bet · GM01SoU9 · 1999-02-18 00:00:00 — I betänkandet behandlas 50 motionsyrkanden från denallmänna motions- tiden om olikasocialtjänstfrågor. Utskottet avstyrker samtligamotions-yrkanden. I betänkandet finns 23reservationer och ett särskilt yttrande.Motioner om vård av narkotikamissbrukare behandlas iutskottets betänkande 1998/99:SoU4 Narkotikapolitik. 1998/99:So207 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om attfölja effekterna av ändringarna i 6 §socialtjänstlagen.1998/99:So223 av m.fl. (m) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utgångspunkterna försocialtjänsten,2. att hos regeringen begär förslag ominrättande av en nationell kommission för att brytabidragsberoende och segregation i enlighet med vadsom anförts i motionen,3. att hos regeringen begär utredning omsocialbidragen som generellt stöd i enlighet med vadsom anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skatternas betydelseför socialbidragsberoendet,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om riksnorm försocialbidragen,6. att hos regeringen begär förslag omvillkorat bistånd i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att hos regeringen begär förslag ommöjlighet för kommunerna att ersätta korttidasocialbidrag med lån i enlighet med vad som anförtsi motionen.1998/99:So228 av m.fl. (m) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attstärka familjen,6. att beslutar ändra lagen om vård avmissbrukare i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om anlitande av ideellaorganisationer i vårdarbetet.1998/99:So255 av m.fl. (mp) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten att kunnaöverklaga beslut om missbrukarvård.1998/99:So258 av m.fl. (v) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för ungamissbrukare,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvinnors och mänsmissbruk och behovet av ökad kunskap,11. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i socialtjänstlagen så att missbrukarefår rätt att överklaga avslag på vård och behandlinggenom förvaltningsbesvär.1998/99:So277 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppgift att se över besvärsrätten enligt vad imotionen anförts om utökad besvärsrätt för biståndenligt socialtjänstlagen,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i socialtjänstlagen och lagen om stödoch service till funktionshindrade att barn fårsamma stöd före som ,3. att hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppgift att komma med förslag om hur kostnaden försocialt ekonomiskt bistånd kan delas mellan stat ochkommun,4. att hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektivutreder borttagandet av arbetsplikten ursocialtjänstlagen,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barns bästa,6. att hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppdrag att utvärdera hur de senaste ändringarna isocialtjänstlagen påverkat kommunerna när det gällerbiståndsbedömningen.1998/99:So280 av och () vari yrkas att hos regeringenbegär att en utredning tillsätts om kvinnojourernasfortlevnad samt behovet av deras samhälleligainsatser i enlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:So282 av m.fl. (v) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn.1998/99:So292 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om rekommendationer tillkommunerna angående regler för extraarbetandeungdomar till socialbidragstagande föräldrar.1998/99:So298 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om transfereringar relateradetill civilstånd.1998/99:So308 av m.fl. (mp) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att legitimationinförs för socionomer.1998/99:So324 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning meduppdrag att upprätta en handlingsplan med konkretaåtgärder för att minska kvinnomisshandeln och då tatill vara kvinnojourernas samlade erfarenheter.1998/99:So337 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att kvalitetssäkra detsociala arbetet genom införande av statliglegitimation.1998/99:So362 av och ()vari yrkas att hos regeringen begär enutredning om låginkomsttagares och barnfamiljerslevnadssituation.1998/99:So363 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ändrad lagstiftning sominnebär möjlighet att överklaga beslut jämlikt §SoL enligt förvaltningsbesvär.1998/99:So373 av m.fl. (mp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om villkoradesocialbidrag för ungdomar.1998/99:So376 av m.fl. (kd) variyrkas15. att beslutar att till 6 f §socialtjänstlagen lägga orden "personligt stöd".1998/99:So378 av och () vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunala projektoch utvecklingsinsatser för att stödja ensamståendeföräldrar med anledning av kommunernas skyldigheteratt efterleva ,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att som förebyggandeinsats initiera gruppverksamheter för unga,lågutbildade, arbetslösa mödrar till hjälp föråteruppbyggnad av självförtroende och att utarbetaindividuella framtidsplaner där studie- ochyrkesinriktning ingår.1998/99:So380 av m.fl. (v) vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att deaviserade höjningarna av barnbidraget kommer allabarn till del.1998/99:So381 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av de ideellahjälporganisationernas verksamhet.1998/99:So396 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omalternativa behandlingsmetoder.1998/99:So404 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i socialtjänstlagen enligt vad somanförts i motionen.1998/99:So425 av m.fl. (m) variyrkas7. att beslutar komplettera 6 §socialtjänstlagen med en skrivning om avlösning ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:So462 av m.fl. (fp) variyrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten tillpsykoterapi för våldtagna och misshandlade kvinnor.1998/99:So465 av m.fl. (fp) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen börföreslå åtgärder som ökar rättssäkerheten förpersoner som är i behov av annat bistånd såsom detdefinierades före ändringen av biståndsreglerna,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att avsikten medinsatsen hjälp i hemmet, 6 § socialtjänstlagen, äratt den skall kunna utformas på olika vis beroendeav enskilda behov.1998/99:So466 av m.fl. (v) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernas syn påkvinnojourerna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillvaratagande avkvinnojourernas kunskaper,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gratis vård ochterapi till misshandlade och våldtagna kvinnor.1998/99:Ju507 av och () vari yrkas4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utbildaanställda inom socialvården i provtagning och analysav urinprov.1998/99:Ju911 av m.fl. (fp) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utvärdering,utifrån frekvensen av återfall i brott, avsocialtjänstens insatser för de ungdomar som dömtstill vård inom socialtjänsten.1998/99:Ub453 av m.fl. (c) vari yrkas18. att beslutar om sådan ändring av 6 c§ socialtjänstlagen (1980:620) att studerande inteomfattas av kravet på att delta i anvisad praktik.1998/99:A291 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tilländringar av socialtjänstlagen så att socialbidragoch arbetslöshetsunderstöd inte skall kunnavillkoras av deltagande i praktik ellerkompetenshöjande verksamhet.1998/99:A802 av m.fl. (m) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omhögskattesystemets effekter vad gällerbidragsberoende. Allmänna utgångspunkter för ,m.m.MotionernaI motion So223 av m.fl. (m) begärstillkännagivanden till regeringen om vad i motionenanförts om utgångspunkterna för (yrkande 1) och om skatternas betydelse försocialbidragsberoendet (yrkande 4). Motionärernayrkar vidare att hos regeringen begär delsförslag om inrättande av en nationell kommission föratt bryta bidrags-beroende och segregation (yrkande2), dels en utredning om socialbidragen somgenerellt stöd (yrkande 3). Motionärerna har dengrundläggande uppfattningen att socialtjänstlagenskall vara ett stöd och komplement till enskildaindividers självklara ansvar och till de naturliganätverk som skapas av familj, vänner, arbetskollegoroch grannar. Socialtjänstlagen skall aktivera istället för att passivisera, anförs det. Enligtmotionärerna har det svenska samhället alltför längebyggts efter principen att medborgarna viaskattsedeln kan köpa sig fria från ansvar för sinegen och andras situation. När den offentligaekonomin sedan sviktar blir de människor somförlitat sig på de offentliga systemen de mestsårbara. Motionärerna ser det som ett egenvärde atthushåll kan leva på den egna lönen. Det svindlandehöga skattetrycket har dock medfört att allt flersvenskar blivit beroende av ekonomiskt stöd för attklara sig när skatten är betald. En naturlig principborde enligt motionärerna vara att den som betalarskatt inte skall behöva bidrag och att densom kvitterar ut bidrag inte skall behöva betalaskatt. Motionärerna anför att de som av olikaorsaker inte kan försörja sig eller av annananledning behöver samhällets stöd och hjälpovillkorligen skall garanteras detta men att den sombåde kan och vill