bet · GN01NU3 · 1999-11-25 00:00:00 — efter det attbestämmelserna om leveranskoncession och s.k.mottagningsplikt upphörde ocht.o.m. utgången av år 2000.Med hänsyn till att stödet är tillfälligt ochdärmed skall verka under en relativt kort periodanser utskottet att administrationen av stödet börhanteras på ett så enkelt men så effektivtsätt som möjligt. Utskottet har därför inte någotatt invända mot att stödet betalas ut tillelhandelsföretaget.När det gäller den långsiktiga lösningen villutskottet erinra om det förslag som den s.k. redovisade i sitt betänkande(SOU 1999:95), nämligen att en översyn skall görasav den förnybara elproduktionens förutsättningar.Betänkandet remissbehandlas . Eninterdepartemental arbetsgrupp bestående avrepresentanter från Finans-, Miljö- ochNäringsdepartementen samt berörda myndigheter harnyligen bildats för att utarbeta förslag när detgäller den långsiktiga lösningen. Denna fråga kommerdärför att behandlas i ett senare sammanhang.Med det anförda tillstyrker utskottet de avregeringen föreslagna anslagen för budgetåret2000 inom utgiftsområde 21 Energi (se bilaga 1).Likaså tillstyrks de övriga här berörda förslagentill riksdagsbeslut som lagts fram ibudgetpropositionen. Samtliga aktuellamotionsyrkanden avstyrks därmed.Lag om tillfällig avgift för stöd tillsmåskalig elproduktionPropositionenSom tidigare nämnts kommer den ersättningsnivå försmåskalig elproduktion som genomleveranskoncessionssystemet skulle ha gällt framtill utgången av att upprätthållas genom ettsärskilt stöd som skall finansieras genom ensärskild avgift på per kWh under år 2000.Avgiften tas ut av innehavare av nätkoncession, varsledningar är anslutna till stamnätet och uppgår till0,per kWh. Avgiftsuttaget föreslås regleras ien ny lag om tillfällig avgift för stöd tillsmåskalig elproduktion. Lagförslaget redovisas ibilaga 2.Den tillfälliga avgiften skall betalas avnätkoncessionshavare vars ledningar är anslutna tillstamnätet. Det rör sig i flertalet fall omregionledningar men det förekommer också attlokalnät är direkt anslutna till stamnätet. Om detfinns andra anläggningar som är direkt anslutna tillstamnätet, exempelvis en större fabrik, omfattas deinte av avgiftsskyldigheten eftersom sådanaanläggningar inte kräver nätkoncession.LagrådetNäringsutskottet har inhämtat yttrande från Lagrådetöver den av regeringen föreslagna lagen. Lagrådetföreslår att portalparagrafen, som anger syftet medlagen, tas bort. Lagrådet anser att syftet framgårav lagens rubrik och att upplysning om innehålletinte behövs i en lag som i övrigt innehåller endasttre paragrafer. Lagrådets förslag till förändring avden av regeringen föreslagna lagen redovisas ibilaga 3.Utskottets ställningstagandeUtskottet ansluter sig till Lagrådets synpunkter ochföreslår att lagen får den utformning som Lagrådetförordar. Utskottets förslag till utformning avlagen om tillfällig avgift för stöd till småskaligelproduktion redovisas i bilaga 4.Affärsverket svenska kraftnätPropositionenAffärsverket ()driver och förvaltar det svenska stamnätet och destatligt ägda utlandsförbindelserna (prop.1990/91:87, bet. 1990/91:NU38). ärenligt förordningen (1994:1806) om systemansvaretför elektrisk ström sedan den 1 januari 1995systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857).Svenska kraftnät skall enligt riktlinjeransvara för driften av stamnätet, den löpandemomentana elbalansen och det svenska kraftsystemetsövergripande driftsäkerhet. skallfrämja en öppen svensk och nordisk elmarknad medkonkurrens.Verksamheten vid finansieras heltgenom intäkter från verkets affärsverksamhet, medundantag för elberedskapsverksamheten somfinansieras med anslag på statsbudgeten.Svenska kraftnät ansvarar vidare för delfunktionenElförsörjning inom funktionen Energiförsörjninginom den civila delen av totalförsvaret (prop.1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1). ärenligt elberedskapslagen (1997:288) sedan den 1 juli1997 elberedskapsmyndighet (prop. 1996/97:86, bet.1996/97:FöU6). har vidare detcentrala myndighetsansvaret för dammsäkerheten.I samband med behandlingen av förra åretsbudgetproposition (prop. 1998/99:1) beslöt (bet. 1998/99:NU3) om ett nytt stödsystem förlandsbygdens elförsörjning. Förordningen (1999:189)om stöd till viss elektrifiering trädde i kraft den1 . Utifrån dessa föreskrifter har Svenskakraftnät tagit fram förslag till arbetsfördelningmellan verket och länsstyrelserna, och inkomnaansökningar