bet · GN01KU2 · 1999-09-16 00:00:00 — Detframhålls att arbetar med grundlagarna somen i det fortlöpande, övergripande arbetetmed demokratifrågor och inte i kampanjform.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening har medborgarnas kunskaperom grundlagarna stor betydelse för vaktslåendet omoch utvecklingen av den svenska demokratin.Uppgiften att informera om grundlagarna ochinnehållet i dessa är en naturlig uppgift förriksdagen i dess egenskap av lagstiftandeförsamling. Enligt utskottets mening bedrivsriksdagens informationsverksamhet i detta avseendepå ett tillfredsställande sätt. Något initiativ avdet slag som föreslås i motion K327 (v) behövsdärför inte, varför motionen avstyrks.Information om kommunismenMotionernaI motion 1998/99:K219 föreslår ()att regeringen tar initiativ till en omfattandenationell informationsinsats om kommunismens illdåd.I motionen hänvisas till skriften Om detta må niberätta om nazismens offer som regeringen toginitiativ till. Enligt motionären är många trots attkommunismens illdåd dokumenterats oinformerade omatt kommunismen är lika grym som nazismen. Liknandesynpunkter framförs av (m) i motion1998/99:K320. Enligt motionären bör på motsvarandesätt som gäller nazismens illdåd genom förintelsenkommunismens historia och folkmord bli föremål fören riksomfattande informationskampanj, vilketriksdagen som sin mening bör ge regeringen tillkänna.BakgrundUnder startades inom Levande historia som, enligt vadstatsminister uttalade i samband medpartiledardebatten i , skulleinriktas på information om vad som hände under andravärldskriget och den människosyn som låg bakomförintelsen av judarna. Informationsinsatserna, somtar sin utgångspunkt i Förintelsen och gäller frågorom medmänsklighet, demokrati och människors likavärde, består av fyra delar: politiskamanifestationer, information till föräldrar ochallmänheten, insatser riktade mot skolan samtinsatser för att stödja forskningen. Bland konkreta,genomförda insatser kan nämnas utgivningen av en bokom förintelsen, inrättande av en hemsida underInformation , etablering av ettkunskapscentrum vid och stödtill de överlevandes organisationer.Under hösten 1998 togs olika politiska initiativför ett liknande projekt om upplysning omförbrytelser som begåtts av kommunistiska regimer.Frågan har bl.a. tagits upp i två brev frånmoderatledaren till statsminister . I ett brevsvar den 19oktober anförde statsministern bl.a. att han vartveksam till om en nationell, centralt planeradinformationskampanj var det mest effektiva sättetatt öka kunskapen om de antidemokratiska krafter somverkat i kommunismens namn. Han sade sig emellertidvara övertygad om att de politiska partierna ochfolkbildningsorganisationerna kunde göra betydandeinsatser både gemensamt och på egen hand. Formernaför sådana insatser borde enligt statsministern bliföremål för överläggningar mellan partiledarna förriksdagspartierna, till vilka statsministern avsågatt kalla under hösten.Frågan togs upp i en ny brevväxling mellan CarlBildt och statsministern medanledning av ett uttalande av förre statsministernIngvar med innebörd att det bordetillsättas en utredning om kommunismens brott under1900-talet. togs frågan också upp ifrågestunden i av () somfrågade om statsministern delade och vilka initiativ regeringen i så fallskulle komma att ta. Statsministerns besked var attfrågan bereddes i regeringen i avvaktan på denplanerade partiledaröverläggningen i början av 1999.Dessa överläggningar, som genomfördes under februari1999, ledde emellertid inte till någonöverenskommelse mellan de politiska partierna.Den 11 mars uppdrog regeringen till attstödja och stimulera undervisningen i nutidshistoriaoch i samband därmed kartlägga och granska hurundervisningen bedrivs. Enligt regeringens beslutskall kartlägga och granska i vilkenutsträckning och på vilket sätt kampen för demokratioch mänskliga