försörja sig själv inte bör bliföremål för samma omsorg som den lilla gruppmänniskor som kan behöva gemensamt stöd. Social-bidraget skall enligt motionärerna vara ett ytterstaskyddsnät, som ingående prövas från fall till fall,och skall inte jämföras med en generellsocialförsäkring. I dagens läge är riskenöverhängande för en generalisering av det ekonomiskabiståndet. Inte minst vissa invandrargrupper ochungdomar som aldrig kommit in på arbetsmarknadenriskerar att fastna i ett långvarigtsocialbidragsberoende. Särskilt tydligt är detta ivissa hårt segregerade förortsområden. Ett ökatbidragsberoende och en ökad segregation medför enväxande social desperation och innebär ett hot mothela det svenska samhällets välstånd. Motionärernaanser att regeringen möjligt bör tillsättaen kommission med uppdrag att föreslå förändringarsom kan bryta bidrags-beroende och segregation.Sverige måste skapa radikalt bättre förutsättningarför arbete och ansvarstagande, anförs det imotionen.I motion A802 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om högskattesystemets effekter vadgäller bidragsberoende (yrkande 10). Motionärernaanför att skatterna utgör hushållens absolut störstautgift och att allt fler tvingas in ibidragsberoende. Enligt motionärerna har de högaskatterna blivit ett hot mot den personligavälfärden.I motion So228 av m.fl. (m) begärsatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om åtgärder för att stärka familjen (yrkande3). Enligt motionärerna måste det vara möjligt förföräldrar att ge sina barn den kärlek, omtanke, stödoch ledning som varje barn har rätt till och somleder till att barnen växer upp till trygga ochharmoniska människor. Motionärerna vill isammanhanget framhålla det tankemönster som enligtdem är alltför utbrett i landet, nämligen att någonannan tar över ansvaret i och med att skatten ärbetald.I motion So277 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppgift att komma med förslag om hur kostnaden försocialt ekonomiskt bistånd kan delas mellan stat ochkommun (yrkande 3). Motionärerna anser attkostnaderna för socialbidragen bör delaslika mellan kommunerna och staten. Kostnaderna försocialbidragen riskerar alltid att öka i tider medlågkonjunktur, hög arbetslöshet eller kraftigregional obalans. Eftersom det är staten som har defrämsta politiska redskapen för att bedriva bådekonjunkturpolitik, sysselsättningspolitik ochregionalpolitik är det enligt motionärernas meningviktigt att staten tar en del av kostnaden försocialbidragen. är det viktigt attkommunerna har kvar ett ekonomiskt incitament föratt aktivt arbeta med att minskasocialbidragskostnaderna och att skapa möjlighet förmänniskor till egen försörjning, anförs det.Överflyttningen av kostnadsansvaret, som skall varakostnadsneutral, kan lösas genom att generellastatsbidrag till kommunerna minskas i motsvarandemån. Motionärerna framhåller vikten av attfinansieringsprincipen upprätthålls och attkommunerna kompenseras för varje ändring som kanmedföra en merkostnad.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkande 1996/97:SoU18 behandlade utskottetregeringens proposition 1996/97:124 Ändring isocialtjänstlagen jämte ett flertal motioner, bl.a.en motion från Moderata samlingspartiet med ihuvudsak samma innehåll som den nu aktuella motionenSo223 yrkandena 1, 3 och 4. I betänkandet ges iavsnittet Allmänna utgångspunkter för (s. 12-17) en redogörelse av grundtankarna bakomsocialtjänstreformen , deutvecklingstendenser i samhället som regeringenenligt proposition 1996/97:124 ansåg vara avbetydelse för framtida roll ochuppgifter samt de överväganden som låg till grundför de i propositionen föreslagna ändringarna isocialtjänstlagen. Utskottet avstyrkte samtligamotionsyrkanden under avsnittet med bl.a. följandemotivering (s. 20-23):är en central del i samhällets välfärdssystem.De övergripande målen och grundläggandevärderingarna för samhällets socialtjänst -demokrati, jämlikhet, solidaritet och trygghet -anges i socialtjänstlagens inledande paragraf.Enligt portalparagrafen skall , pådemokratins och solidaritetens grund, främjamänniskornas ekonomiska och sociala trygghet,jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande isamhällslivet. Under hänsynstagande till människansansvar för sin och andras sociala situation skallsocialtjänsten inriktas på att frigöra och utvecklaenskildas och gruppers egna resurser. Socialtjänstenskall med andra ord inte inriktas på att ta över denenskildes ansvar utan på att frigöra och utveckladen enskildes egna resurser. Verksamheten skallvidare bygga på respekt för