala länsstyrelseanslaget.Frågan om den närmare fördelningen av länsstyrelseanslaget mellan olikalänsstyrelser har behandlats av utskottet vid flera tidigare tillfällen.Våren 1995 uttalade sålunda bostadsutskottet och (bet.1994/95:BoU12) att det vid fördelningen av länsstyrelseanslaget mellan olikalänsstyrelser kunde finnas anledning att ta hänsyn till länetsbefolkningsstorlek. I budgetpropositionen avseende redovisade ocksåregeringen att det fr.o.m. detta budgetår skulle ske en omfördelning avanslaget mellan länsstyrelserna, varvid bl.a. befolkningsstorleken skulle fågenomslag. En omfördelning i den riktning som utskottet tidigare uttalat sigför, och som även motionärerna förordar, har alltså delvis redan kommit tillstånd. Trots detta kan det naturligtvis hävdas att omfördelningen avanslaget mellan länsstyrelserna inte är tillräckligt långtgående eller attfördelningen inte blir rättvisande ur andra aspekter. Utskottet är dock inteberett att på de i motionen angivna grunderna förorda att fördelningenmellan länsstyrelserna ges en annan utformning än den som regeringenredovisar i budgetpropositionen. Motion Bo301 (fp) avstyrks sålunda.I en motion tas - vad gäller verksamheten vid länsstyrelserna - upp frågorom metoder för en utvecklad effektivitetsmätning. Utskottet återkommer tilldenna fråga i den del av betänkandet som inte avser nästa års budget.D 1 LantmäteriverketI budgetpropositionen konstaterar regeringen att har kommitlångt i arbetet med att lösa de ekonomiska och strukturella problem somfunnits i verksamheten. är det enligt regeringen angeläget atteffektiviseringen av fastighetsbildningsprocessen drivs vidare med högambition. Regeringen gör också bedömningen att verket måste fortsättaarbetet för att nå ekonomisk balans samt arbetet med att förbättraredovisningarna till regeringen.Vid sin anslagsberäkning har regeringen varaktigt minskat anslaget D 1Lantmäteriverket med . Vidare har regeringen bedömt detskäligt att tillfälligt minska anslaget med med anledningav vissa ökade avgiftsintäkter i verksamheten. Sammantaget föreslårregeringen att det för verksamhet skall anvisas417 för budgetåret 2000.Anslaget till kan enligt förslagen i Folkpartietspartimotion Fi212 yrkande 18 samt motion Bo232 (fp) yrkande 10, bådayrkandena i motsvarande del, minskas med för budgetåret2000. Enligt den förstnämnda motionen kan besparingar göras i byråkratin.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning om möjligheterna tillbesparingar i vad de kallar byråkratin på . En neddragningav verkets resurser av den omfattning som motionärerna föreslår är enligtutskottets mening inte realistisk. Det gäller både med avseende påverksamheten som sådan och med hänsyn till de lagar och avtal som gäller förden personal som skulle tvingas avgå vid ett genomförande av förslaget.Motionen avvisas redan på denna grund. Som framgår av redovisningen ibudgetpropositionen är nu på väg att lösa de ekonomiska ochstrukturella problem som verket haft. Det vore i den situationen ytterstolämpligt att genomföra nedskärningar av den storleksordning sommotionärerna föreslår. Verkets anslagstilldelning måste naturligtvis varasådan att den säkrar samhällets behov av fastighets- ochlandskapsinformation. Regeringens förslag tillstyrks sålunda. Folkpartietspartimotion Fi212 yrkande 18 samt motion Bo232 (fp) yrkande 10, bådayrkandena i motsvarande del, avstyrks.Enligt motion Bo210 (kd) har genom sitt utgångsläge på kart- ochfastighetsdataområdet goda förutsättningar att kunna bygga upp digitalakartdatabaser. Dessa förutsättningar har enligt motionen dock inte tagitstill vara eftersom tillräckliga resurser inte ställts till förfogande förverksamheten. Databaserna bör enligt motionen byggas upp betydligt snabbareän vad som sker . Utbyggnadshastigheten bör därför öka - yrkande 1.Vidare förordas att ett arbete skall