bet · GN01NU6 · 1999-09-21 00:00:00 — 1999/2000NU6ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1998/99:102 om handel medädelmetallarbeten,dels en motion som väckts medanledning av propositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till en nylag om handel med ädelmetallarbeten, som skallersätta lagen (1986:985) om handel medädelmetallarbeten. Syftet är bl.a. att nå en ökadanpassning till EG-rättens principer om frivarurörlighet. Enligt förslaget anpassas den lägstatillåtna finhalten för ädelmetallarbeten till vadsom gäller enligt internationell standard. Vidarekommer namnstämplar från något annat land inomEuropeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) attjämställas med svenska namnstämplar utan krav påregistrering i , om det på etttillfredsställande sätt går att identifiera den somanbringat stämpeln. En motion avstyrks isammanhanget. I proposition 1998/99:102 föreslås att riksdagenantar förslag till lag om handel medädelmetallarbeten.Lagförslaget återges i bilaga.MotionenDen motion som behandlas här är1998/99:N18 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att verka för kravpå om utarbetande av direktiv omnamnstämpling av ädelmetallarbeten i hela EESavtalsområde,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att i lagstiftningeninfoga en bestämmelse om högsta tillåtna nickelhaltoch nickelutsläpp. PropositionenBakgrundI proposition 1998/99:102 föreslås att riksdagenantar förslag till lag om handel medädelmetallarbeten. Lagen föreslås träda i kraft den1 , som den nuvarande lagen(1986:985) om handel med ädelmetallarbeten upphöratt gälla. Lagförslaget har anmälts till EG-kommissionen.Det historiska motivet för lagstiftning på områdetvar att föremål av ädelmetall kunde användas sombetalningsmedel. Syftet med nuvarande lag, som hargällt , är främstkonsumentskyddssynpunkter. Genom denna lag sänktesfinhaltskravet för guld från 18 karat till 14 karatoch tillverkaren tilläts att själv stämpla sinaarbeten (prop. 1986/87:8, bet. NU 1986/87:8). Kravetpå statlig kontrollstämpling avskaffades därmed.Redan på 1970-talet uppmärksammades dehandelshinder som kravet på nationellkontrollstämpling kunde medföra för dengränsöverskridande handeln. Ett initiativ av EFTAresulterade i konventionen om kontroll och märkningav arbeten av ädel metall, den s.k.ädelmetallkonventionen . Konventioneninfördes i svensk rätt genom förordningen (1975:49)om gemensam kontrollstämpel m.m. för arbeten avguld, silver eller platina. Detta innebär attarbeten som stämplats med den gemensammakontrollstämpeln kan säljas i andra länder utan kravpå ytterligare stämpling. Flera av EU:s länder ståremellertid utanför konventionen.Ädelmetallarbeten av guld eller platina fårmarknadsföras i endast om de är försedda medfinhaltsstämpel samt antingen namnstämpel ellerkontrollstämpel. Kontrollstämpling (i medden s.k. kattfoten) och namnstämpling skall görasgenom tillverkarens eller importörens försorg.Därutöver måste alla som yrkesmässigt tillverkar,importerar eller säljer ädelmetallarbeten av guldeller platina, liksom även deras namnstämplar, vararegistrerade hos ().Den svenska ädelmetallagstiftningen är inte heltanpassad till EU, vilket föranledde EG-kommissionenatt inleda en granskning av densvenska lagstiftningens överensstämmelse med EG-rätten. överlämnade kommissionen enformell underrättelse med anmärkning om att vissasvenska bestämmelser strider mot EG-fördragetsbestämmelser om fri varurörlighet.På regeringens uppdrag utredde Styrelsen förackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) densvenska ädelmetallagstiftningens överensstämmelsemed EG-rätten och lämnade