bet · GM01NU7 · 1999-02-16 00:00:00 — Dennuvarande ordningen vad gäller kassaservice pålandsbygden, som innebär att lantbrevbärarnaerbjuder kassaservice varje vardag, är enligtutredningens bedömning väl generös. En rimliganpassning till efterfrågan kan vara attkassaservice erbjuds samt de dagardå pensionerna utbetalas. Utredningen anför attlantbrevbärarnas brevutbärning inte påverkas avutredningens förslag eftersom den postala serviceninte omfattas av utredningens uppdrag. Utredningensargument för den föreslagna ordningen är att enmarknadslösning med ett kompletterande offentligtansvar för vissa regioner och individer skulleansluta till jämförbara offentliga åtaganden.Regionala och lokala organ kan enligt utredningenflexibelt samordna det stöd som krävs för att enlevande glesbygd skall kunna behållas. Utredningenföreslår att förordningen (1994:577) omlandsbygdsstöd och stöd till kommersiell serviceändras så att det blir möjligt för länsstyrelsernaatt ge stöd även till kassaservice. Den nuvarandestatliga ersättningen till bör helt tasbort, anförs det.Utredning om den framtida regionalpolitiken(sammanfattning av direktiven)Regeringen har beslutattillkalla en kommitté med parlamentariskt inflytandemed uppgift att lämna förslag om hur den svenskaregionalpolitiken skall inriktas och utformas under2000-talets början. Denna utredning aviserades redani den regionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62).I direktiven (dir. 1999:2) anförs att bakgrundentill utredningen är väsentliga förändringar iförutsättningarna att bedriva regionalpolitik iSverige, bl.a. den accelererande utvecklingen avproduktions- och informationstekniken, den alltmerinternationaliserade ekonomin och Sverigesanslutning till Europeiska unionen.Med regionalpolitik avses åtgärder inom allapolitikområden som syftar till att påverkautvecklingen i geografiska områden medregionalpolitiska problem. Härmed avses områden som,mätt på olika sätt, utvecklas avsevärt sämre änandra.Den stabilitet i befolkningsutvecklingen somuppnåddes har på senareår återigen bytts till kraftigabefolkningsomflyttningar. Folkmängden har undersenare år minskat kraftigt inte bara i glesbygd samti små och medelstora kommuner utan även i mångastora industriorter och i de flesta av län.Vidare är det viktigt att den tradition avsolidaritet och sammanhållning som präglatdet svenska samhället inte bryts.Kommittén skall enligt direktiven1. analysera de senaste årtiondenas regionalautveckling och orsakerna till denna,2.3. analysera regionalpolitikens effekter,4.5. bedöma den framtida regionala utvecklingen,6.7. utarbeta en strategi för regional balans ochlämna förslag till övergripande mål och effektmålför den framtida regionalpolitiken,8.9. föreslå vilka olika medel som kan behövas för attuppnå dessa mål, samt10.11.särskilt behandla den regionala utvecklingen iglesbygden respektive landsbygden.12.Kommitténs arbete skall utgå från lokalaarbetsmarknader som minsta enheter och därifrånutvidgas till att avse förhållanden inom störreregioner, t.ex. län och landsdelar. I sitt arbeteskall kommittén i alla väsentliga frågor beakta hurden framtida regionalpolitiken kan bidra till enekologisk hållbar utveckling samt till ökadjämställdhet mellan kvinnor och män.Uppdraget skall redovisas senast den 31 augusti2000.De senaste årtiondenas regionala utveckling ochorsakerna till dennaI direktiven sägs att kommittén skall behandlabefolkningsutvecklingen som ett viktigt mått på denregionala utvecklingen men att även andra mått,t.ex. sysselsättningsmått, bruttoregionprodukt,arbetslöshet samt andra ekonomiska ochvälfärdspolitiska variabler, skall användas. göra internationella jämförelser. Iförsta hand skall utvecklingen i de övriga nordiskaländerna, i och i Europeiskaunionen analyseras.Regionalpolitikens effekterEtt viktigt led i kommitténs arbete skall vara attbedöma den hittillsvarande regionalpolitikenseffekter på den regionala