rättigheter samt brott mot dessarättigheter av totalitära regimer under 1900-taletbehandlas i skolans undervisning, särskilt inomämnet historia. Under /2000 skallSkolverket vidare vidta stödåtgärder för attstimulera utveckling av undervisningen inutidshistoria med särskild tyngdpunkt på demokratioch mänskliga rättigheter samt de brott som begåttsav totalitära regimer. skall förregeringen redovisa hur mantänker arbeta med uppdraget, och slutredovisningskall lämnas senast den 1 augusti 2000.Folkpartiledaren har föreslagit enstiftelsebildning för det här aktuella ändamålet. Pådenna grund bildades StiftelsenUpplysning om kommunismens brott mot mänskligheten.Enligt stiftelseurkunden förekommer det bristandekunskaper om dessa brott. Ett viktigt inslag ikampen för demokrati och välstånd är enligtstiftarna att upplysa om kommunismens brott.Stiftelsens ändamål är enligt stadgarna att genomegna projekt eller i samverkan med andra upplysa omden ofärd och de brott mot mänskliga rättigheter somär och har varit ett faktum i kommunistiskt styrdaländer samt att stimulera till samtal ochdiskussioner som visar den nära kopplingen mellandemokrati och mänskliga rättigheter. Styrelsenbestår av sju ledamöter med ordföranden iSverigeesternas förbund, , somordförande.Socialdemokraternas verkställande utskott beslötden enligt uppgifter i dagspressen attpartiet inte skall stödja den nämnda stiftelsen.Partiet skall i stället avsätta pengar till en egenupplysningsinsats i samarbete med ABF och OlofPalmes internationella centrum.Statsminister fick vid frågestunden frågan om han var bereddatt satsa på en upplysningskampanj om kommunismensbrott motsvarande den som gällde nazismens brott. Isitt svar hänvisade statsministern till de nämndapartiledaröverläggningarna, där man funnit att detsaknades stöd för att med hjälp av staten bedriva enkampanj i den aktuella frågan. Att sprida upplysningom och ta avstånd från kommunismens brott är enligtGöran en uppgift för de förtroendevalda ochde politiska partierna.Utskottets bedömningSom redovisats i det föregående har under densenaste tiden flera initiativ tagits som är ägnadeatt i olika avseenden sprida kännedom omförbrytelser som begåtts av kommunistiska och andratotalitära regimer. Enligt utskottets mening finnsdet mot denna bakgrund ingen anledning för utskottetatt föreslå någon åtgärd från sida iöverensstämmelse med de här aktuella motionerna (m).Motionerna K219 och K320 avstyrks.OpinionsundersökningarMotionenI motion 1998/99:A719 yrkande 3 föreslår YvonneRuwaida (mp) att ger regeringen till kännaatt förutsättningslöst skallutreda hur stor inverkan opinionsundersökningar harpå väljarna. Enligt motionen haropinionsundersökningar och väljarbarometrar fått ettoproportionerligt stort utrymme i massmedierna ochpolitikers och därmed också i allmänhetensmedvetande. Alltför många frågor till partiernasfrontfigurer handlar också enligt motionen omväljarbarometrar i stället för partiernas politikoch visioner.BakgrundEnligt ,författad av statsvetarna och utgiven , har opinions- ochmarknadsundersökningar blivit en betydelsefullnäringsgren också i . Årsomsättningen uppgick1996 till . Antalet personersom i vid mening arbetar med opinionsundersökningaruppgår till ca 8 000 personer. Bland de företageller motsvarande som sysslar med mätning avväljarsympatier är ,(Skop), , ochGallup de ledande.När det gäller frågan om restriktioner föropinionsundersökningar och publicering av resultatenhar den europeiska branschorganisationen att 30 av 78 undersökta länder har någonform av lagstiftning mot undersökningar av dettaslag. grundlag innehåller garantier föryttrande- och pressfrihet, vilket i princip hindrarett införande av restriktioner mot publiceringen avopinionsundersökningar. Dock finns i ettförbud mot att publicera prognoser om valresultat,s.k. exit polls, före vallokalernas stängning. Sammaregler gäller även i