bet · GN01MJU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård I detta betänkande behandlas förslagen ibudgetpropositionen för om anslag inomutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård samt 34motions-yrkanden. har bestämtutgiftsramen för utgiftsområdet till 1 721 371 000kr.Regeringens förslag om medelsanvisning på anslagm.m. Målen inom utgiftsområdet föreslåsvara att skydda människors hälsa, bevara denbiologiska mångfalden, främja en långsiktigt godhushållning med naturresurser samt skydda natur- ochkulturlandskap.Förslagen innebär att bevarandet av den biologiskamångfalden prioriteras genom att resursernaförstärks för skydd av värdefulla naturområden,främst skogsområden samt ytterligare medel tillkalkning. Resurserna för sanering och återställningav förorenade mark- och vattenområden förstärksytterligare. Miljöforskningen och då framför alltmiljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskningges ökade resurser genom ett nytt anslag.Förberedelserna inför ordförandeskap i EUprioriteras liksom arbetet med miljöhänsyn isamtliga samt miljöfrågornainför EU:s utvidgning.I betänkandet finns 5 reservationer och 5 särskildayttranden. Proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 20Allmän miljö- och naturvårdRegeringen () har föreslagitA Miljövård1. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget A 2 Miljöövervakningm.m., ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamhet som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst under år2001,2. att bemyndigar regeringen att under år2000, i fråga om ramanslaget A 3 Åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv av ellerintrångsersättning i värdefulla naturområden sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter omhögst ,3. att för anvisaranslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård enligt följande uppställning:A 1 ; ramanslag; 278 211 000kr,A 2 Miljöövervakning m.m.; ramanslag; 132 297 000kr,A 3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden; ramanslag; ,A 4 Sanering och återställning av förorenadeområden; ramanslag; ,A 5 Miljöforskning; ramanslag; ,A 6 Kemikalieinspektionen; ramanslag; ,A 7 Visst internationellt miljösamarbete; ramanslag;,A 8 internationella miljöinstitut;ramanslag; ,A 9 Investeringsbidrag för främjande av omställningi ekologiskt hållbar riktning; reservationsanslag;131 000 000 kr.B Strålskydd, kärnsäkerhet m.m.B 1 ; ramanslag; ,B 2 Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader; ramanslag; ,B 3 Statens kärnkraftinspektion:Kärnsäkerhetsforskning; ramanslag; ,B 4 Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m.; ramanslag; . 1999/2000:MJ229 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning avanslaget A 4 under utgiftsområde 20,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om målet att klarasanering och efterbehandling av förorenade områdentill med beaktande av de behov av resurserdetta förutsätter.1999/2000:MJ230 av () vari yrkasatt beslutar att en mindre del avmarkanslaget får användas till nödvändigadministration och handläggning för bildande avnaturreservat i enlighet med vad som anförts imotionen.1999/2000:MJ245 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om delning av anslagetA3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden,2. att med följande ändringar i förhållande tillregeringens förslag för anvisar anslagenunder utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård enligtföljande uppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkrA 2 Miljöövervakning m.m. 132 297 5 000A 3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 671 551 35 0001999/2000:MJ250 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att under anslaget A 5inom utgiftsområde 20 anvisa ett anslag om i enlighet med vad i motionen anförts.1999/2000:MJ254 av m.fl. (kd) variyrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att nivån på sjö-och vattendragskalkningen skall vara sådan attåterförsurning ej sker,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skogskalkning ochatt ett nytt konto för denna verksamhet införs,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det lokala Agenda21-arbetet och att ett nytt konto för dennaverksamhet införs,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gröna nyckeltal,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om särskilda medel förfolkbildning om bioteknik inom anslagetMiljöövervakning,13. att med följande ändringar i förhållandetill regeringens förslag för anvisar anslagenunder Allmän miljö- och naturvård enligt följandeuppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkrA 3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 671 551 13 000A 6 Kemikalieinspektionen 83 712 4 000Nytt anslag:Agenda 21 5 000Nytt anslag:Skogsmarkskalkning 63 0001999/2000:MJ255 av och LennartKollmats (fp) vari yrkas17. att med följande ändringar i förhållandetill regeringens förslag för anvisaranslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård enligt uppställning:Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkrtkrA 3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 671 551 50 0001999/2000:MJ304 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skoglig kompetens pålänsstyrelserna.1999/2000:MJ603 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd till forskningkring Göljån, , i kommun.1999/2000:MJ718 av m.fl. (c) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppräkning av anslagtill ideella organisationer verksamma inom natur-och kulturmiljöområdet.1999/2000:MJ727 av m.fl. (kd)vari yrkas8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändiga medel föratt upprätthålla kalkningen av sjöar och vattendragpå nuvarande nivå.1999/2000:MJ733 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av kalkningav sjöar och vattendrag i Halland.1999/2000:MJ736 av m.fl. (m) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om miljöforskningen.1999/2000:MJ743 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omKemikalieinspektionen avseende balans mellanavgifter och statsbudgetfinansiering.1999/2000:MJ753 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning avanslag A 4 under utgiftsområde 20,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om målet att klarasanering och efterbehandling av förorenade områdentill och behov av resurser för detta.1999/2000:MJ757 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att särskilda medelskall anslås ur Kärnavfallsfonden till miljögruppercentralt,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att rimliga medelskall anslås till lokala miljögrupper i samband medundersökningar om lokalisering av slutförvar föranvänt kärnbränsle.1999/2000:MJ764 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avatt kalkade sjöar och vattendrag får fortsattkalkning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att äventidigare inte kalkade vatten kan börja kalkas,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om nödvändigheten avkalkning för den biologiska mångfalden i mångavatten.1999/2000:MJ795 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den storasamhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att ha enstabilitet i budgetmedlen till kalkningsverksamhetför att uppnå största möjliga nytta med anslagettill kalkning.1999/2000:MJ799 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts ommiljöövervakningen på västkusten.1999/2000:MJ805 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skapa resurserför nationella miljöorganisationer,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att delta i dendemokratiska processen på rimliga villkor,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att viss andel av demedel som SKI delar ut till förstudiekommuner förinformation avdelas för att möjliggöra lokalaopinionsgruppers arbete.1999/2000:Bo538 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att gelänsstyrelserna möjlighet att tillfälligt använda endel av anslaget för personalförstärkning för attuppnå målet biologisk mångfald i det svenskaskogslandskapet.1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) variyrkas19. (delvis) att för anvisaranslagen under utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård samt utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiskemed anslutande näringar enligt uppställning i bilaga 2.Anslag Regeringens förslagAnslagsförändringtkr tkrA 3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden 671 551 50 0001999/2000:N279 av m.fl. (kd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behov av medel tillinformationsmaterial vid bildande av naturreservat. PropositionenUtgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvårdUtgiftsområdet omfattar frågor rörande naturvård ochbiologisk mångfald, vatten- och luftvård, saneringoch återställning av förorenade områden,avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljöskydd,miljöforskning, kemikaliekontroll, strålskydd ochsäkerhetsfrågor kopplade till kärnkraften samtinternationellt miljösamarbete. Utgiftsområdetomfattar vidare utgifter för ,, Statens strålskyddsinstitutoch . Verksamheten inomKärnavfallsfondens styrelse, och Svensk AvfallskonverteringAB berör