bet · GN01TU1 · 1999-11-23 00:00:00 — För att tillhandahålla denna tjänstdär det inte är kommersiellt motiverat erhållerPosten AB en ersättning från statenpå per år.Enligt det gällande avtalet mellan staten ochPosten AB skall kassaservice tillhandahållas femdagar . Kassatjänsterna utförs dels vidPostens fasta kassaställen (postkontor, Post i butiketc. ), dels av lantbrevbärarna. Antaletkassatransaktioner minskar emellertid. Förnärvarande sjunker antalet med per år.Orsaken är att hushåll och företag väljer andra,billigare och bekvämare former för sinatransaktioner.Regeringen tillsatte en utredningom statens ansvar för en rikstäckande betaltjänstoch kontantförsörjning (kassaservice). betänkande Kassaservice (SOU 1998:159)utkom . Där föreslås bl.a. attstatens ansvar för kassaservicen skall upphöra. Istället förordas marknadslösningar med ettkompletterande offentligt åtagande för vissaregioner och individer. Därmed skulle marknadensutveckling stimuleras och beslut om offentligaåtgärder fattas på regional och lokal nivå utifrånvarje regions och individs speciella situation ochförutsättningar.Utredningen har remissbehandlats. Enligt vadutskottet erfarit är remissutfallet förhållandevisblandat. Beredningsarbetet pågår inomRegeringskansliet och regeringen har ännu inte tagitställning till frågan.Statens avtal med går ut den 1 januari2000. I budgetpropositionen föreslår regeringen attnuvarande ordning med ersättning till förden rikstäckande kassaservicen skall bibehållastills vidare i väntan på resultatet avremissbehandlingen. Regeringen föreslår alltså ingaförändringar i förhållande till dagens läge när detgäller kassaservicen och lantbrevbäringen.Utskottet vill för sin del, i likhet med vad somframhålls i motionerna, betona betydelsen av att manbehåller en god kassaservice i alla delar av landet.Organisationsformen är inte avgörande, menfunktionen måste finnas. Som framgått av motionernahar detta central betydelse av såvälregionalpolitiska som fördelningspolitiska skäl.Utskottet utgår från att de lösningar som övervägsav regeringen uppfyller dessa grundkrav.Utskottet vill också erinra om det faktum att enutvidgad lantbrevbärarservice till äldre ochfunktionshindrade finansieras över ett särskiltanslag, C2 Upphandling av samhällsåtaganden, sombehandlats av utskottet i det föregående. Över 40miljoner kronor av detta anslag går tilllantbrevbäring. Enligt vad utskottet erfarit räknarregeringen med en viss ökning av denna service.Statens ansvar för en rikstäckande kassaservice ärfastlagt i postlagen. Lagen kan inte ändras om interiksdagen fattar beslut om detta. Någotregeringsförslag i frågan föreligger inte. Utskottetanser inte att det nu finns fog för något särskiltinitiativ från sida i dessa frågor.Därmed avstyrks samtliga här behandlade motioner,nämligen T209 (fp) yrkande 20, T210 (kd) yrkandena44 och 45, T243 (s) yrkande 11, T802 (c), T803 (c),T807 (c), T810 (c), T816 (c) och N214 (c) yrkandena15 och 16. Utskottet förutsätter att syftet medmotionsyrkandena ändå kommer att bli tillgodosett.13.3 Postgång, avgiftssättning m.m.13.3.1 MotionsförslagPostnummersystemet m.m.Flera frågor som rör postens service och avgifterm.m. tas upp i motion T210 av m.fl.(kd). Bl.a. föreslår motionärerna attpostnummersystemet skall överföras till Post- ochtelestyrelsen (yrkande 41). Motionärerna anser attmyndigheten bör ha beslutanderätt över systemet ochansvara för förvaltningen. Bakgrunden är att det finns många privata företag (närmare 100stycken) som konkurrerar med posten. AB och privata aktörer har förbättratsunder senare tid. Motionärerna ser positivt på dettaoch anser att konkurrensen kan förbättrasytterligare genom den föreslagna förändringen.Motionärerna anser också att regeringen bör bevakarimligheten i postens avgifter för att fördelaprivata aktörers försändelser till sina