bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Debetonar att det är viktigt med likvärdighet mellanstiftelsehögskolor och andra högskolor.Tom Tits Experiment i bör enligt motion1999/2000:Ub443 (m) tilldelas platser förlärarutbildning, för årskurserna 1-7 imatematik/natur-orientering 140 poäng, genom omfördelning inom befintligtanslag för lärarutbildning. Motionären hänvisar tillde goda erfarenheter som har gjorts av dethittillsvarande samarbetet, varigenom iStockholm (LHS) placerar studerande vid Tom Tit.I motion 1999/2000:Ub453 (fp, c) föreslås ettbemyndigande för regeringen att använda medel frånanslaget B 53 Särskilda utgifter inom universitet ochhögskolor m.m. till de lärosäten som har extrakostnader för decentraliserad utbildning.Decentralisering av utbildning från universitettill , , m.fl. ortermedför exempelvis en kostnadsökning som för kommandeverksamhetsår beräknas till ca ,anger motionärerna.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslagsbelopp inom verksamhetsområdet ochhögskolor m.m. och avstyrker samtliga nu redovisademotionsyrkanden.Kristdemokraternas budgetförslag innebär att de villfrångå redan tidigare fattade beslut omutbyggnad av den högre utbildningen med 20 000 platserfrån . Motionsyrkanden om en lugnareutbyggnadstakt har i det föregående avstyrkts avutskottet. Såväl som Centerpartietsförslag förutsätter en högre utgiftsram förutgiftsområde 16 än den som regeringen föreslagit ochsom finansutskottet har tillstyrkt ochkammaren beslutat. förslag är intemöjligt att förverkliga inom den av regeringenföreslagna utgiftsramen annat än genom en minskning avKunskapslyftet, något som utskottet i föregåendeavsnitt avstyrkt. När det gäller sommaruniversitetvill utskottet påminna om att lärosätena numera äroförhindrade att erbjuda reguljära kurser undersommaren, men de har att planera hela sin verksamhetinom ramen för de medel som anvisats.Mikroelektroniskt centrum vid () beräknas kunna invigas sommaren2000. Regeringen har tidigare angivit att CTH skallerhålla medel för mikroelektroniskt centrum. Senast ibudgetpropositionen för anmälde regeringen attsom planeringsförutsättning bör gälla att CTHerhåller ersättning med för ökadelokalkostnader för mikroelektroniskt centrum.Regeringen föreslår nu att dennaplaneringsförutsättning inte längre skall gälla ochatt ersättning för ökade hyreskostnader inte skallutgå till högskolan. Enligt vad utskottet inhämtat harregeringen gjort en annan bedömning avstiftelsehögskolans behov av resurstillskott motbakgrund av att stiftelsens kapital uppgår tillnärmare och att stiftelsen gav stödtill bolaget med ca det senasteåret.Beträffande Tom Tits Experiment i harriksdagen avslagit ett motsvarandemotionsyrkande (bet. 1998/99:UbU4 s. 15). Utskottetansåg att samarbetet mellan i (LHS) och Tom Tits Experiment var ett utomordentligtinitiativ. Emellertid ankommer det påhögskolemyndigheterna själva - i det här fallet LHS -att besluta om hur de skall lägga upp sinutbildningsverksamhet och besluta i frågor omlokalisering.När det gäller extra kostnader för decentraliseradutbildning påminner utskottet om att utskottet, då detnuvarande resurstilldelningssystemet beslutades år1993, utgick från att högskolestyrelserna i det nyasystemet skulla vara beredda att ta minst lika stortansvar som dittills för kompetensförsörjningen ilandet och i sin respektive region. Som utskottetnämnt i det föregående har en särskild utredaretillkallats med uppdrag bl.a. att analyseramöjligheterna att vidareutvecklaresurstilldelningssystemet och föreslå förbättringarav detta system. I sammanhanget skall utredaren ävenuppmärksamma problem med att anordna utbildning pådeltid och distansutbildning samt redovisa förslagtill åtgärder. Resultatet av uppdraget, som skallredovisas , bör enligtutskottets mening inväntas.