bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — med sina regler för budgetpolitikenbör vara ett centralt måldokument också för den ochange en lägsta ambitionsnivå.Dagens statsskuld bör enligt utskottets mening minskas. Regeringens politikvisar här uppenbara brister. I budgetpropositionen räknar regeringen medbetydande intäkter som inte bara är av engångskaraktär utan dessutom inte ensär redovisade. Regeringen räknar med betydande försäljningsintäkter utan attange vilka företag som skall säljas. Vad gäller fastighetsskatten är man osäkerpå hur, och om, de skall tas in som nya taxeringsvärdenberäknas medföra. Till osäkerheten kommer att man inte avsätter några medelför att täcka kostnaderna för avstängning och man lägger inte hellerförslag till hur de snabbt växande utgifterna för sjukförsäkringen skall kunnamotverkas eller ens hanteras. De intäkter som regeringen uppvisar går i allt föstor utsträckning till ökade utgifter i stället för till att amortera statsskulDetta innebär att budgetsaneringen i praktiken avbrutits. Statsskulden måsteminska, både som andel av BNP och i absoluta tal. Enligt utskottets mening börstatsskulden amorteras så att den understiger av BNP.De offentliga finanserna skall inte uppvisa underskott över en konjunkturcykel.Först när nästa lågkonjunktur passerats vet man med empirisk visshet hurkänsliga för konjunkturförändringar offentliga finanser är.Välfärdspolitik och behovet av en socialförsäkringsreformDen nu förda politiken tryggar inte basen för viktiga välfärdsområden.Kärnområden inom vård och utbildning måste ges godautvecklingsförutsättningar. Det sker bl.a. vid en god tillväxt som ökarkommunernas och landstingens skattebas. Det är då viktigt attkommunerna får behålla sina ökade skatteintäkter. Kommun och landstingskall enligt utskottets mening prioritera sina kärnområden. Detta innebäratt verksamhet som inte behöver ske i eller landstingsregiprioriteras ner. Det är viktigt att den offentliga sektorn i högre grad använder sig av enskilda entreprenörer för att skapa eneffektivitetshöjande konkurrens och för att ge medborgare valfrihet. Dettakommer att medföra att fler människor får sina behov tillgodosedda. som inleddes under den borgerliga regeringsperiodenmåste fullföljas. Utskottet vill också betona behovet av allmänavreglering, slopande av offentliga monopol samt färre kommunala bolag.En friare tjänsteproduktion och ett öppnare tjänsteklimat kommer ocksåatt medföra en dynamisk utveckling inom de stora sektorerna utbildningoch vård. Det offentliga måste enligt utskottets mening vara starkt i sinamest grundläggande uppgifter när det gäller att slå vakt om tryggheten fördem som inte genom egna aktiviteter kan förbättra sin vardag.Inskränkningarna i handikappreformen liksom försämringarna avänkepensionerna bör enligt utskottets mening rivas upp.Dagens socialförsäkringssystem har brister i flera avseenden. Det medför enmisstro mot systemens långsiktiga hållbarhet. Behovet av att bl.a. reformerapensionssystemet och resultatet av detta, som i sig är positivt och nödvändigt,har skapat en osäkerhet om vilka andra offentliga åtaganden som kommer attgälla . De avgifter som tas ut saknar i stor utsträckning direktkoppling till de förmåner som utgår, vilket gör att de i realiteten har sammaverkan som en skatt. Därmed blir genomsnittsskatten och marginalskatten påarbete högre. En bättre anknytning mellan avgift och förmån leder till att denneffekt minskar betydligt.Mot denna bakrund bör enligt utskottets mening en socialförsäkringsreformgenomföras. Dess syfte bör vara att åstadkomma en starkare koppling mellanavgifter och förmåner och därmed minska skattekilarna och göra systemenstabila. Det kan enligt utskottets mening övervägas att frigöra systemen fråndagens beroende av statsbudgeten.BarsebäckDen socialdemokratiska politiken med en förtida avveckling av Barsebäckriskerar att leda till onödiga samhällsekonomiska, miljömässiga ochstatsfinansiella