rapporten och genomförande av öppna system i svenskädelmetallagstiftning till regeringen. Rapporten,som också inkluderade lagförslag, harremissbehandlats. I den fortsatta beredningen harregeringen inhämtat Lagrådets yttrande överlagförslaget. Lagrådets synpunkter har beaktatseller godtagits.Den svenska ädelmetallagstiftningen och EG-rättenEnligt EG-rätten skall det råda fri varurörlighet påden inre marknaden. Handelshindrande nationellaregleringar får endast upprätthållas om det kanmotiveras av hänsyn till allmän moral, ordning ellersäkerhet, skydd för människors och djurs liv ochhälsa samt några ytterligare motiv. I praxis haräven åtgärder som konsumentskydd, miljöskydd m.m.godtagits av . Som anpassning till enEG-dom beslutade om etttillägg till 8 § i den nuvarande lagen om handel medädelmetallarbeten (prop. 1997/98:1 utg.omr. 24, bet.1997/98:NU1). Tillägget, som trädde i kraft den 1januari 1998, innebär att med svensk kontrollstämpeljämställs kontrollstämpel från ett kontrollorgan inågot annat land inom Europeiska ekonomiskasamarbetsområdet (EES) under förutsättning attorganet är oberoende och kontrollen kan bedömas somlikvärdig. Sådan kontrollstämpling från ettoberoende organ, vilket oftast är utpekat av landetsregering att svara för ädelmetallkontrollen, benämnstredjepartskontroll.Det pågår ett arbete i Europeiskaunionens råd med att ta fram ett direktiv rörandehandel med ädelmetallarbeten. EG-kommissionensursprungliga förslag presenterades och hardärefter varit föremål för flera ändringar. Förnärvarande är det osäkert om det blir något direktivpå detta område. Skillnaderna i de olika förslagenrör huvudsakligen kontroll och stämpling. Frånsvensk sida har det framhållits att det inte finnsnågot behov av direktiv på ädelmetallområdet. Densvenska positionen har varit att förespråkafrivilliga märkningssystem, styrda av konsumenternaskrav på märkning.Som nämnts ovan har i november 1998i en formell underrättelse anmärkt mot vissa svenskabestämmelser.FörslagFortsatt lagstiftningEnligt regeringens bedömning bör även ifortsättningen behålla särregleringen i fråga omhandel med ädelmetallarbeten. Om och när ett EU-direktiv träder i kraft kommer att varatvunget att införa lagstiftning i enlighet meddirektivet.Paragrafhänvisningarna i texten nedan avserregeringens lagförslag i föreliggande proposition.Behov av EG-anpassningRegeringens förslag innebär att lagen skalltillämpas på yrkesmässig tillverkning av och handelmed ädelmetallarbeten (1 §). Dessa definieras somarbeten av guld, silver eller platina som innehållerviss finhalt, nämligen för respektive metall minst fint guld, minst fint silver, minst fin platina.Skälen till de sänkta finhaltskraven är att den nugällande lagstiftningens bestämmelser om högrefinhalter (t.ex. guld, dvs. 14 karat)kan få en handelshindrande effekt enligt har i sin formella underrättelseangivit att den önskar att anpassar sinakrav på finhalter till dem som anges i liggandeförslag till direktiv. Den svenska lagstiftningenssyfte är främst konsumentskydd, men regeringen görändå den bedömningen att konsumentskyddsaspekteninte är tillräckligt bärande skäl för att behålla desvenska höga finhaltskraven utan möjlighet att godtaarbeten från andra medlemsländer. Kravet påfinhaltsstämpling säkerställer att konsumenten påett enkelt sätt kan ta reda på halten ädel metall iett arbete.Lägsta tillåtna finhalt föreslås därför anpassastill de nivåer som förekommer i både direktivförslagoch gällande ISO-standard 9202, dvs. 375, 800 och850 tusendelar för respektive guld, silver ochplatina.I propositionen redovisas vidare attnickelallergier är ett mycket utbrett problem