bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Just nu pågår ett intensivt arbete runt om i landet med attta fram regionala s.k. tillväxtavtal. Syftet med dessa är att utnyttjabefintliga statliga och andra resurser mer effektivt för att skapa tillväxtoch nya jobb.Centerpartiet föreslår i sina motioner en omfattande om- och utlokaliseringav statlig verksamhet. Enligt utskottets mening kan visserligenutlokalisering av statlig verksamhet bidra till en bättre regionalutveckling. Men risken är att en omlokalisering av den omfattning somCenterpartiet föreslår kan minska effektiviteten i den statligaförvaltningen och leda till stora problem t.ex. när det gällerförsörjningen av kvalificerad personal.Finansutskottet delar näringsutskottets uppfattning i dess yttrande till fi-nansutskottet (1998/99:NU3y). har behandlatfrågan om statlig verksamhet (bet. 1998/99:NU7). I såväl betänkandet somyttrandet konstaterar näringsutskottet att det finns gällande statligariktlinjer för omlokalisering av statliga företag. Uppgiften att tillämpareglerna till-kommer emellertid inte om det inte är fråga omlokalisering av statlig verksamhet som är av större vikt eller på annatsätt av principiell natur.För ytterligare behandling av t.ex. tjänstebeskattningen, skatteväxling ochskatt på jordbrukare hänvisar utskottet till behandlingen av motion Fi17 (fp). I frågor om förenklingar för företagande, strukturella åtgärder ochföre-tagsklimat hänvisas till behandlingen av motion Fi14 (m).Med anledning av vad som anförts ovan avstyrks motionerna Fi16 (c) yrkan-dena 1-4 och Fi36 (c).Finansutskottets ställningstagande till liberalernas förslagI liberalernas motion Fi17 framhålls att position ijäm-förelse med omvärlden har försämrats kraftigt, från en tredje-fjärdeplats till delad artonde plats,enligt statistik. växte BNP , dvs.ungefär lika mycket som regeringen räknar med i vårpropositionen för denärmaste åren. Enligt motionärerna saknar regeringen både insikt och viljaatt driva en poli-tik som ökar tillväxten, sysselsättningen och välståndet.Det behövs en vä-sentligt annorlunda politik för att få fart på ekonomin.Skattepolitiken måste förändras. Motionärerna föreslår kraftigaskattesänkningar, bl.a. genom införandet av ett förvärvsavdrag i denkommunala beskattningen. Avdraget löser enligt motionen frågan omavgiftsväxlingen i det nya pensionssystemet. Vidare bör en kraftigskattereduktion på hushållsnära tjänster införas och arbetsgivaravgifternai privat tjänstesektor sänkas. Den s.k. extra värnskatten bör tas bort ochdubbelbeskattningen på aktier och aktieandelar slopas. För-mögenhetsskattenbör trappas ned och senare helt avskaffas och för att mins-kabarnfamiljernas marginaleffekter bör barnbidragen höjas och bostadsbi-dragen sänkas. Reglerna för företagande måste förenklas och den svenskaarbetsmarknadens funktionssätt förbättras. De förändringar i LAS och MBLsom den borgerliga regeringen införde måste återinföras och lönebildningeni den svenska ekonomin måste förbättras. Produkt- och konsumentmarknader-namåste avregleras och de offentliga monopolen brytas.Utskottet vill till att börja med erinra om att regeringen bjöd insamt-liga riksdagspartier i syfte att undersöka förutsättningarna för enbred förank-ring av en kommande skattereform. Samtal har förts undervintern och våren och pågår fortfarande.Som redovisats tidigare bör huvudprinciperna i skatteöverläggningarna va-raatt skapa goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning samt attgarantera välfärden och dess finansiering. Eventuella skatteförändringarfår inte äventyra statsfinanserna eller finansieras av vidlyftigaantaganden om ökad tillväxt. En framtida skattereform måste förenas medsunda offentliga finanser och målet om 2 procents överskott i de offentligafinanserna. Den snabba försämringen av statsfinanserna stämmer till eftertanke. En kommande skattereform måste även uppfyllakraven på en jämn och rättvis fördelning.Enligt utskottets mening måste också eventuella