utvecklingen. Kommitténbör göra en samhällsekonomisk analys av de intäkteroch kostnader som den hittillsvaranderegionalpolitiken bedöms ha medfört. Även om det ärsvårt att mäta effekterna av regionalpolitiskaåtgärder bör kommittén anstränga sig för att göradetta. Metodutveckling kan behöva initieras.Bedömningen av regionalpolitikens effekter skallomfatta både den "stora" och den "lilla"regionalpolitiken. Vad beträffar den "lilla"regionalpolitiken skall kommittén i första handbedöma resultaten av olika former av företagsstödoch den allt större projektverksamhet somlänsstyrelserna bedrivit under senare år.Bedömningen skall särskilt gälla hur åtgärdernabidragit till att uppfylla målet för verksamheteninom utgiftsområdet, dvs. att underlätta förnäringslivet i regionalpolitiskt prioriteradeområden att utvecklas så att det bidrar till attuppfylla målen för regionalpolitiken.Projektverksamheten är svår att utvärdera och nyametoder kan behöva utvecklas, sägs det i direktiven.Kommittén skall ta del av utvärderingarna avstrukturfondernas hittillsvarande effekter och låtadem ingå i en sammanvägd bedömning av resultatet avolika regionalpolitiska åtgärder i Sverige.Den framtida regionala utvecklingenVidare skall kommittén bedöma hur den regionalautvecklingen kan väntas bli under de närmaste femtill tio åren i olika typer av orter och regioner iSverige om regionalpolitiken bedrivs i huvudsak isamma former och med samma intensitet som förnärvarande. Prognoser över befolkningen samtbedömningar av utvecklingen vad gäller t.ex.näringsliv, sysselsättning, arbetslöshet,utbildningsnivåer, inkomster och förmögenheter iolika orter och regioner skall ingå i analysen.Kommittén skall belysa om statens roll i denframtida regionalpolitiken kan väntas bli väsentligtförändrad.Strategi för regional balans och mål för denframtida regionalpolitikenDe gällande övergripande målen för regionalpolitikeninnebär att den skall skapa förutsättningar förhållbar ekonomisk tillväxt, rättvisa och valfrihetså att likvärdiga levnadsvillkor skapas förmedborgarna i hela riket. Regionalpolitiken skallockså motverka regionala obalanser.Kommittén skall utarbeta en strategi för regionalbalans och lämna förslag till övergripande mål ocheffektmål för den framtida regionalpolitiken. Härvidbör förslag till regionalpolitiska delmål lämnas förflera viktiga politikområden. Förslagen skall beaktadet ökade behovet av att kunna mäta effekterna avpolitiken med hänsyn till målen. Ett skäl till attbedriva regionalpolitik är att effektivare kunnautnyttja befintligt samhällskapital i form av t.ex.bostäder, skolor, sjukhus, industrilokaler ochvägar. Ett ekonomiskt underutnyttjande av mäns ochkvinnors möjligheter och vilja till arbete och andraresurser i olika delar av landet minskar också densamhällsekonomiska effektiviteten och bör vägas in ibedömningen.Andra skäl till att bedriva regionalpolitik ärfördelningspolitiska, t.ex. vinsterna med en jämnfördelning av välfärden mellan människor och medvalfrihet i arbete och boende över hela landet.Kommittén skall som ett led i ställningstagandettill målen för den framtida regionalpolitiken vägasamman de fördelningspolitiska effekterna med densamhällsekonomiska analysen. Kommittén skall lämnaförslag till alternativa mål av olika karaktär ochgöra prioriteringar mellan de olika alternativen medhänsyn till bl.a. de medel som krävs för attuppfylla målen. I detta sammanhang skall det ävenövervägas om olika mål bör sättas för olika typer avorter och områden eftersom politiken omfattarområden med mycket olika förutsättningar.Kommittén skall även analysera samband mellanekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och regionalbalans.Medel för den framtida regionalpolitikenDen nya perioden för EG:s regional- ochstrukturpolitik avses gälla . Detförutses att samordningen med den nationellaregionalpolitiken ökar. har vidarebeslutat om nya regler för bl.a. regio- nalpolitiskaföretagsstöd som skall