människornassjälvbestämmande och integritet.De övergripande målen utgör grunden för delmålenför de olika målgrupper och verksamheter som anges ilagen.Socialtjänstlagen ger enligt utskottet uttryck fören positiv tilltro till den enskildes egen förmågaoch vilja att påverka sin situation. I likhet medregeringen anser utskottet att de övergripande målenoch grundläggande värderingarna för all verksamhetinom skall ligga fast.Portalparagrafen bör dock som regeringen föreslårkompletteras med en bestämmelse som syftar till attstärka barnens ställning inom . Dennafråga behandlas närmare i ett särskilt avsnitt ibetänkandet.Enligt utskottets mening finns det inteheller något skäl att göra avsteg från de principersom enligt förarbetena till socialtjänstlagen skallvara vägledande för det individinriktade arbetetinom . En vägledande princip är attverksamheten skall präglas av en helhetssyn istället för symtomtänkande. Detta innebär bl.a. atten enskilds eller en grupps sociala situation och deproblem han eller gruppen har skall ses iförhållande till hela den sociala miljön. Inte barafamiljen och närmiljön hör hit utan också denenskildes förhållanden i vidare mening. frågor om möjlighet att få arbete och bostadoch att undvika utslagning, segregation ochfattigdom. Helhetssynen förutsätter ett samarbeteöver sektorsgränserna.Frivillighet och självbestämmande skall varavägledande vid handläggningen av enskilda ärenden.Detta innebär att den enskilde själv får bestämma omhan eller hon skall ta emot erbjudanden om en visssocial tjänst. Det är den enskilde som gör valetdock inom ramen för befintliga resurser.Frivillighet och självbestämmande innebär inte attsocialtjänsten skall vara kravlös. Tillsocialtjänstens uppgifter hör att på olika sättförsöka motivera den enskilde för en viss insats.Andra vägledande principer inom äratt stöd- och hjälpinsatser skall "normaliseras" såatt människor inte känner sig stämplade ellerutpekade, att insatser i hemmet går före vårdutanför hemmet och att vården skall anordnas så närahemmet som möjligt utan att flexibiliteten gårförlorad. Insatserna måste anpassas till denenskildes aktuella förutsättningar och behov, vilketbetyder att måste förfoga över ettbrett register av handlingsalternativ när det gällerindividuellt inriktade insatser.Som anförs i propositionen finns det inte anledningatt misstro människors vilja och förmåga att aktivtförändra sin situation och utvecklas enligt sinaförutsättningar om möjligheter erbjuds ocherforderligt stöd från samhällets sidatillhandahålls. Det grundläggande synsättet försocialtjänsten bör därför förbli oförändrat.Utskottet delar regeringens uppfattning att medlenför att uppnå målen i socialtjänstlagen kan behövaomprövas. Den ökade arbetslösheten och tendensernatill ökade klyftor i samhället ställer t.ex. alltstörre krav på aktiva insatser från socialtjänstenssida för att verka för människors ekonomiska ochsociala trygghet. Arbetslösheten, de neddragnakommunala resurserna, förändringarna isocialförsäkringssystemen och en omfattandesystemkritik mot välfärdspolitikens grundvalar ärnågra av de nya förutsättningar som präglarsocialtjänstens verklighet . Resurserna för attge stöd och hjälp är mer begränsade . Detär nödvändigt att hitta praktiska vägar att skapastörsta möjliga effektivitet i det sociala arbetet.När det gäller målen för arbetet med vissa grupperi samhället skall även i framtidenverka för att barn och ungdomar växer upp undertrygga och goda förhållanden, att äldre människorkan leva och bo självständigt, att människor medfunktionshinder kan delta i samhällets gemenskap ochleva som andra, att människor som missbrukar alkoholeller andra beroendeframkallande medel kommer ifrånsitt beroende och att människor som saknar medeltill sitt uppehälle får möjlighet att klara sinförsörjning.I likhet med regeringen anser utskottet att det ärangeläget att arbete mer än tidigareinriktas på att verka med barnens bästa för ögonen.De anhörigas insatser inom vård och omsorg haralltmer kommit att uppmärksammas. bördärför underlätta för närstående som vårdar äldre,långvarigt sjuka eller handikappade. Detta kan ocksåi högre grad möjliggöra ökad valfrihet ochkontinuitet i omsorgen. bör också ihögre utsträckning stödja frivilligt socialt arbete.