bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Även i motionerna MJ208 (m) yrkande 2 och MJ218 (m)yrkande 3 framhålls det angelägna i att utnyttjar heladet framförhandlade miljöstödet till det svenska jordbruket. Imotion MJ257 (kd) yrkas att kostnadsramarna för EU-medfinansierade anslag långsiktigt skall ligga på en nivå sominnebär att fullt ut använder de EG-anslag som ärmöjliga (yrkande 5).Utskottets övervägandenSom framhålls i skrivelsen kommer landsbygdsprogrammet, genomsin kombination av olika åtgärder, att på ett effektivt sättbidra till att man uppnår miljömålen. De ytterligare åtgärdersom medverkar till att miljömålen uppnås är bl.a.investeringsstödet och kompensationsbidraget för mindre gynnadeområden. Genom förändringar i regelverket får dessa stöd entydligare inriktning mot att stödja hållbara produktionssystem.Genom att tillgodogöra sig indexeringsmedel kan den svenskaprogrambudgeten utökas. Som framgår av skrivelsenskulle detta tillsammans med svensk medfinansiering kunna geförutsättningar för att nå en omfattning avlandsbygdsåtgärderna som motsvarar ca år2003. Enligt skrivelsen har regeringen för avsikt att efter enöversyn av programmet överväga en utökning avprogrammet. Översynen omfattar även en prövning avförutsättningar för utökad EG-finansiering genom tillförsel avytterligare medel från EG-budgeten eller genom modulering. Somregeringen framhåller bör behovet av åtgärder och utvecklingenav programmet vara avgörande för hur en sådan utbyggnad isådana fall skall se ut. Utskottet avvaktar fortsattaöverväganden angående kostnadsramar och finansieringsformer ochär inte berett att nu föreslå något uttalande från riksdagenssida i dessa frågor. Därmed föreslås att motionerna MJ7 (kd)yrkandena 3, 4 och 6, MJ8 (c) yrkande 6, MJ10 (m) yrkande 1,MJ203 (m), MJ208 (m) yrkande 2, MJ218 (m) yrkande 3 och MJ257(kd) yrkande 5 lämnas utan vidare åtgärd.Stödet till norra m.m.SkrivelsenRegeringens utgångspunkt inför arbetet med att utforma ettlandsbygdsprogram är att den tidigare stödnivån i norra uppnåtts genom stödformerna kompensationsbidrag, regionalmiljöersättning och det nationella stödet skall kunnaupprätthållas genom motsvarande stödformer i det nyaprogrammet.MotionernaEnligt motion MJ5 (kd) yrkande 1 finns ett stort behov av höjdintransportersättning för jordbruket i norra där köttoch ägg ingår i underlaget. Ett höjt intransportstöd skullesannolikt leda till ökad stabilitet, framtidstro och därmed enökad investeringsvilja bland lantbrukarna i området. Enligtmotionärerna bör kostnaderna för kadaverinsamlingarna ingå iunderlaget för merkostnaderna i norra har medfört att jordbruket i norra av högre kostnader än i (yrkande 2).Riksdagen bör besluta om en utformning av Norrlandsstödet ienlighet med vad som anförts som ersättningarnaförstärks inom ramen för landsbygdsutvecklingsprogrammet(yrkande 3). Enligt motion MJ7 (kd) är intransportstödet medflera för viktiga särskilda ersättningar betingade avregionens geografiska och klimatiska förutsättningar.Ersättningarna behöver förstärkas vilket bör ske inom ramen förlandsbygdsutvecklingsprogrammet (yrkande 12). Även i motion MJ8(c) framförs krav på en höjd intransportersättning i norraSverige vilket skulle leda till ökad stabilitet, framtidstrooch därmed en ökad investeringsvilja. Jordbrukets struktur inorra samt områdets stora avstånd gör att kostnadernaför insamling av mjölk, kött och ägg är högre än på andra hålli landet (yrkande 11). Enligt motion MJ235 (kd) finns ett stortbehov av höjd intransportersättning för jordbruket i norraSverige där kött och ägg ingår i underlaget (yrkande 1). Vidarebör kostnaderna för kadaverinsamlingarna ingå i underlaget förmerkostnaderna i norra (yrkande 2). Även i motion MJ246(c) framhålls att den nationella ersättningen till norraSverige måste räknas upp för att täcka näringens faktiskamerkostnader. Det krävs en höjd intransportersättning för mjölkoch återinförande av intransportersättning för kött och ägg.Vidare