ÖvrigtI motion 1999/2000:Ub422 (s) vill motionären attriksdagen skall göra ett uttalande till regeringen omatt varje universitet och högskola bör få somverksamhetsmål att vidta åtgärder för att förbättraden fysiska tillgängligheten vid lärosätet förstudenter med funktionshinder (yrk. Lärosätena börockså åläggas krav på att återrapportera hurarbetet bedrivits och att redovisa en uppdateradhandlingsplan för att åstadkomma grundläggande fysisktillgänglighet (yrk. 3).U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena.Statens institut för särskilt utbildningsstöd (SISUS)har gjort en kartläggning av den fysiskatillgängligheten för funktionshindrade studenter viduniversitet och högskolor. Den visade stora brister igrundtillgängligheten, bl.a. för rörelsehindrade.Regeringen gav , bl.a. mot bakgrund avSISUS kartläggning, ett utredningsuppdrag tillHögskoleverket rörande studenter med funktionshinder.Verket skall bl.a. kartlägga vilka åtgärderuniversitet och högskolor vidtar för att undanröja dehinder som finns för studenter med funktionshinder attdelta i utbildningen, och vilka åtgärder lärosätenavidtar för att stimulera funktionshindrade att sökasig till högre utbildning. Uppdraget skall redovisassenast . I avvaktan på detta börriksdagen inte göra något uttalande med anledning avmotionen.3 Högskolemyndigheter m.fl.HögskoleverketRegeringen informerar om att det gjorts en externutvärdering av . Resultatet avutvärderingen visar att verket väl har fullgjort ochfullgör sin uppgift som nationell högskolemyndighet.Uppgifterna finns angivna i förordningen (1995:945)med instruktion för Högskoleverket.Vidare framgår av regeringens resultatinformation atten första omgång bedömningar av kvalitetsarbetet vidsamtliga universitet och högskolor avslutades under år1998. Ett av de viktigaste resultaten är att synen påkvalitetsarbete har förändrats och att medvetenhetenom dess betydelse har ökat. Regeringen redovisar underanslaget även det arbete som utförts av Högskoleverketinom olika verksamhetsgrenar såsom sammanställning avstatistik, rättssäkerheten inom högskolan, stöd- ochutvecklingsinsatser för universitet och högskolor,rekrytering till högre utbildning samt internationellrörlighet för studenter och akademiskt utbildade.För föreslår regeringen att tillHögskoleverket anvisas 131 775 000 kr.Som ett led i besparingar på myndigheter föreslårKristdemokraterna i motion 1999/2000:Ub807 (i dennadel) att anslag skall minskas med 6miljoner kronor. Motionärerna hänvisar till attmyndigheten har ett stort anslagssparande.U t s k o t t e t, som inte har något att erinra motregeringens anslagsberäkning, föreslår att riksdagenmed avslag på motionen i nu berörd del skall anvisadet begärda anslaget.Verket för högskoleserviceVerket för högskoleservice (VHS) ansvarar för densamordnade antagningen till grundläggandehögskoleutbildning. Utöver detta biträder VHSuniversitet och högskolor och andra myndigheter vidupphandling.Regeringen redovisar att antalet sökande under år1998 var drygt 172 000 personer, vilket är jämförbartmed föregående år, då knappt 174 000 personer sökte.Antalet antagna ökade däremot med närmare 4 000 frånår 1997 till totalt 58 1998.VHS beräknas erhålla i , vilka beräknas balansera kostnader påsamma belopp. För begär regeringen ettanslag till VHS på 12 171 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill medel under anslaget.Centrala studiestödsnämndenRegeringen föreslår på tilläggsbudget i propositionenatt förvaltningsanslaget till () höjs engångsvis med drygt 61 miljoner kronor.Riksdagen har bifallit förslaget (prop.1999/2000:1 volym 1 s. 120, yttr. UbU2y, bet. FiU11,rskr 35). Höjningen beror på kostnadsökningar avseendedatadrift och utveckling samt ökade ärendevolymer.Volymökningen har uppkommit till följd av regeringensfortsatta satsning på vuxen- och högskoleutbildning.Anslagsmedlen för kommer därmedsammantaget att uppgå till 375 miljoner kronor.Av regeringens resultatinformation framgår att CSNmed hjälp av ökade resurser har kunnat förbättra sinservice till de studerande och låntagarna. Trots dettahar man inte nått servicenivå.Antalet personer som får studiestöd