uppgifterna inom utgiftsområdet.Utgiftsramen för utgiftsområde 20 Allmän miljö- ochnaturvård uppgår enligt regeringens förslag till 1721 371 000 kr.MålMålen inom utgiftsområdet är att skydda människorshälsa, bevara den biologiska mångfalden, främja enlångsiktigt god hushållning med naturresurser samtskydda natur- och kulturlandskap.PrioriteringarBevarandet av den biologiska mångfalden prioriterasgenom förstärkning av resurserna för skydd avvärdefulla naturområden, främst skogsområden samtytterligare medel till kalkning. Resurserna försanering och återställning av förorenade mark- ochvattenområden förstärks ytterligare.Miljöforskningen och då framför alltmiljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskningges ökade resurser genom ett nytt anslag.Förberedelserna inför ordförandeskap i EUprioriteras liksom arbetet med miljöhänsyn isamtliga samt miljöfrågornainför EU:s utvidgning.Resultatbedömning - tillståndet och utvecklingeninom området samt de viktigaste statliga insatsernainom områdetEn kommitté (M1998:06) med parlamentarisksammansättning har startat arbetet med ettåtgärdsprogram för klimatarbete. Kommitténskall avge sitt betänkande den 31 december 1999.Projekt som ingår i lokala investeringsprogram somerhållit stöd har gett ett betydelsefullt bidragtill att minska utsläppen av koldioxid. Hittillsbeviljade stöd kan enligt uppgifter från de sökandekommunerna beräknas leda till en utsläppsminskningmed ca koldioxid per år.Regeringen föreslår en höjning av energiskatten pådieselolja som ett led i skatteväxlingen.Den senaste tidens utveckling inom trafikområdethar koncentrerats till arbetet inom har antagit en gemensam ståndpunktgällande direktivet om avgasutsläpp från tungafordon. Även vad gäller direktivet som regleraravgasutsläpp från traktorer har en gemensam positionantagits.Ett arbete har påbörjats inom EU som syftar tillatt integrera miljöhänsyn inom transportområdet.Arbetet är ett gemensamt initiativ som tagits avkommissionens DG VII och DG XI. Arbetet fick enutgångspunkt i de gemensamma rådsslutsatser somtransportministrarna och miljöministrarna antog ijuni 1998. Arbetet pågår ikommissionens arbetsgrupper.De åtgärder som föreslås i EU:s försurningsstrategiär på väg att genomföras. Ett centralt förslag sompresenterades av kommissionen innebäratt nationella utsläppstak per land skall sättas försvaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktigaorganiska ämnen . Under konventionen omlångväga gränsöverskridande luftföroreningarslutförhandlades ett protokoll föratt minska försurning, eutrofiering och marknäraozon i . Protokollet sätter nationellautsläppstak för länder och ställermotsvarande krav på och . Protokolletkommer att undertecknas i i december 1999.Eftersom försurningen till mycket stor del påverkasav utsläppen i , av det försurandenedfallet härstammar från andra länder i ,kommer dessa åtgärder att för svensk del innebäralångtgående förbättringar.De delarna i skärgårdsområdena därvariationen av land och vatten skaparförutsättningar för biologisk mångfald har hittillsskyddats i liten omfattning. Behovet av skydd avhotade biotoper är stort. Arbete pågår för att seöver skyddet av värdefulla miljöer och attinrätta reservat.För närvarande är av landets yta skyddad somnaturreservat eller nationalpark med stöd avmiljöbalken (naturvårdslagen). Det totala antaletnaturreservat har och underår 1999 ökat till ca 2 200 omfattande 3,2 miljonerhektar. Reservatsarealen ligger huvudsakligen inomfjällområdena i , , Västerbottensoch . Flertalet reservat finnsemellertid utanför fjällområdet.Praktiskt taget alla skogar i är i dagpåverkade av skogsbruk på ett sätt som påverkatskogsekosystemens biologiska mångfald. I skogenfinns ca 1 900 rödlistade arter, dvs. hotade,sällsynta och hänsynskrävande arter. Många ärberoende av gammal skog och en tredjedel är beroendeav död ved. I dagens skogslandskap finns det bara1-2 % död ved.Knappt 4 %, ca 900 000 ha, av den produktivaskogsmarken har skyddats som naturreservat,domänreservat eller nationalparker m.m. I defjällnära skogarna är naturreservat medanmindre än av den produktiva skogsmarken i övrigalandet har skydd.Endast 7 % av landets yta utgörs av odlingsmark menden är av stor betydelse för landets biologiskamångfald. Ca 2 000 av landets rödlistade arter ärknutna till odlingslandskapet och framför allt tillnaturbetesmarkerna. av den odlade marken,dvs. 67 000 ha odlingsmark, är skyddad somnaturreservat genom bestämmelser.Under året har flera steg tagits som påverkarinförandet av en framtida utvecklad svenskadministration av vattenresurser. Den 11 marsfattade