måste åtgärder vidtas för att upprätthålla lönsamheten isvinproduktionen och kompensation utgå för de högre kostnadernaför kadaverinsamling (yrkande 3). Enligt motion MJ308 (s) börstödområde 2 B i överföras till stödområde 2 A.Utskottets övervägandenSom framhålls i skrivelsen var en av utgångspunkterna vidtillämpningen av miljö-, struktur- och regionalstöden att upprätthålla stödnivån till jordbruketi norra . Enligt fördraget om anslutning tillEU har det varit möjligt att lämna ett stöd till jordbruket inorra motsvarande nivån före det svenska medlemskapet.Genom att utnyttja möjligheten till medfinansierade stödformerinom gemenskapen kunde stödnivån upprätthållas. Det tidigarehelt nationella stödet ersattes delvis av stödformernakompensationsbidrag och den s.k. ersättningen till öppetodlingslandskap inom miljöersättningsprogrammet. Till dessastödformer kommer ett nationellt stöd vars utformning reglerasav ett särskilt beslut av . Det nationellastödet är utformat med hänsyn till stödnivåerna ikompensationsbidraget och miljöersättningarna. En utgångspunktför statsmakterna vid utformningen av stöden var att utnyttjamöjligheten till medfinansiering från EG-budgeten. För såvälmiljöersättningen som kompensationsbidraget valdes den högstamöjliga ersättningsnivå som gemenskapen kunde medfinansiera.Det nationella stödet motsvarade sedan mellanskillnaden tillden tidigare stödnivån. Utgångspunkt inför arbetet med attutforma ett landsbygdsprogram är att den tidigare stödnivån inorra , som uppnåtts genom stödformernakompensationsbidrag, regional miljöersättning och detnationella stödet, skall kunna upprätthållas genom motsvarandestödformer i det nya programmet. Utskottet är inte berett attnu gå närmare in på frågor som rör omfattningen ochinriktningen av stödformerna i det nya programmet. Mot bakgrundav det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ5 (kd)yrkandena 1 och 3, MJ7 (kd) yrkande 12, MJ8 (c) yrkande 11,MJ235 (kd) yrkande 1 och MJ246 (c) yrkande 3 delvis lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Med det anförda avstyrks även motionerna MJ5 (kd) yrkande 2,MJ235 (kd) yrkande 2 och MJ246 (c) yrkande 3 delvis.Utskottet är inte heller berett att i detta sammanhang föreslånågot uttalande från sida med anledning av det imotion MJ308 (s) framförda kravet om en överföring avstödområde 2 B i till stödområde 2 A. Det får iförsta hand ankomma på regeringen att ta ställning till behovetav eventuella förändringar i stödområdesindelningen. Motionenavstyrks.Insatsområde 1 - Åtgärder för ett ekologiskthållbart jordbrukAllmänna övervägandenSkrivelsenEnligt regeringens bedömning behöver jordbrukets miljöarbetefördjupas och breddas så att produktionen och utnyttjandet avnatur- och kulturresurser kan vidareutvecklas på ekologiskthållbar grund. Insatsområdet omfattar åtgärder förmiljöersättningar, kompensationsbidrag till mindre gynnadeområden, kompetensutveckling av jord- och skogsbrukare samtstöd till investeringar som kan stödja en hållbar utveckling.Jordbrukets miljöprogram bör få en fortsättning ilandsbygdsprogrammet genom att miljöersättningarna införs i tredelprogram. Vid utformandet bör särskild hänsyn tas tillsamhällets behov av att säkerställa produktionen av kollektivanyttigheter, t.ex. bevarandet av den biologiska mångfalden ochkulturmiljön. Utöver miljöersättningarna erbjuder EG:slandsbygdsförordning totalt sett en bredare meny avmiljöinriktade ersättningar och krav på särskild miljöhänsyn,som t.ex. stöd till icke-produktiva miljöinvesteringar ochkompetensutveckling. Sammantaget kan dessa åtgärder kompletterade arealbaserade miljöersättningarna och medverka till attjordbrukets miljömål och de nationella miljökvalitetsmålenuppnås på ett effektivare sätt. Även kompensationsbidragetbör tillämpas på miljömässiga grunder. Syftet medkompensationsbidraget är att bibehålla jordbruksmarken iproduktion i de mindre gynnade områdena och på så sätt bidratill att bibehålla en livskraftig landsbygd och ett