Ökad samverkan mellan och andrasamhälleliga verksamheter är något som lyfts framsom särskilt angeläget i propositionen. Utskottet,som menar att det finns ett stort behov av att mereffektivt utnyttja samhällets samlade resurser föratt bättre kunna tillgodose människors behov avstödåtgärder och förhindra att människor hamnar i enrundgång mellan de olika välfärdssystemen, delardenna inställning. Individens problem och behov fårinte snävt betraktas endast ur den egna myndighetensperspektiv vilket präglat delar avden offentliga sektorn. En helhetssyn skall somtidigare anförts prägla arbetet inom socialtjänsten.Socialbidragets syfte är inte att fungera som enlångsiktig försörjningskälla utan skall varasamhällets sista försörjningsstöd och träda in när iprincip alla andra möjligheter uttömts. har andelen socialbidragstagare kraftigt ökatoch fler har blivit beroende av socialbidrag för sinförsörjning under allt till följd avbl.a. den höga arbetslösheten och de nödvändigabesparingarna inom välfärdssystemen. Utskottet delarregeringens inställning att socialbidraget måsteåtergå till att vara ett sista skyddsnät, förtillfälliga ekonomiska behov och annat stöd.Utskottet är därför mycket positivt till attregeringen avser att tillsätta en ny utredning sombl.a. skall få till uppgift att granska samspeletmellan socialbidraget och förändringarna i destatliga bidrags- och försäkringssystemen nu och iframtiden. Detta är helt nödvändigt eftersomförändringarna i de generella trygghetssystemen iviss mån givit en roll som allmäninkomstgarant. Den ekonomiska krisen har också visatpå svårigheter i finansieringen av socialtjänsten.Utredningen skall därför även granskasocialtjänstens finansiering och möjligheterna attfå långsiktig stabilitet i resurserna påomsorgsområdet så att höjda socialbidragskostnadertill följd av besparingar isocialförsäkringssystemen inte tränger undanresurserna för äldre-, handikapp- och barnomsorgen.Det finns vissa grupper som det enligt utskottetborde vara möjligt att finna andra stödformer för änsocialbidrag, t.ex. arbetslösa med en svagförankring på arbetsmarknaden och vissapensionärsgrupper som inte är berättigade tillsvensk eller utländsk pension.Utskottet anser att orsakerna till ökadesocialbidragskostnader skall angripas - intesocialbidragstagarna. Människor som behöversocialbidrag har rätt att bemötas med respekt ochutan förutfattade meningar. Utskottet anser inte attdet finns skäl att misstro socialbidragstagarnasvilja att klara sig själva, särskilt inte i tider avhög arbetslöshet och olika socialpolitiskasparåtgärder. Obestridligt är dock att utredningarom behovet av socialbidrag måste innefatta vissakrav och kontrollmoment men det får inte kännasförnedrande att ansöka om socialbidrag. Utskottetanser att de tendenser till ökade klyftor isamhället mellan dem som har arbete och dem som ärarbetslösa, mellan dem som kan försörja sig självaoch dem som behöver samhällets hjälp och mellansvenskar och invandrare måste motverkas på allasätt. Att bekämpa arbetslösheten förblir därför somregeringen anför det viktigaste målet också på detsocialpolitiska området.Den höga arbetslösheten har kommit att förändrasocialtjänstens arbete i riktning mot att bli enarbetsmarknadsförberedande verksamhet för främstungdomar, invandrare och ensamstående föräldrar. Detär därför välkommet att den nya utredningen ävenskall se över behovet av att anpassasocialtjänstlagen efter de nya förutsättningarna påarbetsmarknaden.I propositionen betonas vikten av attsocialtjänsten bistår den enskilde med aktivainsatser som skall syfta till att hjälpa denenskilde att klara sinförsörjning utan socialbidrag. I lagförslaget finnsockså ett förtydligande av den enskildes eget ansvarför att göra vad han eller hon kan för att blisjälvförsörjande.Riksdagen följde utskottet (rskr. 1996/97:264).I betänkande 1997/98:SoU10 Socialtjänstfrågorbehandlade utskottet åter en motion från Moderatasamlingspartiet med i huvudsak samma lydelse som dennu aktuella motionen So223 (s. 3 f.). Utskottetvidhöll sin tidigare redovisade inställning.Riksdagen följde utskottet (prot.nr. 1997/98:57).I betänkande 1996/97:SoU18 behandlades även motionerom att överföra kostnadsansvaret för socialbidragen,helt eller delvis, till staten samt om behovet avatt utreda kostnadsansvaret (s. 30 f.). Utskottetavstyrkte motionerna, vilket följdes av riksdagen.Utskottet anförde följande i denna del (s. 42 f.):Enligt regeringens och statskontorets bedömning kommerförslagen som rör rätten till bistånd inte attförorsaka ökade kostnader för kommunerna. Denpreciserade rätten till bistånd kommer att innebäraatt förvaltningsdomstolarnas och kommunernasarbetsbelastning minskar till följd av att antaletöverklaganden kraftigt kommer att reduceras.Utskottet avstyrker motionerna - - - om attkostnadsansvaret för socialbidragen skall flyttasfrån kommunerna till staten.