EU:s miljöministrar ett beslut om gemensamståndpunkt angående det kommande ramdirektivet förvatten. Direktivet innebär krav på attmedlemsländerna skall arbeta med åtgärdsplaner föravrinningsområden i syfte att uppnå en vissdefinierad god vattenstatus vid en viss tidpunkt.Ett antal pilotprojekt i avrinningsområden harstartats för att erhålla erfarenheter avadministrativ samordning mellan berörda myndigheteroch samverkan med lokala aktörer och sakägare.Naturvårdsverket arbetar i samarbete med berördamyndigheter med ett vattenprojekt i syfte attutforma anvisningar för det praktiska genomförandetav direktivets skyldigheter.Miljöministern tog ett initiativ ochbjöd in representanter från bl.a. forskarvärlden,organisationer, myndigheter och folkrörelser till entankesmedja för att diskutera behovet av en nynaturvårdspolitik för 2000-talet. Resultaten fråntankesmedjan bereds nu vidare.Under året har påbörjats en översyn av hur på kemikalieområdet fungerar, och enframtida kemikaliestrategi har börjat diskuteras.Med anledning härav förstärks resurserna tillKemikalieinspektionen för år 2000.Resultatbedömning - effekter av de statligainsatsernaFör att möta effekterna av bevarande av biologiskmångfald i skogen måste man se till hela ekosystemetoch hela skogslandskapet. Särskilt viktigafunktioner för den biologiska mångfalden är gammalskog och död ved. Det finns inget enkelt mått på vadsom är ett uthålligt skogsbruk eller hur skyddet avskogens miljövärden bäst skall redovisas.Miljömålsarbetet visar sig leda till ett ökatmedvetande inom olika sektorer om möjligheten attåtgärda miljöproblemen i sektorn genom insatser frånsektorn själv. Alla sektorer har genom uppdrag frånregeringen erhållit ett särskilt sektorsansvar förekologiskt hållbar utveckling. Detta ansvar innebärbl.a. att myndigheterna skall integrera miljöhänsynoch resurshushållning i sin verksamhet samt verkaför att arbetet mot ekologisk hållbarhet förs framåtinom hela myndighetens sektor. Detta kan få positivinverkan på miljöarbetet på lång sikt.Regeringen delar bedömningoch anser att en fortsatt miljörelatering avskattesystemet är en viktig uppgift i de fortsattaskatteöverläggningarna. Rätt utformade åtgärder somberör alla samhällssektorer kan bidra till eneffektiv användning av resurser, begränsa olika slagav negativ miljöpåverkan och utgöra en viktig länk iarbetet för ett ekologiskt hållbart samhälle.Utformningen och takten i miljörelateringen fårockså göras med hänsyn till situationen i våromvärld. Industrins konkurrenskraft måstesäkerställas även . Regeringen anför attytterligare steg tas i en skatteväxling genom attolika energiskatter höjs med ca 1,7 miljarder kronorår 2000.Några klara miljöeffekter är ännu för tidigt att seav införandet av miljöledning. Arbetet har på mångamyndigheter resulterat i effektivare organisation,förbättrat internt miljöarbete, dvs. källsortering,energisparåtgärder, resurshushållning, mindre antalresor och resor på ett mer miljövänligt sätt samtett större miljömedvetande över huvud taget.Myndigheterna börjar också väga in miljöhänsyn ochställa miljökrav i allt större omfattning vidupphandling inom de ramar som regelverket medger.Dessutom har flera av myndigheterna börjat ställamiljökrav vid beslut om bidragsgivning m.m.Myndigheterna har således i viss mån påbörjatintegrationen av miljöhänsyn i sina beslut och i sinmyndighetsutövning.Regeringens slutsatserUnder kommer prioritet i Regeringskanslietsoch myndigheternas arbete att ges åt framför alltförberedelserna för ordförandeskap i EUvåren 2001, en hållbar utveckling inom EU och åtmiljöfrågorna i utvidgningsprocessen.Framtiden kräver att de myndigheter som berörs avdet intensifierade arbetet med att skydda värdefullanaturområden, närmast ,länsstyrelserna och skogsvårdsorganisationenutvecklar lämpliga samverkansformer förskyddsarbetet. Rapporter från påregeringens uppdrag om att utarbetakunskapsöversikt, förslag till kriterier m.m. förarbetet med skydd av skogsmark övervägs förnärvarande i Regeringskansliet.Regeringen har gett i uppdrag attredovisa ytterligare områden som bör ingå i så att den svenska listan blirkomplett. Slutlig redovisning skall ske den 14 april2000 (s. 23).