bet · GM01KrU9 · 1999-04-13 00:00:00 — Ersättningar och bidrag till konstnärer I betänkandet behandlar utskottet motioner frånallmänna motionstiden om ersättningar ochbidrag till konstnärer.Utskottet avstyrker ett motionsyrkande om nyariktlinjer för statens konstnärspolitik när detgäller kulturskaparnas villkor och bidragsreglernasutformning. Ett yrkande om att Konstnärsnämndenskall ta över fördelningen av den individuellavisningsersättningen från organisationen i (BUS) avstyrks också.Ett motionsförslag om att knyta det statligakonstnärsstödet till olika projekt och konstnärligauppdrag avstyrks med hänvisning till attyrkesmässiga uppdrag till professionella konstnärerinte bör betraktas som stöd och till att detstatliga konstnärsstödets utformning har överlåtitstill de bidragsutdelande instanserna.Vidare avstyrker utskottet motionsförslag ominförande av regler om s.k. singelföretag förkonstnärer och om vidgning av fonogramstödet vidutlåning på bibliotek.Två motioner om jämställdhet mellan kvinnor ochmän vid fördelning av statligt konstnärsstödavstyrks, då frågan bl.a. uppmärksammats i sambandmed konstnärspolitiska proposition(1997/98:87) och då har fåttregeringens uppdrag att uppmärksamma och redovisafrågor som rör jämställdheten.Utskottet redovisar att regeringen givitArbetsmarknadsverket i uppdrag att redovisainsatser och stödåtgärder för att underlättayrkesdansares yrkesbyte efter dansarkarrärens slut.Mot denna bakgrund avstyrks två motionsyrkanden.Utskottet gör ett tillkännagivande med anledning avett motionsyrkande om en vidgning av kretsen avnominerande konstnärsorganisationer då det gällerutseende av styrelserna för ochSveriges bildkonstnärsfond.Slutligen avstyrks ett motionsyrkande om främjandeav samverkan mellan professionella kulturarbetareoch amatörer.Till betänkandet har fogats nio reservationer. 1998/99:Kr254 av och () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjligheten attinrätta ett rådgivningscenter för dansare.1998/99:Kr255 av m.fl. (m) variyrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om fördelning avvisningsersättning.1998/99:Kr256 av m.fl. (m) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kulturskaparnasvillkor och bidragsreglernas utformning.1998/99:Kr272 av m.fl. (kd) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stödet tillenskilda konstnärer i större utsträckning skallknytas till särskilda projekt eller bestämdakonstnärliga uppdrag,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en översyn avdansutbildningen.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om s.k.singelföretag,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att inom ramenför de inkomstgarantier som fördelas enligtförordningen (1976:504) om inkomstgarantier förkonstnärer skriva in att en jämn könsfördelningskall vara ett prioriterat mål,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att allakonstnärsorganisationer bör ges förslagsrätt vidförordnande av ledamöter i styrelsen förKonstnärsnämnden och för bildkonstnärsfond.1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas24. att ger regeringen i uppdrag attinför budgeten 2000 återkomma med förslag tillfinansiering vad gäller ersättning till upphovsmanför utlåning av musikaliska verk från samtligabibliotek som omfattas av bibliotekslagen,27. att beslutar att i enlighet med vad imotionen anförts uppdra åt regeringen att utvärderaKonstnärsnämndens fördelning av konststödet för attklargöra om kvinnor diskrimineras i bidragsgivningenpå grund av sitt kön,35. att enligt vad imotionen anförts uppdrar åtregeringen att överväga stöd tillbeställning av kompositioner ochdramatiska verk utformade på ettsådant sätt att amatörkulturlivetsbehov kan tillgodoses ochsamverkansformer kan utvecklas ochfördjupas mellan amatörkulturlivetoch etablerade tonsättare ochdramatiker. InledningI detta betänkande behandlar utskottet yrkanden isex motioner väckta under allmänna motionstiden1998. Motionsyrkandena rör ersättningar