bet · GN01NU1 · 1999-12-02 00:00:00 — Därför bör denoffentligt ägda skogen säljas i mindre enheter sommer lämpar sig för "familjeskogsbruk". Om flerenskilda personer kan driva skogsbruk pålandsbygden, kan fler bo och leva i alla delar avlandet och på så sätt generera ökade skatteintäkteri dessa kommuner, anför motionärerna.Kristdemokraterna ställde sig positivatill affären med överföring av skogsmark från AssiDomän till ett nytt skogsbolag, ,konstateras det i motion 1999/2000:N256 (kd). Skälenvar i huvudsak följande: för var det engod affär och för staten minskade innehavet avaktier i som staten gavsmöjlighet att uppfylla sin uppgift att bevara enlevande glesbygd och säkerställa den biologiskamångfalden. huvuduppgift är att bedrivaett kommersiellt skogsbruk bl.a. för att tryggaköpsågverkens virkestillgång i norra ,framhåller motionärerna. Det kommersiellaskogsbrukets markförvärv skall prövas enligtjordförvärvslagen (1979:230), medan lagen integäller om staten förvärvar egendom genom annanmyndighet än statens affärsdrivande verk. Därmedborde inte förvärv ha varit undantagenprövning, anser motionärerna och begär att riksdagenskall göra ett uttalande om detta.Motionärerna ifrågasätter vidare regeringens omdömei budgetpropositionen om att det finns skäl för attSveaskog skall förvärva ytterligare skogsmark.Därmed finns en risk att det skapas en ny statligskogsjätte som skall sträva efter att öka sittinnehav av produktiv skogsmark. Statens markinnehavmåste i stället inriktas på ägande och förvaltandeav skyddsvärda skogar samt att erbjuda bytesmark förnaturskydd, anser motionärerna och begär ettriksdagsuttalande även i denna fråga.För har gällt att bolaget skall erbjudaenskilda skogsägare möjlighet att tilläggsköpa markför att på så sätt stärka den enskilda familjensskogsinnehav och möjligheter till utkomst, sägermotionärerna och påpekar att detta inte tycks gällabeträffande . Statens ansvar för att stärkadet privata skogsbruket har dock inte upphävts,anser motionärerna och konstaterar att denförbättrade arrondering som nämns ibudgetpropositionen avser , inte detprivata skogsbruket. bör därför anmodaregeringen att förtydliga hur detta gamlaåtagande skall förverkligas i Sveaskog.I motionen anförs slutligen att det är angelägetatt ges möjlighet att följa Sveaskogsutveckling utifrån ett konkret måldokument, därstatens ansvar i olika avseenden har tydliggjorts påett bättre sätt än i det prospekt avseendeaktietecknande i som, enligt motionärerna,fortfarande tycks vara bolagets styrdokument.Regeringen bör därför ges i uppdrag att snaraståterkomma till med en särskild redovisningav strategin för det statliga skogsinnehavet ochdess måluppfyllelse, anför motionärerna.Regeringen bör ges i uppdrag att förse medtydliga ägardirektiv om naturvårdshänsyn ochregionalpolitiska hänsyn i verksamheten samt attdenna skall organiseras så att lokal förvaltning avmarkerna möjliggörs, anförs det i motion1999/2000:MJ312 (c). sker storaförändringar i markutnyttjandet, framför allt iNorrlands inland, säger motionärerna. Nya områdenskyddas och betydande arealer, , skall skötas och förvaltas avSveaskog. Motionärerna anser att det bör föras endiskussion om hur dessa markområden skall förvaltas,så att de också ger förutsättningar för långsiktigutveckling i de berörda glesbygderna. Sveaskogsarealer är till stor del koncentrerade till de värstutsatta glesbygderna i , konstaterarmotionärerna. De menar att det sätt på vilketSveaskog utnyttjar sina marker har stor betydelseför utvecklingen i dessa bygder.I motion 1999/2000:N219 (c) begärs ettriksdagsuttalande om utförsäljning av statligaskogar. I syfte att stärka ett lokalt företagandeoch enskilt ägande i jord- och skogsbruket bör detunderlättas för enskilda, aktiva brukare att fåförvärva skogsmark där staten är majoritetsägare,anför motionärerna. De anser att det i och medbildandet av ges möjlighet för staten att iriktlinjerna för förvaltning och skötsel ge sådanasignaler att försäljning av t.ex. mindre "enklaver"kan utbjudas till enskilda, aktiva brukare. Ävenlokal förvaltning av statligt ägd skog skulle,enligt motionärerna, stärka sysselsättning ochboende i skogsbygder och småorter.