bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Utskottetvill framhålla att om fisket skall utvecklas även iframtiden och ge fler jobb måste det föras enlångsiktig politik som tar hänsyn till näringensspeciella omständigheter och förutsättningarsamtidigt som den tar hänsyn till havsmiljön. Utanen sund miljöpolitik som kontrollerar havsmiljön ochfiskeuttaget kan inte näringen vara livskraftig pålite , menar utrikesutskottet.Utskottet vill vidare anföra att om näringen skallöverleva måste den även varakonkurrensneutral mot kringliggandekonkurrentländer. Svenska, danska och norska fiskarefiskar i samma vatten men man har helt olikaförutsättningar. I och ser man pånäringen som en basnäring vilket även gynnas urskattesynpunkt. Svenska fiskare har länge pekat påden orimlighet som ligger i att man fiskar i sammavatten, säljer till samma uppköpare men beskattasolika beroende på vilket land man utgår ifrån.Utskottet kan konstatera att fullt utdeltar i EU:s gemensamma fiskeripolitik från den 1januari 1995. Den består av resurs-, marknads- ochstrukturpolitik. EU har slagit fast mål och reglerför den omstrukturering som pågår . Syftetär att uppnå en varaktig balans mellanfiskeresurserna och deras nyttjande. Utskottetnoterar att EU-stödet på fiskets område i huvudsakges inom ramen för det strukturstöd som kan hänförastill mål 5a, anpassningen av fiskerisektornsstruktur.Utrikesutskottet vill understryka att det ärangeläget att undersöka möjligheterna att bättreutnyttja EU:s stöd för landsbygdsutveckling, dets.k. 5b-stödet, för fiskeberoende områden.Med vad som anförts tillstyrker utskottet motionMJ224 (kd) yrkande 38. Motionerna N258 (s), N227(m), N275 (c) yrkande 1 samt N296 (c) yrkande 2avstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande strukturpolitiken och enskildaregioner i Sverigeatt med avslag på motionerna 1998/99:N227,1998/99:N258, 1998/99:N275 yrkande 1,1998/99:N296 yrkande 2, och med bifall tillmotion 1998/99:MJ224 yrkande 38 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,29. Strukturpolitiken och enskilda regioneri (mom. 29)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 84börjar med "har" och på s. 84slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet menar för sin del med anledning avmotion N275 (c) yrkande 11 att de uttalanden somgjorts om att reformeringen av EU:s strukturfonderskall ha sin utgångspunkt i NUTS III-nivån äroacceptabla och inte kan ligga som grund för enuppgörelse mellan och EU. En regionalindelning där beräkningar och bedömningar utgår frånnuvarande 5b sydöstra som en sammanhängandeenhet är sakligt motiverad i ett regionalpolitisktperspektiv. Utskottet vill anföra att en bedömningsom i stället har sin grund på länsnivå inte ärrelevant.Utskottet vill understryka att bedömningar ochberäkningar för indelning i målområden i EU:sframtida strukturpolitik måste grundas på regionersom har gemensam struktur på sin arbetsmarknad ochäven i övrigt har likartade problem. För utskottetstår det klart att nuvarande målområde 5b sydöstraSverige är en sådan region och att situationenmedger en inplacering i målområde 2.Utrikesutskottet menar således att skallprioritera en inplacering av målområde 5b sydöstraSverige i det nya målområde 2 i samband medreformeringen av EU:s strukturfonder.Vidare konstaterar utrikesutskottet med anledningav motion N296 (c) yrkande 2 att med sinafem kommuner i stor utsträckning kännetecknas avallt det som betecknar gles- och avfolkningsbygder.Strukturomvandlingen går sakta,tillverkningsindustrin - i stor utsträckningunderleverantörer - dominerar arbetstillfällena,utpendlingen är stor, utbildningsnivån är låg,högskoleutbildning saknas, väginvesteringarna äreftersatta, arbetslösheten är hög ochbefolkningsstrukturen snedfördelad.Befolkningsutvecklingen visar attbefolkningen minskat . Andelen födda ärlägre, andelen avlidna högre, andelen utflyttade ärstörre än för samtliga kommuner