bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — FN kommer att genomföra enhögnivåkonferens rörande utvecklingsfinansiering. Syftet är att nå samsynvad gäller utvecklingsfinansiering och försöka definiera kritiska faktorer föru-ländernas ekonomiska utveckling. deltar aktivt i förberedelsernainför konferensen. Konferensen kommer sannolikt att inträffa under detsvenska EU-ordförandeskapet.Utskottet har inhämtat att det inom UD pågår ett analytiskt projekt somförväntas pågå inom området utvecklingsfinansiering,där man bl.a. tittar på hur FN-systemet kan få en mer förutsägbar finansie-ring och på framtida finansieringssystem.Utskottet vill i sammanhanget framhålla att enskilda organisationer utgören viktig del av det civila samhället och bereder människor en möjlighet atttillsammans med andra delta i beslut och påverka sin situation. Samtidigtbidrar erfarenheterna från att verka tillsammans med andra i organiseradform (i utrymmet mellan familjen, staten och marknaden) till att den demo-kratiska kulturen stärks.Med vad som ovan anförts besvaras motion U219 (mp) (delvis).Motionärerna bakom U210 (c) yrkandena 4 och 6 menar att den övergripan-de inriktningen av svenskt bistånd samt den bilaterala delen av detta i högregrad bör präglas av småskalighet i syfte att stärka de enskilda människornasmöjligheter att förändra sin situation. Utskottet ställer sig i stora drag bakomotionärens integrerade syn på utveckling och prioritering av landsbygdsut-veckling. Bistånd kan aldrig vara mer än ett komplement till de fattiga län-dernas egna ansträngningar. Det svenska biståndet sätter fattigdomsbekämp-ning i första rummet, och de sex biståndspolitiska målen är att betrakta somintegrerade delmål för att bekämpa fattigdomen. Dessa mål präglar såväl detmultilaterala som det bilaterala bistånd som bedriver.Med vad utskottet ovan anfört anses motion U210 (c) yrkandena 4 och 6 varabesvarad.I kommittémotion U204 (m) yrkande 13 krävs att utformningen av biståndetbör ske i u-landsmiljö.Utskottet menar att biståndet bygger på partnerskap mellan ochsamarbetslandet. Utformningen av de konkreta biståndsinsatserna liksom avmer övergripande strategier sker sedan samråd skett mellan samarbetslandet,respektive ambassad och Sida. Inom Sida har en decentralisering av arbetetskett till ambassaderna, och en utökning har skett av antalet regionala hand-läggare i fält. En stor del av utformningen av utvecklingssamarbetet ägerdärigenom rum i u-landsmiljö. Däremot delar inte utskottet motionärernasuppfattning att Sidas centrala utvecklings- och ledningsfunktion bör förläg-gas till södra avstyrks motion U204 (m) yrkande 13.Biståndsramen samt avräkningar från dennaPropositionen (avsnitt 3.4 s. 19)Verksamhetsområde A Internationellt utvecklingssamarbete består av treanslag, Biståndsverksamhet och förvaltningsanslagen för Sida respektiveNordiska . Verksamhetsområdets resurser beräknas utifrånbiståndsramen. Från biståndsramen görs avräkningar för kostnader, vilkaklassificeras som bistånd, inom andra utgiftsområden.I propositionens yrkande 1 begär regeringen att biståndsramen fastställs till0,av vid budgeteringstillfället beräknad BNI . Biståndsramenför 2000 uppgår till , dvs. av beräknad brutto-nationalinkomst (BNI).Avräkningen från biståndsramen för kostnader för asylsökande från har ökat dels i förhållande till 1998, dels i förhållande till regeringeekonomiska vårproposition 1998/99:100. Ökningen beror på att kostnader förmottagande av flyktingar från Kosovo har tillkommit. uppgår av-räkningen till . Från biståndsramen avräknas vidarekostnader för det svenska bidraget till den del av EU:s gemensamma biståndsom finansieras över Europeiska kommissionens reguljära budget. För 2000uppgår bidraget till , vilket beräknats som biståndetsandel av bidrag till EU-budgeten. Då medlemsavgift harökat har också avräkningsbeloppet ökat jämfört med . Avräk-ningen för administrativa kostnader m.m. består främst av Utrikesdeparte-mentets administration av utvecklingssamarbetet samt