bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Motionärerna ser somen trolig förkla-ring att lokalkostnaderna är oproportionerligt stora, medanundervisnings- och läromedelskostnaderna inte är imponerande.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att finansutskottetavstyrker yr-kandet. har på förslag av utbildningsutskottetavslagit ett motsvarande yrkande (mot. 1998/99:Ub227 yrk. 1, bet. UbU11).Centerpartiet föreslår också ett tillkännagivande om vilka principer som börligga till grund för regeringens förslag till ett nytt studiestödssystem (yrk.7). Ett nytt system bör bygga på att studiemedlen skall bestå av lika delarbidrag och lån, att fribeloppet höjs till två basbelopp och beräknas på helaåret i stället för terminsvis, samt att återbetalning skall ske enligtindividuellt upp-lagda planer av , anser motionärerna.U t b i l d n i n g s u t s k o t t e t föreslår att finansutskottetavstyrker yr-kandet. Regeringen har aviserat en proposition om nyttstudiestödssystem att läggas fram i direkt anslutning till nästa riksmötesbörjan. Det framgick av budgetpropositionen för (utg.omr. 15, s. 16)att det är regeringens avsikt att föreslå ett nytt återbetalningssystem ochatt pröva bidragsandelens storlek. bör nu enligtutbildningsutskottets mening avvakta rege-ringens förslag.På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), TorgnyDanielsson (s), (), (), (),(), (), (), KalleLarsson (v), () och RosMarie ().Avvikande meningar1. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16Beatrice (), () och () anför:Sverige behöver en utbildning i världsklass. Genom en nationell skolpengsäkerställs alla elevers rätt att välja och skolors ekonomiskagrundförutsätt-ningar, som lärarnas och skolledningens ställningstärks. behöver fler personer med akademisk examen för att långsiktigtkunna åstadkomma ökat välstånd och trygghet. Medel för fler högskoleplatseral-ternativt kvalitetsinsatser anslås utöver regeringens förslag.Direktövergång-en från gymnasieskolan till högskolan måste öka. Detlångsiktiga kunskaps-sökandet genom forskning måste rustas upp efter desenaste årens dramatiska neddragningar, annars riskeras möjligheteratt utvecklas som en framstående kunskapsnation. Vidare vill vi inte medverkatill en utveckling som begränsar föräldrars möjlighet att ta ansvar för sinabarn och olika alter-nativ inom barnomsorgen. Vi avvisar maxtaxa ibarnomsorgen och den före-slagna 3-timmarsverksamheten för 4-5-åringar.Vi anser därför att finansutskottet bör tillstyrka Moderata samlingspartietsförslag till utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avslå regeringensförslag.2. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16Yvonne () och () anför:Vi anser det orättvist att en mindre grupp vuxenstuderande får ett särskiltförmånligt studiestöd (s.k. NT-svux). Anslag till det bör därför inte ingå iutgiftsramen för utgiftsområde 15. är en angelägen satsning förde människor som varken kan få arbete eller gå vidare till högre utbild-ning.Vi anser att antalet platser bör öka i den takt vi har förespråkat (7500 nya platser både och ). Vidare förordar vi en realistiskutbildningssatsning på universitet och högskolor, som innebär färre nyaplatser än regeringen föreslagit och utrymme för att återställa en del av denkvalitetsförsämring som följde av de sänkta prislapparna i budgeten för år1999. Vi vill öka extra på dyrare utbildningar. I samband med ökning avforskningsanslagen över statsbudgeten är det angeläget att främst humanioraoch beteendevetenskap uppvärderas. Maxtaxa i barnomsorgen avvisar vi dels avfördelningspolitiska skäl - det gynnar de mest välbeställda familjerna mest -dels därför att det inte förbättrar valfriheten. Dessutom strider försla-getom en nationellt enhetlig maxtaxa mot principen om kommunalt självsty-re.Vi anser därför att finansutskottet bör tillstyrka förslagtill utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringensförslag.3. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16, m.m.Sofia () anför:Centerpartiet välkomnar att regeringen nu börjar skapa utrymme för en re-formav studiemedelssystemet, men mycket talar för att det behövs ett störreutrymme än det som regeringen föreslår, eftersom finansiering avpen-sionsavgiften också skall rymmas inom denna satsning.Grunden till ett livslångt lärande läggs . ärdär-för mycket viktiga. De skall ge bra kunskaper att stå på och lust att läramer. Därför är den satsning på skolutveckling som föreslår angelägen.Det är vidare dags att storsatsa på forskning och forskarutbildning till gagnför den högre utbildningens kvalitet och därmed för svenskt näringsliv ochsamhälle. Vi avvisar regeringens förslag om maxtaxa i barnomsorgen ochförordar i stället inom utgiftsområde 12 ett förstärkt familjestöd, som ökarbarnfamiljernas valfrihet. Medel för ett successivt införande av allmänför-skola bör enligt mening beräknas under utgiftsområde 25 Allmännabidrag till kommuner.Jag anser därför att finansutskottet bör tillstyrka förslagtill utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringensförslag.Indelningen av utgiftsområdena 14, 15 och 16 utgör enligt min mening etthinder för att skapa vad brukar kalla en dörr in till utbildning förvuxna. Jag anser därför att finansutskottet bör tillstyrka vårt förslag imotion 1998/99:Fi16 yrkande 5 att skall begära att regeringen i höstpre-senterar en översyn av denna indelning.Det är fortfarande min uppfattning att det behövs en utvärdering av hurskolans resurser används. bör enligt min mening föreslåriksdagen att bifalla motion 1998/99:Fi16 yrkande 6.Eftersom regeringen ännu inte har presenterat något förslag om ett nytt stu-diestödssystem, anser jag att nu bör ange vilka principer som börligga till grund för ett sådant. Bidragsdelen bör utgöra avtotalbeloppet, fribeloppet bör ökas till två basbelopp och beräknas på helaåret i stället för halvårsvis, återbetalningen bör göras efter individuelltupplagda planer och reglerna för antalet terminer man kan fåstudiemedel utan annan prövning än studieresultat bör skärpas. Enligt minmening bör fi-nansutskottet föreslå att med bifall till motion1998/99:Fi16 yr-kande 7 som sin mening ge regeringen till känna vad jag härhar anfört.4. Utgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16Barbro () anför:Enligt uppfattning är det motiverat att införa en lånedel i detsärskilda utbildningsbidraget, så att större likhet med andrastudiesituationer uppkommer.Regeringen har tvingats acceptera vår bedömning att hade förstor kostym. Vi anser att ytterligare minskningar är möjliga utan att depositiva inslagen i går förlorade. Det är viktigt attuniversitet och högskolor behåller hög kvalitet, vilket kräver flerforskarutbildade lärare. Därför föreslår vi ökade anslag tilldoktorandtjänster. Studenterna bör få större valfrihet när det gäller hur devill disponera sina studier. Ett införande av ett permanent sommaruniversitetger studenterna möjlighet att examineras snabbare. Krav bör då också ställaspå att de presterar studieresultat. Folk-partiets företrädare i kommunerna harlänge föreslagit enhetstaxor inom barnomsorgen. Vi säger dock nej tillregeringens föreslagna maxtaxa, efter-som vi anser att beslut om detta skallvara en angelägenhet och inte en fråga för . Regeringensformuleringar när det gäller allmän förskola har otydliga konturer, men vi ärpositivt inställda till förslaget under förutsättning att förskolan ger en braundervisning. Förskolan får inte bli en avgiftsfri barnomsorg.Jag anser således att finansutskottet bör tillstyrka förslag tillutgiftsramar för utgiftsområdena 15 och 16 och avstyrka regeringens förslag. yttrande1998/99:TU1y1999 års ekonomiska vårproposition (utg.omr. 22Kommunikationer)Till finansutskottetFinansutskottet beslöt att bereda övriga utskott tillfälleatt yttra sig ekonomiska vårproposition (1998/99:100), i vadavser den ekonomiska politiken och utgiftstaket m.m. (yrkandena 1-5) och vissaskattefrågor (yrkandena 25-28) jämte de motioner som kan komma att väck-as,allt i de delar som berör