öppetodlingslandskap och därmed förutsättningarna för att bevaranatur- och kulturvärden.Införandet av nya miljöersättningar inom ramen för ett nyttlandsbygdsprogram och framför allt den övergångsvisahanteringen av gamla och nya åtaganden kräver tidsmässigtomfattande och kostnadskrävande administrativa förberedelserhos berörda myndigheter. De nya miljöersättningarna öppnas förnyanslutning först med undantag för den infördaåtgärden för bevarande av natur- och kulturmiljöer irenskötselområdet. Regeringen har som målsättning att ävenhålla ersättningen för den ekologiska produktionen öppen förnyanslutning . Regeringen har för avsikt att geJordbruksverket i uppdrag att genomföra detta. Övriga åtgärderinom insatsområdet, t.ex. investeringsstöd, kan införas från år2000.MotionernaEnligt motion MJ1 (m) bör regeringen vidta åtgärder somsäkerställer det ekologiska jordbruket. Vallersättningen börinte tas bort utan i stället prioriteras på grund av den bredamiljönytta denna odling medför. kan på så sätt få delav de stimulansåtgärder som det finns utrymme för inomlandsbygdsprogrammet (yrkande 1). I motion MJ7 (kd)uppmärksammas behovet av beredskap för nya miljöprograminsatserunder programperioden. Framför allt behövs en beredskap förodling av grödor som kan anses ligga utanför huvudfåran. Ensärskild pott bör därför finnas som möjliggör särskildainsatser (yrkande 15). Enligt motion MJ213(v) yrkande 8 skall miljöstöden utformas så att den biologiskamångfalden inte hotas. I motion MJ218 (m) framhålls attlantbruket måste ges möjligheter att minska sin negativapåverkan på miljön. är det olönsamt att hålla djur påbete. Om djurägare skall kunna fortsätta med detta viktigaarbete krävs miljöersättningar utöver de inkomster djureninbringar. Det ligger också i lantbrukets intresse att minimerapåverkan på miljön av näringsförluster och helt undvikakemikaliepåverkan i vattendrag och sjöar (yrkande 2).Enligt motion MJ8 (c) skall miljöprogrammet vara öppet 2000. Regeringen bör verka för ett undantag iregelverket så att de lantbrukare som går in 2000 gör det basis. Detta är fulltmöjligt eftersom fått rätt att förlänga nuvarandeprogram med . Stängs programmet skulle detriskera att utestänga jordbrukare som vill gå in i programmet(yrkande 2). I motion MJ10 (m) yrkas att nyanslutning när detgäller ängs- och hagmarker skall kunna göras redan år 2000.Redan godkända marker skall kvarstå med ersättning även omlänsstyrelserna inte hunnit med den särskilda prövningen enligtdet nya systemet (yrkande 8). Enligt motion MJ211 (c) börgällande miljöstöd till fäbodbete hållas öppet 2000 (yrkande 2).Utskottets övervägandenSom framgår av skrivelsen utformas miljöersättningarna i tredelprogram i enlighet med den struktur somMiljöprogramutredningen (SOU 1999:78) föreslagit. Delprogram 1syftar till att ersätta jordbruket för dess produktion avkollektiva nyttigheter såsom biologisk mångfald, genetiskvariation och kulturmiljövärden. Syftet med delprogram 2,miljövänlig vallodling, renodlas till att huvudsakligeninriktas på att bidra till att upprätthålla ett öppetodlingslandskap. Åtgärden begränsas i huvudsak tillstödområdena 1-5. Delprogram 3 innehåller bl.a. åtgärder föratt stimulera en övergång till ekologisk produktion samtåtgärder för att minska växtnäringsläckaget från jordbruket.Som regeringen framhåller ger EG:s landsbygdsförordning ökademöjligheter att bidra till uppfyllandet av de nationellamiljökvalitetsmålen. Detta har också beaktats genom förslagetatt avsätta medel för investeringar som främjar miljöanpassadeproduktionsformer m.m. i jordbruksföretagen. Sammantagetförväntas åtgärderna bidra till att miljömålen uppnås på ettmer effektivt sätt. Vidare kommer kompensationsbidraget förmindre gynnade områden att tillämpas på ett sådant sätt att ettekologiskt hållbart jordbruk i dessa områden bibehålls ochutvecklas. Avslutningsvis konstaterar utskottet attmiljöprogrammet skall medverka till att bl.a. uppfylla desvenska miljömålen för jordbruket