exempelvis ochNya . I infördes en lag somförbjuder publicering, spridning och kommentarertill opinionsundersökningar under förevaldagen. betraktas enligt ochHolmbergs bok den aktuella lagstiftningen somöverspelad av den tekniska utvecklingen.Valbarometrar genomförs även under den sista veckanföre valet, och resultaten finns tillgängliga förpartierna själva och läcks regelbundet tillschweiziska, brittiska och andra utländska medier.Opinionsmätningarna som gjordes förevalet fanns tillgängliga via fann att enharmonisering av lagstiftningen mot valbarometrarvarken var nödvändig eller önskvärd.Enligt och är det inte möjligtatt dra slutsatsen att opinionsmätningar entydigtskulle vara antingen goda eller dåliga fördemokratin. Åtskilliga av dagens opinionsmätningarhar dock negativa effekter för demokratinsfunktionssätt. Frågan är om dessa nackdelar är såstora att de skulle föranleda att staten genomlagstiftning ingrep reglerande. En sådan regleringskulle t.ex. kunna ges formen av ett förbud mot attpublicera resultaten av opinionsundersökningar ettvisst antal dagar före ett val. Syftet med en sådanreglering - att motverka opinionsmätningarnasavarter - skulle i princip kunna uppnås också genombranschens självreglering. Enligt ochHolmberg är branschens vilja i detta hänseendeemellertid mycket begränsad. Alternativet attförbjuda publicering av valdagsundersökningar innanröstningen avslutats bedöms som verkningslös pågrund av den tekniska utvecklingen. Sådan ärerfarenheten i länder med motsvarande förbud.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening bör frågan omopinionsundersökningar, även om den inte berörsexplicit i direktiven, rymmas inom den allmännainriktning inom vilken arbetar.Mot denna bakgrund är det enligt utskottets meninginte påkallat att tar ett initiativ av detslag som föreslås i motion A719 yrkande 3 (mp).Motionen avstyrks.Regler om kommunalt beslutsfattandeMotionenI motion 1998/99:Bo23 yrkande 6 (mp), som väckts medanledning av proposition 1998/99:122 Kommunalabostadsföretag, föreslås att en bestämmelse införs ikommunallagen med innebörd att vissa betydelsefullakommunala beslut skulle kräva en kvalificeradmajoritet, t.ex. två tredjedelar av de röstande,eller två beslut med enkel majoritet med ettmellanliggande kommunalval. Enligt motionen bordeför- och nackdelar med en sådan ordning utredas ianslutning till andra diskuterade förändringar avkommunallagen.BakgrundI den aktuella propositionen föreslogs att ett nytttidsbegränsat sanktionssy-stem skulle införas vadavser bestämmelserna om indragning av räntestöd vidägarförändringar och överlåtelser av kommunalabostadsföretag eller deras bostäder. Förslagetsyftade till att motverka att bostadsföretagen säljsut eller att pengar förs över från bostadsföretagentill annan verksamhet i kommunen dåden framtida utvecklingen av de allmännyttigabostadsföretagen utreds. Bostadsutskottettillstyrkte förslaget med vissa ändringar i fråga omden föreslagna lagens ikraftträdande, slopande avlagens retroaktiva verkningar samt en förkortning avlagens giltighetstid (1998/99:BoU11, rskr. 251).I 8 kap. 15 § RF, som torde ha stått modell förmotionens förslag, stadgas att grundlag stiftasgenom två likalydande beslut, varvid det andrabeslutet inte får fattas förrän det efter det förstabeslutet hållits val till i hela riket ochden nyvalda har samlats. Vidare skallminst förflyta mellan den tidpunkt dåärendet första gången anmäldes i kammareoch valet, såvida inte medfem sjättedels majoritet medger undantag härifrån.Folkomröstning skall anordnas om vilandegrundlagsförslag, om yrkande om detta framställs avminst en tiondel av ledamöter och minsten tredjedel av ledamöterna röstar för bifall.Beslutsordningen i kommun- ochlandstingsfullmäktige regleras i 3 kap. 40-45 §§kommunallagen (KL). Enligt 43 § bestäms utgången aven omröstning genom enkel majoritet, om inte någotannat är