respektive utskotts beredningsområde.I detta yttrande behandlar trafikutskottet yrkande 4 i propositionens förslagtill riksdagsbeslut, innebärande att såvitt avser den ekonomiskapolitiken och utgiftstaket godkänner den preliminära fördelningen avutgif-terna på utgiftsområden som riktlinje för regeringensbud-getarbete, i de delar som berör trafikutskottets beredningsområde.Vidare behandlar utskottet följande motioner:- 1998/99:Fi14 yrkande 5 (delvis) av m.fl. (m),- 1998/99:Fi15 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (kd),- 1998/99:Fi16 yrkandena 8 och 23 (delvis) av m.fl. (c),- 1998/99:Fi17 yrkande 4 (delvis) av m.fl. (fp).Preliminär fördelning av utgifter på utgiftsområden åren 2000-2002Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkänner den preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden enligt tabell 7.1 ipropo-sitionen. Under ett totalt utgiftstak för staten för nämnda tre åråterfinns en fördelning av dessa belopp på 27 utgiftsområden. Förutgiftsområde 22 Kommunikationer föreslås ramar om förår 2000, för och förår 2002. I förhållande till redovisade beräkningar i budgetpropositionen förår 1999 innebär ramförslagen en minskning med 1 339mil-joner kronor respektive . Regeringen säger sig vidberäk-ningarna ha förutsatt vissa utgiftsminskningar vad gällerväghållning, upphandling av interregional trafik, övrig verksamhet inomkommunikationsområdet, forskning m.m. Regeringen konstaterar att anvisade medel för genomförandet av de åtgärdersom ingår i den nationella väghållningsplanen, i stomnätsplanen för järnvä-garoch i länsplanerna för regional transportinfrastruktur helt har förbrukatsunder . Detta innebär att också tidigare anslagssparanden, härrörandefrån förseningar i utbyggnaden av vägar och järnvägar, helt har förbrukats.Även om de framlagda förslagen till ramar innebär att vissa planeradeåtgär-der i de fastställda investeringsplanerna inte kommer att kunnagenomföras säger sig regeringen ha ambitionen att upprätthållaen fortsatt god väg- och järnvägsstandard genom att hålla drift- ochunderhållsinsatser-na på en hög nivå.VägarRegeringen konstaterar att det hittillsvarande arbetet för ökad trafiksäkerhetpå vägnätet inte har givit avsedda effekter. Därför krävs kraftfulla åtgärder.Regeringen kommer att omprioritera medel från byggande av stamvägar tillsådana åtgärder på vägnätet som ger ökad trafiksäkerhet. Som följd häravkommer vissa vägbyggnadsprojekt att senareläggas. För atttrafiksäkerhets-målen skall nås krävs emellertidytterligare omprio-riteringar. Regeringen ser möjligheter tillomprioriteringar inom ramen för verksamhet. Sålunda bör verketsinterna administration kunna effektiviseras. Vidare bör verkets arbete medsektorsuppgifter kunna begrän-sas till främst åtgärder som har god effekt påmiljö och trafiksäkerhet. En långsiktig kostnadssänkning kommer att inledasredan under år 2000. Det medelsutrymme som härigenom uppkommer kan användasför fysiska trafik-säkerhetsåtgärder på hela det statliga vägnätet i syfte attnå uppsatta trafiksä-kerhetsmål. Regeringen betonar i sammanhanget attomfördelningarna inte får drabba prioriterade områden såsom ombyggnadsåtgärderpå det regionala vägnätet eller satsningen på åtgärder för ökad tillgänglighetför funktions-hindrade i kollektivtrafiksystemet.JärnvägarRegeringen bedömer att de utgiftsbegränsande åtgärderna och deutgiftsnivåer som föreslås inte kommer att menligt påverkavidmakthållandet av befintliga järnvägar. Däremot kommer inte samtligaplanerade åtgärder i de fastställda investeringsplanerna att kunna genomförasunder denna period.IT-områdetRegeringen framhåller betydelsen av utbyggnaden av avancerad infrastruktur ochhöjning av IT-kompetensen så att den nya tekniken skall bli mer till-gängligför alla i hela landet. Den inhemska IT- och elektronikbranschen bör gesförutsättningar att snabbt växa i bredd och volym.MotionsförslagI motion Fi14 framhåller m.fl. (m) att transportpolitiken somöver-gripande strategi måste grundas på efterfrågan på