postboxar(yrkande 42). Vidare önskar motionärerna enskärpning av postlagen (yrkande 43). Enligtpostlagens 17 § får tillsynsmyndigheten meddela deförelägganden som behövs för att främjaefterlevnaden av postlagen med härtill hörandevillkor och föreskrifter. Motionärerna anser atttillsynsmyndigheten bör få möjlighet att meddelaförelägganden även när det gäller villkoren föreftersändning utanför eget distributionsområde ochs.k. privat eftersändning.Snabbheten i postgångenSnabbheten i postgången tas också upp i motion T210(kd). En skärpning av postförordningen föreslås(yrkande 46). De krav som finns ipostförordningen (1993:1709) innebär att minst 85 %av de brev som lämnats in för övernattsbefordranskall delas ut senast följande arbetsdag och 97 %senast efter inlämnandet. Mot bakgrund avkonkurrensen från fax och e-post anserKristdemokraterna att dessa krav bör skärpas tillminst respektive 99,5 %.Gränsregional postgångGränsregional postgång är ett ämne som tas upp imotion T817 av och (båda c). Motionärerna framhåller attpost mellan gränsregioner tar orimligt långtid trots att det egentligen är lokalpost.Motionärerna anser att detta borde gå att lösa genomsärskilda brevlådor för post som skall till andrasidan gränsen.13.3.2 Utskottets ställningstagandePostnummersystemet m.m.Postnummersystemet, som tas upp i motion T210 (kd),behandlades av i samband medpropositionen Postal infrastruktur (prop.1998/99:95, 1998/99:TU11, rskr. 1998/99:237). Denordning som regeringen förordade och som utskottetställde sig bakom innebär att postnummersystemetförvaltas av en operatör som tillhandahåller ensamhällsomfattande posttjänst och som har attuppfylla kravet på rikstäckande postbefordran övernatt. Alla tillståndshavare och övriga intressenterskall dock få kännedom om ändringar isystemet och alla tillståndshavare skall gesförutsättningar att erbjuda samma tjänster.Av praktiska och ekonomiska skäl skulleförvaltningen av postnummersystem således vara kvarhos posten, men alla postoperatörer skulle ändå hatillgång till postnummersystemet på lika villkor.Utskottet ser ingen anledning att ändra sinuppfattning i denna fråga. Med detta avstyrksmotion T210 (kd) yrkande 41.Postboxsystemet, som tas upp i motion T210 (kd)yrkande 42, berördes också av den ändring ipostlagen som beslutade om våren 1999.Ändringen innebar att postoperatörerna blev skyldigaatt hålla sina postboxar och andra anläggningar förpostöverlämning till mottagare tillgängliga förvarandra. Dessutom fick enmedlingsroll i sådana tvister mellantillståndshavare som kan uppstå i detta sammanhang.Avtal om dessa frågor har träffats mellanposten och , respektive mellan posten ochövriga postoperatörer, i det senare fallet med aktivmedverkan från PTS. Dessa avtal löper till den 30juni 2001. I dessa avtal regleras postens avgifterför att fördela privata aktörers försändelser tillsina postboxar. Något initiativ från idenna fråga är därför inte befogat. Härmed avstyrkerutskottet motion T210 (kd) yrkande 42.Frågan om eftersändning, som tas upp i samma motion,behandlades av utskottet vid samma tillfälle (bet.1998/99:TU11). Utskottet ansåg då, i likhet medregeringen, att man genom förhandlingar borde sökaåstadkomma för alla parter acceptabla avtal.Tillståndsmyndigheten borde ges ett tidsbegränsatuppdrag att medverka i förhandlingarna. Myndighetenborde redovisa såväl förhandlingarnas resultat somen bedömning av om detta innebär en hållbar lösningför framtiden. Skulle detta inte vara en framkomligväg kan det, enligt vad utskottet framförde i sittav godkända betänkande, bli aktuellt attåterkomma till frågan om ytterligare regleringar pådetta område.Post- och () har, enligt vadutskottet nu inhämtat, fått ettuppdrag från regeringen som är motiverat avriksdagens ovan nämnda beslut. PTS skall således tainitiativ till och organisera förhandlingar mellanPosten