skatteförändringar nogaavstämmas mot konjunktur- och efterfrågeläget i den svenska ekonomin föratt undvika överhettning av ekonomin och stigande inflation.Regeringen skisserar i vårpropositionen principerna och målen för en för-ändring av skattesystemet. De viktigaste är att det under mandatperiodenbör genomföras en inkomstskattesänkning för alla, med tyngdpunkt på låg-och medelinkomsttagare. Sänkningarna bör utformas så att marginaleffekterminskas och arbetskraftsdeltagande och utbildning uppmuntras. Vidare börskattepolitiken stödja arbetet med att öka sysselsättningen, därregeringens förslag i vårpropositionen om ett stöd till arbetsgivare somanställer arbetslö-sa med lång inskrivningstid är en del i detta. Stödet ärutformat som en kre-ditering av arbetsgivarens skattekonto.Skattepolitiken bör även användas för att förbättra näringsklimatet. Rege-ringen anger i vårpropositionen att de pågående överläggningarna kan ledatill förändringar i regler och skatter fr.o.m. . Iskattesamta-len bör enligt utskottets mening de skatteförslag som förs frami motionen vägas och prövas mot andra skatteförslag för att stärkaföretagsamheten och sysselsättningen.En viktig del i en kommande skattereform är frågan om skatteväxling eller s.k. miljörelatering av skattesystemet. Regeringen genomför just nu en över-syn av energiskatterna i syfte att förenkla skattesystemet och förbättramiljö-effekterna.Enligt utskottets mening är det av avgörande vikt ur tillväxt- ochsysselsätt-ningssynpunkt att lönebildningen fungerar väl och att den totalasvenska lönekostnadsutvecklingen begränsas till vad som gäller i våraviktigaste konkurrentländer.Konsekvenserna av brister i lönebildningen är väsentligt annorlundajämfört med tidigare. Högre löneökningar än i konkurrentländerna leder tillökade rationaliseringar i företagen, vilket dämpar sysselsättningen. Klararinte företagen av att rationalisera i samma takt som reallönerna stigersjunker vinstmarginalerna, vilket även det påverkar sysselsättningennegativt. Löne-bildningssystemet måste också vara så konstruerat att detklarar av att lever-era rimliga löneökningar även vid en situation dåarbetslösheten är betydligt lägre än vad den är i dag.Utskottet konstaterar att de diskussioner om tillväxtallianser som arbets-marknadens parter förde inte ledde till någon enighet omt.ex. spelreglerna för lönebildningen. De två samsynsmän som regeringentillsatte rapporterade att det finns betydande motsättningar mellanparterna, men att det även finns en samsyn om vissa principer för lönebild-ningen. Regeringen anger därför i vårpropositionen att den mot denna bak-grund avser att lägga förslag om regelverket för densvenska lönebildningen.I frågor om näringsklimat och åtgärder för företagande hänvisar utskottettill behandlingen av motion Fi14 (m). Vad gäller s.k. välfärdsligahän-visas till utskottets ställningstagande i samband med behandlingen avmotion Fi15 (kd). Med anledning av vad som i motion Fi17 (fp) sägs omarbets-marknadens funktionssätt hänvisas till utskottets behandling avmotion Fi16 (c).Med anledning av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motion Fi17 (fp)yrkande 1.1.4 Det europeiska valutasamarbetetMotionernaI Moderata samlingspartiets motion Fi14 framhålls att regeringen snarastbör klargöra att den avser att verka för ett snabbt införande av euron iSverige och att den som en bekräftelse på detta ansöker om Sverigesanslutning till ERM2. Vid ett sådant besked skingras, enligt motionärerna,den misstro som råder beträffande regeringens avsikter. Då ges ett beskedom att inte drar sig för att ta itu med de strukturfel som bromsarvälståndsutvecklingen. Då kan företag och välutbildad arbetskraft stanna iSverige.I liberalernas motion Fi17 anförs att så snabbt sommöjligt bör gå med i den europeiska valutaunionen, EMU. Priset för att ståutanför är högt i form av bl.a. företagsflykt, valutaoro, högre priser,högre räntor, högre transaktionskostnader och färre nya jobb. Enfolkomröstning bör genomföras innan