under år 1999beräknas uppgå till nästan en miljon och antaletlåntagare till drygt 1,3 miljoner.Beträffande återbetalningsverksamhetensadministrationskostnader anför regeringen att dessaskall täckas av intäkter från avgifter. För att uppnåde ekonomiska målen för verksamheten höjdesexpeditionsavgiften inom återbetalningsverksamhetenfrån . Detta ger enresursförstärkning på ca 20 miljoner kronor.Regeringen föreslår att till CSN anvisar 343 250 000 kr.Folkpartiet motsätter sig i motionerna1999/2000:Ub814 yrkandena 24 och 17 samt1999/2000:Fi212 yrkande 16 höjningen av den nuaktuella expeditionsavgiften och föreslår medhänvisning härtill en ökning av anslaget till CSN med20 miljoner kronor.U t s k o t t e t vill liksom sedanerinra om att ställde sig bakom deberäkningar av medel som gjordes ekonomiskavårproposition, då höjningen av expeditionsavgiftenför aviserades (prop. 1997/98:150, yttr.UbU10y, bet. FiU20, rskr. Utskottet har ingetatt erinra mot den av regeringen vidtagna åtgärden,varför yrkanden avstyrks. Då utskottet ejheller i övrigt har något att erinra motmedelsberäkningen under anslaget, anser utskottet attriksdagen bör anvisa det av regeringen begärdaanslagsbeloppet.DistansutbildningsmyndighetenDistansutbildningsmyndigheten är en ny myndighet. Denbörjade sin verksamhet . Myndighetenskall stödja utveckling av distansutbildning baseradpå modern informationsteknik inom högskolan ochfolkbildningen. Genom beslut av har 50miljoner kronor anvisats för myndighetens inledandeverksamhetsperiod (prop. 1997/98:62, bet. AU11, rskr.204). Från för kunskaps- ochkompetensutveckling har myndigheten erhållit 50miljoner kronor för att stödja distansutbildning för iförsta hand folkbildningens behov. Regeringeninformerar om att myndigheten enligt regeringsbeslutden efter rekvisition fåranvända för utvecklingsarbete inomhögskolan. Vidare föreslås myndigheten under år 2000disponera motsvarande 700högskoleplatser fr.o.m. höstterminen. Medlen harberäknats under anslaget B 53 Särskilda utgifter inomuniversitet och högskolor m.m.Regeringen framför inga förslag till riksdagsbeslut idet nu aktuella avsnittet av propositionen (utg.omr.16 s. 204 ff.). Regeringen avser att återkomma tillfrågan om myndighetens resurser i budgetarbetet för år2001.4 Nationella och internationellaforskningsresurserInledningVerksamhetsområdet omfattar anslag till nationell ochinternationell forskning, till nationellaforskningsbibliotek och till nationellkontaktverksamhet i förhållande till EU:sforskningssamarbete. Regeringen anför att verksamhetenutvecklas enligt de målsättningar och riktlinjer somangavs i forskningspropositionen (prop.1996/97:5, bet. UbU3, rskr. I avvaktan på denforskningspolitiska proposition som regeringen avseratt lägga fram har inga störreförändringar genomförts som rör den nationellaforskningsverksamheten inom verksamhetsområdet. Inomdet europeiska forskningssamarbetet har det femteramprogrammet för forskning och utveckling inletts.Regeringen prioriterar arbetet med att förbättramyndigheternas resultat vad gäller tvärvetenskap,jämställdhet, samhällsrelevans och förnyelse inomforskningen samt forskningsinformation. Myndigheternaskompetens skall utnyttjas fullt ut för att ta fram ettallsidigt och bra underlag för forskningspropositionenår 2000.ResultatbedömningRegeringen redovisar en utförlig resultatbedömning förverksamhetsområdet. Bedömningen relateras i huvudsaktill senaste forskningspolitiska beslut. Ikorthet framgår följande.Beträffande forskningsråden, () och Rymd- styrelsen gör regeringen denbedömningen att den forskning som finansieras avmyndigheterna generellt sett har hög kvalitet och inomflera områden ligger i den internationellaforskningsfronten. Av särskild vikt i det fortsattakvalitetsarbetet är åtgärder som ytterligareförbättrar den svenska forskningens internationellaanknytning. Myndigheterna bör t.ex. öka användningenav utländska forskare i prioriteringsarbetet.Regeringen understryker att arbetet för