påbörjas för att analysera hurmiljöinformation kan knytas samman med den fastighetsanknutna informationen.Enligt förslaget bör det uppdras åt att i samarbete medNaturvårdsverket genomföra en sådan analys - yrkande 2.Utskottet delar motionärernas uppfattning om vikten av att kartor ochannan landskapsinformation liksom fastighetsinformation finns att tillgå idigital form. Produktionen och användningen av landskapsinformation idigital form har också ökat under en rad av år. Som framgår avbudgetpropositionen förutses inom verksamheten med landskaps- ochfastighetsdata en fortsatt snabb utveckling för användningen av integreradkart- och registerinformation i geografiska informationssystem. Det är enenligt utskottets mening mycket positiv utveckling. En förutsättning för attden skall fortgå är att användarna får ökad kunskap om de möjligheter somgeografiska data i digital form erbjuder. Flera satsningar har också gjortsför att stimulera till en ökad användning. Det gäller bl.a. inom denoffentliga sektorn där en utbildningssatsning riktas till kommuner ochlänsstyrelser. Information i digital form används också redan bl.a. inomsamhällsplanering, räddningstjänst, miljöövervakning, trafikplanering ochförsvaret. Ett ytterligare exempel är att länsstyrelserna har fått tillgångtill den ekonomiska kartan i digital form.Geografiska informationssystem används också i allt högre grad inomnäringslivet. Inte minst gäller detta inom transportnäringen därtransportplanering och fortlöpande positionsbestämning av transporterna blirallt vanligare.För en bredare allmänhet finns nationalatlas i en digital version.Särskilda medel har också avsatts för en vidareutveckling med sikte på attförmedla denna information via Internet. Även på detta område går sålundautvecklingen i den riktning som motionärerna synes eftersträva.Några skilda meningar i sak om vikten av att tillgången på och användningenav digital landskaps- och fastighetsinformation ökar torde enligt utskottetsmening inte föreligga. Det frågan gäller är därför om utvecklingen gårtillräckligt snabbt eller inte. Enligt utskottets mening kan denna frågainte ses isolerad. Takten måste naturligtvis bestämmas av såväl de behov somfinns som av vilka medel som kan avsättas för verksamheten. Utskottet harför sin del inte underlag för någon annan bedömning än att den nuvarandeutvecklingstakten är baserad på en sammanvägning av dessa faktorer. Ianslutning härtill vill utskottet peka på de möjligheter som finns tillsamfinansiering mellan och t.ex. näringslivet i de fallinsatser framstår som särskilt viktiga. Utskottet är mot bakgrund av detanförda inte nu berett att tillstyrka förslaget i motion Bo210 (kd).Det finns enligt motion Bo202 (c) en rad äldre samfälligheter ochservitut som spelat ut sin roll och därför borde avvecklas. De kostnader somär förknippade med detta för den enskilde fastighetsägaren är dock så storaatt ett genomförande inte är realistiskt utan statlig subvention. Medavseende på den nytta som också samhället har av att dessa samfälligheteravvecklas föreslås i motionen att en subvention för sådan verksamhet skallutgå. Medel för ändamålet förutsätts kunna frigöras inom Lantmäteriverketsordinarie ekonomiska ram.Som framhålls i motionen medger förordningen (1995:1459) om avgifter vidlantmäteriförrättningar att avgiften i vissa fall sätts ned. Det gällerframför allt situationer där förrättningen leder till förenklingar ifastighetsregistret. En ytterligare förutsättning är att det finns medeltillgängliga för åtgärden. I det fall en förrättning i första hand är tillgagn för det allmänna är det naturligtvis skäligt att det allmänna ocksåsvarar för de kostnader som uppstår. Under förutsättning av att enförrättning är så angelägen från allmän synpunkt att den bör genomföras fårdet enligt utskottets mening förutsättas att medel kan frigöras för den.