bet · GN01KrU3 · 1999-11-04 00:00:00 — I februari 1998beslutade regeringen att ge RF i uppdrag att varagenomförande instans inom ramen för avtalet ominternationellt samarbete mot dopning påidrottsområdet, Anti-dopingArrangement (IADA). Avtalet, som tecknats mellan sexländer, berör standardisering ochkvalitetsutveckling inom dopningskontrollområdet.Av de extra medel som regeringen nu avsertillskjuta skall användas som enresursförstärkning till med anledning avde ökade krav som införandet av IADA:s standardermedför. Resursförstärkningen skall bl.a. avse nyatjänster.Utskottet, som anser att det är angeläget attDopinglaboratoriets viktiga verksamhet tryggas,välkomnar regeringens avsikt att inom givna ramarför avsätta ytterligare medel förantidopningsarbetet. Laboratoriet kan härmedfortsätta sin verksamhet och även hållaen hög kvalitet. Motionerna Kr23 (m) yrkande 2delvis, Kr26 (fp) yrkande 7 delvis, Kr27 (c) yrkande3 och Kr28 (kd) yrkande 5 delvis får genom detillskjutna medlen anses tillgodosedda, varför deavstyrks.Dopingjouren vid sjukhusBakgrundDopingjouren är en informationstjänst i form av entelefonjour som funnits på sedanoktober 1993 och som är öppen för allmänheten.Verksamheten bedrivs i landstingsregi och finansieras av . Denna finansiering upphör vid årsskiftet1999/2000. Jouren har tidigare finansierats avFolkhälsoinstitutet.MotionsförslagI motion Kr23 (m) yrkande 2 delvis ansermotionärerna att Dopingjourens fortsatta existensbör garanteras. Dopingjouren svarar både för enviktig informationsinsats och utveckling avbehandlingsmetoder. Dopingjouren har också en godöverblick över situationen i landet.Motionärerna bakom motionerna Kr26 (fp) yrkande 7delvis och Kr33 (fp) yrkande 9, anser att statensnarast bör ta upp förhandlingar medLandstingsförbundet om hur verksamheten vidDopingjouren kan drivas vidare. Motionärernaredovisar att Dopingjouren samarbetar medKompetenscentrum för dopingfrågor vid Huddingesjukhus och att detta samarbete är avgörande förcentrumets verksamhet och möjlighet att bidra medkunskap och kompetens i vidareutbildningar ochfortbildningar av sjukvårdspersonal och tillidrottsrörelsen.Även i motion Kr28 (kd) yrkande 5 delvis villmotionärerna ha en permanent lösning förDopingjouren.I motion Kr27 (c) yrkande 4 anser motionärerna attstaten bör ikläda sig ansvaret för finansieringen avDopingjouren.Motionärerna bakom motion Kr20 (s) anser attinsatser bör sättas in så att verksamheten vidDopingjouren kan fortsätta. I annat fall kommer denkompetens som samlats där att skingras. Verksamhetenhar stor betydelse för sjukvården, skolan, polisen,m.fl. i olika delar av landet därkompetensen ännu inte hunnit byggas upp.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet har tidigare uttalat att det är avvikt att den erfarenhet, kompetens och kunskap somfinns vid Dopingjouren tas till vara menhar ifrågasatt om inte verksamheten skulle kunnasamordnas med annan upplysningsverksamhet avliknande karaktär. Motionsyrkanden, liknande de nuifrågavarande, har avstyrkts (bet. 1998/99:SoU5).Socialutskottet framhåller nu bl.a. följande i sittyttrande. Dopingjouren har fungeratsom en kunskaps- och rådgivningscentral för helalandet. Kunskapen om dopning och hur skador eftermissbruk av dopningsmedel kan lindras är intetillräcklig inom alla berörda samhällsområden. Densamlade kunskap som finns vid Dopingjouren innebärett stöd i arbetet med att sprida erfarenheter ochatt bygga upp tillräckliga kunskaper. Verksamhetenvid Dopingjouren spelar en mycket viktig roll föratt komma till rätta med missbruk och spridning avdopningsmedel. noterar attregeringen i sin proposition På ungdomarsvillkor - ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro (prop. 1998/99:115) har uttalat attDopingjouren i det förebyggande arbetet på områdethar en stor betydelse för hela landet (s. 53).Socialutskottet delar denna bedömning ochförutsätter därmed