föreskrivet. Med det sistnämnda tordefrämst åsyftas bestämmelsen i 5:36 KL ombordläggning, enligt vilken ett ärende skallbordläggas om det begärs av minst en tredjedel av denärvarande ledamöterna. För bordläggning i fråga omval eller tidigare bordlagt ärende krävs dock enkelmajoritet.En bestämmelse som påminner om den ordning somföreslås i motionen återfinns i kommunallagensbestämmelser om kommunalförbund (3:20-28 KL). Enligt27 § sjunde punkten skall förbundsordningen för ettkommunalförbund ange om det för beslut skall krävaskvalificerad majoritet i den beslutande församlingenoch för vilka ärenden detta skall gälla. Det framgårinte närmare av förarbetena till lagstiftningen, sominfördes , vilka typer av ärendensom kan komma i fråga vid tillämpningen av 3:27sjunde punkten KL.Utskottets bedömningEn förändring av kommunallagens bestämmelser ombeslutsordningen i kommuner och landsting i denriktning som föreslås i motionen skulle enligtutskottets mening innebära en inskränkning av denkommunala självstyrelsen. Den politiska majoritetsom framkommit i val till kommun- ellerlandstingsfullmäktige skulle med den föreslagnaordningen i vissa fall kunna hindras från att slåigenom i politiska beslut. Utskottet ser det ocksåsom en betydande svårighet att ange vilka typer avfrågor som skulle omfattas av en sådan restriktionsom föreslås i motionen. Utskottet anser också attreglerna i RF beträffande grundlagsändringar intebör läggas till grund för liknande restriktioner ikommunallagstiftningen, därtill är skillnaden förstor både principiellt och i sak. Enligt utskottetsmening utgör inte heller bestämmelserna i 3:27 KL,om möjligheten att kräva kvalificerad majoritet förvissa beslut inom ett kommunalförbund, en adekvatförebild för en lagändring av det slag som föreslåsi motionen. Utskottet vill i denna del erinra om attden nämnda bestämmelsen i KL främst motiveras avbehovet av minoritetsskydd i en situation därkompetens överförs från enskilda kommuner till ettkommunalförbund. Med hänvisning till vad utskottetanfört avstyrks motion 1998/99:Bo23 yrkande 6 (mp). beträffande slopande avtrosbekännelsekravet i successionsordningenatt avslår motion 1998/99:K238,res. 1 (v, fp, mp)2. beträffande övergång till republikatt avslår motion 1998/99:K259,res. 2 (v)3. beträffande utvidgad rösträtt förinvandrareatt avslår motion 1998/99:K237,res. 3 (v, mp)4. beträffande sänkt rösträttsålder till16 åratt avslår motionerna 1998/99:K292, 1998/99:Kr274yrkande 61, 1998/99:So373 yrkande 4 och K349,res. 4 (mp)5. beträffande rösträtt för personer somfyller under ett valåratt avslår motionerna 1998/99:K203 och1998/99:Kr274 yrkande 62,res. 5 (c, mp)6. beträffande övergång till vårvalatt med bifall till motionerna 1998/99:K241yrkande 1 delvis, 1998/99:K269 yrkande 1 och1998/99:K326 yrkande 2 samt med anledning avmotionerna 1998/99:K226, 1998/99:K227 yrkande 2och 1998/99:K283 som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,res. 6 (s, v)7. beträffande övergång till skildavaldagar för val till respektivekommun- och landstingsfullmäktigeatt med bifall till motionerna 1998/99:K241yrkande 1 delvis och 1998/99:K269 yrkande 2 samtmed anledning av motionerna 1998/99:K227 yrkande1, 1998/99:K312 och 1998/99:K328 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 7 (s, v)8. beträffande höjning av den s.k.småpartispärren vid fördelning av mandaten iriksdagsvalatt avslår motion 1998/99:K208 delvis,9. beträffande utredning av den s.k.småpartispärren vid fördelning av mandaten iriksdagsval,att avslår motion1998/99:K269 yrkande 3,res. 8 (v, kd, mp)10. beträffande minskning av antaletledamöter i riksdagenatt avslår motion 1998/99:K208 delvis,res. 9 (m)11. beträffande beslutande folkomröstningvid grundlagsändringatt avslår motion 1998/99:K352 yrkande 5,res. 10 (mp)12. beträffande initiativ till nationellfolkomröstningatt avslår motion 1998/99:K352 yrkande 