förnyelse ärangeläget. Tendensen att etableradeforskningsinriktningar dominerarforskningsfinansieringen kan tillsammans med denrelativt låga geografiska rörligheten hos deakademiska forskarna urholka den svenskaforskningens generellt sett goda kvalitet. Ett av deviktigaste argumenten för att fördela forskningsmedelvia forskningsråd är att råden skall bidra till attstärka den nyskapande forskningen och underlättaetablering av nya forskningsinriktningar.När det gäller jämställdhet och genusforskning görregeringen bedömningen att myndigheterna arbetatmedvetet och långsiktigt med jämställdhets- ochgenusfrågor. Frågorna har diskuterats kontinuerligtoch nya former för forskningsstöd har prövats. Andelenansökningar från kvinnliga forskare har ökatsuccessivt inom alla rådens ansvarsområden ochbeviljandegraden följer i de flesta fall denna trend.I regel ges underrepresenterat kön företräde i de fallansökningarna är av likvärdig kvalitet. Trots dettaråder ännu en mycket skev könsfördelning inom mångaforskningsområden. Regeringen anser att det i dessafall är särskilt viktigt att myndigheternasverksamhet bidrar till att det tillkommer flerkvinnliga forskare som kan vara goda förebilder förkvinnliga forskarstuderande.Riksdagen ställde sig bakom de allmännariktlinjer för forskningspolitiken som regeringen dåredovisade och som skall gälla bl.a. forskningenssamhällsrelevans och nytta. Regeringen bedömer attmyndigheterna har ägnat stor uppmärksamhet åtforskningens samhällsrelevans under verksamhetsåret1998. De åtgärder som har vidtagits bör ge resultat påsåväl kort som lång sikt. Regeringen framhåller attdet finns stora variationer mellan olikaforskningsområden vad gäller tidsperspektiv som ärrimliga vid en bedömning av samhällsrelevansen. Oftastmåste grundforskningens samhällsrelevans och nytta sesi ett längre perspektiv, även om t.ex. den kliniskadelen av medicinsk forskning ligger mycket nära ettdirekt nyttiggörande av forskningsresultat.Informationsverksamheten har enligt regeringenutvecklats mycket positivt. Det är dock angeläget,menar regeringen, att myndigheterna under kommandebudgetår i större utsträckning utnyttjar möjligheternaatt dels lära av varandra, dels samordna sinainformationsinsatser. Befintliga kanaler förforskningsinformation, t.ex. det nationella systemetför forskningsinformation på Internet (SAFARI), börutnyttjas effektivare.Beträffande de statliga forskningsstiftelserna,(), Stiftelsenför miljöstrategisk forskning (MISTRA), Stiftelsen förkunskaps- och kompetensutveckling (),av högreutbildning och forskning (STINT) och Stiftelsen förvård- och allergiforskning (Vårdal), konstaterarregeringen att SSF är en av de största externafinansiärerna av svensk forskning ochforskarutbildning inom naturvetenskap, teknik ochmedicin. Stiftelsens finansiella åtaganden uppgår till ca en miljard kronorper år. Stiftelsen har beslutat att den årligabudgetvolymen skall minskas till 650 miljoner kronorper år . Därmed kan stiftelsens medelförväntas räcka in . Regeringen serpositivt på de insatser som stiftelserna ochRiksbankens Jubileumsfond gör för svensk forskning. Iflera avseenden innebär deras verksamhet värdefullaförstärkningar och kompletteringar av andraforskningsfinansiärers insatser. Stiftelserna ochandra forskningsfinansiärer har nått långt i singemensamma strävan att finna konstruktiva former församarbete. Regeringen ger exempel på samverkan iforskningsfrågor. SSF finansierar sedan år 1998forskningsinsatser inom sex delområden som ligger inomansvarsområdet för (),(),() ochRymdstyrelsen. Bedömning och prioritering avansökningar till detta forskningsprogram görs av rådenoch Rymdstyrelsen. SSF har finansieratstora driftbidrag till ett antal yngre forskare somvalts ut av MFR, NFR och TFR.Sverige är medlem i bl.a. följandeinternationella forskningsorganisationer: () sombedriver grund- forskning inom högenergifysik. Europeiska sydobservatoriet () som driverastronomiska observatorier i . Europeiska synkrotronljuskällan (ESRF) som gerfysiker, kemister och biologer möjlighet tillgrundläggande materialforskning. Europeiska molekylärbiologiskaforskningslaboratoriet (EMBL) som ger möjlighettill deltagande i främst molekylärbiologiskforskning. Det europeiska rymdorganet () som bl.a. drivervetenskapliga program inom rymdområdet. för tillämpadsystemanalys (IIASA), där FRN är svenskmedlemsorganisation.Medlemskapen i dessa och andra internationellaforskningsorganisationer tar i anspråk betydande delarav framför allt anslagen till NFR och Rymdstyrelsen.Från och med år 1998 har dessa och övriga råd självaansvaret för att väga det vetenskapliga värdet avmedlemskapet i internationella organisationer motalternativet att satsa mer resurser på nationelltforskningsstöd. Myndigheterna lämnar förslag tillregeringen beträffande medlemskapen och mot bakgrundav bl.a. dessa bedömningar har regeringen beslutat attSverige tills vidare skall fortsätta sitt medlemskap isamtliga internationella forskningsorganisationer somlandet var medlem i år 1998.Utskottet behandlar i detta sammanhang motion1999/2000:Ub812 (m) yrkande 12. Beträffande nationellaoch internationella forskningsresurser ansermotionärerna att mer av statens resurser bör riktastill regioner som målinriktat arbetar med att byggainternationellt konkurrenskraftiga kluster av kunskap,kunnande och kapital.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.I det föregående har utskottet behandlat anslagentill lärosätena, såväl universitet som högskolor, ochdärvid tagit ställning till vad regeringen förordat omsatsningar på de nyblivna universiteten och på vissahögskolor som erhållit vetenskapsområden och därmedegna anslag för forskning och forskarutbildning.Enligt utskottets uppfattning ligger dessa åtgärder,som utskottet har ställt sig bakom, åtminstone delvisi linje med vad motionärerna framhåller om regionalasatsningar. Åtgärderna kan, vid en omsorgsfull ochgenomtänkt utbyggnad av forskningsverksamheten vid deberörda lärosätena, medverka till att internationelltansedda institutioner och/eller nätverk skapas påskilda ställen i landet. Sådana institutioner ellermotsvarande kan förväntas vara attraktiva för andraexterna finansiärer än för dem som beviljar anslag medhjälp av allmänna medel; det kan t.ex. röra sig omutländsk eller svensk industri. När det gäller medelsom hanteras av forskningsråden och motsvarandemyndigheter, vill utskottet understryka vikten av attanslag ur dessa beviljas efter noggrann prövning.Utskottet förutsätter att kravet på vetenskapligkvalitet därvid inte eftersätts.U t s k o t t e t vill avslutningsvis under dettaavsnitt om resultatbedömning framhålla värdet av attregeringen på det sätt som görs i propositionenredovisar för en rad faktiska förhållandenpå det nu aktuella verksamhetsområdet jämte sin egenbedömning i vissa frågor av vad som sker iverksamheten.Anslag till nationella och internationellaforskningsresurserPropositionenSom framgått av det föregående berör regeringen iavsnittet med resultatbedömning frågan om Sverigesdeltagande i visst internationellt forskningssamarbeteoch informerar om sitt beslut att tills vidarefortsätter sitt medlemskap i deforskningsorganisationer som landet var med i år 1998.Emellertid anser regeringen nu liksom tidigare attkostnaderna för medverkan i internationellaforskningsorganisationer bör minska. Den nuvarandeordningen innebär att varje forskningsråd inom ramenför sina anslag får avväga hur resurserna skallfördelas mellan nationellt forskningsstöd ochinternationellt samarbete. Anslagssituationen för NFRoch Rymdstyrelsen är sådan att det är osäkert omSverige förmår att finansiera framtida medverkan iCERN och . Regeringen föreslår därför att anslagentill NFR och Rymdstyrelsen fr.o.m. budgetåret 2000vartdera ökas med ca . Densammanlagda ökningen om finansierastill större delen dels genom att det årliga bidragetpå till förinternationella forskarstipendier m.m. föreslåsupphöra, dels genom en minskning med 10 