AB och övriga postoperatörer avseende delsSvensk , delseftersändningssystemet. Förhandlingarna skall varaavslutade . Om förhandlingarna inteleder till en lösning skall PTS efter utredninglämna förslag till en lösning som är rättvistutformad och långsiktigt hållbar. PTS skall då ävenföreslå en eventuell reglering eller andra åtgärdersom kan krävas för att förslagen rörande systemenför adressändring och eftersändning skall kunnagenomdrivas samt hur en eventuell tillsyn börutformas.Utskottet är inte berett att föregripa resultatetav det planerade förhandlingsarbetet samt deanalyser och förslag som därefter kan bli aktuella.Utskottet avstyrker därför motion T210 (kd) yrkande43.Snabbheten i postgångenNär det gäller snabbheten i postgången, som ocksåtas upp i motion T210 (kd), anser utskottet inte attdet är befogat att skärpa kraven viapostförordningen. Även denna fråga behandlades avutskottet (bet. 1998/99:TU11). Utskottetframhöll att det självfallet ligger i Postens egetintresse att använda kortast möjligabefordringstider som ett konkurrensmedel iförhållande till de andra medier som nämns imotionen.Ett nytt system för att mäta kvaliteten ibrevbefordran infördes av posten . PTS hartagit del av systemet och funnit det tillförlitligt.Mätningarna enligt det nya systemet visar att 95 %av försändelserna kommer fram . Postenhar tidigare redovisat en nivå strax över 97 %.Förändringen anses i första hand bero påmätmetoderna. Enligt PTS har posten inte hellerunder ändrat brevdistributionen så att någragenerella effekter på servicenivån kan befaras.Servicenivån får anses vara åtminstone lika god somföregående år.Utskottet anser inte att det finns skäl förriksdagen att ta något initiativ i denna fråga. Meddetta avstyrks motion T210 (kd) yrkande 46.Gränsregional postgångFrågan om gränsregional postgång, som tas upp imotion T817 (c), har att göra med snabbheten ipostgången inom vissa regioner. Utskottet harförståelse för det problem som påtalas i motionen.Frågans karaktär är dock inte sådan att den böravgöras av . Överenskommelser borde hellreträffas direkt mellan svenska och nordiskapostoperatörer. En annan lösning kan vara attpostgången över gränsen ombesörjs av olika lokalaoperatörer. I den mån ett mera övergripandesamarbete behövs kan vara ettlämpligt forum. Med detta avstyrker utskottet motionT817 (c) i nu behandlad del.13.4 Telefrågor13.4.1 Regeringens förslagRegeringen föreslår en ändring i telelagen(1993:597) som handlar om villkoren för tillståndenligt lagen. Innebörden är att Post- ochtelestyrelsen (PTS) ges ökade möjligheter attmeddela tillståndsvillkor. Villkoren skall ävenkunna gälla tillståndshavarnas skyldighet attuppfylla krav på tillgänglighet och ett effektivtfrekvensutnyttjande. Ändringen föreslås träda ikraft den 1 januari 2000.Regeringens förslag till lagändring utgör en mindredel av ett förslag från PTS. Förslaget harremissbehandlats.Bakgrunden till den av regeringen föreslagnalagändringen beskrivs av regeringen på följandesätt. Telelagen trädde i kraft . Förviss verksamhet enligt lagen krävs tillstånd sommeddelas av PTS. Tillstånden får förenas medvillkor. I den ursprungliga formuleringen av lagenangavs vissa villkor som tillstånden kunde förenasmed, men uppräkningen var inte avsedd att varauttömmande. De tillståndsvillkor som kunde ställasupp skulle bestämmas mot bakgrund av de syften somlagen främjar. Villkor avseende t.ex. krav pågeografisk täckning av tillhandahållande av mobilateletjänster nämndes inte uttryckligen i lagen menPTS har ändå ålagt vissa tillståndshavare sådanavillkor.I den ändring av telelagen som trädde i kraft den 1juli 1997 utvidgades uppräkningen avtillståndsvillkor. Skälen för detta var att EG-anpassningen krävde en tydlig reglering av vilkentyp av villkor som får ställas upp (prop.1996/97:61, s. 96). Inte heller vid detta