kostnader. Det uppstår samhällsekonomiska kostnadergenom att fungerande produktion tas ur drift och måste ersättas med annatvilket drar resurser ur samhällsekonomin. Den ersättningsproduktion somblir oundviklig är miljömässigt sämre, t.ex. dansk kolkraft. Hur änkostnaden för avvecklingen skall täckas, direkt ur budgeten eller genomlägre avkastnings- och inleveranskrav på , uppstår en kostnadeller utebliven intäkt för statskassan. Utskottet motsätter sig en förtidaavveckling av Barsebäck.Företagens villkorUtan företag förtvinar . Utan företagare blir det inga långsiktigtlivskraftiga företag. Villkoren för företag och företagare är inte tillräckligtbra i i dag.När nu går in i en högkonjunktur och de omedelbara statsfinansiellaproblemen inte är akuta måste tillfället tas att lägga grunden för en politik sleder till att tillväxten skall bli god och långsiktig. måste permanent godavillkor för jobb och företagande skapas. Utskottet är övertygat om att det ärabsolut nödvändigt att förbättra villkoren för företagande i i dag.Grunden för företagande är det privata ägandet.Företagandet har utvecklats alldeles för långsamt. Politiken måste ta hänsyn tide förändringar i förutsättningar som den ökade internationaliseringen innebärmed ökad konkurrens, rörligare skattebaser, större tryck på avreglering m.m.Goda villkor för företagande har många dimensioner. Det måste finnas ett braföretagsklimat både nationellt och regionalt. En god företagspolitik måste tillatt det offentliga i princip inte konkurrerar med privata företag.Avregleringar i konsumentens intresseEn viktig orsak till att placerar sig dåligt i den så kalladevälfärdsligan är det höga prisläget, till följd av bristande konkurrens ochdelvis omfattande regleringar. Medborgarna får enkelt uttryckt utförhållandevis lite för sina pengar. I debatten om ekonomiskautveckling fokuseras oftast helt och hållet intresset till ökningstakten iBNP. Men minst lika viktigt är vad medborgarna kan få ut av de pengarsom används för privat och offentlig konsumtion.I nedanstående diagram framgår den stora betydelse som det allmänna pris-läget, inklusive skatter, i ett land har. Om man jämför och Förentastaternas BNP per capita i gemensam valuta visar det sig att de 1996 var iprincip lika stora, till och med något högre. Både och Förentastaterna hade en BNP per capita som låg över OECD-genomsnittet.Men när BNP korrigeras för vilken faktisk köpkraft respektive lands BNPmotsvarar, blir bilden en helt annan. hamnar under OECD-genomsnittet, medan med detta mått blir näst rikaste land efterLuxemburg.Diagram. BNP per capita0Den enkla slutsats man kan dra av detta är enligt utskottets mening att enstrategi för att öka det ekonomiska välståndet i i jämförelse medandra länder, med nödvändighet måste innehålla ett antal reformer för attöka den inhemska konkurrensen, och sänka vårt allmänna prisläge. Enbarten nominellt god BNP-ökning kommer inte att leda till att kanstiga särskilt mycket i välståndsligan.En hel del viktiga avregleringar har redan gjorts i . Kredit- ochvalutamarknaden avreglerades . Utländska bankers rättatt etablera sig i kom 1990, den nya telelagen 1993 öppnade många nyamöjligheter, liksom förändringarna inom järnvägstrafiken 1994. Elmarknadenavreglerades i en första etapp 1996. har det även blivit uppenbarvad den fria telemarknaden betyder för konsumenterna i form av ett ökat utbudav tjänster och möjligheter att till exempel sänka sina telefon- ochdatakommunikationskostnader.Men inom en del sektorer är enligt utskottets mening konkurrensen fortfarandebristfällig. Det gäller framför allt de marknader där hushållen är köpare,exempelvis varudistribution, detaljhandel och tjänsteproduktion, inte minstoffentlig sektor. Byggsektorn är fortfarande reglerad och importkonkurrensen ärliten. Antalet producenter är begränsat både i entreprenadledet och ibyggmaterialindustrin.Livsmedelssektorn utmärks av att det bara finns ett fåtal aktörer i distributiooch