Åtgärder utanför utgiftsområdetRegeringen presenterade i förra årets skrivelse(skr. 1998/99:25) en samlad strategi för attförebygga och bekämpa miljöbrott. Enligt strateginskall miljöbrottsligheten i samhället minskas genomåtgärder som innebär en effektivisering i fråga omatt förebygga, upptäcka, utreda och lagföra sådanbrottslighet. Riksåklagaren har på regeringensuppdrag utarbetat förslag till effektivare utredningav miljöbrott (Riksåklagarens rapport , ). Regeringenansluter sig till Riksåklagarens förslag och har ijuli 1999 uppdragit åt riksåklagaren att förberedainrättandet av en ny och flexibel organisation förmiljöbrottsbekämpningen. Inom åklagar- ochpolisväsendet skall det finnas åklagare och polisermed särskild kompetens inom området. Inomutgiftsområde 4 Rättsväsendet har resurserna förbekämpning av miljöbrott förstärkts.Under åren 2000 - 2002 ges ökade resurser tillsåväl insatser för biotopskydd i skog som insatserför skogsreservat. Avsikten är dels att sparanyckelbiotoper, som innehåller mycket högabiologiska värden, och att spara produktiv skog, iförsta hand äldre sådan.Byggforskningen får ökade resurser de tre närmasteåren för att byggandet och förvaltningen avbyggnader skall utvecklas för bättreresurseffektivitet och kretsloppsanpassning.MotionenI motion MJ254 (kd) anförs om gröna nyckeltal att omISO och EMAS skall användas som ett nyckeltal måsteförst utredas i vilken bransch som företaget arbetaroch vilken storlek företaget har. Vidare arbetar många små och medelstora företag medmiljöledningssystem utan att registrera sig.Kommuner borde få i uppdrag att registrera sinaföretag (yrkande 7).UtskottetUtskottet behandlade (1998/99:MJU6)regeringens proposition 1997/98:145 Svenskamiljömål. godkände regeringens förslag om15 miljökvalitetsmål med den utformning som angavs ipropositionen. Utskottet tillstyrkte regeringensförslag om en ny struktur i arbetet med miljömål menföreslog att regeringen återkommer till riksdagenmed redovisning och förslag även beträffande dedelmål som behövs för det fortsatta arbetet med attnå miljökvalitetsmålen.Regeringen redovisar i propositionen attMiljömålskommittén (dir. 1998:45) skall lägga framförslag till nya delmål och åtgärdsstrategier senastden . Regeringen avser därefter att tillriksdagen i en proposition /2001föreslå ytterligare delmål och åtgärdsstrategiersamt samhällsekonomiska konsekvensanalyser avförslagen för att nå miljökvalitetsmålen.Såsom regeringen anfört har under år 1998ytterligare 41 myndigheter startat arbetet med attinföra miljöledningssystem. hararbetet fortsatt med att ta fram policymål ochhandlingsprogram. I uppdraget ingår även attmiljöanpassa sin upphandling. I december 1998fattade regeringen beslut om uppdrag till 29 nyamyndigheter om att införa miljöledning.Sverige har liksom många andra länder antagit FN:shandlingsprogram för det tjugoförsta århundradet(), där en hållbar utveckling lyfts framsom ett övergripande mål för samhällsutvecklingen.För att möta framgångarna i detta arbete behövsuppföljningssystem av olika slag. I ochandra länder pågår ett intensivt arbete med attutveckla indikatorer för hållbar utveckling.Utskottet instämmer i att gröna nyckeltal är ettinstrument för att följa det övergripande målet fördet miljöpolitiska arbetet att till nästa generationkunna lämna över ett samhälle där de storamiljöproblemen i är lösta. Regeringenpresenterar i propositionen elva nyckeltal som ävenenligt utskottets uppfattning alla beskriver enutveckling i samhället inom angelägna områden förmiljön. Flera av nyckeltalen har direkt anknytningtill mål som antagits av , andra nyckeltalhar anknytning till regeringens mål omresurshushållning.Nyckeltal är endast ett grovt uppföljningssystemoch skall därför ses som en förenkling av detindikatorsystem som föreslagits av Naturvårdsverketför att följa de av regeringen föreslagnamiljökvalitetsmålen (deFacto; 98 - Uppföljning avföreslagna nationella miljökvalitetsmål).Utvecklingen av nyckeltal är en process därnyckeltalen måste anpassas efter de mål de avser attfölja, relevanta miljöproblem ochsamhällsutvecklingen i övrigt.Nyckeltalet skall enligt regeringen belysa i vilkenutsträckning näringslivet arbetar med miljöfrågor isin verksamhet. Nyckeltalet anger antalet företagsom är certifierade enligt ISO 14001 eller EMAS.Visserligen sker en stark ökning av antaletmiljöcertifierade företag, men har endasten liten andel av det totala antalet företag införtmiljöledningssystem.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion MJ254 (kd) yrkande 7 om detangelägna i att små och medelstora företag arbetarmed miljöledningssystem. Som regeringen anför är detviktigt att påpeka att många företag som inte ärmiljöcertifierade frivilligt vidtar åtgärder i sinverksamhet för att skydda miljön. Användningen avmiljöledningssystem ger därför inte heltäckandeinformation om i vilken utsträckning miljöfrågornaomhändertas i verksamheten. , , har tagit framsystemet ISO 14001 och EU har utvecklatmiljöstyrningssystemet EMAS (andAudit Scheme).