i skogslänen medlikartade problem. står alltså införomfattande omvandlingsproblem.Utskottet noterar emellertid att somläget är mycket allvarligt finns det möjlighetertill utveckling. menar attutveckling kräver ökad lokal samverkan, mellankommuner, näringslivet och dess organisationer,ideella organisationer och en reell satsning avregionen . Genom att utarbeta engemensam strategi och handlingsplan ökarmöjligheterna för både nationell uppbackning ochersättning från EU:s strukturfonder.Vad som i motionerna N275 (c) yrkande 1 och N296(c) yrkande 2 anförts om börenligt utskottets mening ges regeringen till känna.Motionerna MJ224 (kd) yrkande 38, N258 (s) och N227(m) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande strukturpolitiken och enskildaregioner i Sverigeatt med avslag på motionerna 1998/99:MJ224 yrkande38, 1998/99:N227 och 1998/99:N258 samt medanledning av motionerna 1998/99:N275 yrkande 1och 1998/99:N296 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,30. Folkhälsa, alkohol och tobak (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "noterar" och på s. 86slutar med "är tillgodosedda" bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet kan för sin del inledningsviskonstatera att restriktiva alkoholpolitikhar inneburit ett viktigt instrument i kampen motalkoholisering och alkoholrelaterade skador. Det ärockså ett välkänt faktum, menar utskottet, attalkoholmissbruk ofta är inkörsporten tillnarkotikamissbruk.Utrikesutskottet konstaterar vidare att Sverigesmedlemskapsförhandlingar ledde till ettförhandlingsresultat som möjliggjorde en fortsattrestriktiv alkoholpolitik. Resultatet blev attSystembolaget fick vara kvar som enda tillåtendetaljhandelsförsäljare och att de nyaresebestämmelserna innebar en begränsad ökning avden ranson alkoholhaltiga drycker som resenärer fickta in i vill framhålla att lägetbeträffande den restriktiva alkoholpolitiken i dagförmörkas av att regeringen, bl.a. på grund avomfattande neddragningar av tullpersonalen, hartappat kontrollen över gränserna. Det har bl.a.medfört en omfattande smuggling av illegal alkoholoch tobak. Utskottet har erfarit att EG-kommissionennyligen har bekräftat att beslutet att 1999 avskaffataxfreeförsäljningen inom flyget och på färjorligger fast. menar att börverka för att medlemsländernas regeringar omedelbartbörjar förberedelserna för att upphöra med dentullfria försäljningen. Utskottet utgår ifrån attäven den fullföljer sin del avavtalet.Vad som anförts med anledning av motion U509 (kd)yrkande 17 bör som sin mening geregeringen till känna. Utskottet anser att motionU507 (fp) yrkande 7 är besvarad.dels att utskottets hemställan under 30 bort haföljande lydelse:30. beträffande folkhälsa, alkohol och tobakatt med anledning av motion 1998/99:U509 yrkande 17som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:U507 yrkande 7 besvarad med vadutskottet anfört,31. Folkhälsa, alkohol och tobak (mom. 30)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 86börjar med "noterar" och på s. 86slutar med "är tillgodosedda" bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet vill för sin del inledningsvisunderstryka att EU inte bestämmer inte svensknarkotikapolitik. Varje land bestämmer självt medvilka lagar och metoder det vill föra kampen motnarkotikan.Utrikesutskottet noterar emellertid attnarkotikapolitiken är en stridsfråga i , ochEuropaparlamentet är ett slagfält i den kampen. Denstriden får inte förlora, menar utskottet,och det finns heller ingen anledning att tro att såskulle kunna ske. För att vinna krävs dock attpolitiker, medier, polis, tjänstemän,folkbildningsorganisationer m.fl. är beredda attsamla krafterna till gemensamma insatser.Utrikesutskottet kan liksom motionärerna konstateraatt med den svenska mycket restriktiva politiken harSverige uppnått goda resultat. Statistik överungdomars användning av narkotika visar också påframgång och visar bl.a. att skillnaden mellansvenska och holländska tonåringars användning avcannabis är stor.När det gäller åtgärder för att minskaalkoholskadorna räcker det inte med åtgärder somenbart är inriktade på det öppna alkoholmissbruket.