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet behandlade , som tidigareredovisats, förslaget om överföring av skogsmarkfrån till ett nytt skogsbolag (bet.1998/99:NU1). ansågs därigenom få enkapitalstruktur som är mer i överensstämmelse medvad som gäller för andra skogsindustriföretag avmotsvarande storlek. såg utskottetfördelar med ett separat statligt skogsbolag, bl.a.genom att marknaden för vedråvara vidgas.När det gällde förvaltningen av det nyaskogsbolaget ansåg utskottet att de riktlinjer somhade angetts i propositionen inte var helttillfredsställande. I enlighet med en redovisningfrån ansågs det i norra uppstå konflikter mellan naturvårdsintressenoch intresset att förse inlandssågverken medvedråvara. Vidare ansågs arronderingen av det nyaskogsbolaget ge mycket begränsade möjligheter atttillgodose behovet av bytesmarker, framför allt isödra . Enligt utskottets mening borderegeringen och föra fortsattadiskussioner med beträffandemöjligheterna till markbyten. Likaså bordemotsvarande diskussioner föras med det nyaskogsbolaget. Kontakter i frågan borde även tas medandra skogsägare. Det borde vara en uttalad strävanatt få tillgång till mer mark i somkan användas som bytesmark. Utgångspunkten skallgenerellt vara att alla transaktioner skall ske påmarknadsmässiga villkor.Utskottet framhöll också att det avtal som ingicksår 1992 mellan staten och Domän om hanteringen avfrån naturvårdssynpunkt värdefull mark självklartskall fortsätta att gälla oberoende av deförändringar som skulle komma att genomföras. Enliknande överenskommelse borde också träffas med detnya skogsbolaget, anförde utskottet. Samtidigtutgick utskottet från att avsättningen av sådanvärdefull mark sker uteslutande utifrånnaturvårdsmässiga utgångspunkter, så att interåvaruförsörjningen till inlandssågverkenmissgynnas.Regeringen bör i lämpligt sammanhang återkomma tillriksdagen med en redovisning av hur utskottetssynpunkter på riktlinjerna för förvaltningen av detnya skogsbolaget har beaktats, anförde utskottetavslutningsvis.I en reservation (m, kd) förordades en försäljningav hela , men de aktuella bemyndigandenaaccepterades som ett första steg. I två andrareservationer (fp; mp) avvisades förslaget om AssiDomän i dess helhet; förslaget ansågs behäftat medså stora brister att det inte borde genomföras.I bolagsordningen för regleras denverksamhet bolaget skall bedriva i 3 §. Där sägs attbolaget skall äga och förvalta fast och lös egendomsamt bedriva skogsbruk och skogsindustri samt därmedförenlig verksamhet. Bolaget skall medverka till attmarkbyten underlättas såväl genom förvärv somförsäljningar och bidra till en ökad konkurrens påvirkesmarknaden i avsikt att skapa en bättrevirkesförsörjning för köpsågverken och andraaktörer. Bolaget skall i sin verksamhet beaktanaturvårdshänsyn samt vilt- och faunavård. Någotsärskilt måldokument eller något ägardirektiv är,enligt uppgift från , inteaktuellt att upprätta; brukarinte arbeta på det sättet. I en intervju i tidningenLand (1999: 41) har styrelseordförande sammanfattat bolagets uppgifter i följandefem punkter:( Driva en lönsam skogsförvaltning. ( en ny aktör på virkesmarknaden. ( Föra en levande dialog med lokalbefolkningen. ( Föra en levande dialog med miljöorganisationerna. ( aktiv i rekreations-, fauna- ochviltvårdsfrågor.Avgifter till vissa internationella organisationer(G 4)PropositionenAnslaget disponeras för avgifter och bidrag förSveriges deltagande i vissa internationellanäringspolitiska organ. Utgiftsstyrande faktorer ärmedlemsavgifternas utveckling i aktuell valuta samtfluktuationer i valutakurser. Regeringen föreslåratt anslaget minskas med år 2000.Minskningen skall finansiera en ökning av anslagetTuristfrämjande (A 4).Regeringen beräknar anslaget till 5,5 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Utskottets