att regeringen noga följer fråganom Dopingjourens framtid. Motionerna Kr20 (s), Kr23(m) yrkande 2 delvis, Kr26 (fp) yrkande 7 delvis,Kr27 (c) yrkande 4 och Kr28 (kd) yrkande 5 delvis ärenligt socialutskottets mening till viss deltillgodosedda och bör avstyrkas.Kulturutskottets ställningstagandeSom kulturutskottet angivit i avsnittet ovan avserregeringen tillskjuta tillarbetet mot dopning. Av de tillskjutna medlen om 4,4miljoner kronor för skall gåtill Dopingjourens verksamhet. Enligt regeringenpågår inom ett arbete med attfr.o.m. säkerställa ett finansiellt stödtill verksamheten, som långsiktigt skall säkraDopingjourens framtid.Dopingjouren har genom sin fleråriga verksamhet ochsin centrala roll samlat en stor kunskap och byggtupp en för landet unik kompetens och överblick somenligt utskottets uppfattning är av stort värde iantidopningsarbetet. Att frågan om en finansieringnu kommer att bli löst är därför enligt utskottetsuppfattning mycket positivt.Regeringens uttalade avsikt att tillskjutaytterligare medel till Dopingjouren bör tillgodoseönskemålen i motionerna Kr20 (s), Kr23 (m) yrkande 2delvis, Kr26 (fp) yrkande 7 delvis, Kr27 (c) yrkande4, Kr28 (kd) yrkande 5 delvis och Kr33 (fp) yrkande9, varför de avstyrks.Övriga frågor rörande dopningMotionsförslag och utskottets ställningstagandeI motion Kr27 (c) yrkande 2 anser motionärerna attekonomiska resurser bör ställas tillkontrollmyndigheternas förfogande för att ökaantalet dopningskontroller vid allmänna lokaler,t.ex. Målet bör enligt motionärerna vara attminst hälften av de aktiva vid gym ochträningslokaler kontrolleras årligen.Utskottet konstaterar inledningsvis att denjuridiska grunden för idrottsrörelsens möjligheteratt genomföra dopningskontroller är att den enskildeidrottsutövaren genom sitt medlemskap i förening somtillhör RF har accepterat att följa de stadgar somfinns för idrottsrörelsen. Enligt ärdopning i samband med all idrottsutövning förbjuden.En dopningskontroll kan ske av alla medlemmar inomRF.Någon gemensam branschorganisation ellerintresseförening för samtliga gym finns förnärvarande inte. Enligt en inventering utförd avRF:s Antidopinggrupp 1993 fanns det då ca 600 gym iSverige. Av dessa gym drevs 199 av föreningar inomRF och 401 i privat regi. En dopningskontroll skullevid tiden för inventeringen ha kunnat ske endast vidknappt en tredjedel av gymen.I dag utförs av Antidopninggruppens testerpå elitidrottare. Resterande utförs påutövare av breddidrott.Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär önskvärt att antalet kontroller vid gym ochträningslokaler kan öka. Hur detta skall ske såvittgäller dem som tillhör föreningar under RF får detankomma på idrottsrörelsen att avgöra. Utskottetavstyrker därmed motion Kr27 (c) yrkande 2.I motion Kr274 (mp) anser motionärerna att statenbör verka för att även () aktivt arbetar med dopningsfrågorna och taravstånd från alla former av drogmissbruk (yrkande66).Som framgår av det ovanstående och det följandebedriver RF ett mycket aktivt arbete mot dopning.Utskottet har inhämtat att en överenskommelse harträffats mellan RF och SOK, innebärande att RFansvarar för dopningsfrågor medan SOK:s insatserkoncentreras på andra områden.Internationella Olympiska Kommittén () arbetardock aktivt med dopningsfrågor. Genom att den bl.a.ansvarar för den s.k. dopningslistan är dessinflytande betydande. IOK höll också i deninternationella dopningskonferensen i ifebruari . Där aviserade IOK kraftfulla insatsermot dopning, bl.a. genom skapandet av en friståendeantidopningsbyrå, som skulle få ansvaret för attövervaka och samordna samt vid behov verkställa detinternationella antidopningsarbetet.