har överlämnats till berördalänsstyrelser för kompletterande uppgifter ochberedning. har endast ett fåtal ansökningarinkommit varför erfarenheter från stödsystemet ännusaknas.Svenska kraftnät har redovisat sin treårsplan på koncernnivå. De övergripandemålen och verksamhetsmålen för verket är desamma somföregående år.För räntabiliteten gäller att verket skall uppnå enavkastning på justerat eget kapital på efterschablonmässigt avdrag för skatt.För driftsäkerheten i det svenska stamnätet gällersom mål att den bör ligga på en samhällsekonomisktrimlig nivå. För att uppfylla detta mål genomförSvenska kraftnät utbyggnad, underhåll och drift avstamnätet och utlandsförbindelserna enligtvedertagna driftsäkerhetsprinciper.För kostnadseffektiviteten gäller samma mål som förandra företag, nämligen att Svenska kraftnätsverksamhet bör vara minst lika kostnadseffektiv. Förforsknings- och utvecklingsinsatserna gäller att deskall inriktas på metoder och teknik som kan ökadriftsäkerheten, effektiviteten ochmiljöanpassningen av det svenska stamnätet.Svenska kraftnät skall medverka i utvecklingen avdet nordiska samarbetet inom elförsörjningsområdet.Verket skall bland annat medverka till ytterligareintegration av den nordiska elhandeln och verka förharmonisering mellan de nordiska länderna.Svenska kraftnäts förslag till investerings- ochfinansieringsplan bygger påverkets långsiktiga investeringsplanering förstamnätet inklusive utlandsförbindelserna. Deplanerade investeringarna inom affärsverkskoncernenunder perioden beräknas till ca 1 550 miljonerkronor.Investeringarna i stamnätet avser dels åtgärder ibefintliga anläggningar (s.k. reinvesteringar) omsammanlagt ca , delsnyinvesteringar om sammanlagt ca 790 miljonerkronor. Dessutom tillkommer inve-steringar i för Polenkabeln om ca 100miljoner kronor.Reinvesteringarna syftar i första hand till attbibehålla driftsäkerheten och överföringskapaciteteni elsystemet och till att uppfylla gällandesäkerhetskrav i befintliga anläggningar, bland annatpå grund av stigande åldersstruktur i anläggningarnai det svenska stamnätet. Till följd av avvecklingenav kärnkraftsreaktorerna i beräknar verketca för bland annat åtgärder istamnätet.Affärsverkets investeringsverksamhet skallfinansieras med egna medel.Regeringen föreslår att godkänner denredovisade investerings- och finansieringsplanen förAffärsverket svenska kraftnäts verksamhetsområde samt omfattning ochinriktning på verkets beredskapsåtgärder.Regeringen har bemyndigande att tecknaborgen för och lämna kreditgarantier till bolag, ivilka förvaltar statens aktier ochandelar, intill ett sammanlagt belopp om (prop. 1997/98:1, bet.1997/98:NU2).Nivån är beräknad utifrån förutsättningen attSvenska kraftnät skall lämna borgen ellerkreditgarantier till . Regeringenföreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändratunder år 2000.Regeringen har vidare av bemyndigats attinom en total ram om besluta ifrågor som rör förvärv av aktier eller bildande avbolag inom Svenska kraftnäts verksamhetsområde.Regeringen föreslår att under år2000 får rätt att ta upp lån i och utanförRiksgäldskontoret inom en ram om sammanlagt , vilket motsvarar nivån på dennuvarande upplåningen i Riksgäldskontoret.Regeringen föreslår vidare att Svenska kraftnätbemyndigas att lämna delägarlån eller teckna borgenför lån till bolag i vilka Svenska kraftnätförvaltar statens aktier eller andelar, intill ettbelopp om . Därvid skallbeaktas skälig ersättning för statens risk i sambandmed borgensteckning eller långivning.Regeringen har av bemyndigats att geSvenska kraftnät rätt att besluta om förvärv ochavyttring av aktier och bildande av bolag inom enram av högst . Regeringen föreslåratt detta bemyndigande kvarstår oförändrat under år2000.Vad gäller placering av likvida medel föreslårregeringen att bemyndigar regeringen att ilikhet med låta år2000 placera likvida medel i och utanförRiksgäldskontoret i enlighet med nu gällandeordning.Inga motioner har väckts med anledning avregeringens förslag beträffande Svenska kraftnät.