tillfälleinfogades dock villkor beträffande geografisktäckning i lagen.Mot bakgrund av att god tillgänglighet och regionalbalans är en väsentlig del av de telepolitiska målenanser regeringen att telelagen skall kompletteras.Begreppet tillgänglighet syftar inte bara på atttjänsten skall tillhandahållas med en viss minstageografisk utbredning över landet utan även påframkomlighet i näten. Som tidigare gäller att varjevillkor måste kunna återföras direkt till lagenssyften.13.4.2 MotionsförslagI motion T210 yrkande 2 föreslår . (kd) att avslår regeringens förslagtill ändring i telelagen. Flera skäl anförs. Enligtmotionärerna redovisar regeringen inte ärendet idess helhet. Lagrådet har inte fått yttra sig.Kristdemokraternas uppfattning är att konkurrensenpå mobiltelefoniområdet bör öka. Men motionärernapekar på att det i vissa utredningar - och en om avreg-lering av telekommunikationer i - framförsvarningar mot att gå för hastigt fram. Viljan attinvestera i infrastruktur kan enligt motionärernahämmas om hela lagändringen fullföljs. Motionärernaanser att regeringen bör bearbeta lagändringen ochanpassa den bättre till remissinstansernaseventuella synpunkter innan den föreläggs riksdagen.Frågan om teletaxorna i gränsregioner tas upp imotion T817 av och (båda c). Motionärerna påpekar atttelefontaxorna är väsentligt högre överlandgränserna än inom de enskilda länderna och attdetta upplevs som orimligt i gränsregioner. I deenskilda ländernas serviceavtal med telefonbolagenskulle man enligt motionärerna kunna införabestämmelser om maximala teletaxor tvärs övergränsregioner. Gränsregioner borde därvid definierassom hela eller "naturliga" regioner och inte blottgränskommuner.Antalet riktnummerområden tas upp i motion T707 avGudrun (). har 264 olikariktnummerområden för telefontrafiken. Antaletabonnenter per område varierar kraftigt -har 1,8 miljoner och Hjo ca 10000. Motionären tvivlar på att det kan vararationellt att ha så många riktnummer och förordaren minskning till omkring fyra områden.13.4.3 Utskottets ställningstagandeÄndring i telelagenDen ändring av telelagen som föreslagits avregeringen har begränsad omfattning och är enligtutskottets mening i första hand av teknisk karaktär.Ändringen går närmast ut på att täcka en lucka ilagen. De farhågor som kommer till uttryck i motionT210 (kd) - att lagändringen är en del av en störrehelhet som borde behandlas i ett sammanhang - delasinte av utskottet. Enligt vad utskottet erfaritbedömer regeringen den begränsade lagändringen somnödvändig, oavsett vilket beslut regeringen fattardå det gäller de övriga frågor som aktualiserats iett förslag från PTS.Utskottet tillstyrker härmed regeringens förslagtill ändring i telelagen och avstyrker motion T210(kd) i denna del.Teletaxorna i gränsregionerFrågan om teletaxorna i gränsregioner har vissalikheter med frågan om postgången i gränsregioner.Båda frågorna har tagits upp i motion T817 (c).Utskottet har förståelse för tanken atttelekommunikationerna bör vara lika billiga och brainom en gränsregion som inom ett land. Utskottet kandock inte se att frågan bör avgöras av riksdagen.Prisnivån för internationell telefontrafik bestämsav teleoperatörerna. Den ökade konkurrensen påtelemarknaden och den tekniska utvecklingen harinneburit att den internationella teletrafikenblivit billigare.Något initiativ från sida är såledesinte motiverat. Med detta avstyrker utskottet motionT817 (c) i den del som behandlats.Antalet riktnummerområdenVad gäller antalet riktnummerområden vill utskottetframhålla att denna fråga har behandlats avPost- och . Principer för en nynummerplan inklusive överväganden omriktnummerområden redovisades av PTS i slutet av år1998. Enligt PTS bör nuvarande struktur förtelefonnummer behållas ännu . Det långsiktigamålet är dock en nummerplan utan riktnummer somockså skall vara icke begränsande. Härmed