och målsättningen att ställaom till ett ekologiskt hållbart samhälle. Inom ramenför programmet erbjuds jordbrukare att göra miljöåtaganden förvilka de kompenseras för den kostnad eller det inkomstbortfallsom åtagandet innebär. Med det anförda föreslår utskottet attmotionerna MJ1 (m) yrkande 1, MJ7 (kd) yrkande 15, MJ213 (v)yrkande 8 och MJ218 (m) yrkande 2 lämnas utan vidareåtgärd.Ingångna flerårsåtaganden enligt det nuvarande miljöprogrammetlöper perioden ut i enlighet med de bestämmelser som gäller förrådsförordning (EEG) 2078/92 och de kostnadsåtaganden för EUoch staten som följer av dessa. För att underlätta övergångentill de nya miljöersättningarna har genom beslut fått möjlighet att erbjuda jordbrukare ettårs förlängning av åtaganden påbörjade . Utskottetansluter sig till regeringens bedömning beträffande införandetav det nya programmet. Som framhålls i skrivelsen krävsomfattande administrativa förberedelser avberörda myndigheter. När det gäller regeringens målsättning attäven ersättningen för den ekologiska produktionen hålls öppenför nyanslutning konstaterar utskottet att dettaskulle främja syftet att tillsammans med konsumenternasefterfrågan av ekologiska livsmedel skapa förutsättningar föratt nå det nya målet att den ekologiskt odlade arealenfördubblas . Med det anförda avstyrker utskottetmotionerna MJ8 (c) yrkande 2, MJ10 (m) yrkande 8 delvis ochMJ211 (c) yrkande 2.Bevarande av biologisk mångfald och kulturmiljövärden iodlingslandskapet (delprogram 1)SkrivelsenEnligt regeringens bedömning bör jordbrukets positiva inverkanpå natur- och kulturmiljön främjas genom att nyamiljöersättningar införs i enlighet medMiljöprogramutredningens förslag. Omfattningen bör vara iprincip oförändrad i jämförelse med motsvarande delprogram idet nuvarande miljöprogrammet. Detta innebär en fortsatt högambitionsnivå som lantbrukarnas ansökningsförfarandeoch berörda myndigheters administration underlättas.MotionernaEnligt motion MJ4 (kd) är det för skogsbygderangeläget att stödet för öppet odlingslandskap omfattar områdetoch ligger på en sådan nivå att det verksamt bidrar till denutveckling som de flesta torde önska (yrkande 1 delvis). Imotion MJ10 (m) framhålls att den biologiska effekten avinsatta medel ökar radikalt när det gäller ängs- och hagmarkerpå grund av dessa markers artrikedom. Uteblivna ersättningarhotar å andra sidan dessa värden. Flexibla lösningar är därförnödvändiga och bedömningar måste göras utifrån områdenasspeciella värden. Anslagsnivån bör anpassas så att ytterligarevärdefulla områden kan bevaras (yrkande 8 delvis). I motionMJ211 (c) betonas betydelsen av en rimlig ersättningsnivå i ettnytt miljöstöd för fäbodar (yrkande1). Enligt motion MJ240 (c) yrkande 2 krävs nya åtgärder föratt möjliggöra bevarandet av ett levande fäbodbruk i Sverige.Bland annat krävs en ökad satsning på vårdplaner, mark- ochbyggnadsvård på kulturhistoriskt värdefulla fäbodar samt ettbättre juridiskt skydd för att bevara befintliga levandefäbodmiljöer (yrkande 3).I motion MJ223 (mp) framhålls betydelsen av att bevarasamtliga lantraser (yrkande 1). Enligt motionären börnationellt stöd utgå till de lantraser som inte får stödvia jordbrukets miljöstöd (yrkande 2). I motion MJ240 (c)yrkande 4 framhålls att en genomarbetad avelsplan skall finnasför alla de hotade husdjursraserna som finns listade avNaturvårdsverket och . Det bör vara ettriksintresse att lämpliga åtgärder vidtas så att dessa kanbevaras. Situationen för vissa hästraser uppmärksammas imotionerna MJ8 (c) yrkande 15 och MJ244 (c) yrkande 3. Enligtmotionärerna behövs ett system som främjar utvecklingen för dennordsvenska hästen, den kallblodiga travaren, den svenskaardennern och gotlandsrusset. Enligt motion MJ233 (kd) yrkande1 skall den kallblodiga travaren omfattas av stödet tillutrotningshotade inhemska hästraser.Utskottets övervägandenMiljöprogramutredningens förslag innebär beträffande åtgärdenför betesmarker och slåtterängar en förenkling som innebär atten