miljonerkronor av FRN:s anslag för forskning ochforskningsinformation. Den senare åtgärden görs motbakgrund av att årliga bidrag om 8 miljonerkronor till finansieringen av i (MRI), som t.o.m.1999 beräknats under FRN:s anslag, upphör enligtavtal.Regeringen föreslår att verksamheten vid Statenspsykologisk-pedagogiska bibliotek (SPPB) skallinordnas i . (B 8) ökas med anledningdärav med , vilket innebär enbesparing på det nuvarande anslaget till SPPB om 1,5miljoner kronor. Anslaget till SPPB upphör medutgången av . Besparingen motiveras medförväntade samordningsvinster. I avvaktan på att dessanått full effekt tillförs engångsvis 1,5miljoner kronor.En sammanställning av regeringens förslag tillanslagsbelopp för under de olikaanslagen finns i bilaga 3 anslagen D 1-D 17.Forskningsråden och FRN bör även i fortsättningen gesmöjlighet att åta sig mer långsiktiga projektstöd.Regeringen föreslår därför att skallbemyndiga regeringen att fatta beslut omstöd till forskning som finansieras underverksamhetsområdet och internationellaforskningsresurser som innebär åtaganden enligt en ipropositionen återgiven tabell (avsnitt 7.7).MotionernaModerata samlingspartiet föreslår i sittbudgetalternativ enligt motion 1999/2000:Ub812yrkandena 30-35 att anslagen till nationella ochinternationella forskningsresurser ökas med sammanlagt195 jämfört med regeringens förslag. Imotionen anförs att de fyra vetenskapligaforskningsråden skall förmedla resurser tillforskningsprojekt av hög kvalitet, och det framgår avyrkandena att ökningen bör göras så att tillförs10 , MFR , NFR ochTFR vardera samt anslaget D 17Medel för dyrbar vetenskaplig utrustning 10 miljonerkronor. Dessutom föreslår att det påstatsbudgeten förs upp ett nytt anslag, Europeiskforskningssamverkan, och att det under detta anvisas50 . Fler svenska forskare bör kunnadelta i internationella forskningsprojekt av högstakvalitet som inget land ensamt klarar av att driva.Det framgår av yrkandet i fråga att förändamålet vill anvisa undervartdera av de närmast följande tre åren, sammanlagtalltså . Vidare framgår det avmotionen att de, såvitt avser medlen för dyrbarvetenskaplig utrustning, vill tillskjuta sammanlagt 30miljoner kronor under de tre närmast följande åren(yrk. Medlen bör avse bl.a. högpresterandedatorsystem, heter det i motionen.Folkpartiet anmärker i sin motion 1999/2000:Ub814yrkande 12 att den neddragning som skett påforskningsråden inte är acceptabel och pekar på rådensbetydelse när det gäller mångfald och frihet inomforskningen. Det är när okonventionella idéer möts somdet blir icke förutsägbara forskningsresultat. Medhänvisning härtill och till att sektors- ochuppdragsforskningen har ökat kraftigt och attresurserna måste räcka till fri grundforskningföreslås i motionen (yrk. 24 i motsvarande del) och imotion 1999/2000:Fi212 (fp) att tillForskningsrådsnämnden: Forskning ochforskningsinformation anvisas 150 miljoner kronorutöver vad regeringen har föreslagit. Förstärkningenbör delas ut till forskningsråden för att sålundastärka den obundna forskningen.En sammanställning av de båda partiernasbudgetalternativ återfinns i bilaga 3.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker regeringens förslag tillanslagsbelopp inom verksamhetsområdet ochinternationella forskningsresurser och avstyrkersamtliga i sammanhanget aktuella motionsyrkanden.Det finns enligt utskottets uppfattning inteekonomiskt utrymme för att tillskjuta medel under denu behandlade anslagen i den omfattning sommotionärerna föreslår. Utskottet konstaterar att ingetav anslagen genom förslaget i propositionen dras ned ijämförelse med vad som anvisades av för ettår sedan, bortsett från anslaget till FRN. Skälen tillden reduceringen och användningen av de därigenomfrigjorda medlen har utskottet redogjort för ovan.Det är med tillfredsställelse som utskottetkonstaterar den samverkan som har vuxit fram mellan åena sidan forskningsstiftelserna, å andra sidan rådenoch Rymdstyrelsen (jfr s. 66 ovan).