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotion Kr274 (mp) yrkande 66.Motionärerna bakom motion Kr518 (kd) anser attsvensk idrottsrörelse nationellt och internationelltbör verka för kraftfulla sanktioner mot idrottsmänsom nyttjar otillåtna preparat (yrkande 2).Utskottet har behandlatmotionsyrkanden av liknande innebörd som den nuaktuella motionen, (bet.1997/98:KrU6).Utskottet har tidigare uttalat bl.a. följande.Idrottsrörelsens regler mot dopning innefattarstraffbestämmelser för idrottsutövare som gör sigskyldiga till dopning. Dopningsförseelse föreliggerenligt inte bara då en idrottsutövareintagit förbjudet medel eller använt förbjuden metodutan även bl.a. då han eller hon vägrat att medverkavid dopningskontroll. Enligt praxis bestraffasdopningsförseelse inom idrotten alltid meddiskvalifikation. Diskvalifikationstidens längd ärenligt stadgarna högst . Utskottet hartidigare inhämtat att i sinegenskap av idrottens högsta dömande instans sermycket strängt på överträdelser av idrottensdopningsregler. I vissa internationellaspecialförbund förekommer livstids diskvalifikation.RF har emellertid tagit ställning mot att så hårdabestraffningar får tillgripas eftersom de ansesinhumana och i strid med svensk rättstradition.Internationellt har gått i spetsen för ettmer aktivt samarbete i kampen mot dopning, senast,som också ovan angivits, genom engagemang i IADA(Anti-doping Arrangement) som ärett avtal mellan sju länder om internationelltsamarbete mot dopning som berör standardisering ochkvalitetsutveckling inom dopningskontrollområdet.Utskottet vill även framhålla att lagstiftningenmot dopning har skärpts i genom att självabruket av dopningspreparat kriminaliserades från ochmed . infördes också enregel om grovt dopningsbrott, som kan leda tillfängelse i högst . var det maximalastraffet 2 år.Med hänsyn till det arbete som idrottsrörelsennationellt och internationellt lägger ner på attmotverka idrottsmäns användning av dopningspreparatsamt på att upptäcka och beivra överträdelser avgällande förbud avstyrker utskottet motion Kr518(kd) yrkande 2.Kommunernas ansvar - En skola som bejakar rörelse(6.2.2)Regeringens bedömningI skolan kommer alla barn och ungdomar i kontakt medmotion och verksamhet som skall främja en god hälsa.Enligt regeringens bedömning bör rörelse ingå som enintegrerad del av undervisningen för att ettlivslångt intresse för motion och idrott skallskapas hos unga människor.Regeringen överväger vidare att ge iuppdrag att göra en undersökning av hurorganisationen av friluftsverksamheten harförändrats i samband med införandet av den nyaläroplanen år 1994.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeI motion Kr23 (m) yrkande 3 framhålls att ämnetidrott och hälsa måste ges stort utrymme i skolan dådet har stor betydelse för att eleverna skallutvecklas harmoniskt såväl fysiskt som psykiskt ochsocialt. Eleverna bör enligt motionärernas meningstimuleras till att använda det utrymme de har föreget val till ämnet idrott och hälsa.Motionärerna bakom motionerna Kr22 (m) och Kr25 (m)anser att det krävs en ökning av antalet timmar förämnet idrott och hälsa i skolan för att förbättramänniskors hälsa och motverka olika sjukdomarorsakade av inaktivitet.Även i motion Kr27 (c) yrkande 7 framhålls attidrottsämnet av folkhälsoskäl måste ges ett ökatutrymme i skolan. Motionärerna påminner också om attgod kondition underlättar lärandet. Regeringen börenligt motionärerna göra erforderliga förtydligandeni t.ex. läroplan och kursplaner.Kulturutskottet anser i likhet med regeringen attrörelse bör ingå som en integrerad del i helaundervisningen och inte enbart som ett eget ämne.Utskottet anser också att det är av stort värde atteleverna får röra på sig; alla elever rörinte på sig i tillräcklig omfattning på fritidenvarför skolan har ett stort ansvar. Som framhållitsi motionerna är rörelse viktig, inte bara för attöka det fysiska välbefinnandet utan också för attfrämja inlärning.Utskottet konstaterar att utbildningsutskottet vidett flertal tillfällen har behandlat och avstyrktyrkanden med i huvudsak likartat innehåll (bet.1997/98:UbU11 och bet. 