tillträder som ordförande i ,dvs. Politiken bör inriktas på ett svensktmedlemskap senast den 1 januari 2002.Finansutskottets ställningstagandeI utskottets betänkande 1997/98:FiU9 om och den ekonomiska ochmonetära unionen fastslog utskottet att inte bör införa EU:s gemen-samma valuta euron när den tredje etappen av EMU inleds den 1 januari 1999.Utskottet framhöll vidare att bör hålla största möjliga hand-lingsfrihet och handlingsberedskap inför ett eventuellt framtida deltagandei valutaunionen.Utskottet anförde också att om det efter bedöms lämp-ligt att deltar i valutaunionen skall frågan underställas svenskafolket för prövning. Vidare menade utskottet att det är önskvärt att ensådan pröv-ning sker i allmänt val, men att det inte kan uteslutas att deti stället kan ske genom ett extraval eller en folkomröstning. Därefterankommer det på riks-dagen att fatta slutligt beslut.Utskottet har i t.ex. utskottets betänkande med anledning av budgetpropo-sitionen (bet. 1998/99:FiU1) inte sett någon anledning att ändrauppfattning i frågan. Inte heller nu ser utskottet någon anledning tillomprövning.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi14 (m) yrkande 6 ochFi17 (fp) yrkande 6.1.5 Övriga ekonomisk-politiska motionsyrkanden1.5.1 Stabilisering av de internationella kapital- och valutamarknadernaMotionernaI motion Fi214 av m.fl. (s) framhålls att erfarenheternahittills visar att banker, finansmarknaden och i viss mån företagen intehar förmått hantera avregleringen av den internationella finans- ochvalutamark-naden. Politiker försöker nu undvika en finansiell härdsmältasom skulle kunna få samma allvarliga följder som depressionen . Den rådande ordningen uppfyller inte de krav på ekonomisk effektivitet,stabilitet och demokratisk legitimitet som är naturliga i en demokratiskvärld. Den skadliga labiliteten på marknaderna kan motverkas på flera sätt.Ingvar förslag till finansiering av () kangenomfö-ras. Det är en variant av den s.k. Tobinskatten. Genomlysningen avaktörerna på marknaden kan förbättras. Reserveringskrav på bankerna ochbankernas valutapositioner kan införas och höjas. Dessutom kan reservkravpå all utlå-ning i inhemsk valuta till valutautlänning införas. Vidare börsvenska staten ompröva sin upplåningsstrategi med statens övertagande avvalutarisken för utlandsupplåning som följd.I motion U304 av m.fl. (m) avvisar motionärerna en s.k.Tobinskatt som en tänkbar finansieringskälla för FN:s verksamhet. Detskulle vara till stort men för hela jordens folk om man genom en sådanskatt skulle kasta grus i den mekanism som allokerar kapital mellan i stortsett alla länder. En Tobinskatt skulle åsamka inte minst tredje världenstor skada.I motion Fi213 av m.fl. (v) framhålls att de avreglerade fi-nansmarknaderna, underblåsta av allt snabbare och billigare elektroniskakommunikationer, ger upphov till den ena spekulativa bubblan efter denandra. Enligt motionärerna handlar avregleringarna av finansmarknaderna omatt flytta fram positionerna för dem som äger kapital på de globala mark-naderna. Efter de ekonomiska sammanbrotten, och efter de devalveringar somIMF tvingat fram, kan utländska investerare lägga under sig ostasiatiskabanker, företag och naturtillgångar till underpriser. Regeringen bör enligtmotionärerna driva frågan om en internationell transaktionsskatt på valuta-handel, en s.k. Tobinskatt. Detta för att kasta lite grus i ett alltförsmidigt fungerande spekulationsmaskineri. Regeringen bör också ta initiativtill en internationell diskussion om vilka institutioner och regelverk sombehövs för att inte spekulationskaruseller skallupprepas. Vidare bör regeringen få i uppdrag att arbeta för att , , återfår en prioriterad ställning i detinternationella samar-betet. Den uppförandekod för transnationella företagsom UNTC utarbetat bör införas i relevanta internationella avtal ochregelverk. Dessutom bör regeringen ta initiativ till en omstrukturering avVärldsbanken och IMF och till att deras mandat begränsas till vad