6,res. 10 (mp)13. beträffande regler om frågealternativi nationella folkomröstningaratt avslår motion 1998/99:K352 yrkande 7,res. 10 (mp)14. beträffande majoritetsregel omutfallet av nationella folkomröstningaratt avslår motion 1998/99:K352 yrkande 8,res. 10 (mp)15. beträffande införande av bestämmelseom statsministerns avgång efter val tillriksdagenatt avslår motionerna 1998/99:K213 och1998/99:K241 yrkande 1 delvis,res. 11 (c)res. 12 (mp)16. beträffande lagrådsgranskning avförslag till ändring av grundlagatt avslår motion 1998/99:K328 yrkande 11,res. 13 (m, fp)17. beträffande bestämmelser om ledighetför Lagrådets ledamöteratt avslår motion 1998/99:K229,18. beträffande regler om finansiering avde politiska partiernas verksamhetatt avslår motion 1998/99:K217 yrkande 1,19. beträffande utredning om förbud motutländska bidrag till svenska politiskapartieratt avslår motion 1998/99:K217 yrkande 2,20. beträffande utredning om ettregelsystem avseende fackföreningsrörelsensbidragsgivning till de politiska partiernaatt avslår motion 1998/99:K217 yrkande 3,21. beträffande avdragsrätt iskattehänseende för enskilda personers bidragtill politiska partier m.m.att avslår motion 1998/99:K217 yrkande 4,22. beträffande regelverk om finansieringm.m. av folkomröstningaratt avslår motion 1998/99:K217 yrkande 5,23. beträffande statsmaktens agerande ifråga om vissa statsfinansierade kampanjeratt avslår motion 1998/99:K217 yrkande 6,24. beträffande analys av orsakerna tillminskat förtroende för politikeratt avslår motion 1998/99:K275 yrkande 1,25. beträffande etik i politikenatt avslår motion 1998/99:K275 yrkande 2,26. beträffande styrning av statliga verkoch myndigheteratt avslår motion 1998/99:K347,27. beträffande e-postadress tillpolitiskt förtroendevaldaatt avslår motion 1998/99:K231 yrkande 2,28. beträffande en s.k. demokratikatalogatt avslår motion 1998/99:K261,29. beträffande information omgrundlagarnaatt avslår motion 1998/99:K327,res. 14 (v)30. beträffande information omkommunismenatt avslår motionerna 1998/99:K219 och1998/99:K320,31. beträffande utredning avseendeopinionsundersökningaratt avslår motion 1998/99:A719 yrkande 3,32. beträffande ändring i kommunallagen avregler om beslutsfattande i vissa fallatt avslår motion 1998/99:Bo23 yrkande 6.res. 15 (mp)den 16 september 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), (), (), KerstinKristiansson (s), (), MatsEinarsson (v), von der Esch (kd), (), Per (), ()() och (). Slopande av trosbekännelsekravet isuccessionsordningen (mom. 1)(), (), HelenaBargholtz (fp) och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet hänvisar" och slutar med "K238(v) avstyrks" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion K238 (v) är bestämmelsen i 4§ successionsordningen om att Konungen liksomprinsar och prinsessor alltid skall vara "av denrena evangeliska läran" otidsenlig i närSvenska kyrkan skiljs från staten, varigenom ocksåen neutralitet i religiösa frågor från statsmaktenssida upprättas. Kravet på att statschefen skallomfatta en viss religiös tro står enligt motionen istrid med såväl grundlagens 2 kap. 1 § angåendereligionsfrihet som den annars numera allmäntomfattade åsikten att staten skall förhålla signeutral i religiösa spörsmål. Utskottet, sominstämmer i vad som anförs i motionen, anser atttiden nu är mogen att ändra på den rådande ordningenvad gäller bekännelsekravet i 4 § SO. bördärför med bifall till motion K238 (v) hosregeringen begära förslag till ändring av denaktuella lagstiftningen.