försäljningsledet, och av att jordbrukssektorn är starkt reglerad.Kommunerna har dessutom en möjlighet enligt attbegränsa etableringen av livsmedelsbutiker, vilket i många fall ytterligare harbegränsat konkurrensmöjligheterna. Denna möjlighet för kommunerna attstoppa etableringar återinfördes av Socialdemokraterna, efter attfyrpartiregeringen hade tagit bort den. Som med så många andra förslagfunderar nu på en återställare av denna återställare.Utbildning och vård är en stor del av ekonomi. Om dessa områdenpräglades av mångfald, konkurrens och företagande skulle det medföra positivaeffekter såväl för ekonomin i stort som för de människor som arbetar där samtför elever, sjuka och gamla. Servicen blir bättre, och jobben fler vilket bidraen dynamisk utveckling av hela tjänste- och kunskapssektorn.Nedanstående tabell visar hur de svenska priserna förhåller sig till EU-genomsnittet. Den genomsnittliga prisnivån i ligger för många viktigahushållsprodukter över genomsnittet för EU-länderna. Från etkonsumentperspektiv finns det uppenbarligen mycket mer att önska av den svenskakonkurrenspolitiken.Tabell. Prisnivå på olika varugrupperVarugruppPrisnivåindex, EU=100Kläder och skor111Transporter och kommunikationer121Hyra, bränsle och el129Mat, sprit och tobak130Restauranger, hotell etc.132Källa: Ds 1999:32De förslag som presenteras i detta avsnitt kostar i princip ingenting för deoffentliga budgetarna. Tvärt om skulle en bättre konkurrenspolitik ikombination med avregleringar och ökad upphandling inom offentligsektor leda till avsevärda kostnadsminskningar för de offentligabudgetarna. I den politiska debatten finns dock fortfarande mångaförespråkare som hävdar att det är demokratiskt nödvändigt att detoffentliga skall styra och bestämma över i stort sett allt som ses somviktigt. Det överpris vi alla har fått, och får, betala för denna politikuppmärksammas emellertid alldeles för sällan.Kommunalt och statligt ägande bör enligt utskottets mening avvecklas påmarknader där privata företag konkurrerar eller skulle kunnakonkurrera och där inte sociala eller hälsomässiga restriktionermotiverar ett offentligt ägande. Vård och utbildning bör vara de endagenerella undantagen.Kommunallagen bör enligt utskottets mening ändras så att det blir lättareatt få prövat i domstol om näringsverksamhet strider motlagen.Se över kommunallagen i syfte att göra det lättare för företag att överklagakommunala beslut om stöd i olika former till företag. Besluten börockså kunna prövas i domstol.Kvarvarande konkurrenshämmande regleringar i den privata sektorn börenligt utskottets mening identifieras och avvecklas.Småföretagsdelegationens lista över åtgärder borde snarastgenomföras.Konkurrensverket bör enligt utskottets mening få ökade resurser och enmer fristående och framträdande roll än . Nya regeringsförslagbör granskas, inte bara utifrån ett småföretagsperspektiv, utan ocksåutifrån ett konkurrensperspektiv.Konsumentombudsmannen bör enligt utskottets mening i samarbete medKonkurrensverket fungera som en konkurrenspolis, med uppgift att"jaga" och uppmärksamma sektorer eller branscher med bristandekonkurrens, och sedan komma med förslag till hur konkurrensen kanförbättras.Det kommunala planmonopolet beträffande etableringen av nya butikerbör enligt utskottets mening avskaffas.Lagen om offentlig upphandling måste enligt utskottets mening göras merkraftfull i en sammanhållen översyn i syfte att förverkligaprinciperna om affärsmässighet, konkurrens och icke-diskriminering.De offentliga resurserna bör i större utsträckning än följaindividernas fria val. Detta kan ske genom att s.k. pengsystemgenomförs i olika sektorer. Skolpengen är ett exempel.Stora upphandlingar bör delas i fler order så att även mindre företag haren chans att vara med i budgivningen. När fler företag kan vara medoch tävla ökar konkurrenstrycket och priserna kan pressas.Reformera arbetsmarknadenUtskottet anser att kraftfulla åtgärder måste till för att