miljöanpassadetransporter. Enligt motionärerna utgör den underdimensionerade infrastruktureni ett hinder för företagens expansion och medför svårigheter vidnyetablering-ar. vill mot den bakgrunden öka väganslagen med 3,2miljarder kronor och med dessa medel påbörja ett särskiltväg-byggnadsprogram. Med hänsyn till den bekymmersamma situationen iStockholmsområdet bör en del av dessa medel utnyttjas för investeringar där.Det föreslagna medelstillskottet skall också gå till att återta eftersattunder-håll. I motionen riktas kritik mot regeringen för att den ekonomiskavårpro-positionen saknar varje antydan om hur storstädernas trafikproblemskall lösas. Inte heller anvisar regeringen någon finansiering av det för helalan-dets järnvägstrafik så viktiga "tredje spåret" i . Propositioneninnehåller inte heller något ställningstagande till frågan om tunneln genomHallandsås. Motionärerna efterlyser ett beslut som möjliggör ett utnyttjandeav den investering som redan gjorts i dettapro-jekt.I motion Fi15 betonar m.fl. (kd) betydelsen av goda transporterför tillväxt. Motionärerna noterar att regeringen i den ekonomiskavårpropositionen anför att ett väl underhållet väg- och järnvägsnät med högtrafiksäkerhet är nödvändigt för att skapa goda förutsättningar för näringslivoch boende i hela . Trots detta avser regeringen att göra storaned-skärningar av vägunderhållet. I förhållande till regeringens förslagföreslås i motionen ytterligare medel för vägunderhåll, 250 miljoner kronorför , för och för år2002. De föreslagna medelstillskotten skall enligt motionen delvis finansierasgenom en omfördelning inom utgiftsområdet. Härutöver framhåller motionä-rernaatt de farligaste vägsträckorna bör byggas om till fyrfiliga vägar medmittbarriär.Goda kommunikationer är en förutsättning för att hela skallutveck-las, framhåller m.fl. (c) i motion Fi16. Med hänsyn tillden dåliga vägstandarden måste insatser för drift och underhåll samtbärighets-höjande åtgärder prioriteras. I motionen föreslås därför att ramenför ökas med i förhållande till regeringensförslag. Vidare föreslår motionärerna att det inom ramen avsätts medel för attsnabbfärjan mellan fastlandet och skall kunna gå i trafik året runt.Kostnaden för detta beräknas till . Slutligen anförs imotionen att rege-ringen i förhandlingarna om EU:s regionalpolitiska stöd börta med in-frastruktursatsningar, eftersom dessa så tydligt främjarföretagsutveckling och befolkningsutveckling i områden som får strukturstöd.I samma motion aktualiseras frågan om en utbyggnad av IT-kommuni-kationerna.Enligt motionärerna råder det bred enighet om att det enda medi-um som på siktkommer att klara de informationsvolymer det blir fråga om i ett utbyggtIT-samhälle är optiska fibrer. Den mest kostsamma delen av fibernätet är densom går sista biten in i hemmen. Här finns dock risk för attmonopolsituationer uppstår. I storstäder och större tätorter kommer med allsäkerhet fiber till hemmen mycket snart. finns risk för att störredelen av landet ställs utanför utvecklingen. Därmed kan informationstekni-kenbidra till en ökning, snarare än till en minskning, av de regionala klyftor-nai landet. Av tradition har staten tagit på sig ansvaret för storainfrastruk-turinvesteringar. Så bör fallet vara även på IT-området, menarmotionärerna. I enlighet härmed bör staten ansvara för att det byggs ettfinmaskigt optiskt fibernät, där alla hushåll och företag i landet anslutstill knutpunkter. Mellan dessa knutpunkter bör kommersiella aktörer ta dethuvudsakliga ansvaret för infrastrukturen. Staten bör vidare på lika villkortill alla operatörer tillhanda-hålla det accessnät som skulle uppstå. Myckettalar enligt motionärerna för att den finmaskiga infrastrukturen bör hanterasav ett statligt verk eller bolag. Regeringen bör 2000 presentera ett förslag om den institutionella lösningen och denpraktiska finansieringen av ett finmaskigt fibernät (yrkande 8).Lars m.fl. (fp) konstaterar i motion Fi17 att regeringen hartving-ats gå i den av förordade riktningen innebärande