Även den totala alkoholkonsumtionen måste minska,menar utskottet. Det finns övertygande belägg föratt en politik som minskar tillgängligheten avalkohol också minskar alkoholkonsumtion ochalkoholskador.Utrikesutskottet menar att huvuddragen i densvenska alkoholpolitiken därför bör ligga fast.Enligt utskottets mening är det centralt att EUmåste börja betrakta alkohol som en hälsofråga ochinte som ett jordbruksproblem.Vad som ovan anförts med anledning av motion U507(fp) yrkande 7 bör ges regeringen till känna.Utskottet anser att motion U509 (kd) yrkande 17 ärbesvarad.dels att utskottets hemställan under 30 bort haföljande lydelse:30. beträffande folkhälsa, alkohol och tobakatt med anledning av motion 1998/99:U507 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motion1998/99:U509 yrkande 17 besvarad med vadutskottet anfört,32. Vissa handelsfrågor (mom. 31)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 87börjar med "vill" och på s. 90slutar med "yrkande 5" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet menar att EU:s handelspolitikvisar på många brister. Enligt utskottetsuppfattning bidrar unionens handelspolitik dels tillatt öka klyftorna mellan de rika och de fattigaländerna, dels medför den stora miljöproblem.Utrikesutskottet vill framhålla att det är viktigareatt världshandeln är ekologiskt hållbar än att dennår en viss tillväxttakt. Enligt utskottetsuppfattning måste detta synsätt utgöra grund förregeringen då den nya WTO-rundan inleds.Utrikesutskottet tillstyrker därmed motionerna U9(mp) yrkande 5 och U508 (mp) yrkande 9.dels att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse:31. beträffande vissa handelsfrågoratt med anledning av motionerna 1998/99:U9 yrkande 5och 1998/99:U508 yrkande 9 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,33. Djurhälsa (mom. 32)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 90börjar med "I sitt betänkande" och på s. 91 slutarmed "yrkandena 1 och 2" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet kan emellertid konstatera att dettrots detta inte är möjligt fördjurskyddsorganisationer att erhålla ekonomiskabidrag från kommissionen samt att stödet tillsvenska djurskyddsorganisationers internationellaverksamhet är behäftat med stora brister.Utrikesutskottet tillstyrker därmed motion1998/99:U902 (kd) yrkandena 1 och 2.dels att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande djurhälsaatt med anledning av motion U902 yrkandena 1 och 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,34. Den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (mom. 33)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 99börjar med "Som utskottet har" och på s. 100 slutarmed "motionärerna önskar" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet vill anföra att enär utvecklingeninom GUSP går mot allt mer överstatlighet serutskottet mycket allvarligt på den militaristiskamålsättning, i vissa fall med inslag avkärnvapeninnehav, som starka krafter inom EU förfram. anser därför att enprioriterad fråga för skall vara attutrikes- och säkerhetspolitiken helt avförs frånEU:s kompetensområden.Utrikesutskottet tillstyrker därmed motion U508(mp) yrkande 28. Utskottet anser att motionerna U508(mp) yrkande 27 och U509 (kd) yrkande 12 ärbesvarade med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 33 bort haföljande lydelse:33. beträffande den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitikenatt med bifall till motion 1998/99:U508 yrkande 28som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt förklarar motionerna1998/99:U508 yrkande 27 och 1998/99:U509 yrkande12 besvarade med vad utskottet anfört,35. Unionens regionalpolitik och biståndtill