förhindra attmassarbetslösheten permanentas. Politiken måste inriktas på att skapaförutsättningar för fler riktiga arbeten och växande företag. Sverigebehöver en offensiv tillväxtpolitik för nya arbetstillfällen. Skatterna påföretagande och arbete måste sänkas. Den privata sektorn och inte minsttjänstesektorn måste få bättre möjligheter att växa.Utskottet vill understryka vikten av att nödvändiga reformer avlönebildningen nu kommer till stånd. Löneutvecklingen måste varaförenlig med en god samhällsekonomisk utveckling.En reform av lagar och regler på arbetsmarknaden som förbättrar möjlighetenatt få och ta jobb och ökar rörligheten på arbetsmarknaden bör genomföras utandröjsmål. Det är särskilt viktigt för de mindre företagens utveckling, menframför allt för att fler arbetslösa skall få möjlighet att komma in påarbetsmarknaden.Ett led i arbetet med att skapa förutsättningar för fler jobb är enligt utskottmening att modernisera arbetslöshetsförsäkringen. A-kassan skall vara enallmän och obligatorisk omställningsförsäkring. Parterna på arbetsmarknadenbör i större utsträckning ha ansvaret för lönebildningen och konsekvenserna avträffade avtal. Det är rimligt att de som har jobb bär en större del av ansvareresultatet av sina handlingar. Fackets makt över lönebildningen bör motsvarasav ett ökat eget ansvar för arbetslöshetsförsäkringens finansiering.För att lönebildningen skall kunna fungera så att den både ger skälig ersättninför arbete och flera jobb måste det råda balans mellan arbetsmarknadens parter.Staten skall stå neutral mellan parterna, men genom sänkta inkomstskatterunderlättas en sysselsättningsfrämjande lönebildning.Den svarta ekonominEtt allvarligt problem är enligt utskottets mening den svarta ekonominsutbredning och omfattning. Enligt uppgifter från SCB uppgick de svartainkomsterna till 1996, vilket motsvarar av BNP.Effekterna av den svarta ekonomin beräknas innebära ett årligtskattebortfall på . En undersökningutförd av visar att uppemot 800 000 personer någon gångunder jobbade svart.Det finns enligt utskottets uppfattning två huvudförklaringar: För det första hdet moraliska medvetandet och viljan att handla rätt urholkats. För det andramedför dagens skatteuttag och skattestruktur starka incitament att inte följa dregler som finns. Dels därför att skatteuttaget upplevs som orimligt högt, delsdärför att reglerna är orimligt krångliga.En ytterligare grogrund för svartjobb kan vara den misslyckadesysselsättningspolitiken. Den svarta sektorn innebär även betydande problem förseriösa företag som redan finns och verkar på den vita marknaden. drabbas av konkurrens från den svarta sektorn, i en del branscher betydfler. Det leder till att seriösa företagare inte har en chans att konkurrera omockså fuskar med vissa regler. I några branscher har detta blivit en ond cirkelföretag upplever att de "tvingas" fuska för att överleva på marknaden.Tabell. RSV:s undersökning om den svarta ekonomin"Vårt företag är i stor utsträckning utsatt för konkurrens från företag inombranschen som skattefuskar"Instämmer heltFrisör70%Städning57%Taxi54%Åkeri46%Restaurang46%Bygg39%Alla18%Källa: RSVDagens skatte- och regeltryck riskerar att leda till en än mer urholkadskattemoral. Detta är ett mycket allvarligt problem. Ett fungeranderättssamhälle bygger på att lagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna.Det är därför enligt utskottets mening en viktig politisk uppgift att snabbtminska skadliga skattekilar och allmänt förbättra incitamenten att köpa och sälvaror och tjänster vitt och lagligt. Det är också av största vikt att företrädasåväl näringsliv som offentlig sektor deltar i opinionsbildningen och i praktishandling visar vikten av att de regler som beslutas verkligen efterföljs.Stabila priserEtt stabilt penningvärde har enligt utskottets mening en grundläggandebetydelse för en väl fungerande ekonomi. Det leder exempelvis till attosäkerheten kring det framtida värdet av investeringar