gälla fr.o.m. år 2000.En annan viktig utgångspunkt är den nya regionalanäringspolitiken över hela landet, som initierats avregeringen. Regionalpolitiken utgör en viktig del ide nya tillväxtavtalen.Kommittén skall också beakta att det i första handär åtgärder inom den "stora" regionalpolitiken somär avgörande för den framtida regionalautvecklingen.Vidare skall kommittén överväga möjligheterna attta till vara de mänskliga resurser som invandringentillfört för att t.ex. öka småföretagandet iregionalpolitiskt prioriterade områden.Kommittén skall beräkna eventuella budgetmässigaeffekter av sina förslag inom olika politikområden.En fråga som skall diskuteras i detta sammanhang ärhur regionalpolitiska överväganden på ett bättresätt än kan belysas och hanteras inomolika sektorers beslutsprocesser.Vad gäller de direkta företagsstöden skallkommittén främst lämna principiella förslag tilleventuella förändringar, t.ex. användningen avinvesteringsstöd eller driftstöd, bidrag eller lån isamband med investeringsstöd. EG:s statsstödsreglerskall beaktas.Regionalpolitiken skall bidra till att öka denekonomiska tillväxten i landet genom att bl.a.stödja ett i den internationella konkurrensenlönsamt näringsliv. Kommittén skall överväga denframtida användningen av driftstöd till företag i demest utsatta regionerna från effektivitets- ochkonkurrenssynpunkt.Däremot skall kommittén inte lämna förslag tillstödområdesindelning, sägs det i direktiven, bl.a.eftersom dessa frågor numera i stor utsträckningbestäms av regler utfärdade av EG-kommissionen.Den regionala utvecklingen i glesbygden respektivelandsbygdenÄven gles- och landsbygdsfrågorna skall ingå iutredningsarbetet. Med glesbygds- respektivelandsbygdspolitik avses åtgärder inom allapolitikområden som syftar till att påverka denregionala utvecklingen i sådana områden. Kommitténsförslag beträffande glesbygds- ochlandsbygdspolitiken skall vara samordnade med övrigaförslag. I detta arbete skall kommittén skiljamellan t.ex. utpräglad glesbygd och tätortsnäralandsbygd eftersom dessa områden har mycket olikautvecklingsförutsättningar. Kommittén skall särskiltbehandla glesbygdens och landsbygdens framtidautvecklingsmöjligheter ochnäringslivsförutsättningar. Småskaliglivsmedelsförädling och andra till jordbruket knutnaverksamheter kan behöva vidareutvecklas med hänsyntill bl.a. deras roll för sysselsättning, miljö ochturism.Kommittén skall även lämna förslag vad avserglesbygdens och landsbygdens roller i en omställningtill ett ekologiskt och kulturellt hållbart samhällesamt grundläggande servicefrågor, både när detgäller samhällelig och service.Allmän inriktning av regionalpolitikenMotionernaVänsterpartiet anför i motion 1998/99:N335 att enframgångsrik regionalpolitik bygger på enhelhetssyn, utgår från regionens egnaförutsättningar och förmår, genom lokal och regionalförankring, mobilisera regionens egnautvecklingskrafter. Underifrånperspektivet måstevara vägledande. Det är viktigt att finna metoderatt stoppa och vända den pågående utflyttningen frånregionerna till storstäder och universitetsstäder.Alla regioner är beroende av hög tillväxt.Motionärerna betonar vikten av kunskapsutvecklingoch teknikförnyelse för att de utsattaregionerna skall vara konkurrenskraftiga.Vänsterpartiet anser att verksamheten mednationella och regionala resurs-centrum börutvecklas och garanteras en långsiktig finansiering.Länsstyrelsen bör vara huvudman för regionalaresurscentrum och kommunerna på motsvarande sätt förlokala resurscentrum. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna införbudgetpropositionen . Jämställdhetsperspektivmåste genomsyra regionalpolitiken mer än ,anförs det. Det regionala företagsstödet bör riktastill kvinnor i lika stor omfattning som till män.Vänsterpartiet föreslår att kvinnor skall vararepresenterade med i regionalabeslutsgrupper samt att länsstyrelserna skall ges iuppdrag att kartlägga och utveckla en länsstrategiför att säkra kvinnors rätt till arbete och rimligalivsvillkor.I kommittémotion 1998/99:N274framhålls att regionalpolitikens uppgift är attbidra till att utveckla livskraftiga regioner i helalandet. Utbildning, infrastruktur och goda villkorför företag och företagande är grundläggande. Engenerell politik som är inriktad på ett bättreföretagarklimat, tillväxt och nya jobb skapar debästa förutsättningarna för ökad sysselsättning äveni svagare regioner. Näringsliv och offentlig sektori glesbygd bör kompenseras för långa avstånd, smålokala marknader, brist på utbildad personal etc.Eftersom basen för sysselsättning och boende pålandsbygden är konkurrenskraftiga jordbruks- ochlivsmedelsföretag, krävs det ur konkurrenssynpunktatt de skatter som slår hårt mot dessa företag,t.ex. el- och dieselbeskattningen, sänks.Det är i första hand regionerna själva som skall taansvar för sin utveckling. och regional självstyrelse genomdirektvalda regionala fullmäktige stärkerkommunernas och regionernas möjligheter att ta dettaansvar, anför motionärerna.Den statliga sektorspolitiken måste taregionalpolitiska hänsyn. Samordning och helhetssynöver sektorsgränserna måste vara vägledande.En viktig del av infrastrukturen är en fungerandepostgång som är heltäckande och omfattar helalandet, påpekas det.Centerpartiet anför i motion 1998/99:N337 attinriktningen skall vara att skapa goda möjlighetertill uthållig ekonomisk tillväxt och utveckling ihela . En utgångspunkt är att fler vill taett större ansvar över sin egen närmiljö och kunnadelta i samhällsplaneringen. En politik förutveckling handlar inte i första hand om stöd ochbidrag utan om att ta till vara den kreativitet somfinns lokalt. En ny regionalpolitik bör kännetecknasav att den har ett tydligt mål om utveckling i helaSverige, överordnat alla politik-områden.För att skapa livskraftiga områden är det enligtCenterpartiet en förutsättning att det finnsgrundläggande samhällsservice i hela landet, bl.a.post- och teleförbindelser och infrastruktur.Riksdagen bör av regeringen begära förslag till engaranterad grundservice. Bristen på samordningmellan olika samhällssektorer är påtaglig.Bolagiseringar, avregleringar och privatiseringarhar bidragit till ett svåröverblickbart lapptäcke avorganisationer. En utvärdering bör göras av debolagiseringar som gjorts och vilka effekter dettafått för den regionala utvecklingen. Vidare behövsdet regelförändringar som möjliggör ett mer lokaltutvecklingsarbete, bl.a. en fjärde planeringsnivå,anför motionärerna. De anför vidare att kvinnorsföretag missgynnas av reglerna för småföretagsstöd.Reglerna bör därför ses över.Härefter redovisas övriga motioner. I motion1998/99:N248 (s) framhåller motionärerna vikten avatt integrera ett jämställdhetsperspektiv iregionalpolitiken. De anser att det aviseradekommittéarbetet bör inbegripa frågor omlänsstyrelsernas roll när det gällerjämställdhetsarbete samt en översyn av regelsystemetför företagsstöd, så att inte kvinnliga företagaremissgynnas.Skogslänens särskilda problem tas upp i motionerna1998/99:N282 (s) och 1998/99:N285 (s). Mot bakgrundav befolkningsminskningen i skogslänen bör deregionalpolitiska stödformerna, indelningen istödområden och olika hinder för kvinnorna att verkai dessa regioner ses över. Vidare föreslåsspecialdestinering av resurser till regionala ochlokala resurscentrum m.fl. åtgärder.I motion 1998/99:N310 (m) föreslås att helt nyariktlinjer för närings- och regionalpolitiska stödinförs eftersom det finns tecken som tyder på attstöden snedvrider konkurrensen på ett sådant sättatt företag, som inte får stöd, drabbas.I motion 1998/99:N327 (c) begärs en kraftfullregionalpolitik. Enligt motionären är det viktigtatt utreda hur en tydlig, medveten och kraftfullregionalpolitik kan förenas med EG:s strukturfonder.I motion 1998/99:N237 (fp) anser motionärerna attmålet för regionalpolitiken bör vara att öka denenskildes möjligheter att fritt välja arbete