gemensam ersättningsform införs för dessa markslag i helalandet. En generell grundersättning föreslås införaskombinerad med en tilläggsersättning för särskild skötsel avmark med höga biologiska och kulturhistoriska värden somlänsstyrelsen prövar individuellt efter ansökan frånjordbrukaren. Programmet för restaurering av slåttermarkerföreslås utökas även till betesmarker. Inom åtgärden förbevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer föreslåsrelativt omfattande förändringar av regelverket somersättningsformens grundläggande inriktning och mål bibehålls.Miljöåtgärden för bevarande av värdefulla natur- ochkulturmiljöer i renskötselområdet bibehålls i sin nuvarandeutformning.Åtgärderna inom delprogram 1 syftar huvudsakligen till attuppnå miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183). Utskottetdelar regeringens uppfattning att åtgärderna inom delprogram 1är av stor vikt då dessa syftar till att ersätta produktionenav kollektiva nyttigheter. Framtidsutsikterna för ängs- ochhagmarker som utnyttjas med traditionellt extensivabrukningsformer bedöms inte vara sådana att miljömålet skallkunna nås utan fortsatta insatser från samhällets sida. Därförbör också den nuvarande omfattningen av delprogram 1upprätthållas. Utskottet gör samma bedömning som regeringen närdet gäller betydelsen av förenklingar av regelverket och attMiljöprogramutredningens förslag om en gemensam ersättningsformför bevarande av biologisk mångfald och kulturhistoriska värdeni betesmarker och slåtterängar bör införas. Som utskottetframhållit ovan kan sammanslagningen av de tidigareersättningsformerna förväntas bidra till en minskad komplexitetsamt förenklingar av administrationen. Vidare anser utskottet ilikhet med regeringen att förslaget att utvidgarestaureringsersättningar för slåttermarker till att ävenomfatta betesmarker bör införas. Även beträffandeersättningsformen för värdefulla natur- och kulturmiljöer delarutskottet regeringens bedömning att denna bör införas. Syftetär att säkerställa en fortsatt skötsel och vård avlandskapselement på eller i anslutning till för attbevara odlingslandskapets kulturhistoriska dimension ochsärprägel. Åtgärden syftar vidare till att bevara viktigalivsmiljöer för djur och växter. Vidare kan antas att förslagetleder till att de mest intresserade lantbrukarna kommer attansöka. Med det anförda föreslår utskottet att motionerna MJ4(kd) yrkande 1 delvis, MJ10 (m) yrkande 8 delvis, MJ211 (c)yrkande 1 och MJ240 (c) yrkandena 2 och 3 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Som framhålls i skrivelsen är miljöersättning för attförbättra förutsättningarna för fortsatt uppfödning avutrotningshotade husdjursraser av stor betydelse för att bevarahusdjurens genetiska resurser och den biologiska mångfaldensamt det kulturarv som detta representerar. Målet förersättningen är att uppnå ett tillräckligt stort antal vuxnarenrasiga djur av utrotningshotade husdjursraser för att på såsätt säkra rasernas långsiktiga överlevnad. Med det anfördaansluter sig utskottet till regeringens bedömning att måletunder programperioden i första hand bör vara att bevarautrotningshotade lokala svenska husdjursraser av nötkreatur,svin, getter och får. Det långsiktiga målet är dock att bevaraalla utrotningshotade lokala svenska husdjursraser. bedömning är syftet med motionerna MJ223 (mp)yrkandena 1 och 2 samt MJ240 (c) yrkande 4 med det anförda iviss mån tillgodosett. Yrkandena påkallar ingen ytterligareriksdagens åtgärd.När det gäller utvecklingen för vissa hästraser vill utskottetanföra följande. De grundläggande förutsättningarna för att enart eller ras skall vara berättigande till ersättning är attden bedöms vara hotad. Med detta menas att antalet djur är såfå att rasens framtid inte kan anses som säkrad. En sådanbedömning kan göras först efter det att en inventering avbeståndet och en dokumentation av rasens ursprung samtindividernas härstamning gjorts. Vidare skall de raser somomfattas av miljöprogrammet