isamband med användning av ädelmetallarbeten. Somlegeringsmaterial för ett ädelmetallarbete i guldkan t.ex. koppar, silver, zink, tenn och nickelförekomma. I denna fråga är hälsoskyddsaspekten merframträdande än konsumentskyddsaspekten. Inom EU harantagits ett s.k. tillnärmningsdirektiv[1] avseendenickel som avses komma i direkt och långvarigkontakt med huden. Föreskrifter har meddelats avKemikalieinspektionen. Vidare finns detcertifieringsorgan, bl.a. SP, som på kommersiellgrund erbjuder certifiering för frihet från nickel.Mot denna bakgrund finner regeringen inte förnärvarande skäl att föreslå någon reglering i dennafråga.Enligt de nuvarande reglerna tillåts en negativavvikelse, dvs. en lägre reell finhalt än vad som ärnominellt angivet för att kompensera oprecisamätmetoder. I förslaget till EG-direktiv tillåtsdäremot inte negativ avvikelse. Någon ändringföreslås emellertid inte på denna punkt avregeringen (1 §).Den nuvarande lagen om handel med ädelmetallarbetenföreskriver, som tidigare nämnts, att ettädelmetallarbete av guld eller platina skall varaförsett med finhaltsstämpel samt antingennamnstämpel eller kontrollstämpel. Genom den ändringav lagen som trädde i kraft den 1 januari 1998godtas även likvärdig kontrollstämpling utförd avett oberoende organ i annat land inom EES.Namnstämplar på arbeten som saluförs i skallvara registrerade hos kontrollorganet, SP. Dettagäller även för utländska namnstämplar. Innehavarenav namnstämpel betalar en årlig avgift till SP förregisterhållningen (10 §).I kommissionens underrättelse har anförts att kravetpå registrering av namnstämplar liksom avgiftenstrider mot EG-fördraget, eftersom syftet medkontrollförfarandet enligt kommissionen kan uppnåsmed mindre restriktiva handelsbestämmelser. Enligtregeringens bedömning fyller emellertidregisterhållningen en funktion ur kontrollsynpunkt.Den bör därför vara kvar. När det gällernamnstämplar från något annat land inom EES - på ettädelmetallarbete som saluförs i - bör detenligt regeringsförslaget vara tillräckligt medregistrering hos offentligt organ itillverkningslandet eller någon annan ordning, sommedför att det på ett tillfredsställande sätt gåratt identifiera den som stämplat arbetet (5 §).Detta får även till följd att någon svenskregistreringsavgift inte behöver betalas avimportören.Öppet system för kontrollÅr 1992, i samband med förberedelserna inför , fattade ett principbeslut om attSverige skulle tillämpa s.k. öppna system förteknisk provning och kontroll (prop. 1991/92:170bil. 11, bet. 1992/93:EU1). Lagen (1992:1119) omteknisk kontroll innebär att alla organ som kan visaatt de är kompetenta skall ha rätt att i konkurrenserbjuda sina tjänster i samband medkontrollverksamheten. Kompetensbedömning ochfortlöpande tillsyn skall ske genom att organenackrediteras för uppgiften av SWEDAC.Denna princip är emellertid ännu inte genomförd ifråga om kontroll av ädelmetallarbeten. Förnärvarande är SP det organ som regeringen utsetttill kontrollorgan. Regeringen föreslår nu att ettöppet system för kontrollstämpling införs enligtovanstående principer. De organ som önskar komma ifråga skall enligt förslaget ansöka om ackrediteringför uppgiften hos SWEDAC, och alla som uppvisarkompetens skall få rätt att fungera somkontrollorgan (8 §).Tillsyn m.m.Regeringen föreslår att regler införs om tillsynenöver lagens efterlevnad (13-15 §§). Regeringens förslaginnebär vidare att registret av namnstämplar flyttastill SWEDAC, som därigenom får vissa intäkter sombör kunna finansiera kostnaderna för tillsynen.Vidare föreslås att registreringsplikten förtillverkare, försäljningsställen och importöreravskaffas med den