ochbostadsort. Därför bör politiken läggas om ien riktning som syftar till att skapa fler jobbgenom företagande. Vidare är en ekonomisk politiksom befrämjar allmän tillväxt nödvändig försmåföretagen och möjligheterna till sysselsättningoch utkomst i landsbygden. Motionärerna framhålleratt högre utbildning måste bli tillgänglig för flerpersoner i , bl.a. genom distansundervisning.En sådan metodik bör utvecklas för såvälgymnasieskolor på landsbygden som för universitetoch högskolor. Vidare pekar motionärerna påkulturens betydelse för regionalpolitiken.Regional utveckling bygger på samverkan, anförs deti motionen. Ytterligare vägar bör prövas för attsäkerställa service, till exempel genom att statligamyndigheter prövar möjligheten att köpa tjänstergenom privata företag.I motion 1998/99:N338 (fp) anförs att avståndetmellan valda och väljare är för stort. Motionärernaframhåller att gemensamma grundläggande värderingarsåsom demokrati, jämställdhet och tolerans samt ettgemensamt språk är nödvändigt.Vissa kompletterande uppgifterFörutom de utredningsbetänkanden ochutredningsdirektiv m.m. som har refererats iinledningen redovisas här - ämnesområdesvis - vissakompletterande uppgifter.Utbildning och kulturUtbildningens roll i regionalpolitiken behandladessenast i arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /98:AU11. Arbetsmarknadsutskottetbetonade starkt utbildningens betydelse för regionalutveckling. Därvid anslöt sig utskottet till denbedömning som gjordes i den senasteregionalpolitiska propositionen (prop. 1997/98:62),nämligen att dagens och morgondagens arbetsmarknadkräver alltmer kvalificerad och återkommandeutbildning. tillstyrkteregeringens förslag om att den decentraliseradeutbildningen och distansutbildningen skulle byggasut med minst 1 500 platser , i förstahand inom stödområde 1. Vidare tillstyrktesregeringsförslaget om inrättande av en delegationoch ett utvecklingscentrum för IT-baseraddistansundervisning i Härnösand.När det gäller distansutbildningsmyndigheten iHärnösand kan det tilläggas att regeringen i maj1998 tillkallade en organisationskommitté meduppgift att planera och förbereda verksamheten vidden nya myndigheten. Enligt kommittén fördistansutbildningscentrum bör verksamheten komma igång senast den 1 juli 1999.Utveckling av distansutbildning också pågrundläggande och gymnasial nivå är ett viktigtinstrument enligt vad som sägs i denregionalpolitiska propositionen. Inom ramen förkunskapslyftet sker omfattande insatser inomdistansutbildningsområdet. Inte minst gäller detmindre kommuner i glesbygd, anförde regeringen.I samma proposition gör regeringen bedömningen attkulturen är en betydelsefull faktor för regionalutveckling. Regeringen aviserade därför att denämnade avsätta totalt för attunder en försöksperiod , med början år1998, initiera lokala och regionalautvecklingsprojekt inom kulturområdet med syfte attfrämst i stödområdena stärka regional utveckling ochkulturell infrastruktur. Enligt regeringsbeslut den17 har regeringen uppdragit åt Statenskulturråd att initiera ochstödja kulturprojekt enligt ovan. Vidbidragsfördelningen bör verka för attsamspelet mellan teknikutveckling och möten mellandet levande kulturutbudet lyfts fram, liksomsamverkan mellan regionala respektive lokala aktöreroch den nationella nivån.Det kan tilläggas att länsstyrelserna förfogar överprojektmedel ur anslaget för allmännaregionalpolitiska åtgärder, vilka de även kananvända till delfinansiering av kultursatsningar.Kulturprojekt kan också ingå i de nya regionalatillväxtavtalen.Konkurrensförutsättningar för jordbruksnäringenI presenterade regeringenett antal nya insatser för att förenkla för mindreföretag. Många jordbruksföretag torde kunna inräknasi denna grupp. Bland annat skall alla förslag tillnya regler som har betydelse för näringslivetsverksamhet granskas ur ett mindre företagsperspektiv. Detta innebär bl.a. att offentligautredningar och myndigheter i fortsättningen måstegöra en konsekvensanalys av alla regler som kankomma att föreslås. De nya bestämmelserna omkonsekvensanalys trädde i kraft den 1 februari 1999enligt förordning (1998:1820) om särskildkonsekvensanalys av reglers effekter för småföretags villkor. kommer attbehandla förenklingsfrågorna i sitt betänkande omvissa näringspolitiska frågor (bet. 1998/99:NU6),vilket avlämnas inom kort.