avses attsamma nummerserier skall kunna användas i olikasorters nät och till olika tjänster. I rapportenanges att PTS fortlöpande kommer att pröva när detfinns behov av och förutsättningar för att ändranummerplanen.Utskottet anser inte att det finnsfog för något initiativ frånriksdagens sida i denna fråga.Motion T707 (mp) avstyrks.14 ,kollektivtrafik och samhällsköptatjänster m.m.Avsnittets innehållI detta avsnitt behandlas fem regeringsförslag om SJoch samhällsköpta tjänster. Det gäller yrkandena 1och 20-23 enligt vilka föreslåsdels anta förslaget till lag om ändring i lagen(1998:1821) om ändring i lagen (1996:20) omupphävande av lagen (1979:1035) med bemyndigande omutjämning av taxor för vissa lastbilstransporter,dels godkänna ekonomiska mål och investeringsplanför för ienlighet med vad regeringen förordar,dels bemyndiga regeringen att för geStatens järnvägar finansiella befogenheter ienlighet med vad regeringen förordar,dels godkänna vad regeringen förordar omRikstrafiken,dels bemyndiga regeringen att , ifråga om ramanslaget D3 Rikstrafiken:Trafikupphandling, ingå ekonomiska förpliktelser sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst 4 under åren 2001-2005.Vidare behandlar utskottet följande motioner:om Statens järnvägar:-T210 yrkande 54 av m.fl. (kd)--T217 yrkandena 1 och 3 av m.fl. (v)--T237 yrkande 4 av och (båda kd)--T549 yrkandena 4, 11 och 12 av . (m)-N214 yrkande 29 av m.fl. (c)om trafiksamordning och upphandling:1. T217 yrkande 4 av m.fl. (v)2.3. T513 yrkande 4 av () och KennethJohansson (c)4.5. T517 av och ()6.7. T521 av och (båda m)8.9. T530 av m.fl. (s)10.11.T543 av ()12.T549 yrkandena 3 och 10 av m.fl.(m)om kollektivtrafik och färdtjänst:-T210 yrkande 7 av m.fl. (kd)--T450 av ()--T503 av ()--T507 av ()--T508 av de ()--T520 av och (båda s)--T525 av m.fl. (mp)--T527 av och (bådas)--T548 av ()--So321 yrkandena 11 och 12 av m.fl.(fp)-So490 yrkande 3 av m.fl. (v)om transportstöd till Gotland:· T210 yrkande 1 av m.fl. (kd)·· T604 av och (båda c)·· T606 av ()·· T613 av ()·· T616 yrkande 12 av m.fl. (m)·· T619 av ()·T626 av m.fl. (v)14.1 Statens järnvägar14.1.1 Ekonomiska mål, investeringsplaner ochfinansiella befogenheter för består av affärsverket SJ och desshelägda dotterbolag . Koncernen äruppdelad i fem sektorer: , ,SJ Färjetrafik, och SJ Teknik.Härutöver finns stödenheter (och ) samt koncernstaber. är järnvägstrafiken.SJ bedriver statlig affärsverksamhet inom ramen föraffärsverksformen. Det innebär bl.a. att SJ:sekonomiska omslutning inte redovisas överstatsbudgeten. SJ är emellertid en integrerad del avden statliga verksamheten och fungerar somförvaltare av statlig egendom.SJ-koncernens resultat för blev -439miljoner kronor. Exklusive engångsposter var detta176 sämre än föregående år. Bådeåren 1997 och 1998 påverkas dock resultatet avupplösningen av den strukturfond som skapades avrealisationsvinsten från försäljningen av år1996. Bortsett från denna påverkan förbättradesresultatet från rörelsen med 149 miljoner kronorunder 1998.Antalet anställda inom minskade till ca 15 700.Framtida utvecklingDet transportpolitiska beslutet påverkar SJpå flera sätt . Förändringarnainnebär bl.a. följande:-Banavgifterna har sänkts, vilket betyder att SJ:skostnader minskar.--Den långväga busstrafiken har avreglerats.--Vissa av de funktioner som är gemensamma förjärnvägssektorn har förts över från SJ tillBanverket. Det s.k. kapillära bannätet överförsockså till Banverket.