för jordbruket vara raser som inomEU förekommer endast i . har 15 raseruppfyllt dessa krav och upptagits på EU:s lista överutrotningshotade svenska husdjursraser. Listan kan ändras ochkompletteras efter förslag från . Som framgår avMiljöprogramutredningens betänkande finns intenågra lokala raser av häst, höna, anka m.fl. djurslag upptagnapå EU:s lista. Även om framtiden för vissa hästraser anses somosäker, har de inte bedömts som akut hotade ochaktuella att föra upp som ersättningsberättigande raser. Frånår 1999 omfattas dock vissa hästraser av UID-verksamheten inomramen för miljöprogrammet. Regeringens förslag innebärhärvidlag inga förändringar. Vidare kommer de arealbaserademiljöersättningarna för betesmarker och miljövänlig vallodlinghästägarna till del under förutsättning att villkoren förersättningsformerna uppfylls. Avslutningsvis konstaterarutskottet att listan över hotade raser bör vara dynamisk i denmeningen att raser med god utveckling kan bevaras utanmiljöstöd. Vidare kan nya testmetoder avgöra om djurenuppfyller kraven på renrasighet. Sammantaget skapas därmed ettutrymme för att introducera nya raser i programmet om behov avdetta skulle uppstå. Utskottet avstyrker med det anfördamotionerna MJ8 (c) yrkande 15, MJ233 (kd) yrkande 1 och MJ244(c) yrkande 3.Miljövänlig vallodling (delprogram 2)SkrivelsenEnligt regeringens bedömning kan ett öppet odlingslandskap iskogsbygderna och i norra upprätthållas genom att ettdelprogram för miljövänlig vallodling införs. Regeringen anseratt syftet med ersättningen för miljövänlig vallodling börrenodlas till att upprätthålla det öppna odlingslandskapet ochförhindra fortsatt nedläggning av jordbruksmark i norra i skogs- och mellanbygder. har enpositiv effekt för att minska kväveläckaget. För att åstadkommadenna effekt krävs det dock att odlingen styrs till områden medomfattande kväveläckage och att liggetid är minst tvåår. Det bör också finnas en möjlighet till avsättning avskörden. Den huvudsakliga delen av de djur som kantillgodogöra sig vallfoder finns inom stödområdena 1-5.För att erhålla en hög anslutningsgrad och därmed miljönytta ide kustnära och sydliga delarna av krävs det attersättningen minst motsvarar arealersättningen för spannmål.Det finns då en risk för att ersättningarna kan leda till enförskjutning av animalieproduktionens tyngdpunkt från skogs-och mellanbygder, där höga bevarandevärden är riktrepresenterade, till slättbygder med omfattande nedläggning avjordbruk som följd. Regeringen har därför valt att riktaersättningen för miljövänlig vallodling till områden därvallodlingen i hög grad bidrar till att upprätthålla ett öppetodlingslandskap. I syfte att minska kväveläckaget harregeringen valt att i stället koncentrera dessa insatser inomramen för delprogram 3.MotionernaEnligt motion MJ3 (s) är det inte klart vad regeringen avserbeträffande ersättningen för vallodling. Det generellavallstödet upphör och ersättningen koncentreras till denregionala delen av stödet. Det förutsättes att hela Gotlandäven i fortsättningen omfattas av stöd till vallodling (yrkande1). I motion MJ4 (kd) yrkande 2 framhålls att det inte minstmed tanke på skogs- och mellanbygderna är nödvändigt attlandskapet hålls öppet. Därför måste ett fortsatt vallstödutgå, och stödet bör ligga kvar på minst nuvarande nivå. Imotion MJ7 (kd) yrkas att beslutar om fortsattvallersättning inom landsbygdsutvecklingsprogrammets ram.Enligt motionärerna är det nödvändigt för upprätthållande avmjölkproduktion och öppet landskap, inte minst i skogs- ochmellanbygder (yrkande 9). Enligt motion MJ8 (c) börvallersättningen omfatta en generell grundersättning till vallkombinerad med en regionalt anpassad tilläggsersättning.Vallersättningen skall bidra till ett rikt odlingslandskap,ingen övergödning och en giftfri miljö samt ersätta denuvarande miljöersättningarna för öppet odlingslandskap ochflerårig vall (yrkande 4). Även i motion MJ10 (m) framförs kravpå att det generella vallprogrammet bibehålls.