motiveringen att behovet avregistrering av guldsmeder m.fl. inte torde varastörre än för andra affärsområden.I propositionen förordas också att dettydligare skall framgå av lagen vilkasituationer som regeringen - eller denmyndighet som regeringen bestämmer - fårföreskriva om undantag eller avvikelse frånlagens bestämmelser. Undantag frånstämpling kan exempelvis vara aktuellt, därsådan stämpling endast har begränsadbetydelse från konsumentskyddssynpunkt (12§).MotionenI motion 1998/99:N18 (kd) anförs att inom EUbör verka för att alla länder inom EES skall hanationella krav på registrering av namnstämplar.Antingen skall alla som är verksamma i branschen hakrav på registrering av namnstämpling eller ocksåingen, anser motionärerna. Vidare befarar de att dennya avgiften, vilken skall finansieratillsynskostnaden, kommer att höjas kraftigt ochutgöra en växande konkurrensnackdel för de svenskaprodukterna.Med de i propositionen föreslagna lägrekraven på ädelmetallhalter ersättsädelmetallerna med andra metaller, t.ex.nickel. Förslaget kommer därför att ökariskerna för ytterligare nickelexponering,befarar motionärerna. I eninformationskampanj bör allmänhetenupplysas om problemet, sägs det i motionen.Som ett skydd och en garanti förkonsumenten bör en högsta nickelhalt i envara anges, dels för att konsumenten skallkänna trygghet, dels för att allergierskall förebyggas. Högsta nickelhalt börenligt motionärernas mening anges i enbestämmelse.Vissa kompletterande uppgifterFrågan om namnstämplingDe flesta länderna i har ett krav påtredjepartskontroll av ädelmetallarbeten, dvs. ennationell kontroll av finhalten, vilken utförs avfristående och oberoende organ. Dessa organ kanackrediteras efter en kompetensprövning på nationellnivå, såsom fallet är exempelvis i Nederländerna.Kontroll-organet verifierar endast den åsattafinhalten, vilket är kontrollstämpelns syfte. Blandannat har , , ,och en obligatorisktredjepartskontroll av ädelmetallarbeten.Administrativt sett sköts tredjepartskontrollen påolika sätt i olika länder. kan dettillverkande företaget - utan att ange finhalten -åsätta sin namnstämpel, dvs. signering, påädelmetallarbetet, t.ex. som en del av företagetsmarknadsföring. Ur konsumentskyddssynpunkt är detdock tredjepartskontrollen som är det väsentliga,inte namnstämplingen.Vissa länder, t.ex. och , harförutom ett system för tredjepartskontroll ettalternativt system med förstapartskontroll, dvs. atttillverkaren själv deklarerar innehållet i ettädelmetallarbete (s.k. tillverkardeklaration). Idetta fall måste tillverkaren, förutomfinhaltsstämpel, även åsätta en namnstämpel påädelmetallarbetet. Därtill krävs en nationellregistrering av namnstämplarna. Dessa krav har tillsyfte att säkerställa identifiering av den som äransvarig för ädelmetallarbetet ochfinhaltsstämplingen.I skall således ett ädelmetallarbete avguld eller platina vara försett med finhaltsstämpelsamt antingen kontrollstämpel (tredjepartskontroll)eller namnstämpel (förstapartskontroll). Försilverföremål finns inga krav på stämpling, men omfinhaltsstämpel åsätts gäller samma ordning som förguld och platina.Enligt uppgift finns det andra länder inom EES,nämligen och , där enbarttillverkarkontroll tillämpas. Kontrollen utförs iTyskland - utan nationell lagstiftning - avtillverkarna själva inom ramen för ett skråsystem. (Med andrapartskontroll avses att tillverkarenskunder kontrollerar godset, s.k. )AllergifråganNickelallergiNickelallergier är ett utbrett problem vidanvändning av bl.a. smycken av ädelmetall. Långvarignickelexponering mot huden förekommer dock även frånandra produkter som inte är ädelmetallarbeten,exempelvis från