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen beviljade Svenska kraftnätkoncession för den s.k. Polenkabeln, enlikströmsförbindelse mellan och . Allatillstånd för utbyggnaden finns . Vattendomstolengav tillstånd inklusive verkställighetsförordnandeden . Domen överklagades den 1januari 1999, varefter meddeladeden att domen undanröjs ochåterförvisade målet för ny prövning. Miljödomstolen(tidigare ) höll ny huvudförhandlingi målet och lämnade den 10november 1999 sin dom i vattenmålet om Polenlänken.Den nya vattendomen innebär tillstånd enligtvattenlagen för att lägga de aktuella kablarna isvenskt territorialvatten samt ett s.k.verkställighetsförordnande, som innebär attresterande kabelarbeten kan fullföljas.I och med Miljödomstolens beslut kommer tester avströmriktarstationerna att starta i december 1999.Provdrift med kraftöverföring planeras att påbörjasi och kommersiellidrifttagning planeras i april 2000.Utskottets ställningstagandeUtskottet tillstyrker regeringens framlagda förslagrörande verksamheten vid . beträffande bedömning av regeringensresultatredovisningatt godkänner vad utskottet anfört,2. beträffande avveckling av 1att avslår motionerna 1999/2000:MJ255 yrkande 7,1999/2000:N217, 1999/2000:N225, 1999/2000:N228yrkandena 1 och 29, 1999/2000:N245 yrkande 1,1999/2000:N272 yrkande 6 och 1999/2000:N383yrkande 4,res. 1 (m, kd, fp)3. beträffande ersättning för avvecklingav 1att med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 21 moment 10 och med avslag påmotionerna 1999/2000:N356 yrkandena 2 och 3,1999/2000:N375 yrkande 7 och 1999/2000:N383yrkandena 2 och 3 bemyndigar regeringen attunder enligt 6 § andra stycketlagen (1996:1059) om statsbudgeten besluta attdet under uppförda ramanslaget B11 Ersättning för avveckling av en reaktor iBarsebäcksverket får överskridas om ett nyttriksdagsbeslut inte hinner inväntas,res. 2 (m, kd, fp)4. beträffande anslag m.m. inomutgiftsområde 21 Energiatt med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 21 momenten 2-9, 15 och 16 och medavslag på motionerna 1999/2000:Fi212 yrkande 20i denna del , 1999/2000:MJ255 yrkande 3,1999/2000:N228 yrkandena 5 och 6,1999/2000:N231, 1999/2000:N284, 1999/2000:N306, 1999/2000:N316,1999/2000:N362, 1999/2000:N364, 1999/2000:N372,1999/2000:N375 yrkandena 2-6 och 1999/2000:N383yrkandena 7, 8, 10 och 12a) godkänner regeringens förslag tillförändrad inriktning av verksamheten inom ramenför bidrag till minskad elanvändning enligt vadsom anges i propositionen,b) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 1 Bidrag för att minskaelanvändning, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst ,c) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 2 Bidrag tillinvesteringar i elproduktion från förnybaraenergikällor, besluta om bidrag som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst ,d) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 3 Åtgärder föreffektivare energianvändning, besluta omåtgärder som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst underåren 2001 och 2002,e) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 4 Energiforskning,besluta om stöd till forskning och utvecklinginom energiområdet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst ,f) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 5 Energiteknikstöd,besluta om stöd till utveckling av nyenergiteknik i företag och branscher sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst ,g) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 6 Introduktion av nyenergiteknik, besluta om stöd till introduktionav ny energiteknik som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 920 000 000kr ,h) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget B 7 Energipolitisktmotiverade internationella klimatinsatser,besluta om åtgärder som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 45 000 000kr ,i) bemyndigar regeringen att meddela närmareföreskrifter om stöd till småskalig elproduktionsamt godkänner omfattning, inriktning ochfinansiering av stödet i enlighet med vad somanges i propositionen,j) för anvisar anslagen underutgiftsområde 21 Energi enligt regeringensförslag i bilaga 1,5. beträffande lag om tillfällig avgiftför stöd till småskalig elproduktionatt antar det i proposition 1999/2000:1utgiftsområde 21 framlagda förslaget till lag omtillfällig avgift för stöd till småskaligelproduktion, dock med ändrad lydelse enligtutskottets förslag i bilaga 4,6. beträffande svenskakraftnätatt med bifall till proposition 1999/2000:1utgiftsområde 21 momenten 11-14a) som inriktning godkänner investerings- ochfinansieringsplanen för Affärsverkskoncernensvenska kraftnät för ienlighet med vad som anges i propositionen,b) godkänner omfattning och inriktning avAffärsverket svenska kraftnätsberedskapsåtgärder i enlighet med vad som angesi