dessaorganisationer från början var avsedda för. Regeringen bör också drivaskuldsatta och fattiga länders intres-sen av särbehandling när det gällerfastställande av regelverk för handel med varor och tjänster iVärldshandelsorganisationen, WTO.I motion U704 av m.fl. (v) anförs att marknadskraf-terna och globaliseringen försatt demokratin i gungning. Därför bör de nor-diska länderna gemensamt arbeta för att det införs system (avgifter ochskat-ter) som begränsar kortsiktiga spekulationsvinster påkapitalöverföringar mellan länder.Finansutskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening visar den senaste tidens finansiella kriser attdet internationella finanssystemets sätt att fungera måste förbättras ochstärkas. Runt om i internationella organ och sammanslutningar pågår ocksåett arbete med att finna lösningar och söka genomföra förändringar.Inom den s.k. pågår bl.a. ett arbete med att utveckla till-synsreglerna, t.ex. genom att skapa normer för bankernas transaktioner medhögt belånade institut, s.k. hedgefonder. På initiativ av den förre chefenför tyska , Hans Tietmeyer, bildades också ett s.k.Financial Stability Forum, för att öka samordningen mellan nationella ochinternatio-nella tillsynsmyndigheter. IMF och enades nyligenom en gemensam modell för utvärdering av den finansiella sektorn i olikaländer. Utvärderingarna baseras på miniminormer för finansinstitutsverksamheter och breda genomgångar av riskerna i ett lands finansiellasektor, dvs. hur ett lands lagstiftning, redovisningsregler,betalningssystem etc. har utformats och fungerar. I många länder i tredjevärlden krävs också att det byggs upp regelverk och lagstiftning för t.ex.konkurser, redovisning och konfliktlös-ningar.Hur insynen och transparensen skall förbättras i enskilda länder och i in-ternationella organisationer är en annan viktig del i det internationellaarbe-tet. Det handlar t.ex. om förbättrad redovisning av både privata ochnatio-nella skulder mot utlandet. Ett arbete pågår med att förbättra ochsnabba upp redovisningen av ländernas valutareserver. IMF utarbetar också,tillsammans med andra institutioner på området, regler för transparens vadgäller pen-ningpolitikens uppgifter och utformning. En kod och ettregelverk för finans-politiken har redan antagits.En annan del är att försöka skapa regler så att privata placerare ochinvest-erare får bära en större del av ansvaret och de ekonomiskakonsekvenserna vid en finanskris än vad som varit fallet. Det försäven diskussioner om hur man skall kunna hantera de sociala konsekvensernaav en finanskris - dvs. vilka insatser som kan göras för att skona svagagrupper i de samhäl-len som drabbas av finansiell och ekonomisk turbulens.Inte minst Asienkri-sen visar vilka stora sociala omvälvningar enfinanskris kan föra med sig.Som genomgången ovan visar pågår ett ganska omfattande internationelltarbete med att skapa ett bättre fungerande globalt finanssystem i syfte attskapa stabila och fungerande marknader och, om möjligt, förhindra nyavärldsomspännande kriser. Enligt utskottets mening bör man emellertid, somalltid vid internationella projekt, räkna med att det tar innanalla byggstenar finns på plats.Grundläggande är också att de länder som deltar i det finansiella systemeteftersträvar en sund och stabil ekonomisk politik. Vidare gäller attväxelkurs-system utformas, som är mer lämpliga för t.ex.tillväxtekonomierna. Vidare måste olika privata företags och institutionersolika riskmodeller ses över och anpassas till den nya globala verkligheten.Av Asienkrisen att döma är det tydligt att många investerare grovtmissbedömt utvecklingen och risken med att investera kapital på dessamarknader.Såväl svenska som utländska analyser pekar på att krisen orsakades av fle-ra samverkande faktorer. Underskotten i bytesbalanserna i de drabbade län-derna växte oroväckande snabbt. Ländernas valutor var övervärderade ochsystemen med s.k. halvfasta växelkurser, dvs. fasta men justerbara växelkur-ser, öppnade för starka spekulativa valuta- och kapitalrörelser.Omvärldens placeringar i länderna var överdrivet stora somgenomskinligheten på marknaderna var låg. De finansiella systemen i dessaländer fungerade dåligt, vilket ytterligare förvärrade krisen.Utskottet har tidigare behandlat förslag om skatter och avgifter, som t.ex.den s.k. Tobinskatten, i syfte att hantera och begränsa snabba svängningari internationella kapitalflöden (bet. 1994/95:FiU20, bet. 1995/96:FiU10 ochbet. 