knappar och smycken av s.k. oädelmetall. Vidare gäller för många ädelmetallarbetenatt det inte förekommer någon egentlig exponeringmot huden som kan ha betydelse ur allergisynpunkt,t.ex. ljusstakar och andra prydnadsföremål.Tidigare behandling i riksdagenSocialutskottet är det utskott i sombereder frågor om allergier i samband medfolkhälsan. har socialutskottetberört frågan om allergier i allmänhet och tagit uppfrågor om förebyggande arbete. Däremot har intefrågor om specifikt nickelallergi behandlats.Miljö- och jordbruksutskottet har tagit upp frågorom allergi i samband med nickel i kosmetika ibetänkande 1998/99:MJU6 (s. 103). Där anfördeutskottet följande:När det gäller förekomsten av nickel i framför allthudnära kosmetika hänvisar utskottet i första handtill vad som anförts om klassificering ochmärkning av allergiframkallande ämnen. Härutöver böruppmärksammas att kosmetiska produkter regleras iEG:s direktiv om kosmetiska produkter (76/768/EEG).Direktivet innehåller regler på gemenskapsnivå förkontroll, sammansättning och märkning av kosmetiskaprodukter. Huvudsyftet med direktivet är skyddet avfolkhälsan. De svenska reglerna för kosmetiska ochhygieniska produkter finns i förordningen(1993:1283) om kosmetiska och hygieniska produkter.Reglerna i om utredning och bedömning avbl.a. kemiska produkters hälsorisker är tillämpligapå dessa produkter. får enligtförordningen meddela de ytterligare föreskrifter sombehövs i fråga om utredningar av hälso- ochmiljöfarlighet.UtvecklingenSom tidigare nämnts har EU antagit ett direktiv omtillnärmning av medlemsstaternas lagar och andraförfattningar om begränsning av användning ochutsläppande på marknaden av vissa farliga ämnen ochpreparat (direktiv /769/EEG med bl.a. ändring94/27/EG). Bland annat föreskrivs följande idirektivet:Förekomst av nickel i vissa föremål som kommer idirekt och långvarig kontakt med huden kan framkallaöverkänslighet för nickel hos människor och ledatill allergiska reaktioner. Användningen av nickel isådana föremål bör därför begränsas.En medlemsstat har redan infört en radkontrollåtgärder inom sitt territorium för attmotverka överkänslighet för nickel ochnickelallergi, och en annan medlemsstat planerar attinföra en rad andra åtgärder inom sitt territorium.Det finns således risk för att handelshinder kanuppstå.De provmetoder som skall användas för att visaöverensstämmelser med detta direktiv bör fastställasoch offentliggöras innan direktivet börjartillämpas. Dessa provmetoder bör omfattas av enEuropastandard.De begränsningar som redan har införts eller somplaneras av vissa medlemsstater i fråga omanvändningen av nickel påverkar direkt fullbordandetav den inre marknaden och dess funktion. Det ärdärför nödvändigt att tillnärma medlemsstaternaslagstiftning på detta område.Som nämnts är direktivet antaget av EU. I avvaktanpå färdigställande av standarder för mätmetoder hardirektivet ännu inte trätt i kraft. Direktivetinnehåller klara gränser för nickelförekomst ochnickelurlakning ur föremål, som kommer i tät,långvarig kontakt med hud, bl.a. smycken, men ävenknappar, blixtlås o.d. Genomförandet av direktivetnär det gäller nickel sker genom föreskrifter sommeddelas av Kemikalieinspektionen.Standarder för mätmetoderna har blivitfärdigställda . Destandarder som sålunda harmoniseras enligtdirektivet har offentliggjorts ikommissionens meddelande i Europeiskagemenskapernas officiella tidning, dateradden . Efter detta datum harmedlemsstaterna på sig attinföra de författningar som är nödvändigaför att följa direktivet. Enligtinformation från Kemikalieinspektionenkommer inspektionen, i samarbete med ettantal andra myndigheter