FN-bidrag, vilkautbetalas från andra utgiftsområden och som klassificeras som bistånd. Av-räkningsbeloppet har ökat till , vilket förklarasav ökade FN-bidrag.MotionernaFlera motioner rör enprocentsmålet för biståndet. kräver i motion1999/2000:U206 (fp) yrkande 26 en återgång till enprocentsmålet inom entioårsperiod. Motionärerna anser att utrymme bör reserveras för fortsattastegvisa höjningar och föreslår 2 200 respektive2 utöver regeringens förslag . Med dettaförslag kommer biståndsramen att uppgå till respektive avBNI (yrkande 25).Centern konstaterar i motion 1999/2000:U210 (c) att det svenska biståndetuppgår till av det samlade offentliga biståndet i världen. Enskildaprogram, mottagarländer och FN-organ - där är en stor biståndsgiva-re - är emellertid beroende av de svenska insatserna. Motionärerna anser(yrkande 2) att det är en självklarhet att skall ta på sig sin del avansvaret för de globala problemens lösning, varför enprocentsmålet stegvisbör återupprättas.Kristdemokraterna anför i partimotionen 1999/2000:U215 (kd) yrkande 1 attSverige bör återgå till enprocentsmålet, och begär i det syftet att regeringenpresenterar en plan för en snabbare återgång till enprocentsmålet.Miljöpartiet kräver i motion 1999/2000:U219 (mp) (delvis) en återgång tillenprocentsmålet inom fem år.Utskottets övervägandenI motion U206 (fp) yrkandena 25 och 26 krävs höjningar av biståndsramenför att kunna genomföra en återgång till enprocentsmålet inom en tioårsperi-od. I motion U210 (c) yrkande 2 krävs att skall ta på sig sin del avansvaret för de globala problemens lösning och därför återta och uppfyllaenprocentsmålet för biståndet. Även i motion U215 (kd) yrkande 1 och U219(mp) (delvis) kräver motionärerna att bör återgå till målet att detsamlade biståndet skall uppgå till av BNI.Utskottet tillstyrker regeringens förslag för att fastställabiståndsramen till av vid budgeteringstillfället beräknad BNI,proposition 1999/2000:1 yrkande 1.Utskottet har , senast i betänkande 1998/99:UU2,framhållit att kunskapen om och stödet för enprocentsmålet är väl befäst iriksdagen och i den allmänna opinionen. är återgången tillenprocentsnivån också en viktig symbolfråga varför utskottet, även av detskälet, ansett att det bör prioriteras. Utskottet har , bl.ovan nämnda betänkande, välkomnat att en återgång nu inletts samtframhållit med bestämdhet att en återgång till enprocentsnivån bör ske såsnart det statsfinansiella läget tillåter. Utskottet välkomnar därför också attregeringen i propositionen förutskickar att biståndsnivån skall höjas till0,och . Det finns däremot, enligt utskottetsmening, ingen anledning att därutöver lägga fast precisa beloppsgränserbeträffande biståndsramen . Anslagstilldelningen för2001 och 2002 kommer att prövas inför respektive budgetberedning.Utskottet har också tidigare tagit ställning till förslag om mer eller mindredetaljerade planer för hur enprocentsmålet åter skall uppnås. Utskottet hardärvid uttalat att bestämda planer för en återgång till enprocentsnivån inteförefaller ändamålsenliga. Utskottet noterar att regeringen avserundersöka olika alternativ för att successivt åter nå enprocentsmålet. Vadgäller återgång till enprocentsmålet med bibehållen kvalitet konstaterarutskottet att arbetet med kvalitet och effektivitet i biståndet är högt prioritoberoende av nivån av biståndsramen.I konsekvens med vad som ovan anförts avstyrker utskottet motionerna U206(fp) yrkandena 25 och 26, U210 (c) yrkande 2, U215 (kd) yrkande 1 samtU219 (mp) (delvis).Fördelningen inom utgiftsområdetPropositionen (avsnitt 1 s. 7-10)För föreslår regeringen i budgetpropositionens yrkande 6 att anunder utgiftsområde 7 Internationellt bistånd fördelas enligt följande uppställAnslagsbeloppTusental kronorAnslagAnslagstypAnslagsbeloppA 1Biståndsverksamhetreservationsanslag12 060 304A 2Styrelsen för internationelltutvecklingssamarbete (Sida)ramanslag415 844A 3Nordiska Afrikainstitutetramanslag10 761B 1Samarbete med Central- ochÖsteuropareservationsanslag725 000B 2Avsättning för förlustriskervad avser garantier för finansi-ellt stöd och exportkredit-garantierreservationsanslag25 000Summa13 236 909MotionernaI nedanstående motioner yrkas ändrade anslag som leder till minskning ellerhöjning av ramen för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. I bilaga 1 (För-slag till beslut om anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd ) framgår partiernas förslag till ändrad anslagstilldelning.Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:U206 (fp) att biståndet höjs med1 (yrkande 24). Den totala biståndsramen kom-mer därmed att uppgå till av BNI. Motionärerna anser att utrymmebör reserveras för fortsatta stegvisa höjningar under åren 2001 och 2002.I motion 1999/2000:U210 (c) yrkande 20 konstaterar att mednuvarande ökningstakt kommer det att ta innan äruppe i målet att biståndet omfattar av BNI. föreslår därfören ökning av biståndet med för till 14 494 mil-joner kronor. hemställer i motion 1999/2000:U212 (c) att yt-terligare jämfört med regeringens förslag tillförs ansla-get A 1 Biståndsverksamhet.Kristdemokraterna anser i 1999/2000:U215 (kd) yrkande 29 att börbesluta om en underindelning av anslaget A 1 Biståndsverksamhet som inne-bär att anslaget A 1 Biståndsverksamhet tillförs merän regeringens förslag, och anslaget B 1 Samarbete med Central- och Östeu-ropa föreslås tillföras ytterligare 100 miljoner kronor.I 1999/2000:U222 (m) yrkande 2 (delvis) föreslår att utgiftsom-råde 7 Internationellt bistånd Anslag A 1 Biståndsverksamhet tillförs9 för 2000.I partimotion Fi212 (fp) yrkande 12 (delvis) kräver en höjning avbiståndsramen med , som ett steg mot att återställa enprocents-målet.Utskottets övervägandenFlera motioner - U206 (fp) yrkande 24, U210 (c) yrkande 20, U212 (c),U215 (kd) yrkande 29, U222 (m) yrkande 2 (delvis) samt Fi212 (fp) yrkande12 (delvis) - rör ändrade anslag för utgiftsområde 7. Regeringen föreslår ibudgetpropositionen en utgiftsram för utgiftsområde 7. Riksdagenhar sedermera fattat beslut med samma innebörd och fastställt utgiftsramen(bet. 1999/2000:FiU1).Utskottet vill inledningsvis framhålla det nära samband som råder mellanbiståndsramen och de medel som anvisas inom utgiftsområde 7. Den åter-gång till enprocentsnivån som inletts och som utskottet välkomnat i det före-gående förutsätter ökningar inom utgiftsområdet, främst av A 1-anslaget, påsätt som föreslås i propositionen. Eftersom det i motion U222 (m) yrkande 2(delvis) framförda förslaget skulle få en motsatt effekt, med innebörden attdet av FN rekommenderade 0,7-procentsmålet skulle underskridas, måstemotionen i konsekvens härmed avstyrkas. Vad gäller övriga här aktuellamotionsyrkanden förutsätter de en återgång till enprocentsnivån i en takt somdet statsfinansiella läget inte tillåter.Utskottet finner mot bakgrund av dessa överväganden att den av regeringenföreslagna fördelningen mellan anslagen inom utgiftsområde 7 synes vara välavvägd, varför regeringens yrkande 6 tillstyrks.Därmed avstyrks motionerna U206 (fp) yrkande 24, U210 (c) yrkande 20,U212 (c), U215 (kd) yrkande 29, U222 (m) yrkande 2 (delvis) samt Fi212(fp) yrkande 12 (delvis).Multilateralt utvecklingssamarbeteAnslagsposterna, prioriteringar m.m.Propositionen (avsnitt 3.6 s. 20-35)Multilateralt utvecklingssamarbete omfattar FN:s ekonomiska och sociala verksamtionella finansieringsinstitutioner och fonder, övrigt multilateralt samarbeteiska utvecklingsfonden.Fördelningen under anslagsposten Multilateralt utvecklingssamarbeteTusental kronorBudget1999Beräknat20001 FN:s ekonomiska ochsociala verksamhet1 641 0001 827 5002 Internationella finansie-ringsinstitutioner1 206 0001 260 0003 Övrigt multilateralt sam-arbete218 000171 5004 Europeiska utvecklings-fonden297 000118 000Summa3 362 0003 377 000Regeringens prioriteringarI propositionen framhåller regeringen att aldrig förr har samsynen kring deinternationella målen för utvecklingssamarbetet varit så välutvecklad som - där bl.a. 1990-talets FN-konferenser och strategin Shaping the 