Även företagsskattefrågorna och särreglerna förfåmansföretag har varit föremål för successivajusteringar under senare år.När det gäller energibeskattningen för jordbrukethar finansminister den 20 januari 1999svarat på en fråga (1998/99:232) av () om jordbrukets ekonomiska villkor.Finansministern framhöll att det inomRegeringskansliet pågår engenomgripande översyn av energibeskattningen inom eninterdepartemental arbetsgrupp, Energiskattegruppen.Inom ramen för Energiskattegruppens arbete ingårbl.a. att analysera utformningen avenergibeskattningen för jordbruksnäringen. Vidare,sade finansministern, har överläggningarinletts om skattepolitikens framtida utformning medföreträdare för samtliga riksdagspartier.Jordbrukets energibeskattning kan även komma attaktualiseras i samband med dessa överläggningar.Finansministern ansåg att resultatet av det pågåendearbetet borde avvaktas innan han var beredd att taställning till frågor rörande den framtidautformningen av jordbrukets energibeskattning.Vidare bör nämnas att miljö- och jordbruksutskottetden anordnade en offentligutfrågning om jordbruks- och trädgårdsnäringenssituation, då även de här berörda frågorna kom upptill diskussion.Konkurrenssnedvridande företagsstödUtskottet har i sitt betänkande1998/99:NU2 om utgiftsområde 19 Regional utjämningoch utveckling avstyrkt ett motionsyrkande omkonkurrenssnedvridande företagsstöd. Utskottetframhöll i betänkandet att det var medvetet om attföretagsstöden kan medföra en risk för snedvridandeav konkurrensen. Därför ansåg utskottet att det ärpositivt att konkurrensaspekter vägs in i de flestastödformer vid bedömningen av hur stort stöd som börlämnas. Vidare anförde utskottet att synsätt innebär att de snedvridningarav konkurrensen som är förbundna medregionalpolitiska stöd kan försvaras om vissaprinciper och regler följs. Stöden bör därför,enligt kommissionen, endast användas sparsamt ochförbli koncentrerade till de minst gynnade områdena.Utskottet instämde i kommissionens synsätt i detovan nämnda betänkandet.PostserviceFrågan om postservice i hela landet behandladessenast av trafikutskottet i betänkande1997/98:TU13. framhöll att det varav avgörande betydelse för såväl privatpersoner somföretag, organisationer och offentlig förvaltningatt det finns en fungerande postservice i alla delarav landet. Genom postlagen (1993:1684) har statenansvaret för en rikstäckande post- och kassaservice.Vidare ålåg det såsom medlem av EU attsenast följa bestämmelserna idet s.k. postdirektivet. Detta innebär en skyldighetatt säkerställa en samhällsomfattande posttjänst,dvs. stadigvarande tillhandahållna posttjänster avfastställd kvalitet inom hela landet till rimligapriser. Enligt trafikutskottet innebärpostdirektivet nya krav och ett understrykande avatt det är användarnas behov och önskemål som skallsättas i centrum. I likhet med regeringen ansågtrafikutskottet att det servicemål som staten skallange för posttjänsten i hela landet skall vara eninsamling minst avpostförsändelser upp till . Vid den aktuellatidpunkten fanns det endast ca 1 500 svenska hushåll- främst i extrem glesbygd i fjällvärlden ochytterskärgården - som inte hade femdagarsservice. Iavtal med skulle det anges att detta antalinte skulle få öka. Denna målsättning fanntrafikutskottet rimlig och godtagbar.Den aviserade postpropositionenkommer enligt information från Regeringskanslietinte att beröra servicefrågor utan frågor om denpostala infrastrukturen, dvs. postnummer- ochpostboxsystem m.m.Nyligen har betänkandet Kassaservice (SOU 1998:159)av lagts fram.