1997/98:FiU1). Utskottet kan , i likhet med tidigare, konstatera atten skatt av Tobinkaraktär kräver en internationell samordning som knappastär genomförbar. Skattepolitik och skatteadministration måste samordnasinter-nationellt för att skatten skall bli effektiv. Dessutom krävs att iprincip alla världens länder inför skatten, eftersom det skulle räcka medatt något land eller finanscentrum inte deltar för att det skulle öppnasvägar för kapital-strömmar utanför skattesystemet.Ett grundläggande problem med den avgift på handeln i utländsk valuta somföreslagits som en metod för att finansiera FN:s verksamhet är att denskulle vara alltför lätt att undvika för de internationella valutahandlarna.Med hänvisning till det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi213 (v), Fi214 (s) och U704 (v) yrkande 7. Med det anförda kan yrkande 3 imotion U304 (m) anses vara tillgodosett. Något tillkännagivande härom tillregeringen är mot bakgrund av utskottets ställningstagande till övrigamotio-ner inte påkallat.1.5.2 Social ekonomi och ekonomisk demokratiMotionernaI motion Fi909 av m.fl. (s) framhålls det att i Europadiskuteras olika lösningar på problemet med stor arbetslöshet och därmedsamman-hängande sociala och politiska problem. Ett begrepp som förekommerär social eller samhällelig ekonomi. I företeelsen social ekonomi ingår t.ex. kooperationen, ideella föreningar med viss ekonomisk verksamhet, ömsesi-diga försäkringsbolag, sjukkassor samt stiftelser med sociala ändamål. Densociala ekonomin utgår ifrån att den, genom mobilisering av lokala resurser, samarbete och bildande av olika nätverk, kan utveckla såväl näringslivs-strukturer som sociala strukturer. För att skapandet av kooperativ av olikaslag skall bli framgångsrikt måste det politiska systemet ställa sigpositivt i attityd och handling. Det handlar t.ex. om lagstiftning,institutionell in-frastruktur och utbildningssystem som ger människor enlämplig förberedel-se för rollen som företagare. Vidare krävs ett utvecklatrådgivningssystem och riskvilligt kapital för investering i den socialaekonomins företag och organisationer. I måstenäringslivsorganisationernas och myndighe-ternas attityd mot den socialaekonomin förbättras. Stöd- och rådgivnings-systemet måste förbättras ochett system för riskvilligt kapital inom området byggas upp. Det saknas helti dag. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp för den sociala ekonomin menmotionärerna anser att gruppens uppgifter är av begränsad natur. Regeringenbör enligt motionärerna inom ramen för Koope-rativa rådets verksamhet taupp och allsidigt diskutera de möjligheter som den sociala ekonomin kanerbjuda i syfte att bidra till lösning av de problem som kan förväntasunder . De frågor som bör diskuteras hör intimt samman med övriganäringslivsfrågor och särskilt med små och medelstora företag.I motion Fi708 av m.fl. (v) anförs att frågan om hur den privataägarkoncentrationen skall kunna brytas och fördelas bland löntagarkollekti-vet är viktigare . En väg att demokratisera ekonomin och ägandetär att bygga upp kollektiva fonder. har föreslagit ettsystem med framtidsfonder i syfte att uppnå detta. En sådan kollektivkapitalbildning bör byggas upp på regional nivå och ackumulera kapital förframtida investe-ringar. Motionärerna välkomnar den allt livligare debatteninom svensk och internationell arbetarrörelse om att organiseralöntagarägandet i kollektiva former. Det gäller bl.a. LO:s engagemang atthitta alternativ till de stora privata fondförvaltarna när löntagarna skallplacera sina pensionspengar i det nya premiereservsystemet. Regeringen börunderstödja denna vilja bland löntagarna att ta ett långsiktigt kollektivtägaransvar. Detta bör ske genom att en parlamentarisk utredning tillsättsom hur den demokratiska makten över ekonomin skall kunna öka.Löntagarorganisationerna bör ges möjligheter att delta i en sådan utredning.