ställningstagandeInledningUtskottet behandlar först frågan om anslag m.m. inomutgiftsområde 24 Näringsliv. Därefter behandlasnågra särskilda frågor som aktualiserats i olikamotioner och slutligen det lagförslag som framlagtsunder utgiftsområdet i propositionen.Anslag m.m. inom utgiftsområde 24 NäringslivUtskottet ansluter sig till regeringens allmänna synpå utformningen av näringspolitiken. Regeringensförslag till anslag inom utgiftsområde 24 Näringslivär beräknade med utgångspunkt däri. Utskottetkommenterar i det följande de olika här aktuellaområdena. I den tidigare redovisningen har underberörda rubriker lämnats vissa kompletterandeuppgifter, till vilka utskottet hänvisar.Besparingar avseende förvaltningsanslagföreslås i två motioner. svarar för statligainsatser för att främja teknisk forskning ochindustriellt utvecklingsarbete, etablering ochutveckling av små och medelstora företag samtbalanserad regional utveckling. Myndigheten hardärmed en central roll för den statliganäringspolitiken. Ytterligare besparingar påanslaget skulle innebära att viktig verksamhetäventyras.Anslaget Småföretagsutveckling föreslås i motion1999/2000:N375 (m) ökas med ,avsett för SimpLexgruppens arbete och för med såddfinansiering. För den förstnämndaverksamheten har regeringen budgeterat med 3miljoner kronor för innevarande budgetår och medrespektive 4 och för de kommandetvå budgetåren. Verksamheten med såddfinansiering -som utskottet tillmäter stor vikt - har förinnevarande budgetår tagits upp med 73 miljonerkronor, vilket är en betydande ökning jämfört med år1998, då anvisades.I tre motioner föreslås att anslaget till stöd tillkooperativ utveckling skall slopas. Kooperativaföretag intar, enligt utskottets uppfattning, enviktig roll inom småföretagsamheten. Regeringenföreslog ekonomiska vårproposition attstödet till kooperativ utveckling skall öka med 3,5miljoner kronor . Den verksamhetsom de olika lokala kooperativa utvecklingscentrumenbedriver är, enligt utskottets mening, en viktig delav de näringspolitiska åtgärderna.I anslutning till anslaget till SGU behandlarutskottet motion 1999/2000: N342 (s), i vilkenbegärs ett riksdagsuttalande om behovet avheltäckande berggrundskartor för i första handVästerbottens län. Anledningen till attberggrundskarteringen inom kommeratt upphöra är att det redan finns tillgängligt såmycket material över att karteringen iprincip är färdigställd. Det som saknas är ett parkartblad inom det obrutna fjällområdet som inteansetts prioriterade. Sammanställningen överVästerbottens län beräknas vara klar under år 2000.Någon besparing på anslaget till SGU, som föreslås imotion 1999/2000:N373 (c), anser utskottet inte varaaktuell.I motion 1999/2000:N373 (c) föreslås att fyra nyaanslag skall inrättas, i syfte att stärka jordbruks-och livsmedelsnäringarnas konkurrenskraft. Förslagetbaserar sig på förslag som framlades iutredningsbetänkandet En livsmedelsstrategi förSverige (SOU 1997:11). Som framgått av tidigareredovisning pågår beredningsarbete inomRegeringskansliet beträffande detta.En utredning om barns rätt till en eltrygg miljö ioffentliga lokaler begärs i motion 1999/2000:N257(s), med hänvisning till påstådda brister med dennuvarande tillämpningen av lag, förordningar ochtillsyn. har beslutat om utökadekrav på skydd för barn från elsäkerhetssynpunkt i denya starkströmsföreskrifter som skall träda . Verket har vidare skärpttillsynsverksamheten. Enligt vad utskottet erfarithar inga klagomål framförts beträffandeElsäkerhetsverkets tillsyn av gällande lagar ochbestämmelser. Utskottet vill också erinra om attkompetensfrågorna intar en viktig roll i det avtalsom slutits mellan de berördaarbetsmarknadsparterna.Beträffande , vars verksamhetföreslås få ökade medel i fem motioner, gäller attverket utsatts för förhållandevis mindrebesparingskrav jämfört med andra myndigheter underden budgetsanering som ägt rum de senaste åren.Detta har givit verket möjlighet att arbeta av dens.k. ärendebulk som funnits. Verket