-Sänkningen av banavgifterna skullemedföra att SJ:s kostnader minskade med ca 700miljoner kronor. Regeringens nu aktuella förslagtill finansiering av innebär attbanavgifterna justeras uppåt och attkostnadssänkningen för SJ blir ca 100 miljonerkronor mindre än tidigare beräknat.Förutsättningarna för SJ:s verksamhet påverkas ävenav fysiska förändringar i form av ochde nya järnväganslutningarna till ochKastrup. Till detta kommer ökad konkurrens från nyatågoperatörer som kan minska SJ:s marknadsandelar.I budgetpropositionen skriver regeringen att SJskall erbjuda sina kunder en bra och prisvärdservice vad gäller järnvägstransporter. Dessutomskall SJ kunna ge en affärsmässig avkastning påstatens kapital. Effektiviteten och lönsamheten inomSJ måste därför öka. För att uppnå detta krävsenligt regeringen att SJ i högre grad koncentrerarsig på kärnverksamheten, dvs. på järnvägstrafik medaffärsmässig utveckling. Regeringen anser att det ärav stor vikt att sådan verksamhet inom SJ-koncernensom inte bidrar till att affärsmässigt utvecklakärnverksamheten identifieras och avyttras.Av för framgåratt SJ räknar med en resultatförbättring under denärmaste åren. Denna skall uppnås främst genom lägrebanavgifter tillsammans med omfattanderationaliseringsprogram över hela företaget. Måletär att produktiviteten skall öka per år.Antalet anställda väntas minska med ca 3 600 jämförtmed år 1998.Investeringsvolymen har varit hög i SJ . har investeringarnai genomsnitt legat på ca perår (inklusive företagsförvärv). väntas investeringarna bli betydligt lägre,i genomsnitt ca per år.Regeringen anser att SJ måsteintensifiera arbetet med att öka sin effektivitetoch lönsamhet. Produktiviteten inom SJ måste växasnabbare än tidigare, snabbare änpersonalkostnaderna och snabbare än i övrig svenskindustri. Regeringen anser vidare att det är viktigtatt SJ kan ge en affärsmässig avkastning på statenskapital. Detta förutsätter en konkurrenskraftigkapitalstruktur och rörelsemarginal. Regeringen harför avsikt att genomföra en översyn av och verksamhet för att utröna hur enstarkare kapitalstruktur kan uppnås samt vilkaförutsättningar för utveckling och tillväxt somfinns på befintliga och nya marknader.Regeringens förslag till ekonomiska mål ochinvesteringsplan för SJRegeringen föreslår i årets budgetproposition nyalångsiktiga ekonomiska mål för SJ:s verksamhet. Detidigare långsiktiga målen var en räntabilitet påeget kapital på samt en soliditet på . Under1998 var räntabiliteten på eget kapital negativ (-5,) medan soliditeten uppgick till 8,7 %.Som nya långsiktiga mål föreslår regeringen enräntabilitet på sysselsatt kapital på samt ennettoskuldsättningsgrad om högst 2,5. (Mednettoskuldsättningsgrad avses skillnaden mellanräntebärande skulder och räntebärande tillgångar,uttryckt som andel av det egna kapitalet).Storleken på avkastningen respektive skuldsättningenär enligt regeringen i paritet med vad som redovisasför liknande verksamheter nationellt ochinternationellt. De nya målen skall enligtregeringen medverka till att öka fokuseringen påSJ:s kapitalstruktur och finansieringskostnaden förbåde det egna och det lånade kapitalet.Regeringens förslag till investeringsplan för SJinnebär att investeringarna för koncernen i desshelhet skall uppgå till 1 401, 1 076 respektive 557miljoner kronor under perioden 2000-2002.Investeringarna avser huvud-sakligen nyanskaffningoch ombyggnad av personfordon samt nyanskaffning avgodsvagnar och tåg.Regeringens förslag till finansiella befogenheterför SJSedan 1988 års trafikpolitiska beslut har SJ haftsärskilda befogenheter i en rad finanisella frågorsom t.ex. försäljning av fast egendom. Syftet harvarit att underlätta omstruktureringar av SJ samtatt göra det möjligt att driva verksamheten underbolagsliknande förhållanden inom ramen föraffärsverksformen.Koncernens investeringar finansieras huvudsakligenmed leasing. Betalningsåtagandet för samtligafinansiella leasingkontrakt uppgick till8 865 miljoner kronor.SJ hade vid ingången av en total låneram på9,. beslutaderiksdagen om en ökning av låneramen för innevarandeår med med anledning avomfinansiering av pensionsåtagandet.Regeringen anser att gällande beslutsordning ochbefogenheter i huvudsak bör ligga fast.