och bidragtill konstnärer.Våren 1998 behandlade utskottet regeringens förslagom konstnärernas villkor (prop. 1997/98:87, bet.1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303).Propositionen föregicks av tre utredningar.Konstnärliga arbetsmarknadsutredningen avgavbetänkandet Arbete åt konstnärer (1997:183).Konstnärsstödsutredningen avgav betänkandetGenerella konstnärsstöd (SOU 1997:184) samtredovisade tre undersökningar om konstnärernasverksamhetsinriktning och ekonomiska förhållanden ien bilaga till betänkandet (SOU 1997:190). Slutligenavgav betänkandena En fondför unga konstnärer (1997:106) ochFonogramersättning (SOU 1997:140).I 1998 års konstnärspolitiska proposition föreslogsen rad nya stödformer samt förstärkningar av bidragm.m. till konstnärer för att öka deras möjligheteratt kunna ägna sig åt och försörja sig på sinkonstnärliga verksamhet. godkänderegeringens förslag, som bl.a. gälldeverksamhetsbidrag till vissa utställare, bidrag tillkollektivverkstäder, fonogramersättning för utlåningpå folk- och skolbibliotek, försöksverksamhet med ens.k. tredje anställningsform inom teaterområdet,stöd till nyskriven svensk dramatik, bidrag till enpjäsbank och försöksverksamhet med arbetsförmedlingvid centrumbildningar. Med anledning av motionerbeslöt även om bidrag till ett nationelltfolkmusikcentrum, om stöd till dokumentation ochdistribution av svenska konstverk på film samt omutvidgning av försöksverksamheten medarbetsförmedling vid centrumbildningar till attgälla även vid studieförbunden och Folkparkernasförmedlingsverksamhet.I budgetpropositionen beräknades medel förde nya och förstärkta stödformer som riksdagengodkände . anvisade de begärdamedlen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 17, bet.1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Bidrag och ersättningar till konstnärerVid 1997/yrkade Moderatasamlingspartiet i en motion avslag på denkonstnärspolitiska propositionen (prop. 1997/98:87).Motionärerna, vars förslag avslogs av ,yrkade att regeringen skulle återkomma med ett nyttförslag utformat i enlighet med de riktlinjer somdrogs upp i motionen. återkommer partiet i motionKr256 (m) med motsvarande förslag om kulturskaparnasvillkor och bidragsreglernas utformning (yrkande 6).Motionärernas utgångspunkt är att konstnärer ochkulturskapare skall kunna arbeta under sådanavillkor att deras verksamhet inte i onödan hämmas avekonomiska bekymmer, som har sin orsak i bl.a.skattesystemet och arbetsmarknadslagstiftningen.Skattelagstiftningen tar inte hänsyn till attkonstnärer kan ha särskilda utvecklingskostnader ibörjan av sin verksamhet. Deras behov av att få göraavdrag för t.ex. studieresor och andrautvecklingskostnader bör mötas med generositet.Staten bör också kunna underlätta konstnärernasverksamhet genom att främja uppdragsverksamhet,ändra skatteregler för konstinköp och justerabokmomsen. Motionärerna anser att tiden för destatliga fleråriga stipendierna bör förkortas tillatt avse en femårsperiod. Därigenom skall ekonomisktutrymme skapas för att ge stipendier till flerakonstnärer. Stipendierna skall i första hand gestill unga, lovande konstnärer. Visningsersättningbör fördelas på ett sådant sätt att allayrkesverksamma konstnärer som uppfyller rimligakvalitetskrav skall kunna komma i fråga. En störredel av biblioteksersättningen bör gå till deenskilda författarna och en mindre del än vad som ärfallet till pensioner, stipendier och bidrag.Som utskottet redovisat har våren 1998godkänt regeringens förslag i den konstnärspolitiskapropositionen om utformningen av ett förstärktstatligt stöd till konstnärerna och därefter underhösten 1998 anvisat medel i enlighet härmed . Utskottet anser att det inte finnsanledning för att nu ompröva sina beslut idessa frågor och föreslår att avslårmotion Kr256 (m) yrkande 6.I motion Kr255 tar Moderata samlingspartiet uppfrågan om fördelningen av den individuellavisningsersättningen. Den bör inte fördelas avupphovsrättsorganisationen