minskar och attosäkerheten gentemot andra valutor minskar. Ett trovärdigt inflationsmålskapar också förutsättningar för en lönebildning som kan inriktas påproduktivitetsaspekter snarare än att kompensera för förväntad högreinflation, vilket sedan riskerar att bli självuppfyllande. Kort sagt lederstabila priser till att planeringsförutsättningarna i ekonomin bli mindreosäkra, vilket är tillväxtfrämjande.Utskottet ser därför mycket positivt på att en bred politisk enighet nu råderkring oberoende ställning, och dess uppgift att styrapenningpolitiken på ett sådant sätt att inflationen mätt i termer av årlig KPI-förändring i genomsnitt ligger på 2 %.Även om står utanför eurosamarbetet är utvecklingen av dengemensamma valutan av största betydelse för oss. Euron kommer att göra detlättare att resa, studera, handla och driva företag över de gamla gränserna. Deomedelbara uppgiften är enligt utskottets uppfattning att minska utanförskapetskonsekvenser. Företag måste få möjlighet till affärer, bokföring, inklusiveskattebetalning, i euro om de så vill. Svensk ekonomi måste reformeras för attklara den nya utmaningen.Vad utskottet anfört om riktlinjerna för de ekonomiska politiken medanledning av motionerna Fi209 (m) yrkandena 1 och 15, Fi210 (kd)yrkande 1, Fi212 (fp) yrkande 1 och Sk318 (m) yrkande 5 bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs ipropositionens yrkande 1 och motion Fi211 (c) yrkande 1 avvisas av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Fi209 yrkandena1 och 15, 1999/2000:Fi210 yrkande 1, 1999/2000:Fi212 yrkande 1 och1999/2000:Sk318 yrkande 5 samt med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 1 ochmotion 1999/2000:Fi211 yrkande 1 godkänner vad utskottet anfört ochsom sin mening ger regeringen detta till känna,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(c)() anserdels att finansutskottets yttrande i avsnitt 1.3 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att det nu går bra för . Utskottet konstaterarvidare att var med och tog ett betydande ansvar för att skapade förutsättningar som gör att tillväxten ökar, sysselsättningen stigeroch arbetslösheten sjunker. Utskottet vill dock erinra om att det inte är allamänniskor som får del av tillväxten. Tillväxten är ojämt fördelad. I vissaregioner ökar produktionen mycket kraftigt och sysselsättningen stigersnabbt, medan tillväxten i andra regioner är mycket svag ocharbetslösheten hög. Det är inte bara med avseende på tillväxttakten somskillnaderna inom landet är stora, även storleken påbruttoregionalprodukten visar på stora ekonomiska skillnader.Enligt utskottets mening bör det långsiktiga målet för den ekonomiska politikenvara en miljömässigt och socialt hållbar ekonomi. Företagande och kreativitetmåste få goda möjligheter att blomstra. De hinder som finns för företagandemåste rivas genom sänkt skatt, enklare regler och ökad flexibilitet. Företagandoch sysselsättning måste frodas i hela landet och socialt ansvar och gemenskapskall prägla samhället och ge trygghet år alla. Jämställdheten och jämlikhetenmåste öka inom alla områden i samhället. Decentralisering, trygghet ochmiljöhänsyn skall vara ledorden i den ekonomiska politiken. Statsfinansernaskall symboliseras av stabilitet och balans och återbetalningskravet på öveen konjunkturcykel skall uppnås. Avbetalningen av statsskulden bör vara högre ihögkonjunktur för att skapa handlingsutrymme i lågkonjunktur.Genom aktiva medverkan står utanför den europeiskavalutaunionen, EMU. Utskottet kan konstatera att det varit bra förSverige att inte delta i valutaunionen. Utvecklingen av valutaunionen bör docknoga följas. Enligt utskottets mening bör långsiktiga relationer tillEMU sedan värderas utifrån vunna erfarenheter. I likhet med Centerpartietavvisar utskottet också en s.k. halvfast växelkursregim för . Dörren tilEMU får inte öppnas genom en anslutning av kronan till ERM.Enligt utskottets mening är utvidgningen av EU österut en mycket