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet är av uppfattningen att den sociala ekonomin och kooperativaföretag spelar en viktig roll i ekonomiska liv. Frågor om densociala ekonomins möjligheter att bidra till en lösning av de problem somkan för-väntas är angelägna. Regeringen arbetar därför iflera olika former med dessa och besläktade frågor.Som motionärerna påpekar har regeringen tillsatt en arbetsgrupp med upp-gift att kartlägga villkoren för den sociala ekonomin samt belysa densociala ekonomins betydelse i samhället. Arbetsgruppen lade sommaren 1998fram en delrapport, Social ekonomi i EU-landet - tradition ochförnyelse och samma begrepp (Ds 1998:48). Slutrapporten från arbetsgruppenförvän-tas avlämnas . Enligt uppgift frånKulturdepartementet, som övertagit ansvaret för frågan frånInrikesdepartementet, är ambitionen bl.a. att en parlamentarisk kommittéskall tillsättas.Utskottet kan vidare konstatera att i direktiven till utredningen om denframtida regionalpolitiken påpekas att en särskild utvecklingsfaktor somkan få betydelse i glesbygden och på landsbygden är de möjligheter somfinns inom den sociala ekonomin (dir. 1999:2). Kommittén skall bedömavilken betydelse denna kan få och lämna de förslag som den finner befogadeför att de regionalpolitiska målen skall uppnås.Utskottet finner med hänvisning till det anförda att någon åt-gärd inte är påkallad och avstyrker motion Fi909 (s).I september 1997 tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté, , för att belysa de nya förutsättningar, problem ochmöjligheter som det svenska folkstyret möter inför 2000-talet (dir. 1997:101). Ett av kommitténs huvudområden är internationaliseringen av ekonominoch sam-spelet mellan ekonomi och demokrati. Inom detta område skallkommittén bl.a. analysera hur internationaliseringen av produktionenpåverkar politikens möjligheter att tillgodose medborgarnas krav på att påpolitisk väg kunna påverka sina levnadsbetingelser. De finansiellamarknadernas möjligheter och kraft att påverka och till och med motverkapolitiska intentioner skall granskas.I kommitténs uppdrag ingår att utöver beskrivningar och analyser även lämnakonkreta förslag i syfte att stärka och fördjupa det svenska folkstyret.Genom en lång rad skrifter, seminarier m.m. redovisar kommittén löpande detarbete som bedrivs. Kommittén skall avlämna sitt slutbetänkande senast densista . Till kommittén har ett antal experter knutits, blanddem andra ordförande.Mot bakgrund av det ovan anförda är utskottet inte berett att föreslå atten utredning tillsätts över hur den demokratiska makten över ekonomin skallkunna öka. Motion Fi708 (v) yrkandena 2 och 3 avstyrks således.2 Budgetpolitikens inriktning och utgiftstak för staten2.1 BudgetutvecklingenDe offentliga finanserna har förbättrats dramatiskt, och på bara några fåår har ett av industrivärldens största underskott vänts till ett överskott.År 1993 uppvisade de offentliga finanserna ett underskott på av hade detta ersatts av ett överskott på av BNP.Den gynnsamma utvecklingen har burits upp av en framgångsrik budget-sanering. Ambitiöst formulerade budgetmål har uppnåtts, i vissa fall medbred marginal, och även för åren framöver förutses fortsatt stigandeöverskott i de offentliga finanserna. väntas dessaöverskott mot-svara 2,1, 3,1 respektive av BNP.En del av överskottet ämnar regeringen ta i anspråk förreformer för ökad sysselsättning och rättvisa, men trots det väntas resul-tatet bli att den offentliga sektorns nettoskuld är så gott som borta 2002.Under 1998 uppvisade även statsbudgeten ettöverskott som uppgick till och som användes föratt amortera av statsskulden.