bet · GM01SfU5 · 1999-03-02 00:00:00 — 4 § utlänningslagen.Med det anförda avstyrker utskottet motion Sf632yrkande 11.Beträffande skydd för personer som förföljs pågrund av kön eller homosexualitet anförde utskotteti betänkande 1996/97:SfU5 följande. Så länge någonenhetlig uppfattning inom EU:s länder inte finns omatt personer som förföljs på grund av kön ellerhomosexualitet skall tillerkännas flyktingstatusanser utskottet att en särskild skyddsregel fördessa bör finnas som ansluter sig tillflyktingkonventionen och ger samma starka skydd. Dennya skyddsregeln innebär en avsevärd förstärkning avskyddet i förhållande till vad som då gällde.Utskottet pekar också på att en sammanvägning av deolika skäl för skydd som personer inom dessa grupperkan anföra kan innebära att de kan gesflyktingstatus. Omständigheterna kan också varasådana att de får skydd på grund av att de kännervälgrundad fruktan för att straffas med döden ellerutsättas för förnedrande behandling ellerbestraffning. Beträffande frågan om riktlinjer förpersonalen utgår utskottet från att Invandrarverketpå lämpligt sätt hanterar denna fråga med avseendepå den nya bestämmelsen om skydd för dem somförföljs på grund av kön eller homosexualitet.Utskottet som vidhåller sin tidigare intagnaställning avstyrker motionerna Sf1 yrkandena 5 och6, Sf632 yrkande 17 och Ju709 yrkande 19.Beträffande utmönstrandet av begreppet de facto-flykting anförde utskottet i betänkande 1996/97:SfU5bl.a. Inom denna grupp har det enligtutskottets uppfattning funnits både personer med såstarka skyddsbehov att de borde fått flyktingstatusoch personer som knappast haft behov av skydd. Medden nya flyktingdefinitionen som gäller sedan den 1januari 1997 kommer en del personer som hittillsbetraktats som de facto-flyktingar att få skydd somkonventionsflyktingar. Många kommer att hänförasunder det skydd som ges till personer som kännervälgrundad fruktan för att straffas med döden ellermed kroppsstraff eller att utsättas för tortyr ellerannan omänsklig eller förnedrande behandling.Utskottet vidhåller den nu framförda uppfattningenoch avstyrker motion Sf632 yrkande 10.Beträffande yrkanden om inre flyktalternativ ansågutskottet i betänkande 1996/97:SfU5 att ett sådantalternativ skall kunna komma till användning, menatt en förutsättning självfallet måste vara attsökanden kan ta sig till området i fråga på ettsäkert sätt. Utskottet tillade att i de fallsökanden åberopat risk för förföljelse eller attstraffas med döden eller med kroppsstraff eller attutsättas för tortyr eller annan omänsklig ellerförnedrande behandling eller bestraffning måste detockså stå klart för den beslutande myndigheten attsökanden är skyddad häremot i det område som bedömssom inre flyktalternativ.Utskottet vidhåller även denna uppfattning ochavstyrker motionerna Sf1 yrkande 3 och Sf620 yrkande4.I betänkande 1996/97:SfU5 avstyrkte utskottetmotionsyrkanden om första asylland med följandemotivering. Vid avvisning till första asyllandeller till tredje land finns i utlänningslagen ettkrav på att utlänningen har skydd i det landet ellerär skyddad mot vidaresändning till hemlandet ellerannat land där han inte har ett tillräckligt skydd.