iSverige (BUS) utan av som fördelarövriga bidrag och ersättningar till konstnärer(yrkande 10).Utskottet påminner om att individuellvisningsersättning fanns fram /93 i form av ett standardiserat,mindre, årligt belopp som fördelades till allakonstnärer som hade minst tio konstverk i offentligägo utan att någon form av konstnärlig bedömninggjordes. Ersättningen fördelades avBildkonstnärsfonden inom Konstnärsnämnden.Bildkonstnärsfonden avskaffade därefter denna formav bidrag till förmån för selektivaarbetsstipendier, internationellt kulturutbyte ochpensionsbidrag. Vid 1994/begärderiksdagen att den individuella visningsersättningenskulle återinföras. kulturpropositionföreslog regeringen att en återinförd individuellvisningsersättning skulle fördelas av BUS, som ocksåålades att utforma kriterierna för fördelningen.Riksdagen godkände regeringens förslag (bet.1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Vidbudgetbehandlingen inför förstärktesmedlen till den individuella visningsersättningen ienlighet med vad som aviserats i denkonstnärspolitiska propositionen våren 1998.Utskottet kan inte finna att det i motionen anförtsnågra skäl som skulle föranleda att ändraformerna för fördelningen av den individuellavisningsersättningen. De nuvarande formerna hartillämpats endast . Utskottet förutsätteratt regeringen låter göra enutvärdering av effekterna av den återinförda ochförstärkta individuella visningsersättningen. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr255 (m) yrkande 10.Kristdemokraterna återkommer i motion Kr272 med sittförslag att stödet till enskilda konstnärer i störreutsträckning skall knytas till särskilda projekteller bestämda konstnärliga uppdrag (yrkande 5).Motionärerna anser att behoven av utsmyckning avdaghem, skolor, sjukhus, bibliotek, parker och torgdärigenom skall kunna tillgodoses somkonstnärerna erhåller stöd för att kunna varaverksamma inom sitt yrke.Utskottet erinrar om att staten inte kan påverkakommunernas egen planering av den konstnärligautsmyckningen av daghem, skolor, parker m.m. Dockfinns numera vissa statliga medel avsatta för bidragtill kommuners och fastighetsägares konstnärligautsmyckning av icke-statliga offentliga miljöer,varvid bostadsområden, skolor och miljöer där barnoch ungdomar vistas skall prioriteras (se vidare ibet. 1998/99:KrU6). Utskottet förutsättersjälvfallet att både sådan konstnärlig utsmyckning ikommuner där staten ger bidrag och annan konstnärligutsmyckning i kommunerna genomförs på ett sådantsätt att uppdrag lämnas till professionellakonstnärer, som därmed får bättre möjligheter attförsörja sig på sin konstnärliga verksamhet. Sådanayrkesmässiga uppdrag bör inte betraktas som någonform av stöd till konstnärer.När det gäller det statliga stödet till konstnärersom utgår i form av ersättningar och bidrag harutskottet vid tidigare tillfällen framhållit attriksdagen beslutar om den totala volymen och omvissa riktlinjer, medan utformningen av reglernaöverlåtits till de bidragsutdelande instanserna(senast i bet. 1997/98:KrU13 s. 14-15).Utskottet föreslår med hänvisning till det anfördaatt avslår motion Kr272 (kd) yrkande 5.Enligt motion Kr274 (mp) yrkande 11 skall riksdagensom sin mening ge regeringen till känna attregeringen bör förelägga ett förslag oms.k. Vid beredningen av frågan inomRegeringskansliet bör det förslag som presenteradesav i betänkandet Generellakonstnärsstöd (SOU 1997:184) kunna tjäna somförebild.Utskottet påminner om att Konstnärsstödsutredningeni sitt betänkande Generella konstnärsstöd (SOU1997:184) avrådde från införande av den modell förgenerellt stöd som presenterades i betänkandet.Modellen togs inte heller med bland förslagen i denkonstnärspolitiska propositionen. Utskottet, somavstyrkte ett motsvarande motionsyrkande vidföregående (bet. 1997/98:KrU13 s. 11),föreslår att avslår det nu aktuellayrkandet, nämligen Kr274 (mp) yrkande 11.Vid föregående godkände riksdagenregeringens förslag att en