1998/99:UbU3).Utbildningsutskottet har betonat vikten avundervisning i ämnet idrott och hälsa, inte minstfrån folkhälsosynpunkt, samt betydelsen av attstimulera elevernas intresse för regelbunden motionoch fysisk träning samt redovisat att timantaletåter ökats på senare tid.Genom beslut ökade antalettimmar i ämnet idrott och hälsa i grundskolanstimplan från 460 till 500 fr.o.m. /99(prop. 1997/98:6, bet. 1997/98:UbU5, rskr.1997/98:107). utökades det lokalajämkningsutrymmet för skolans val från 410 timmartill för att vidga skolans möjligheteratt organisera undervisningen efter lokala behov ochintressen. Därutöver finns i timplanen avsatt 382timmar för elevens eget val, vilka kan användasbl.a. för ämnet idrott och hälsa.Riksdagen har beslutat om vissaförändringar vad gäller ämnet idrott och hälsa igymnasieskolan (bet. 1998/99:UbU3). Från och /01 gäller en ny gemensam struktur förgymnasieskolans nationella och specialutformadeprogram. Kärnämnet idrott och hälsa får sammaomfattning - 100 gymnasiepoäng - på alla nationellaoch specialutformade program. Detta innebär engenerell höjning. Vidare kommer en kurs i ämnetidrott och hälsa omfattande 50 gymnasiepoäng, som ingår som karaktärsämneskurs på vissastudieinriktningar, att erbjudas alla elever som ettindividuellt val. Denna kurs avses få ensärställning genom att kursen alltid skall anordnasnär det finns en grupp elever som önskar läsa den.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr22 (m), Kr23 (m) yrkande 3, Kr25 (m),Kr27 (c) yrkande 7.I motion Kr26 (fp) begärs ett tillkännagivande tillregeringen om att aktiviteten i ämnet idrott ochhälsa till övervägande del inte skall bestå av olikatävlingar utan i stället utgöras av andra former avfysisk träning och av arbete med hälsokunskap.Motionärerna anser att det är viktigt att det slåsfast att det inom skolan är idrott och hälsa i ettbrett perspektiv som står på schemat (yrkande 4).Kulturutskottet konstaterar attutbildningsutskottet tidigare, beträffandeinnehållet i ämnet idrott och hälsa, anfört följande(bl.a. i bet. 1997/98:UbU11). I kursplanen för ämnetidrott och hälsa ingår att eleverna skall få prövaoch lära sig olika lekar, danser och idrottsgrenar.Dessutom skall de få möjlighet att ägna sig åtfriluftsliv. Avsikten är att eleverna skall få enbred erfarenhet av olika aktiviteter och att de såsmåningom kan välja vad som passar dem bäst. Deskall kunna ta ansvar för sin egen träning ochutveckla ett bestående intresse för motion, idrottoch friluftsliv. Också hälsoperspektivet är enviktig del av ämnet.Utbildningsutskottet har också i många sammanhangerinrat om att det i läroplaner och kursplaner inteanges hur undervisningen i ämnet idrott och hälsaskall organiseras och läggas upp eller hur skolansarbetsformer skall gestaltas. Det är i verksamhetenute i skolorna som skolledare, lärare och elevergemensamt har ansvar för hur arbetet i skolornakonkret bedrivs.Kulturutskottet avstyrker med hänvisning tillutbildningsutskottets ställningstagande motion Kr26(fp) yrkande 4.Friluftsliv och främjandeorganisationer (6.3)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att statens stöd till friluftslivoch främjandeorganisationer inte längre bör ingå somen del av anslaget Stöd till idrotten utan utgöraett eget anslag, riktat direkt tillfrämjandeverksamheten. Den verksamhet som bedrivs avlandets främjandeorganisationer bidrar enligtregeringen till att aktivt förbättra människorsvälbefinnande och hälsa.Inom har en översyn inletts avframtida inriktning och administration av statensstöd till friluftslivet ochfrämjandeorganisationerna. Regeringen har för avsiktatt återkomma i dessa frågor under hösten 1999.Motionsförslag och utskottets ställningstagandeMotionärerna bakom motion Kr23 (m) ställer sig bakomregeringens förslag att avskiljafrämjandeverksamheten från idrottsanslaget men anseratt det inte behövs någon ytterligare utredning omfrämjandeorganisationernas