21stCentury utgör en gemensam plattform. En viktig uppgift framöver är attbevaka och stadfästa dessa mål och att främja att de efterlevs av samtligaFN:s medlemsstater. Regeringen ser därför som en viktig uppgift att viduppföljningarna av FN-konferenserna ånyo fästa blicken på de mål somställdes för att stärka engagemanget kring utvecklingsfrågor i ett globaltperspektiv.Regeringen har fokuserat på att följa upp reformar-betet inom FN och skapa mekanismer för att effektivisera FN:s sociala, eko-nomiska och humanitära verksamhet i fält. FN uppmärksammar millennie-skiftet bl.a. genom generalförsamlingsmötet , Millennieförsamlingen,och genom ett särskilt högnivåmöte med deltagande av stats- och regerings-chefer.Under år 1998 inleddes inom ett projekt för att seöver och förbättra formerna för finansiering av såväl FN:s verksamhet somnågra av de multilaterala utvecklingsbankernas långivning på mjuka villkor.Detta arbete kommer att utgöra underlag för agerande vid högnivå-mötet om utvecklingsfinansiering inom FN:s ram . De senaste årensinternationella ekonomiska kris har i vissa fall medfört en drastisk ökning avbankernas utlåning för att dämpa krisens effekter på mottagarländerna. Till-sammans med IMF har de spelat en betydelsefull roll i krishanteringen.Genom medlemskapet i EU har möjligheter att påverka en bety-dande del av världens bistånd. Gemenskapen (EG) är världens femte störstafinansiär av utvecklingssamarbete. Medlemskapet innebär också att Sverigekan påverka det biståndspolitiska tänkandet i en grupp länder som tillsam-mans svarar för mer än hälften av världens bistånd.FN:s ekonomiska och sociala verksamhetI de flesta FN-organisationer tillhör de största bidragsgivarna medårsbidrag motsvarande av den totala frivilligfinansierade budgeten.Därtill kommer medel som utbetalas via Sida till specifika projekt, s.k. mul-tibistöd. Den svenska strävan är att målen för svenskt utvecklingssamarbeteså långt som möjligt skall genomsyra även FN-systemets verksamhet.Som ett led i ansträngningarna att uppnå en mer långsiktig och förutsägbarfinansiering av UNDP har gjort utfästelser att det svenska bidragettill UNDP och inte kommer att understiga 1999 årsbidrag. Den svenska bidragsnivån, av den totala budgeten, placerarSverige på sjätte plats bland givarna. För att tillse att den nuvarande nedåtgående bidragstrenden till UNDP bryts är det viktigt att verkar för ettökat gemensamt ansvarstagande bland organisationens medlemmar.Sveriges bidrag till ökade , vilket placerarSverige på en oförändrad andra plats bland givarna. Under kommande årintensifieras verksamhet vad gäller integrering av ett rättighetsper-spektiv, uppföljning av barntoppmötet samt utveckling av en ny globalagenda för barn inför generalförsamlingens extra möte . För år 2000beräknas en ökning av det svenska bidraget.Basbudgetstöd till FN:s ekonomiska och sociala verksamhet 1996-1999 samtberäknat för 2000Tusental kronorÅrsbidrag1996Årsbidrag1997Årsbidrag1998Årsbidrag1999Årsbidrag2000FN:s utveck-lingsprogram,UNDP460 000460 000470 000490 000500 000FN:s kapital-utvecklings-fond, UNCDF32 00040 00042 00042 00042 000FN:s barn-fond, Unicef283 000283 000250 000265 000280 000FN:s kvinno-fond, Unifem1)5 0005 0008 00010 000FN:s befolk-ningsfond,UNFPA116 000116 000125 000140 000145 000FN:s världs-livsmedels-program,WFP245 000200 000180 000180 000195 000FN:s flykting-kommissarie,500248 500260 000270 000370 0004)FN:s hjälp-organisationför palestina-flyktingar,UNWRA135 000135 000145 000150 000160 000Multilateralhandels-relateradbiståndsverk-samhet4 5005 0008 00012 00025 000Narkotikain-satser genomFN-systemet(UNDCP,WHO/PSA)40 00040 00045 00047 00045 500FN:s boendeoch bebyggel-secenter,Habitat2)5 0005 0005 0005 000UNAIDS10 00035 00037 00037 00037 000FN:s industri-utvecklings-organisation,Unido3)8 0008 0008 00013 000Summa1 574 0001 580 5001 580 0001 654 0001 827 5001. finansierades bidragen till Unifem över delpost 3, Övriga multil2. finansierades bidragen till Habitat över delpost 3, Övriga multi3. 