fonogramersättning skulleinföras för lån av ljudupptagningar av musikaliskaverk på folk- och skolbibliotek (prop. 1997/98:87,bet. 1997/98:KrU13, rskr. 1997/98:303). Medel förändamålet anvisades i enlighet med förslag ibudgetpropositionen för (prop. 1998/99:100utg.omr. 17 s. 87, bet. 1998/99:KrU1, rskr.1998/99:55).I motion Kr275 (v) hemställs attfonogramersättningen fr.o.m. skallomfatta utlåning från samtliga bibliotek somomfattas av bibliotekslagen (1996:1596), dvs. ävenlänsbibliotek, lånecentraler, högskolebibliotek ochandra av staten finansierade bibliotek (yrkande 24).Utskottet anser att en tids erfarenheter av dennuvarande fonogramersättningen bör avvaktas innan enutvidgning av stödet diskuteras. En utvidgningskulle vidare medföra ett ökat resursbehov som börvägas mot andra behov av resurser i en samladbudgetbehandling efter utvärdering. Utskottetavstyrker motion Kr275 (v) yrkande 24.JämställdhetEnligt motion Kr274 (mp) skall förordningen(1976:504) om inkomstgarantier för konstnärer ändrasså att det skall finnas föreskrivet att en jämnkönsfördelning bland innehavarna av inkomstgarantierskall vara ett prioriterat mål (yrkande 12).Inkomstgaranti skall enligt förordningen (1976:504)beviljas konstnärer som står för konstnärligverksamhet av hög kvalitet och stor betydelse försvenskt kulturliv. Innehavare utses av regeringen.Medel beräknas under anslaget E 2 Ersättningar ochbidrag till konstnärer. Antalet garantirum uppgår år1999 till 157, varav 11 avser personer som innehafttidsbegränsade lärartjänster inom högre konstnärligutbildning.Vid 1997/anförde regeringen i denkonstnärspolitiska propositionen att det ärangeläget att de insatser som föreslogs ipropositionen används för att undanröja rådandeskillnader i villkor mellan män och kvinnor inomkonstnärsyrket. Det får självfallet förutsättas attregeringen är uppmärksam på dessa frågor också närdet gäller bidrag och ersättningar i övrigt tillkonstnärer. Det kan också nämnas attKonstnärsnämnden har som övergripande mål att bl.a.hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiskaoch sociala förhållanden och att nämnden har fåttregeringens uppdrag att på olika sätt uppmärksammaoch redovisa fördelningen av det statligakonstnärsstödet mellan kvinnor och män. Riksdagenbör inte begära att någon sådan särskild föreskriftom inkomstgarantiernas fördelning som begärs imotionen skall införas. Motion Kr274 (mp) yrkande 12bör avslås av riksdagen.I motion Kr275 (v) hemställs att skallbegära en utvärdering av Konstnärsnämndensfördelning av stödet till konstnärer (yrkande 27).Syftet skall vara att klargöra huruvida kvinnordiskrimineras vid bidragsgivningen på grund av sittkön. Motionärerna anser att andelen kvinnor ochandelen män sammantaget bör vara lika stor vidfördelningen av det statliga konstnärsstödet även omde olika konstarterna har olika fördelning påkvinnor och män.I den konstnärspolitiska propositionen (prop.1997/98:87 s. 11) konstaterade regeringen att detomfattande utredningsarbete som föregåttpropositionen hade visat att det finns skillnadermellan manliga och kvinnliga konstnärersförutsättningar på den konstnärliga arbetsmarknadenoch att exempelvis kvinnors inkomster är lägre än demanliga konstnärernas. Som redovisats ovan sågregeringen det som angeläget att de insatserbeträffande det statliga konstnärsstödet somföreslogs i propositionen skulle användas till attundanröja de rådande skillnaderna i villkor mellankvinnor och män.I regleringsbrevet för ställer regeringen krav pååterrapportering av den kvantitativa och kvalitativautvecklingen inom bidragsfördelningen. Vidare skallredovisas utvecklingen av bidragsgivningens kvalitetoch effekter avseende konstnärernas ekonomiska ochsociala villkor. skall löpandeförse regeringen och andra intressenter medinformation om utvecklingen av konstnärernasekonomiska och sociala situation. Nämnden skall ävenredogöra för vilka metoder som används därvidlag ochför orsakerna till eventuella skillnader