propositionen,c) ger regeringen finansiella befogenheterrörande i enlighetmed vad som anges i propositionen,d) bemyndigar regeringen att låta Affärsverketsvenska kraftnät ta upp lån och placera likvidamedel i och utanför samt att iövrigt ge svenska kraftnätfinansiella befogenheter i enlighet med vad somanges i propositionen.Stockholm den 25 november 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per ()*, BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), ()*, (), ()*, (),()*, ()*, IngegerdSaarinen (mp), (), ()*,(), ()*, KarlGustav Abramsson (s) och (). *) Har ej deltagit i beslutet under moment 4 Avveckling av (mom. 2)Per (), (), OlaKarlsson (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omavveckling av bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det nustarka skäl för att upphäva avvecklingsbeslutetfrån . En förtida avveckling riskerarbland annat att få allvarliga konsekvenser förvår miljö, vår ekonomi och för el- ochvärmeförsörjningen i . Vidare riskerasallvarliga regionala konsekvenser i de delar avlandet som är hårt drabbade avarbetslöshet.Det långsiktiga målet är att energisystemetsuccessivt ställs om till ett ekologiskt hållbartenergisystem. För detta krävs långsiktigt hållbararamar och villkor för den successiva omställningen,miljöanpassningen och förnyelsen avenergiproduktionen. Enligt utskottets uppfattningbör därför en ny inriktning av energipolitikenfastställas , så att omställningen bidrartill att öka sysselsättningen och främja välståndet.För att detta skall vara möjligt finner utskottetatt beslutet om avvecklingen avBarsebäcksreaktorerna bör upphävas. Kärnkraften bör,enligt utskottets mening, utnyttjas så längereaktorerna uppfyller uppsatta miljö- ochsäkerhetskrav.Med det sagda tillstyrker utskottet de aktuellamotionerna i här berörd del och föreslår attriksdagen hos regeringen begär förslag om upphävandeav avvecklingen av kärnkraftverket i Barsebäck.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande avveckling av 1att med bifall till motionerna 1999/2000:MJ255yrkande 7, 1999/2000:N217, 1999/2000:N225,1999/2000:N228 yrkandena 1 och 29,1999/2000:N245 yrkande 1, 1999/2000:N272 yrkande6 och 1999/2000:N383 yrkande 4 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört.2. Ersättning för avveckling av (mom. 3)Per (), (), OlaKarlsson (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittet omersättning för avveckling av bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det inte någraomständigheter som omöjliggör för attsnabbt behandla ett förslag från regeringen om ettanslagsöverskridande och på vilket sätt ett sådantskall finansieras. Det är oacceptabelt, enligtutskottets mening, att frånhänder sigbeslutanderätten över statens budgetmedel. Ombemyndigandet utnyttjas kommer detta att innebäraatt först i efterhand får tillfälle attbehandla en inte obetydlig anslagsbelastning.Utskottets uppfattning är att denna beslutsordninginte kan godtas. Utskottet anser därför attriksdagen inte skall bifalla det av regeringenföreslagna bemyndigandet. I stället skall förslag omanslagsöverkskridanden samt finansieringen av dettaföreläggas för avgörande. Det utskottet nuhar anfört bör ges regeringen till känna.Med det anförda tillstyrker utskottet motionerna ihär aktuell del.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande ersättning för avveckling avBarsebäck 1att med bifall till motionerna 1999/2000:N356yrkandena 2 och 3, 1999/2000:N375 yrkande 7 och1999/2000:N383 yrkandena 2 och 3 och med avslagpå proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 21moment 10 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 4)Per , , och (alla m) anför:Den 18 november 1999 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende år 2000.Samtidigt beslutades om preliminära utgiftstak föråren 2001 och 2002.