Även i dessa fall måste självfallet myndigheterna iförväg ha förvissat sig om att utlänningen får ettsådant skydd i det land dit han eller hon sänds. Detankommer på de tillämpande myndigheterna ochregeringen att bedöma vilka länder som kan anses somsäkra.Utskottet, som vidhåller tidigare bedömning,avstyrker motion Sf1 yrkande 2.Uppehållstillstånd för anhöriga m.m.Gällande ordningI 2 kap. 4 § utlänningslagen regleras i vilka falluppehållstillstånd får ges till andra personer änskyddsbehövande. Genom ändringarna i utlänningslagenpreciserades familje- och anhörigbegreppen i lagen.Tidigare kunde också uppehållstillstånd enligtpraxis beviljas en utlänning som av politisk-humanitära skäl ansågs ha rätt att bosätta sig här ilandet. Genom de nya skyddsregler som infördes den 1januari 1997 för andra skyddsbehövande än flyktingaravses med humanitära skäl främst renodlat humanitäraskäl.Enligt nu gällande bestämmelser fåruppehållstillstånd beviljas make, maka eller sambooch ogifta barn till någon som är bosatti eller fått uppehållstillstånd förbosättning här. Vidare får uppehållstillstånd gestill andra nära anhöriga som ingått i samma hushållsom en sådan person. Homosexuella förhållandenlikställs med heterosexuella. Det finns också enmöjlighet att bevilja uppehållstillstånd till enutlänning som annars har särskild anknytning tillSverige. Det kan i sådana fall exempelvis röra sigom en person som inte tidigare är gift eller sambomed någon här i landet och som skall komma hit föratt ingå äktenskap eller inleda ett samboförhållandeoch som enligt den praxis som rådde före den 1januari 1997 beviljades uppehållstillstånd. Det kanockså röra sig om en nära anhörig till en som fåttuppehållstillstånd som skyddsbehövande.Uppehållstillstånd kan också beviljas en utlänningsom av humanitära skäl bör få bosätta sig i Sverigeeller en utlänning som har fått arbetstillståndeller som har sin försörjning ordnad på annat sätt.Vid prövning av en ansökan om uppehållstillståndenligt förevarande bestämmelser skall beaktas omutlänningen kan förväntas föra en hederlig vandel.Uppehållstillstånd i anknytningsfall skall utverkasföre inresan till och en ansökan omuppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan.Uppehållstillstånd får dock ges efter inresan om detär uppenbart att utlänningen skulle ha fåtttillstånd om prövningen skett före inresan.MotionerI ett stort antal motionsyrkanden tas upp frågor somrör anhöriginvandring.I Sf1 yrkande 15 av m.fl. (v) begärsett tillkännagivande om tillsättande av enparlamentarisk utredning med uppgift att föreslåändringar i reglerna för att komma till rätta med deinhumana konsekvenserna av ändringar iutlänningslagen.Kerstin m.fl. (s) begär i motion Sf617ett tillkännagivande om en översyn av reglerna föranhöriginvandring. Enligt motionärerna bör man seöver begreppet hushållsgemenskap, dvs. att enanhörig utöver kärnfamiljen i princip endast skallha rätt till uppehållstillstånd om han/hon ingått ihushållsgemenskapen. Även i motion Sf630 av AgnetaBrendt m.fl. (s) begärs en översyn av reglerna omrätten till familjeåterförening.Fanny m.fl. (kd) begär i motion Sf623yrkande 6 ett tillkännagivande om återinförande avsista länken-bestämmelsen, dvs. uppehållstillståndför någon när samtliga släktingar är bosatta iSverige.Även i motion Sf632 yrkande 3 av ochBarbro () begärs ett tillkännagivandeom återgång till de bestämmelser för anhö-riginvandring som gällde . I yrkande 8(delvis) begärs ett tillkännagivande om atttonårsbarn skall ha samma rätt som andra barn att fåhit sina föräldrar genom anknytning.I motion Sf629 av m.fl. (c, s,mp, m, fp, kd och v) begärs tillkännagivanden om attreglerna för anhöriginvandring ses över för attbättre stämma överens med kriterierna i FN:skonvention om barnets rättigheter (yrkande 1) och omatt de svenska myndigheterna måste arbeta mereffektivt och aktivt, med principen om barnets bästasom riktlinje, i ärenden som rör familjeåterförening(yrkande 2). Motionärerna