och organ, attgenomföra olika informationsinsatserangående de nya föreskrifterna. Enligtplanerna kommer föreskrifterna att träda ikraft den 1 januari 2000.Utskottets ställningstagandeRegeringens förslag syftar till en ökad anpassningtill EG-rättens principer om fri varurörlighet.Enligt förslaget anpassas den lägsta tillåtnafinhalten för ädelmetallarbeten till vad som gällerenligt internationell standard. Vidare kommernamnstämplar från något annat land inom EES attjämställas med svenska namnstämplar utan krav påregistrering i , om det på etttillfredsställande sätt går att identifiera den somanbringat stämpeln.Som ovan nämnts pågår inom EU ettdirektivarbete rörande handel med ädelmetallarbeten.För närvarande är det osäkert om det blir någotdirektiv på detta område av den orsaken attmedlemsstaterna inte har kunnat enas om kraven ifråga om stämpling. Enligt information frånRegeringskansliet kan majoriteten av medlemsstaternainte tänka sig att acceptera annat änkontrollstämpling utförd av en oberoende tredjepart. Som redovisats i det föregående har densvenska positionen varit att tillverkardeklarationmed stämpling av finhalt och namn bör varatillräckligt.För svenska namnstämplar gäller, som nämnts, ettkrav på registrering. I motion 1998/99:N18 (kd)begärs att i EU skall verka för att allaländer skall tillämpa systemet med registrering avnationella namnstämplar. Utskottet har en annanuppfattning i den frågan med hänsyn till EG-rätten.Att för ett ädelmetallarbete (från ett annat landinom EES), som har försetts med entillfredsställande kontrollstämpel, krävaytterligare åtgärder för marknadstillträde i Sverigeskulle strida mot EG-rättens principer om frivarurörlighet. En vara som lagligen saluförs i ettmedlemsland skall också kunna saluföras i andramedlemsländer utan hinder.Enligt bedömer SWEDAC att deinkomster som registreringen av namnstämplar kommeratt inbringa är till fyllest för att finansieratillsynen. Några intentioner att höja avgiften förregistrering av namnstämplar finns därför inte,vilket utskottet noterar med tillfredsställelse.Utskottet förutsätter att avgiftssättningen hosSWEDAC följs upp på sedvanligt sätt.Vidare konstaterar utskottet att frågan omlagstiftning för att motverka nickelallergi nu ärreglerad genom att medlemsstaterna måsteinföra de författningar som är nödvändiga för attfölja det av EU antagna direktivet om begränsning avanvändning och utsläppande på marknaden av vissafarliga ämnen och preparat. Utskottet noterar ocksåatt Kemikalieinspektionen kommer att genomföra olikainformationsinsatser angående de nya föreskrifternanär det gäller nickel.Med hänvisning till vad som anförts anser utskottetatt det inte är befogat med någon åtgärd avriksdagen i de här aktuella frågorna. Motion1998/99:N18 (kd) avstyrks därmed.Utskottet har inget att erinra motregeringens förslag och tillstyrker sålundadet framlagda lagförslaget i propositionen. Utskottet hemställerbeträffande handel med ädelmetallarbetenatt med avslag på motion 1998/99:N18 antar det iproposition 1998/99:102 framlagda förslaget till lagom handel med ädelmetallarbeten.Stockholm den 21 september 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), (), (),(), (), GunillaWahlén (v), (), (),(), (), EvaFlyborg (fp), (), () och (). **FOOTNOTES**[1]: och Rådets direktiv94/27/EG om ändring för tolfte gången av direktiv76/769/EEG om tillnärmning av medlemsstaternaslagar och andra författningar om begränsning avanvändning och utsläppande på marknaden av vissafarliga ämnen och preparat (beredningar).Regeringens lagförslagFörslag till lag om handel medädelmetallarbetenInnehållsförteckningElanders Gotab, 1999