viktigutveckling. Därför är det av central betydelse att agerar så attgenomförandet av EMU inte tillåts bromsa tempot i den redan långsammautvidgningsprocessen.Den starka konjunkturen innebär att det just nu finns ett gyllene tillfälle attgenomföra de strukturreformer som behövs för att komma till rätta med destora underliggande problemen i den svenska ekonomin. Uppgörelsen omöverföring av pengar från försvaret till vård och omsorg är det första avflera nödvändiga strukturgrepp. Enligt utskottets mening bör man nu gåvidare med förslag till förnyelse av skattesystemet, reformer inomarbetsmarknadspolitiken, lönebildningen, socialförsäkringarna och denoffentliga förvaltningen.Enligt utskottets mening finns det tre speciellt viktiga områden med strukturelproblem som måste lösas:Lönebildningen och arbetsmarknaden. En svag punkt i svensk ekonomiär lönebildningen. För att säkra en fortsatt hög tillväxt och enstigande sysselsättning bör det skapas ett lönebildningssystem sombidrar till en löneökningstakt som är förenlig med en god ekonomiskutveckling. Balansen mellan parterna på arbetsmarknaden måsteförbättras. Bland annat bör medlingsinstitutet förstärkas medmöjligheter att förbjuda varsel om stridsåtgärder under pågåendemedling. Dessutom bör det införas ett förbud mot sympati- ochstridsåtgärder riktade mot enmans- och familjeföretag. Vidare bör ens.k. proportionalitetsregel införas, dvs. att syftet med stridsåtgärderpå arbetsmarknaden står i proportion till den skada som uppstår förföretag och samhälle. Åtgärder måste enligt utskottets mening vidtasnu. Det är farligt att vänta - rätt som det är kan ekonomin varaöverhettad och lågkonjunkturen vara på väg. När det ärhögkonjunktur måste också arbetsmarknadspolitiken förändras.Tyngdpunkten måste i högre grad än ligga på att ökasysselsättningsgraden och mindre på att minska den öppnaarbetslösheten till . Enligt utskottets mening skisserarCenterpartiet tre intressanta spår i arbetsmarknadspolitiken som börvara vägledande i förändringen. Inom ramen för enutbildningsgaranti bör en utbildning upp till gymnasiekompetensgaranteras. Volymåtgärderna bör fasas ut till fördel för merkvalificerade arbetsmarknadsåtgärder. En övergångsarbetsmarknadbör skapas i partnerskap mellan staten, regionala myndigheter ochoffentliga arbetsgivare. Flexibiliteten måste öka, vilket underlättasom allt försörjningsstöd till arbetslösa koncentreras till utgiftsområde13 i statsbudgeten. Individuella s.k. kompetenskonton bör införasoch förändringar i arbetsrätten måste genomföras.Sjukförsäkringen. Det är en mycket alarmerande situation attkostnaderna för sjukförsäkringen skenar som insatserna förrehabilitering minskar. Enligt utskottets mening bör en satsning göraspå rehabilitering. Dessutom bör en sjukförsäkringskommissioninrättas med syfte att göra en genomgripande analys av situationenoch ta fram förslag till strukturella åtgärder för att minskasjukfrånvaron.·.Näringslivet. En av de stora bristerna i det svenska näringslivet är, enligtutskottets mening, att det finns för få medelstora företag.Näringslivet ser ut som ett timglas, med många små företag ochrelativt många stora företag. Denna struktur hindrar bl.a. svenskaföretag från att ta andelar på de internationella marknaderna, t.ex. påden stora internationella miljöteknikmarknaden. För att förbättra densvenska företagsstrukturen bör reglerna för företagare förenklas ocharbetsgivaravgifterna sänkas med en tydlig inriktning på små ochmedelstora företag. Dessutom bör en storsatsning göras på export avvaror och tjänster med hög miljöprestanda.Utskottet delar uppfattning att den långsiktigamålsättningen bör vara att sänka skattetrycket i samhället. Sänkningen börske i takt med vad ekonomin medger. De prioriterade områdena bör varasänkt inkomstskatt för låg- och medelinkomsttagare samt sänkt skatt påföretagande och boende. De skatteförändringar som enligt utskottetsmening bör genomföras redovisas nedan.Inkomstskatterna.