anför att utlännings-lagens portalbestämmelse införts i lagstiftningenför att bringa utlänningslagen i bättreöverensstämmelse med . Artikel 3i konventionen stadgar att barnets bästa skall kommai främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn.Trots denna portalbestämmelse fattas enligtmotionärerna beslut i ärenden som rörfamiljeåterförening som är inhumana och stötande förden allmänna rättskänslan. Vidare anförs i motionenatt artikel 10 i konventionen stadgar attansökningar som rör familjeåterförening skallbehandlas positivt, humant och snabbt avkonventionsstaterna.I motion Sf607 yrkande 3 av m.fl.(m) begärs ett tillkännagivande om krav påförsörjning. Enligt motionärerna bör ettförsörjningskrav för anhöriga övervägas, dock intevad gäller anhöriga inom kärnfamiljen eller anhörigatill en person som fått stanna i på grund avskyddsbehov. I de fall försörjningskrav ställs kanuppskjuten invandringsprövning tillämpas för attkunna konstatera att försörjningen är tryggad.Kerstin-Maria m.fl. (mp) begär i motion Sf620yrkande 8 ett tillkännagivande om föreningenÅterföreningen. Enligt motionärerna är rådandepraxis för hård när det gäller bestämmelserna omrätt att söka och erhålla uppehållstillstånd efterinresa. Dessutom bör kravet på att barn ochmake/maka lider allvarligt men om inteuppehållstillstånd beviljas tas bort urlagstiftningen.Utskottets bedömningDe nuvarande bestämmelserna om rätt för anhöriga attinvandra till grundar sig på förslag i denmigrationspolitiska propositionen och trädde i kraftden 1 januari 1997.I betänkande 1996/97:SfU5 anförde utskottet medanledning av förslagen och motionsyrkanden liknandede nu väckta bl.a. följande. Utskottet anser att detär en stor fördel att familje- och anhörigbegreppenpreciseras i lag med tydliga anvisningar om hurlagen skall tillämpas vid beviljande avuppehållstillstånd. Utskottet anser att denavgränsning av vilka andra anhöriga än medlemmar avkärnfamiljen som skall ha principiell rätt tilluppehållstillstånd är väl avvägd. Som framgått finnsmöjligheter att göra undantag och geuppehållstillstånd även till andra närstående närdet finns synnerliga skäl för det. I propositionenhar också särskilt framhållits att uttalandena iproposition 1983/84:144 om att hänsyn i möjlig månskall tas till fall där udda och ömmandeomständigheter föreligger alltjämt har giltighet.Utskottet tillstyrkte propositionen och avstyrktemotionsyrkandena.Utskottet är inte berett att generellt förorda enändring av bestämmelserna. Att de tillämpandemyndigheterna noga följer såväl gällande lag som deintentioner som framgår av förarbetena till lagenutgår utskottet från.De nu gällande bestämmelserna har tillämpats underdrygt . Utskottet anser därför att det nu börgöras en utvärdering av lagstiftningen somuppmärksammar speciellt udda och ömmande fall liksomäven sista länken-fall och andra speciellaanknytningar. En sådan utvärdering bör skeskyndsamt.Vad utskottet sålunda med anledning av motionernaSf1 yrkande 15, Sf617, Sf623 yrkande 6, Sf629, Sf630samt Sf632 yrkandena 3 och 8 (delvis) anfört om enskyndsam utvärdering bör som sin mening geregeringen till känna.Vad gäller frågan om krav på försörjning framhöllsi den migrationspolitiska propositionen att ettförsörjningskrav för anhöriga för rätt tilluppehållstillstånd skulle kräva en mycket grundligbelysning av frågan i hela dess vidd, och attregeringen därför inte var beredd att lägga framförslag om någon form av försörjningskrav.Utskottet, som delar denna uppfattning, avstyrkermotion Sf607 yrkande 3.En parlamentarisk kommitté, Kommittén om