tredje land (mom. 36)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.103 börjar med "Utskottet konstaterar" och på s. 103slutar med "yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet ställer sig bakom vad som anförtsi motion U506 (v) yrkande 10. Utskottet menarsåledes att EU:s fonder för regionalpolitiskutjämning, strukturfonderna, bör reformeras ochomorganiseras till förmån för de stater som inte ärmedlemmar i unionen men som ligger inom EU:snärområde (, och ).Med vad som ovan anförts tillstyrker utskottetmotion U506 (v) yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande unionens regionalpolitik ochbistånd till tredje landatt med bifall till motion 1998/99:U506 yrkande 10som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,36. Amsterdamfördraget och flyktingfrågorna(mom. 38)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.109 börjar med "delar" och på s.109 slutar med "15 och 17" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet anser för sin del att bästkan verka för en generös flyktingpolitik genom attpåverka andra av EU:s medlemsländer att ta ett ökatflyktingansvar och medverka till attflyktingströmmar fördelas bättre mellanmedlemsländerna. Utskottet anser även att Sverigemåste gå i spetsen för arbetet att skapa gemensammaminimibestämmelser för asylprövning. Sådana reglermåste tillåta mer generösa nationella reglersamtidigt som de begränsar möjligheten till alltförrestriktiva asylregler som inte ger en asylsökandeen viss grundläggande rättssäkerhet.Utrikesutskottet menar att en framtida gemensamflyktingpolitik aldrig får accepteras av omden hindrar oss från en generös nationell hållninginom asylpolitiken. Med den reservationen anserutskottet att det är bra att samarbetsinitiativ tasinom asylpolitiken.Vad som ovan anförts bör med anledning av motionU509 (kd) yrkande 15 ges regeringen till känna.Motion U506 (v) yrkandena 15 och 17 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande Amsterdamfördraget ochflyktingfrågornaatt med avslag på motion 1998/99:U506 yrkandena 15och 17 och med anledning av motion 1998/99:U509yrkande 15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,37. Amsterdamfördraget och flyktingfrågorna(mom. 38)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.109 börjar med "delar" och på s.109 slutar med "15 och 17" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet noterar inledningsvis att tillAmsterdamfördraget finns fogat ett protokoll om asylför medborgare i EU:s medlemsstater. Dessa nyaregler upphäver enligt utskottets uppfattning i detnärmaste rätten för EU-medborgare att söka asyl iett annat EU-land. De undantagsfall när enasylansökan från en EU-medborgare skall tillåtas ärutformade på ett sådant sätt att de praktiskt tagetaldrig kommer att bli tillämpliga.Utrikesutskottet har erfarit att UNHCR har uttrycktstor oro över protokollet och hävdat att det står istrid med . Även andraorganisationer som , Röda korset ochSvenska sektionen av harförklarat att asylprotokollet inte är förenligt medGenèvekonventionen. Enligt UNHCR kan beslutet ocksåinnebära ett farligt prejudikat för andra regioner ivärlden. vill påpeka attspridningseffekter kan leda till att den universellatillämpningen av de internationellaflyktingöverenskommelserna undermineras.Vidare menar utrikesutskottet att även om respektenför mänskliga rättigheter i de nuvarandemedlemsstaterna är tämligen god i internationelljämförelse kan ett sådant förhållande förändras.Utskottet noterar att bland kandidatländerna för EU-medlemskap finns de som till sedanvarken var demokratier eller rättsstater och menaratt rättsstaten inte är lika säkert etablerad ikanditatländerna som i noterar vidare att EU-ländernaäven diskuterar förslag i syfte att skapa ettheltäckande kontrollsystem av asylsökande. Detinnebär att om en flykting får avslag på enasylansökan och om han eller hon därefter ansöker omasyl i ett annat medlemsland