mellanmanliga och kvinnliga konstnärer. Vidare ställerregeringen ett krav på , nämligenatt resultatet av all nämndens verksamhet skallredovisas uppdelat på kvinnor och män, när intesärskilda skäl talar mot detta.Med tanke på det omfattande utredningsarbete somnyligen genomförts års konstnärspolitiskaproposition och de återrapporteringsuppdrag somregeringen lämnat till , både närdet gäller bidragsfördelning och beträffandekvinnliga och manliga konstnärers villkor, anserutskottet att det inte är nödvändigt att begära ensådan utvärdering av verksamhetsom föreslås i motionen. Utskottet utgår från attregeringen sammanfattar och redovisar för riksdagende rapporter som framöver skalllämna till regeringen. Mot bakgrund av det anfördaavstyrker motion Kr275 (v) yrkande 27.Dansares situationEnligt motion Kr254 (fp) skall begära attregeringen undersöker möjligheten att inrätta ettrådgivningscentrum för dansare (yrkande 3). Dansarebör få stöd och hjälp att finna en ny yrkeskarriär,när de slutar som dansare vid relativt låg ålder.Frilansdansare har inte den låga pensionsålder sominstitutionsanställda dansare har och måste kunnaförsörja sig fram till vanlig pensionsålder. Det börockså vara möjligt att hitta en yrkesverksamhet därdansarerfarenheten är en värdefull bakgrund. Vidåtminstone en rådgivningsinstitution i landet,eventuellt i anslutning till ettarbetsförmedlingskontor, bör det finnas personal medspecialinriktning på rådgivning till dansare.Vid riksdagsbehandlingen av den konstnärspolitiskapropositionen behandlade kulturutskottetmotioner om dansares möjligheter att få rådgivninginför en ny yrkesverksamhet efter dansarkarriärensslut (bet. 1997/98:KrU13 s. 19-20). Kulturutskottetansåg att särskilda åtgärder måste vidtas för attunderlätta för dansarna att finna nya yrkesvägar.Frågan borde, enligt utskottets mening, lösas medutnyttjande av den befintligaarbetsförmedlingsorganisationen genom att - inomramen för tillgängliga resurser - en eller flerahandläggare anställs för ändamålet. På så sätt bordeen form av rådgivningscentrum skapas inomarbetsförmedlingsorganisationen på ett eller tvåställen i landet. Utskottet betonade att sådanrådgivning kräver speciell kunskap om dansaresutbildning, arbetssituation och kvalifikationer,vilket måste beaktas vid valet av handläggare.Utskottet förutsatte att regeringen skulle medverkatill att frågan får sin lösning inomarbetsförmedlingsorganisationen.I regleringsbrevet för avseendeArbetsmarknadsverket har regeringen lämnat ettuppdrag till verket att redovisavilka insatser och stödåtgärder arbetsförmedlingarnager yrkesdansarna för att underlätta yrkesbyte.Utskottet anser att det inte torde vara påkallatatt gör ett sådant uttalande om ettrådgivningscenter för dansare som begärs i motionKr254 (fp). Utskottet anser attArbetsmarknadsverkets rapport till regeringen böravvaktas innan ytterligare åtgärder övervägs. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr254 (fp) yrkande 3.Även i motion Kr272 (kd) uppmärksammas att dansarehar en kort yrkeskarriär. Mot denna bakgrund bör detredan i dansarutbildningen finnas en förberedelsetill en alternativ karriär och en planering fördansares vidareutbildning och omskolning. Dansareserfarenheter bör kunna tas till vara inom olikadelar av samhället. En översyn av dansarutbildningenbör därför göras (yrkande 16).Motsvarande motionsyrkanden har under senare åravstyrkts av utbildningsutskottet och därefteravslagits av (bet. 1996/97:UbU1 s. 70 ochbet. 