verksamhet (yrkande 5).Utskottet konstaterar först attfrämjandeverksamheten fått ett eget anslag, Stödtill friluftsorganisationer (N 5), inomkulturbudgeten för . Utskottet har inhämtatatt översynen av friluftslivet ochfrämjandeorganisationernas framtida inriktning ochadministration skall vara slutförd i december 1999.Utskottet anser att det inte finns anledning attavbryta denna nu pågående översyn. Med hänsynhärtill avstyrker utskottet motion Kr23 (m) yrkande5.I motion Kr521 (v) pekar motionärerna på att de frånRF fristående organisationerna har svårt attfinansiera sin verksamhet och att en utredningdärför bör tillsättas för att utreda hur det bredaföreningslivet kan utvecklas och hur man mereffektivt kan utnyttja samhällsresurserna (yrkande8).Utskottet anser att motionen är tillgodosedd genomden översyn som regeringen nu inlett rörandefriluftsliv och främjandeorganisationerna. Utskottetavstyrker därmed motion Kr521 (v) yrkande 8.Motionärerna bakom motion Kr274 (mp) anser attfriluftsanläggningar i stor utsträckning också skallanvändas för att väcka intresse för natur- ochmiljövårdsfrågor och för att koppla naturupplevelseroch rekreation till kretsloppstänkande och budskapom det ekologiska systemet (yrkande 67).Utskottet behandlade en liknande motion (bet. 1997/98:KrU6) och uttalade då att det ankommerpå huvudmännen, i första hand kommunerna, attansvara för verksamhetsformerna runtfriluftsanläggningar. Denna bedömning kvarstår,varför utskottet avstyrker motion Kr274 (mp) yrkande67.Utskottet vill i sammanhanget påminna om attregeringen i propositionen anfört följande:Anläggningar av olika slag bör kretsloppsanpassasbåde vad gäller själva anläggningen och driften avverksamheten. Genom att idrottsrörelsen självställer sådana krav på kommunerna tar den ansvar föratt kretsloppsanpassa . Genom åtgärder föratt minska energiförbrukning, genom att utföraallergisanering och använda utrustning utan freonervisar idrottsrörelsen att miljöhälsan är lika viktigsom folkhälsan.Idrotten - vår största folkrörelse (avsnitt7)Idrottsrörelsen inför 2000-talet (7.1)I propositionen anger regeringen att denfolkrörelsebaserade idrottsrörelsen, med sindemokratiska uppbyggnad, sitt breda engagemang ochsina ideella ledarkrafter, är en mycket stortillgång för vårt samhälle och skapar mer än någonannan verksamhet tillfällen till möten ochmotionsaktiviteter för människor i olika åldrar ochmed olika social och etnisk bakgrund. Aktiva ochledare av båda könen kan enligt regeringensuppfattning genom positiva insatser verka somförebilder för unga människor och bidra till att deskapar sig en egen identitet. Idrottsrörelsen kommerenligt regeringen att vara en stor tillgång förvårt samhälle även på 2000-talet.Idrottsrörelsens förutsättningar (7.2)Idrottens möjligheter till egenfinansiering (7.2.1)Regeringens bedömningRegeringen bedömer att de formella förutsättningarnaför idrottens egenfinansiering så långt möjligt börvara förutsebara och långsiktigt hållbara. Idrottensmöjligheter till egenfinansiering har enligtregeringen stor betydelse för idrottsrörelsenssjälvständighet och oberoende.MotionsförslagI motion Kr23 (m) föreslås att åtgärder skall vidtasför att minska idrottsrörelsens bidragsberoende samtatt underlätta en ökad egenfinansiering avverksamheten (yrkande 8).I samma motion anför motionärerna attidrottsrörelsen och övriga ideella organisationerbör få bättre förutsättningar för sin finansieringgenom egen verksamhet, t.ex. genom övertagande avanläggningar samt ökad lotteriverksamhet (yrkande9).Utskottets ställningstagandeDe viktigaste formerna för idrottensegenfinansiering är uttag av olika slag av avgifter,främst medlemsavgifter, deltagaravgifter ochentréavgifter som tillfaller föreningarna. En mycketstor andel av idrottsrörelsens övriga intäkterkommer från lotterier och spel, främst Bingolottooch spel i bingohallar.En interdepartemental