kommer alltså iframtiden att få ökat utrymme för egna initiativ ochför uppföljning av tidigare fattade beslut vadgäller misstänkta överträdelser avkonkurrensreglerna. Konkurrensforskningen föreslåsfå ökade medel i två motioner. Utskottet vill erinraom att verksamheten fick ett kraftigt tillskottgenom förra årets budgetproposition, då anslaget förår 1999 höjdes med till 6miljoner kronor.Anslaget till teknisk forskning och utveckling börökas, anförs det i motion 1999/2000:N375 (m).Utskottet anser att teknisk forskning och utvecklingär av grundläggande betydelse för möjligheterna attuppnå ökad produktivitet, förnyelse och tillväxt inäringslivet. Teknikutveckling och produktförnyelseär strategiska faktorer för de svenska företagenskonkurrenskraft, och utformningen av denindustrirelaterade forskningen är härvid avavgörande betydelse. Det är nödvändigt att samverkanmellan näringsliv och universitet/högskola främjasoch att forskningsresultat förs ut till företagen.NUTEK har en viktig uppgift när det gäller denindustrirelaterade forskningen.I anslutning till anslaget till teknisk forskningoch utveckling behandlar utskottet också tvåmotioner rörande IUC. Den ena, motion 1999/2000:N332(s), rör musiknäringen i , och den andra,1999/2000:N379(s), tar sikte på vård- ochomsorgsområdet. Utskottet vill inledningsvisframhålla att IUC-verksamheten är en typ avnäringspolitisk åtgärd som förefaller vara välavpassad till de krav som de berörda småföretagenställer. Varje framgångsrik IUC-etablering vilar,enligt konceptet, på initiativ och engagemangunderifrån, dvs. såväl analysarbetet som självabildandet av ett IUC har drivits av de berördaföretagen själva. Den nisch som ett enskilt IUCspecialiserar sig inom formas av de lokala/regionalaföretagen och industristrukturen. Det finns ingetsom hindrar att vård- och omsorgssektorn, som berörsi den ena motionen, vänder sig till något redanexisterande IUC, konkretiserar sitt önskemål samtundersöker om det finns förutsättningar för detberörda centrumet att medverka till önskadutveckling inom avsedda sektorer. Såvitt gäller denandra motionen om musiknäringen har det pågåendeIUC-projektet i varit i kontakt medEskilstuna kommun.Beträffande förslagen i två motioner om att ökaanslaget till STATT vill utskottet erinra om attSTATT:s verksamhet är under omvandling. En grupp,under ledning av och medrepresentanter för olika intressenter, bl.a. IVA,skall ta fram förslag till organisation av denframtida verksamheten.Ökade medel för att främja export av miljöanpassadteknik föreslås i motion 1999/2000:N373 (c). Somtidigare beskrivits genomför etttreårigt program med syfte att främjamiljöteknikrelaterade varor och tjänster och med enbudget på för åren 1999(2001.Insatserna skall koncentreras till regionalpolitisktprioriterade områden och genomföras tillsammans medregionala aktörer. I propositionen föreslås vidareatt skall tillföras det aktuellaanslaget för insatser på miljöexportområdet. Vidarebör noteras att regeringen skall geMiljöteknikdelegationen i uppdrag att verka förexportfrämjande insatser på området miljöanpassadeprodukter och teknik och att delegationen skall få10 för för denna uppgift.Regeringens förslag om anslag tillnäringslivsutveckling i avvisas ifyra motioner. Utskottet har i ett yttrandetill finansutskottet över förslag 1999 behandlat frågan om verksamheten inomramen för de s.k. Östersjömiljarderna. Dennaverksamhet präglas, enligt utskottets mening, såvälav solidaritet med som av ettintresse att främja företagsamhet och sysselsättningi . Utskottet underströk i yttrandet viktenav att en grundlig utvärdering görs av denhittillsvarande verksamheten. En sådan utvärderingbör avse såväl en sedvanlig utvärdering projekt förprojekt som en utvärdering av arbetsmetoden somsådan. Utskottet utgick från att regeringen ilämpligt sammanhang återkommer till med enredovisning av resultaten av utvärderingarna.Finansutskottet och har ställt sigbakom vad näringsutskottet anförde.Beträffande anser utskottet