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande slopande avtrosbekännelsekravet i successionsordningenatt med bifall till motion 1998/99:K238 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.2. Övergång till republik (mom. 2)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Med hänvisning" och slutar med "MotionK259 (v)." bort ha följande lydelse:Enligt motion K259 (v) bör statschefen, som innehardet främsta ämbetet och förtroendeuppdraget i endemokrati, tillsättas på ett sätt som står iöverensstämmelse med den demokratiskagrunduppfattning som i alla andra offentligasammanhang anses självklar. Monarkins självaexistens fungerar också enligt motionärerna som enideologisk konservering av icke-demokratiskaföreställningar om "överhetens" utvaldhet och"naturliga" maktbefogenheter. Statschefensrepresentativa funktion understryker ytterligare detorimliga i att statschefen föds till sitt ämbete.Dessa förhållanden motiverar enligt utskottetsmening att, som föreslås i motionen, statschefenutses bland personer som kan förväntas ha erfarenhetav att representera nationen och som åtnjuter ettbrett politiskt förtroende. Den som av riksdagenutses till talman bör enligt utskottets mening ävenvara statschef. bör mot denna bakgrund ochmed bifall till motion K259 (v) hos regeringenbegära förslag till sådana ändringar som gör detmöjligt att införa ett republikanskt statsskick.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande övergång till republikatt med bifall till motion 1998/99:K259 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.3. Utvidgad rösträtt för invandrare (mom.3)(), () och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Utskottet finner" och slutar med "K237(v) avstyrks" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion K237 finns det två sätt attbetrakta rösträtten, nämligen att den är knutenantingen till medborgarskapet eller till boende ochden sociala och politiska miljö i vilken man lever.Utskottet konstaterar att Medborgarskapskommitténföreslagit att accepterar dubbeltmedborgarskap fullt ut fr.o.m. att den nyamedborgarskapslagen träder i kraft. Kommittén anserliksom motionärerna att de nackdelar som följer meddubbelt medborgarskap, bl.a. dubbel rösträtt ochvalbarhet till förtroendeuppdrag i flera länder, ärrelativt begränsade. Mot denna bakgrund ställer sigutskottet bakom yrkandet i motionen att riksdagenhos regeringen begär förslag till sådan ändring ilagstiftningen som innebär att invandrade kvinnoroch män ges rösträtt i riksdagsval på samma grundsom i kommunala val.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande utvidgad rösträtt förinvandrareatt med bifall till motion 1998/99:K237 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.4. Sänkt rösträttsålder till (mom. 4)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Inte heller" och slutar med "sänktrösträttsålder" bort ha följande lydelse:I motionerna K292 (mp), Kr274 yrkande 61 (mp) och1998/99:So373 yrkande 4 (mp) föreslås attrösträttsåldern i val till kommun-och samt . Dock börgränsen för valbarhet vara oförändrad, . Imotion K349 (c) föreslås att en försöksverksamhetmed sänkt rösträtt genomförs vid valet 2002.Utskottet delar motionärernas uppfattning attpolitiken måste göras mera tillgänglig ochintressant, om demokratin skall kunna utvecklas ochförbättras. Genom sänkt rösträttsålder kan detpolitiska intresset bland ungdomar stimuleras.Utskottet finner anledning att i sammanhangetpoängtera att genomsnittsåldern förförstagångsväljare har höjts till på grund avinförandet av fyraåriga mandatperioder, vilketinnebär att många ungdomar inte kommer att kunnautöva sin rösträtt förrän efter fyllda . Därförbör enligt utskottets mening som föreslåsi motionerna hos regeringen begära förslag tillsådan ändring i gällande lagstiftning attrösträttsåldern vid val tillkommun- och samt riksdagen.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande sänkt rösträttsålderatt med bifall till motionerna 1998/99:K292,1998/99:Kr274 yrkande 61 och 1998/99:So373yrkande 4 och med anledning av motion1998/99:K349 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört.5. Rösträtt för personer som fyller 18 årunder ett valår (mom. 5)() och Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.