finns uppgift omavslaget lagrat i ett datasystem och direktavvisningkan ske. Detta är reglerat i Schengenavtalet.Utskottet konstaterar att parallellt medSchengenavtalet förbereds en konvention - Eurodac -varigenom staterna kommer att åläggas att tafingeravtryck och inhämta personuppgifter på allaasylsökande som är . Utrikesutskottetanser att de kontrollsystem som finns eller är underutvecklande utgör ett uppenbart hot moträttssäkerheten och därför bör motarbetas.Utrikesutskottet tillstyrker därmed motion U506 (v)yrkandena 15 och 17 och menar att vad utskottetanfört bör ges regeringen till känna. Motion U509(kd) yrkande 15 avstyrks.dels att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande Amsterdamfördraget ochflyktingfrågornaatt med avslag på motion 1998/99:U509 yrkande 15och med anledning av motion 1998/99:U506yrkandena 15 och 17 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,38. Inriktningen av unionensflyktingpolitik (mom. 39)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.110 börjar med "delar" och på s.110 slutar med "är besvarad" bort ha följandelydelse:Utrikesutskottet anser för sin del att denasylpolitik som bedrivs inom ramen för EU-samarbetetär inhuman och i huvudsak går ut på att återsändaflyktingarna till hemländerna eller tillnärregionerna. Som exempel kan anföras attflyktingar från sänds tillbaka trots att EUsamtidigt fördömer för att landet interespekterar mänskliga rättigheter.Utskottet vill framhålla att i och med attAmsterdamfördraget träder i kraft blir Sverigeförhindrat att driva en egen nationell asylpolitikoch det blir också omöjligt enligt utskottetsuppfattning att bevilja asyl till flyktingar frånandra EU-länder. ser mycketallvarligt på den mer restriktiva asylpolitik somEU-medlemskapet medfört. anser atten viktig fråga för att driva somordförandeland är att asylpolitiken återförs till ennationell nivå och att alla förslag inom ramen förEU-samarbetet som innebär en mer restriktiv asyl-och invandringspolitik stoppas.Utrikesutskottet anser att vad som anförts medanledning av motion U508 (mp) yrkandena 14 och 15bör ges regeringen till känna samt att motion U505(c) yrkande 6 (delvis) är besvarad med vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande inriktningen av unionensflyktingpolitikatt med anledning av motion 1998/99:U508 yrkandena14 och 15 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt förklarar motion1998/99:U505 yrkande 6 (delvis) besvarad med vadutskottet anfört,39. Finansieringen av Sverigesmedlemsavgift till EU (mom. 41), (båda v) samt MarianneSamuelsson (mp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.113 börjar med "har" och på s. 113slutar med "yrkande 2" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet menar för sin del att kostnadenför medlemskap i redovisas alltförknapphändigt i årsskrivelsen. Utskottets mening ärdärför att kommande årsberättelser mer utförligtmåste redogöra för vilka skatter som tillförts föratt finansiera medlemsavgiften, hur medlemsavgiftenadministreras och vad det totalt kostar attvara medlem i unionen. tillstyrkerdärmed motion U9 (mp) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 41 bort haföljande lydelse:41. beträffande finansieringen av Sverigesmedlemsavgift till EUatt med bifall till motion 1998/99:U9 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,40. Svenska språkets ställning inomunionens institutioner (mom. 42)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s.114 börjar med "kan" och på s. 115slutar med "yrkande 10" bort ha följande lydelse:Utrikesutskottet menar för sin del att även omvissa åtgärder vidtagits finns det behov avytterligare åtgärder för att stärka det svenskaspråkets ställning i tillstyrker därmed motion U9 (mp)yrkande 10.dels att utskottets hemställan under 42 bort haföljande lydelse:42. beträffande svenska språkets ställninginom unionens institutioneratt med bifall till motion1998/99:U9 