arbetsgrupp, Arbetsgruppen omden sociala ekonomin och dess utveckling (In98:A)skall kartlägga villkoren för den sociala ekonominsamt belysa den sociala ekonomins betydelse isamhället. Den tar bl.a. upp frågor om beskattningav ideella föreningar. Gruppen väntas avge sinrapport under november 1999.Av skatteutskottets yttrande 1998/99:SkU7y (bilaga3) framgår att det också planeras en översyn inomRegeringskansliet rörande skatteregler för ideellaföreningar.Regeringen har vidare beslutat om enöversyn av reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen m.m. (dir. 1999:10). Utredarenskall bl.a. uppmärksamma den situationen att detnuvarande undantaget i mervärdesskattelagen medförnackdelar för de ideella föreningarna, t.ex. närkonkurrerande kommersiella företag beskattas medreducerad skattesats men har en avdragsrätt för deningående mervärdesskatten som den ideella föreningensaknar.Av intresse är slutligen att en särskild utredarehar fått i uppdrag att lämna förslag till hurföreningslivets ställning på den svenska spel- ochlotterimarknaden kan stärkas. Uppdraget skall varaslutfört (dir. 1999:52).Kulturutskottet anser i likhet med motionärerna attegenfinansieringen för idrottsrörelsen är av mycketstor vikt och att det är angeläget attidrottsrörelsen har möjligheter att få intäkter frånflera olika håll. Utskottet finner dock mot bakgrundav vad utskottet anfört om de pågående utredningarnaatt det inte är påkallat med någon åtgärdav det slag som motionärerna anger. Motion Kr23 (m)yrkandena 8 och 9 avstyrks därför.Bidrag för svenskt deltagande vid ochParalympics (7.2.3)Regeringens förslag och bedömningRegeringen föreslår att de medel som staten anvisarför svenskt deltagande vid ochParalympics skall fördelas mellan åren ochfortsättningsvis anvisas inom ramen föranslaget Stöd till idrotten.Regeringen gör vidare följande bedömning. Det börvara RF:s uppgift att i samråd med SverigesOlympiska Kommitté och förvalta medlen på ettsådant sätt att ett svenskt deltagande i olympiskaspel och Paralympics säkerställs.Idrottsutredningens förslag om uppräkning avanslaget bör inte genomföras.Utskottets ställningstagandeI likhet med regeringen anser utskottet att medelårligen bör anvisas för svenskt deltagande och Paralympics samt att medlenfortsättningsvis skall inkluderas inom ramen föranslaget Stöd till idrotten. Utskottet tillstyrkerdärmed regeringens förslag.Paralympics i anslutning till olympiska spelMotionsförslagMotionärerna bakom motion Kr521 (v) anser attParalympics bör genomföras i anslutning till . Härigenom ökas enligt motionärernaintegrationen mellan idrott för icke-funktionshindrade och funktionshindrade (yrkande15).Utskottets ställningstagandeUpplysningsvis kan anföras att Paralympics genomförsvartannat år och tidsmässigt följer de olympiskaspelen (). I princip brukar Paralympics förläggastill de städer som står värd för . InternationellaOlympiska Kommittén (IOK), som står bakom , ochInternationella Paralympics Kommittén (IPC), somstår bakom Paralympics, är två från varandrafristående organisationer som var för sig beslutarvar respektive spel skall gå och på vilka villkor.Utskottet har tidigare angett att det ankommer påidrottsrörelsen att avgöra på vilket sättidrottstävlingar skall arrangeras (bet1997/98:KrU6). Utskottet finner inte skäl attompröva detta ställningstagande. Motion Kr521 (v)yrkande 15 avstyrks härmed.Bidrag från AB (7.2.4)Regeringens bedömningRegeringens bedömning är att idrotten under kommandeår kommer att tillföras betydande belopp genom detöverskott som genereras från det värdeautomatspelsom AB har koncession på att bedriva.Det framtida överskottet från värdeautomatspelbedöms uppgå till uppskattningsvis 250 miljonerkronor när 7 000 värdeautomater harplacerats ut på restauranger. Av överskottet bör tillfalla idrottsrörelsens lokala barn- ochungdomsverksamhet, vilket innebär ett tillskott påuppskattningsvis .