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Fler och fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden. Den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar till mångfald, en bättre kvalitetoch en större trygghet. De enskilda människorna fårett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma.Moderata samlingspartiet har också i parti- ochkommittémotioner förordat en ny inriktning avenergipolitiken, så att denna bidrar till att ökasysselsättningen och främjar välståndet. Vi anseratt staten inte skall detaljplanera ochdetaljreglera energisystemets utveckling, utanfastställa långsiktigt hållbara ramar och villkor.Vår uppfattning är att energipolitiken skall varaett redskap för att nå övergripande mål somkonkurrenskraft, god miljö och välfärd. Riksdagensenergipolitiska beslut är mot denbakgrunden djupt olyckligt. De energipolitiskariktlinjer som antogs skadar somindustrination. Särskilt allvarligt är beslutet omatt påbörja en förtida avveckling av kärnkraften.Det innebär en kapitalförstöring som saknarmotstycke och som kommer att medföravälfärdsförluster. Miljön skadas och det blirsvårare att bekämpa arbetslösheten.Hittillsvarande effekter av det energipolitiskaomställningsprogrammet har utvärderats.Utvärderingen visar bland annat att 6 av 18delprogram inte ens varit möjliga att utvärderaeftersom de inte gett något resultat. När det gällertillförsel av ny elproduktion från förnybaraenergikällor har två av fyra delprogram inte gettnågra resultat. Fler ansökningar om bidrag tillbiobränsleeldad kraftvärme har inkommit än vad somanslaget täcker. Trots detta har få anläggningarbyggts till följd av bristande lönsamhet. Vi anseratt det är olyckligt med statliga bidrag somtenderar att bara bli till en löpande subvention avgammal, befintlig teknik.Vår uppfattning är att energiforskningsprogrammet iprincip är bra, men att forskningsinsatsernaavseende etanolproduktion från skogsråvara börlyftas ut ur programmet.Som tidigare nämnts har majoritet enannan inriktning av politiken än den vi föreslagit.Vi deltar därför inte i det nu aktuella beslutet omanslagsfördelningen inom utgiftsområde 21 Energi.Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som viförordar har redovisats i motion 1999/2000:N375 (m). Denna syn på vilka anslag som bör anvisasför energipolitiska ändamål bygger på deprincipiella utgångspunkter som Moderatasamlingspartiet anser bör gälla för energipolitikenoch som framgår av motion 1999/2000:N228.Sammanlagt har vi föreslagit - med anfördamotiveringar under berörda anslag i dettabetänkande - en minskning av ramen förutgiftsområde 21 Energi med knappt 322miljoner kronor år 2000.2. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 4)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna instämmer i princip i huvuddrageni omställningsprogrammet, men vi är starkt kritiskamot regeringens handläggning av frågan omkärnkraftsavvecklingen. Vår uppfattning är att denförsta kärnkraftsreaktorn bör fasas ut närmotsvarande mängd el tillförts eller sparats bort.Vi anser att energiförsörjning skalltryggas genom en långsiktig och medvetenenergipolitik med fasta spelregler där inhemskaförnybara energikällor och bränslen utgör en växandebas. Vi menar också att de små elproducenterna måstegaranteras långsiktigt rimliga villkor somny teknik, nya metoder och nya energikällor, såsomexempelvis solvärme, utvecklas och prövas.Den anslagsfördelning inom utgiftsområdet som viförordar har redovisats i motion 1999/2000:N383(kd). Sammanlagt har vi föreslagit - med anfördamotiveringar under berörda anslag i detta betänkande- en minskning av ramen för utgiftsområde 21 Energimed år 2000.Då majoritet har en annan inriktning avpolitiken deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 21 Energi.3. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 4)() anför:Centerpartiet har i kommittémotion 1999/2000:N372 iprincip ställt sig positivt tillenergiforskningsstödet och det föreslagna samarbetetmed fordonsindustrin. Jag vill dock erinra om viktenav att ett utökat samarbete med svenskfordonsindustri kring utveckling av mer miljövänligaoch energieffektiva fordon inte går ut överforskning och utveckling inom energiområdet viduniversitet och högskolor.4. Anslag m.m. inom utgiftsområde 21 Energi(mom. 4)() anför:God tillgång på energi är en förutsättning förvälstånd. Det svenska energisystemet bör successivtställas om till att bli ekologiskt hållbart. Detlångsiktiga målet är att såväl fossilt bränsle somkärnkraft skall fasas ut ur energisystemet ochersättas av ekologiskt hållbara energikällor.Omställningen av energisystemet måste ske med hänsyntill behov av tillväxt och ökadsysselsättning. anser därför attkärnkraften skall utnyttjas under hela sin tekniskaoch ekonomiska livslängd. Vi säger därför nej tillregeringens, och dess stödpartiers, förtidastängning av kärnkraftverket i . Vi oroaross över att koldioxidutsläppen med stor sannolikhetkommer att öka om avvecklas, tillföljd av en ökad import av el från kolbaseradproduktion i .