yrkande 10 som sinmening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. , EMU, sysselsättning ochplacering av EU-organGöran Lennmarker, , ochSten Tolgfors (alla m) anför:Moderata samlingspartiet menar att harförlorat politiskt inflytande och inte fulltutnyttjat EU-medlemskapets fördelar när regeringenställt sig vid sidan av de centrala diskussionerna iEU. Inflytande följer av aktivitet och övertygelse.Intern splittring i regeringsunderlaget hartillåtits överflygla nationella intressen av enstark EU-profil. Kontrasten med agerandesom ny EU-medlem är slående.När går med i EMU:s tredje steg, står densvenska regeringen utan uppfattning. I stället föratt aktivt bilda opinion för en ståndpunkt väljerregeringen att låta opinionsvinden driva frågan.När ägnar tiden åt att vinna inflytandeöver för landet centrala europeiska frågor, som dennordliga dimensionen av EU, ägnar sig den svenskaregeringen åt vardagsfrågor, i och för sig viktiga,men ändå i en helt annan division.Sverige behöver en tydlig och engagerad röst iEuropa.EU:s utvidgningUtvidgningen av EU är en historisk möjlighet och denfråga som måste vara högst prioriterad på densvenska EU-dagordningen.Det är centralt att verkar för attutvidgningsprocessen drivs vidare så att de förstakandidatländerna kan bli medlemmar 2003.Utvidgningen av EU sker i enlighet medkommissionens förslag, fastställt av stats- ochregeringscheferna i Europeiska rådet.De länder som kommissionen bedömt kommit längst isitt reformarbete inledde förhandlingarom medlemskap. Till denna grupp hör de utpekade sexländerna , , , , Slovenienoch . Att ett baltiskt land finns med i denförsta gruppen som inleder förhandlingar är ettmycket viktigt principgenombrott. , ,, och ges möjlighet attinleda förhandlingar efter beslut av medlemsländernaoch kommissionen, så snart de uppfyller villkorenför detta.Varje land måste bedömas efter egna meriter.Lettland bedömdes av kommissionen hagjort stora framsteg och föreslogs få inledaförhandlingar . Även konstateradesha gjort framsteg. Tyvärr följde inte kommissionens rekommendation. ochLitauen är kvalificerade för förhandlingar och börfå inleda sådana i år.Den och utskottsmajoritetensöker ge intryck av att det är ett svenskt förslagsom ligger till grund för utvidgningen. Så är intefallet. Den hade krävt gemensamförhandlingsstart för alla de tio kandidatländerna,vilket det alltså inte är fråga om. De sex ländersom nu fått börja förhandla har getts ett "snabbarespår" mot medlemskap.Den krav hade inneburit attinledningen av konkreta medlemsförhandlingar skulleförsenas till 1999. Vi moderatermotsatte oss en försening av utvidgningen.NatoutvidgningenVarje land har rätt att självt göra sinasäkerhetspolitiska vägval. , ochLitauen strävar alla efter medlemskap i i vid mening kommer fortsatt attvara en region av stor säkerhetspolitisk ochstrategisk betydelse. Det finns problem som desäkerhetspolitiska systemen måste vara kapabla atthantera.Det ligger i de baltiska staternas intresse att devinner medlemskap i . Det är i intresseatt länderna i närområdet integreras i denvästeuropeiska säkerhetsordningens alla delar. Vi -liksom andra länder - lever tryggare med tryggagrannar.Den genomförda utvidgningen av Nato tillbl.a. är betydelsefull för ochstabiliteten i . En utvidgning avNato till en eller flera av de baltiska staternaskulle också ha positiv betydelse för regionen.Sverige är förhindrat att inifrån hjälpa debaltiska staterna att vinna medlemskap i ,eftersom vi själva står utanför. avstårregeringen från att göra det den skulle kunna föratt hjälpa dem utifrån.Ända sedan besökte 1996 harregeringens syn på de baltiska grannländernassträvan efter Natomedlemskap varit ett frågetecken.Majoriteten i utskottet understryker nu att desaknar en uppfattning och en position i frågan.Socialdemokraternas oförmåga att hanteragrannländernas vilja till Natomedlemskap är etttecken på säkerhetspolitisk eftersläpning.