en lägreram för utgiftsområde 22. Motionärerna accepterar regeringens bedömningar vadgäller väganslaget . Vissa besparingar bör också kunna görasi fråga om banhållning. Rederistödet bör kunna avvecklas.I motionen aktualiseras också frågan om alternativa former för finansie-ringav infrastrukturinvesteringar. I ett läge med otillräckliga resurser kansamhällsekonomiskt angelägna projekt komma till genomförande utan att statensbudget belastas av en tung investeringskostnad. Enligt motionärerna ärtrafiklösningar i eller kring storstäderna mest intressanta i sammanhanget.Trafikutskottets ställningstagandeI tabellen nedan redovisas regeringens förslag till ramar för utgiftsområde 22Kommunikationer samt de olika partiernas förslag tilländringar i förhållande till regeringens förslag.Utgiftsområde 22 Kommunikationer() År 2002Regeringen 25 260 24 674 25 001Moderata samlingspartiet -1 517 -1 722 -722Kristdemokraterna +210 +60 +110Centerpartiet +500 +500 +500Folkpartiet liberalerna -1 800 -1 800 -1 800Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar investeringar i samt drift ochunderhåll av vägar och järnvägar. Utgiftsområdet omfattar även sjöfart,luft-fart, post, telekommunikationer, forskning samt övergripandeinformations-teknikfrågor. uppgår de totala utgifterna enligtstatsbudgeten till , varav till vägoch järnväg.Riksdagen beslutade (prop. 1996/97:53, bet. 1996/97:TU7, rskr.1996/97:174) om en utveckling av transportinfrastrukturen som skall främja ettmiljöanpassat och trafiksäkert transportsystem och bidra till till-växt ochsysselsättning i alla delar av landet. Sammanlagt skulle 190 miljar-der kronoranvändas för att förverkliga inriktningen under planeringsperio-den.Riksdagsbeslutet har legat till grund för trafikverkens infrastrukturpla-nerför . fick och medanledning av riksdagsbeslutet uppdrag och direktiv angående den långsiktigaplaneringen av transportinfrastrukturen inom sina respektive områden. I mars1998 inkom till regeringen med förslag till en nationell plan förvägtransportsystemet, innefattande bl.a. ett förslag till nationellväghåll-ningsplan. redovisade ett förslag tillstomnätsplan. fattade regeringen beslut om fastställelse av dennationella väghåll-ningsplanen respektive stomnätsplanen. Besluten innebarvissa avvikelser i förhållande till verkens förslag.I samband med sitt inriktningsbeslut godkände riksdagenrege-ringens förslag om en ny form av länsbaserad regionalinvesteringsplanering för samtliga trafikslag. Beslutet i denna del innebaratt de regionala väghåll-ningsplanerna och de s.k. LTA-planerna ersattes avtrafikslagsövergripande länsplaner avseende nyinvesteringar ochförbättringsåtgärder i regional in-frastruktur. Sammanlagt skulle 32 miljarderkronor användas för sådana åtgärder . Merparten avdessa medel har av rege-ringen fördelats på regioner och, av s.k.regionberedningsgrupper, på län.I skrivelse 1998/99:8 redovisade regeringen för kännedom ensammanfattning av innehållet i och planer och iläns-planerna samt regeringens ställningstaganden. hade ingaerinring-ar mot vad regeringen där anförde (bet. 1998/99:TU5, rskr. 1998/99:150).Utskottet kan konstatera att regeringens förslag till ramar för utgiftsområdetinnebär vissa neddragningar i förhållande till de beräkningar som redovisa-desi budgetpropositionen för . Vidare konstaterar utskottet attMode-raterna och vill göra ytterligare besparingar medan och förslagligger på en något högre nivå än regeringens. Utskottet delar dengrundläggande bedömning som kommer till uttryck i motionerna, nämligen attgoda kom-munikationer är en viktig förutsättning för tillväxt i hela landet.Enligt det transportpolitiska beslut som fattade är detövergripan-de målet för transportpolitiken att säkerställa ensamhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning förmedborgarna och näringslivet (prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266).Riksdagens inriktningsbeslut innebar, som framgår ovan, attsammanlagt skulle användas för att förverkligainrikt-ningen . Utskottet anser att dennavo-lymmässiga inriktning bör ligga fast. kan utskottet konstateraatt det övergripande målet om balans i statens finanser samt nödvändigheten avatt väga resursförbrukningen inom transportområdet mot andra angelägnasamhällsbehov framtvingat en viss sänkning av ambitionsnivån underplane-ringsperiodens första år. Detta har medfört att samhällsekonomisktviktiga infrastrukturprojekt inte har kunnat komma till utförande inomplanerad tid. Dessutom har inte tillräckliga resurser kunnat avsättas förunderhåll av och förbättringsåtgärder på den befintliga infrastrukturen. Tillföljd härav är vägnätet inte överallt av den standard som vore önskvärt.Brister i vägstan-darden innebär inte bara försämrad framkomlighet utan fårockså icke önsk-värda trafiksäkerhets- och miljökonsekvenser. Mot dennabakgrund noterar utskottet med tillfredsställelse regeringens i propositionendeklarerade ambi-tion att trots framtvingade resursneddragningar hålla drift- och underhållsinsatserna på en hög nivå.Liksom regeringen bedömer utskottet att det i nuvarande statsfinansiella lägeär bättre att skjuta upp vissa kostnadskrävande nyinvesteringar och att istället satsa en förhål-landevis stor del av tillgängliga resurser på attvidmakthålla den befintliga transportinfrastrukturen.Även om vägnätet inte överallt kunnat hållas i ett tillfredsställande skickvill utskottet betona att staten gjort stora ansträngningarför att förbättra situationen. Utskottet vill i sammanhanget erinra omriksdagens beslut , vilket innebar att den tioåriga s.k.bärighetssatsning som påbörjades skulle utökas, och om det s.k.infrastrukturbeslutet , som innebar att den utökade satsningen skullefullföljas . Beslutet innefattade bl.a. satsningar på att återtaeftersatt underhåll på väg-nätet, rekonstruktion av vägar samttjälsäkringsåtgärder. Utskottet konstate-rar också att åtgärder för ökadbärighet, rekonstruktion och tjälsäkring i länsplanerna för regionalinfrastruktur för tas upp till ett sammanlagt belopp av 8,8miljarder kronor, vilket motsvarar av hela det belopp som regeringenanvisat till dessa planer.Utskottet har (bet. 1998/99:TU9) uttryckt stark oro över att denfleråriga positiva utvecklingen i riktning mot ett minskat antal dödade ochsvårt skadade i vägtrafiken har brutits. Mot den bakgrunden välkomnarut-skottet att regeringen aviserar kraftfulla åtgärder för att den s.k.nollvisionens mål skall kunna förverkligas. Med hänsyn till betydelsen av engod trafiksä-kerhet anser utskottet i likhet med regeringen att en vissomprioritering av medel från byggande av stamvägar till trafiksäkerhetshöjandeåtgärder på vägnätet, liksom vissa besparingar inom administrationmåste accepteras. I sammanhanget noterar utskottet att de aviserade insatsernaför en höjd trafiksäkerhet, enligt vad regeringen betonar, inte får drabbasådana prioriterade områden som ombyggnadsåtgärder på det regionala vägnäteteller satsningen på ökad tillgänglighet för funktionshindrade ikollektivtra-fiksystemet.I en av de motioner som behandlas, Fi17 (fp), framhålls att alternativaformer för finansiering av infrastrukturprojekt är intressanta, särskilt itider med otillräckliga budgetresurser. Denna fråga har utskottet nyligenbehandlat i sitt av godkända transportpolitiska betänkande (bet.1998/99: TU8). Med anledning av motioner i ämnet konstaterade utskottet attdet nu gällande transportpolitiska beslutet förutsätter att drift,underhåll och investeringar i huvudsak även fortsättningsvis skall finansierasmed statliga anslag utifrån en samhällsekonomisk grundsyn. Detta hindradeinte, betonade utskottet, att alternativa finansieringsformer prövades. Medhänvis-ning till pågående beredningsarbete var dock utskottet inte berett atttillstyrka någon åtgärd med anledning av motionerna. Utskottet, sominte ändrat uppfattning, vill dock framhålla att det ser mycket positivt påatt frå-gan om alternativa finansieringsformer övervägs.I motion Fi14 (m) föreslås att väganslagen ökas, bl.a. för att få till ståndinvesteringar i .