attriksdagen skall avslå hemställanspunkt 14 ipropositionen, vilken innebär en begäran omriksdagens bemyndigande att disponera de medel somår 1997 ställdes till regeringens disposition underanslaget . Enligt gängsebudgetregler disponeras medel som anvisats för ettanslag för ett visst budgetår även under tre årefter det aktuella budgetåret, varför något särskiltriksdagsbeslut i frågan inte erfordras.I motion 1999/2000:N375 (m) föreslås en ökning avanslaget till . Som tidigareredovisats har ett relativt stortanslagssparande. Detta kommer att tas upp tilldiskussion vid beredningen avslutbetänkandet från den parlamentariskakonsumentpolitiska kommittén.På konsumentområdet föreslås i tre motionerminskade medel till och i en motionminskade medel för stöd tillkonsumentorganisationer. Beträffande Konsumentverketvill utskottet erinra om att detta verk utsatts förstora besparingar under de senaste åren.I fyra motioner föreslås att anslaget tillomstrukturering av vissa statligt ägda företag m.m.skall slopas eller minskas kraftigt. Yrkanden omslopande av detta anslag har utskottet tidigareavstyrkt och avslagit.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret 2000inom utgiftsområde 24 Näringsliv (bilaga 1). Likasåtillstyrks de övriga här aktuella förslagen tillriksdagsbeslut som framlagts i budgetpropositionen,med undantag för förslaget om bemyndigande avseendeMarknadsdomstolen. Samtliga behandlade motioneravstyrks.Nationellt resurscentrum för kvinnorI propositionen föreslås att anslaget till (A 1) skall tillföras 2,5 miljonerkronor för att integrera verksamheten vid Nationelltresurscentrum för kvinnor (NRC). Denna verksamhetavses bli en del av ordinarie verksamhet,och myndigheten skall ges i uppdrag att se över hurdetta bör ske. I de tre motionerna 1999/2000:N327(kd), 1999/2000:N359 (c) och 1999/2000:N283 (fp)framförs farhågor för att den berörda verksamhetenkommer att försvagas om NRC skall integreras iNUTEK:s ordinarie verksamhet.Utskottet anser att en viktig uppgift inomnäringspolitiken är att särskilt stödja kvinnorsföretagande. Det finns en stor utvecklingspotentialbland kvinnliga företagare. Enligt utskottets meningär det angeläget att fler kvinnor blir företagare.Att identifiera vilka omständigheter som utgörhinder för kvinnor att starta företag och vidtaåtgärder för att eliminera dessa är, vill utskottetbetona, en angelägen uppgift inom näringspolitiken.Generellt gäller att s.k. mainstreaming, dvs.beaktande av jämställdhetsaspekter i allasammanhang, bör prägla de näringspolitiskainsatserna för att främja tillkomst av nya företagoch tillväxt av befintliga företag.Regeringen understryker i propositionen att NRC-verksamheten skall ligga i linje med regeringensjämställdhetspolitik, vilket bl.a. innebär attjämställdhetsaspekter skall beaktas inom allverksamhet. Vidare skall ett råd eller enreferensgrupp knytas till NRC-verksamheten.Statsrådet har i eninterpellationsdebatt redovisat samma avsikter medNRC-verksamheten. Statsrådet sade också attregeringen anser att det även i fortsättningenbehövs åtgärder särskilt riktade till kvinnor inomnäringspolitiken och regionalpolitiken, både för attstärka kvinnors position på arbetsmarknaden och föratt tillvarata kvinnors initiativ och kompetens. Honmeddelade vidare att regeringen avser att anslåmedel för för att stödja de regionala ochlokala resurscentrum för kvinnor som byggts uppunder de senaste åren.Generaldirektören för , , harinformerat utskottet om erfarenheterna av NRC-verksamheten och hur han ser på integreringen avdenna verksamhet i ordinarie verksamhet. Idet råd eller den referensgrupp som skall inrättasskall företrädare för lokala och regionalaresurscentrum ingå, liksom andra aktörer som arbetarmed de berörda frågorna. Som ett uttryck för att"mainstreaming" präglar verksamhet nämndesatt detta är ett centralt tema i myndighetenspågående verksamhetsplanering.Enligt utskottets mening har NRC-verksamheten varitpositiv för arbetet med att främja kvinnorsföretagande. Utskottet