1994-1997 finansierades bidragen till Unido över anslaget B 9.4. i stöd till UNHCR har i förhållande till flyttats från denbilaterala anslagsposten till basbudgetstödet.Internationella finansieringsinstitutionernaTabellen nedan visar budgetbehoven , dvs. förväntade dragningar ide fall medel inte budgeterats tidigare, samt som en jämförelse budgetåret1999.Tusental kronorBudget 1999Beräknat 2000Världsbanksgrup-pen960 000870 000Regionala utveck-lingsbanker23 000180 000Övriga utveck-lingsbanker ochfonder223 000210 000Summa1 206 0001 260 000VärldsbanksgruppenVärldsbanksgruppen består av Internationella återuppbyggnads- och utveck-lingsbanken (), Internationella utvecklingsfonden (), Internatio-nella finansieringsbolaget (IFC), Multilaterala investeringsgarantiorganet(MIGA) och Internationella centret för biläggande av investeringstvister(ICSID). De bidrag till Världsbanksgruppen som under budgetåret 2000finansieras från delposten rör och är den i särklass största enskilda källan för of-fentligt utvecklingsbistånd och lån till utvecklings- och östländer. IBRDlånade ut ca och ca . ackumulerade bidragsandel i är för närvarande1,och i MIGA 1,1 %.För närvarande pågår en översyn av och gemensamma skuldinitiativ (HIPC - Heavily Indebted PoorCountries). stödjer detta och förordar att en del av Världsbankensnettoinkomst om möjligt skall bidra till finansieringen av HIPC.Afrikanska utvecklingsbankenAfrikanska (AfDB) har , efter mycket aktivsvensk och nordisk medverkan, antagit ett visionsdokument för styrning avbankens verksamhet. Visionen sätter bankens roll som utvecklingsinstitutionmed fattigdomsminskning som främsta mål i fokus. Dokumentet betonarAfDB:s roll som en afrikansk institution och lyfter fram frågor som jäm-ställdhet, miljö och gott styrelseskick.I januari 1999 nåddes en överenskommelse om den åttonde påfyllnaden avAfrikanska utvecklingsfonden (ADF-8). Detta innebär att fonden tillförs i nya givar-bidrag (bidrag uppgår till ).Asiatiska utvecklingsbankenUnder 1998 och 1999 har Asiatiska (AsDB) verksamhetfortsatt att präglas av den finansiella krisen i sydöstra och östra . Insaserna med anledning av den finansiella krisen har tärt på bankens finansiellaresurser. Den internationella marknadens riskanalys av den asiatiska mark-naden och AsDB:s involvering i de mest krisdrabbade länderna har kraftigtfördyrat bankens upplåning på den internationella kapitalmarknaden. Upplå-nings- och utlåningsutrymmena förutses vara uttömda . Nya påfyll-nadsförhandlingar, de åttonde i ordningen, för Asiatiska utvecklingsfonden(AsDF) har påbörjats . En översyn har gjorts av utlåningsvill-koren för det hårda kapitalet, vilket med största sannolikhet kommer att ledatill en tidigareläggning av bankens femte kapitalökning.Interamerikanska utvecklingsbankenUnder har Interamerikanska () fattig-domsprofil ytterligare stärkts bl.a. genom en ökad utlåning till de fattigasteländerna i regionen och en större andel socialt inriktade projekt. IDB:s prio-ritering av fattigdomsminskning, social rättvisa, modernisering av staten, detcivila samhället och miljön ligger väl i linje med de frågor som Sverigeunder drivit i nära samarbete med övriga nordiska länder. Sverigehar också aktivt drivit på bankens arbete med fattigdomsfrågor, god sam-hällsstyrning och jämställdhet, där viktiga framsteg har gjorts under senareår. avser att fortsatt betona vikten av att banken ökar personalenskompetens på dessa områden och att verksamheten i ökad omfattning decent-raliseras till fältkontoren. Den pågående diskussionen om IDB:s framtida rollkommer även att vara en för prioriterad fråga.Sverige har, tillsammans med de andra nordiska länderna, varit drivande idiskussionen som handlar om hur banken skall möta de snabba förändringar-na i omvärlden såsom globalisering, ökande privata kapitalflöden och demo-kratiseringsprocesser.