1997/98:UbU13 s. 8). anfördeutbildningsutskottet att på senare tiduppmärksammat de problem som tagits upp i dåaktuella motioner och även övervägt åtgärder.Utbildningsutskottet ansåg att problemen skullekunna tas upp i ett samarbete mellan högskolor ochutgick från att problemen även var välkända för deansvariga vid dansarutbildningar i enskild regi. Detborde enligt utbildningsutskottets mening ankomma påutbildningsanordnarna och på dansarnas egnaorganisationer att ta initiativ till lösning påproblemen.Med hänvisning till vad utbildningsutskottettidigare anfört i frågan och till det ovanredovisade uppdrag som lämnats tillArbetsmarknadsverket av regeringen anser utskottetatt bör avslå motion Kr272 (kd) yrkande16.Förslagsrätt vid utseende av vissastyrelserMiljöpartiet begär i motion Kr274 att allakonstnärsorganisationer, dvs. även de som i dagsaknar förslagsrätt, bör ha förslagsrätt vidförordnande av ledamöter i styrelsen förKonstnärsnämnden och styrelsen för Sverigesbildkonstnärsfond (yrkande 15). Motionärerna angerinte hur många organisationer utöver de nuvarandenominerande organisationerna som skall gesnomineringsrätt.Utskottet påminner om att Konstnärsnämndensstyrelse enligt förordningen (1997:1153) medinstruktion för skall bestå avhögst elva ledamöter, varav en är ordförande och envice ordförande. finnsstyrelsen för somhandlägger och avgör ärenden om bidrag ochersättningar till bild- och formkonstnärer.Styrelsen för består avhögst tretton ledamöter, varav en är ordförande ochen vice ordförande. skallbestämma vilka övriga bidragsfördelande organ somskall finnas inom nämnden och hur dessa organ skallvara sammansatta.Regeringen utser enligt instruktionen förKonstnärsnämnden nämndens ordförande och viceordförande samt de andra ledamöterna i styrelsen.Fem av styrelseledamöterna utses efter förslag avKonstnärliga och litterära yrkesutövaressamarbetsnämnd (KLYS), som är en samarbetsnämnd förarton fackliga riksorganisationer inomkulturområdet.Vidare skall regeringen utse ordföranden, viceordförande samt de andra ledamöterna av styrelsenför . Tre av ledamöternautses efter förslag av (), två styrelseledamöter efterförslag av konsthantverkare ochindustriformgivare (), en styrelseledamot efterförslag av Föreningen och enstyrelseledamot efter förslag av Svenska FotografersFörbund.Utskottet anser i likhet med motionärerna att detinte är tillfredsställande att styrelserna förKonstnärsnämnden och bildkonstnärsfondutses efter nominering endast från ett visst antal,i förordningen angivna, konst-närsorganisationer.Det finns även andra organisationer somrepresenterar konstnärer och konstnärsgrupper.Utskottet anser att nomineringarna bör komma från envidare krets av organisationer för att de tvåstyrelserna skall kunna tillföras en så bred kunskapoch kompetens som möjligt. Utskottet föreslår därföratt med anledning av motion Kr274 (mp)yrkande 15 som sin mening ger regeringen till kännaatt regeringen bör se över frågan om hurkonstnärernas förslagsrätt skall kunna vidgasbeträffande ledamöterna i styrelserna förKonstnärsnämnden och ochatt regeringen därefter för bör redovisahur regeringen avser att öka kretsen av nominerandeorganisationer.AmatörkulturI motion Kr275 (v) hemställs att regeringen böröverväga formerna för ett stöd till beställningar avkompositioner och dramatiska verk som är utformadepå ett sådant sätt att amatörkulturlivets behov kantillgodoses. Syftet med stödet skall också vara attutveckla och fördjupa samverkansformer mellanamatörkulturlivet och etablerade tonsättare ochdramatiker (yrkande 35).Utskottet har i sitt betänkande1998/99:KrU7 (s. 12-14) behandlat frågor omamatörkulturen och redovisat olika statligastödformer. Med hänvisning till denna redovisningavstyrker utskottet motion Kr275 (v) yrkande 35. beträffande kulturskaparnas villkor ochbidragsreglernas utformningatt avslår motion 1998/99:Kr256 yrkande 6,res. 1 (m)2. beträffande fördelningen av denindividuella visningsersättningenatt avslår motion 1998/99:Kr255 yrkande 10,res. 2 (m, kd, mp)3. beträffande stödet till enskildakonstnäreratt avslår motion 1998/99:Kr272 yrkande 5,res. 3 (kd)4. beträffande singelföretagatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 11,res. 4 (mp)5. beträffande fonogramersättningatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 24,res. 5 (v)6. beträffande jämn könsfördelning blandinnehavarna av inkomstgarantieratt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 12,res.