förutsätter att regeringensförslag om att integrera verksamheten i verksamhet inte försvagar detta arbete.Syftet måste sägas vara det motsatta, genom att denhittillsvarande projektverksamheten förs in iNUTEK:s ordinarie verksamhet. Utskottet ser ocksåregeringens avsikt att inrätta ett råd eller enreferensgrupp för verksamheten som ett uttryck fören vilja att inte försvaga verksamheten.Att , som föreslås i vissa av motionerna,skulle föreskriva att medlen skall avsättassärskilt, t.ex. genom regleringsbrevet, anserutskottet inte är lämpligt. Däremot menar utskottetatt det på ett tydligt sätt bör framgå avregleringsbrevet att den verksamhet som bedrivitsinom ramen för NRC skall fortsätta inom verksamhet. Vidare är det viktigt attregeringen följer upp och utvärderar hur den nyaordningen fungerar samt informerar omutfallet av denna utvärdering. Utskottet avser ocksåatt på eget initiativ hålla siginformerad om hur integrationen av verksamhetenfortlöper.Utskottet vill härutöver understryka vikten av attden kompetens som har byggts upp inom NRC-projektetoch de erfarenheter som har gjorts tas till vara idet fortsatta arbetet. Det är också väsentligt attdet tydligt klargörs till vilka befattningshavare påNUTEK som de lokala och regionala resurscentrumenskall vända sig framöver.Med det anförda avstyrker utskottet motionerna1999/2000:N327 (kd), 1999/2000:N359 (c) och1999/2000:N283 (fp).TurismI motion 1999/2000:N326 (s) begärs att riksdagenskall göra ett uttalande om att det fortsättningsvisskall satsas på effektivare internationellmarknadsföring av som turistland.Turistnäringen är sysselsättningsintensiv och harstor betydelse i många regioner, inte minst iglesbygden. Näringen spelar en viktig roll i detarbete med att stärka den regionala utvecklingen somregeringen bedriver och som utskottet ställer sigbakom. Turistnäringen är också en av de branschersom växer snabbast i . Konkurrensen är myckethård och marknadsföringen av som turistlandär, enligt utskottets mening, viktig.Staten anslår betydande belopp till internationellmarknadsföring av som turistland. Av detreguljära anslaget till turistfrämjande, sominnevarande budgetår uppgår till 80,5 miljonerkronor, avsätts huvuddelen eller 68,5 miljonerkronor till marknadsförings- ochinformationsinsatser m.m. Vidare har enstrukturförändring av TuristRådet påbörjats iriktning mot färre fasta kontor och en mer flexibelorganisation, vilket avses möjliggöra en bredare ochmer kostnadseffektiv representation utomlands ochatt medel frigörs till marknadsföringsaktiviteter.Engångsvisa medel, uppgående till totalt ca 115miljoner kronor, har också anvisats förinternationella marknadsföringsinsatser. Till dettakommer medel som ställs till förfogande via EU:sstrukturfonder, ochkompetensutveckling () och de regionalatillväxtavtalen.Sammantaget anser utskottet att staten förnärvarande ställer tillräckliga medel tillförfogande för den angelägna verksamheten attmarknadsföra som turistland. Härmed avstyrksmotion 1999/2000:N326 (s).När det gäller förslagen i motion 1999/2000:N292(fp) om en utvärdering av de statliga insatserna påturistområdet anser utskottet att dessa bör avslåsav . Den nuvarande organisationsstrukturenpå turistområdet har bara varit i kraft i cirka fyraår. Dessförrinnan var de statliga insatserna påturistområdet föremål för relativt omfattandeförändringar. Enligt utskottets mening bör dennuvarande organisationsstrukturen, som hittillsutvecklats positivt, få möjlighet att stabiliseras,utan att bli föremål för nya utvärderingar.Företrädarna för turistnäringen har till utskottetockså framfört som sin åsikt att en översyn avorganisationerna på området inte är den rätta vägenför att åstadkomma en positiv utveckling. Utskottetvill också peka på den möjlighet som utskottet haratt, inom ramen för sin egen reguljära utvärderings-och uppföljningsverksamhet, låta göra enutvärdering.Stöd till varvsindustrinRiksdagen har vid återkommande tillfällen behandlatfrågan om stöd till varvsindustrin.