Övriga utvecklingsbanker och -fonderInternationella jordbruksutvecklingsfonden () har ett tydligt fokus påfattigdomsbekämpning genom sin inriktning på projekt för att förbättra lev-nadsförhållandena för landsbygdsbefolkningen i de fattigaste länderna. Un-der 1999 inleddes konsultationer om en påfyllnad av kapital, vilkaberäknas bli klara vid årsmötet . kommer även fort-sättningsvis i , i nära samarbete med , ochFinland, att verka för att ytterligare förankra prioriterade mål i fondens pro-jektverksamhet.Afrikanska fonden för kapacitetsutveckling (ACBF) arbetar huvudsakligenmed att stärka utvecklingsländers kapacitet att utarbeta och genomföramakroekonomisk politik. Förhandlingar pågår som kommer att innebära attACBF:s verksamhet breddas genom att ytterligare ett kapacitetsuppbygg-nadsinitiativ, som har utarbetats i regi, länkas till fonden.Arbetet inom ACBF har fokus på kapacitetsuppbyggande inom den offentli-ga sektorn.Under 1999 innehar ordförandeskapet i Nordiska utvecklingsfon-dens (NDF) styrelse. Fonden finansieras genom bidrag från de fem nordiskaländerna och har ett grundkapital på SDR. Utlåningen (under-tecknade och godkända projekt) uppgår till drygt 400 miljoner SDR. NDFlämnar lån på mycket förmånliga villkor till projekt som främjar ekonomiskoch social utveckling i låg- och lägre medelinkomstländer. in-gick NDF ett samarbetsavtal med NORSAD-fonden, som verkar för attfrämja näringslivssamarbete mellan och SADC (Southern AfricanDevelopment Community). NORSAD bidrar främst med lån till s.k. jointventures.MotionernaFolkpartiets förslag till ändrad anslagstilldelning enligt motion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 27 (delvis) återfinns i tabellerna 2 och 4 i bilaga 1.I samma bilaga framgår förslag till ändringar i de multi-laterala anslagsposterna enligt motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 28(delvis).Moderata samlingspartiet föreslår i motion 1999/2000:U222 (m) yrkande 2(delvis) ändringar i anslagen för multilateralt samarbete. Även dessa framgåri tabellerna 2 och 4.Utskottets övervägandenRegeringens preliminära fördelning under anslagsnivå beträffande det mul-tilaterala biståndet har presenterats i tabellform i budgetpropositionen ochframgår av bilaga till betänkandet (bilaga 1, tabellerna 2-4).Utskottet har inget att invända mot den av regeringen föreslagna fördelning-en. I konsekvens härmed och till följd av tidigare ställningstaganden rörandeutgiftsområde 7 och fördelningen på anslag inom utgiftsområdet avstyrks deförslag till ändrad fördelning som framförs i motionerna U206 (fp) yrkande27 (delvis), U215 (kd) yrkande 28 (delvis) samt U222 (m) yrkande 2 (del-vis).Övrigt multilateralt samarbeteUnder delposten Övrigt multilateralt samarbete finansieras Multilateralamiljöinsatser, Multilaterala konfliktförebyggande insatser, Särskilda multi-laterala insatser för jämställdhet och barn och Övriga multilaterala insatser.Propositionen (s. 29): Multilaterala miljöinsatserI takt med att de globala miljöfrågornas roll växer avser regeringen att stödjaverksamhet i de multilaterala organen som syftar till att stärka efterlevnadenav de globala miljökonventionerna. Det normativa multilaterala samarbetetfortgår med att vidareutveckla riktlinjerna efter . gersärskild prioritet åt fattigdomsbekämpning och hållbara produktions- ochkonsumtionsmönster i mötena med FN:s kommission för hållbar utveckling(CSD).Förra årets överenskommelse om den andra påfyllnaden av den globalamiljöfonden (GEF) innebar att givarna åtog sig att tillföra GEF sammanlagt2,. För svensk del uppgår åtagandet till 448 miljonerkronor för . bidrag kommer att utbetalasi takt med de behov som GEF anger. För budgetåret budgeteras ett beloppom ca 14 miljoner kronor.MotionernaFolkpartiet anser i motion 1999/2000:U206 (fp) att insatser för en ekologiskthållbar utveckling är en mycket angelägen del i biståndet. Gemensamt föralla miljöhot är att de alltid beskär friheten och minskar framtida generatio-ners livschanser. Eftersom vatten är en förutsättning för vår existens är detviktigt att se till att det inte sinar, slösas bort eller förorenas. Förorenatär ett mycket stort hälsoproblem.