nyinstans- och processordning i utlänningsärenden(NIPU), har överlämnat betänkandet Ökadrättssäkerhet i asylärenden (SOU 1999:16). Ibetänkandet anförs beträffande uppehållstillståndefter inresa att utgångspunkten bör vara att Sverigeäven i fortsättningen skall ha ett principiellt kravpå att uppehållstillstånd för andra änskyddsberättigade skall ha beviljats före inresan.Undantag skall dock kunna göras om utlänningen harstark anknytning till en i bosatt person ochdet skäligen inte kan krävas att utlänningenåtervänder till ett annat land för att ge in ansökandär. Till skillnad mot vad som gäller blirkommitténs slutsats att huvudvikten när det gällerundantag från kravet på uppehållstillstånd föreinresan bör läggas vid om det är skäligt att krävaatt utlänningen återvänder till ett annat land föratt ge in ansökan där och inte vid om det äruppenbart att tillstånd skulle ha beviljats omprövningen gjorts före inresan.Utskottet, som anser att resultatet avberedningsarbetet bör avvaktas, avstyrker motionSf620 yrkande 8.Uppskjuten invandringsprövningGällande ordningEnligt uttalanden i den migrationspolitiskapropositionen skall systemet med uppskjuteninvandringsprövning behållas när det gällerförhållanden där parterna känt varandra endast enkortare tid. Vid sådana förhållanden tillämpas s.k.uppskjuten invandringsprövning då uppehållstillståndges i taget . Upphör anknytningen under den tiden skallutlänningen i normalfallet återvända hem. Undantaggörs dock, t.ex. när det finns barn i förhållandet,när förhållandet upphört på grund av misshandel, närdet finns risk för social utstötning vid återkomstentill hemlandet eller om den part som kommit hit pågrund av anknytning har hunnit bli väl etablerad iarbetslivet.MotionerI motion Sf1 yrkande 14 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om utfärdande av entidsbegränsad förordning för att hjälpa kvinnor sommisshandlats medan uppskjuten invandringsprövningpågår. Motionärerna hänvisar till att denparlamentariska kommittén NIPU kommer att lägga framförslag avseende uppskjuten invandringsprövning. Detkommer dock att ta innan beredningen avärendet är klar, och i avvaktan härpå bör entidsbegränsad förordning utfärdas för att hjälpa dekvinnor som just nu hotas av avvisning.Margareta () vänder sig i motion Sf606mot den kontaktförmedling som förekommer i syfte attlocka utländska kvinnor till . Verksamhetenhar enligt motionären blivit så omfattande att mankan tala om importverksamhet. Ett sätt att minskaverksamheten med kontaktförmedling är att intetillåta annonsering om kontakt och förmedling avutländska kvinnor. I yrkande 1 begärs etttillkännagivande om detta. Motionären framhållervidare att av bl.a. humanitära och medmänskliga skälbör inte tvåårsregeln automatiskt tillämpas om ettäktenskap eller samboende upphör pågrund av misshälligheter och hon begär i yrkande 2ett tillkännagivande härom. Även () vänder sig i motion Sf619 mot den verksamhetsom innebär att kvinnor utnyttjas och luras attkomma till genom s.k. förmedlingsverksamhet.I yrkande 1 begärs ett tillkännagivande om enutredning av verksamheten. Motionären anser ocksåatt den s.k. tvåårsregeln bör tas bort och hon begäri yrkande 2 ett tillkännagivande härom. Vidareanförs att bör få tillstånd attgranska mäns bakgrund genom att få tillgång tillkriminalregister och på så sätt få möjlighet attutröna om det tidigare finns vandelsanmärkning moten man som ansöker om att ta hit en utländsk kvinna.I yrkande 3 begärs ett tillkännagivande härom.I motion Sf620 yrkande 6 av . (mp) begärs ett tillkännagivande om kvinnoroch tvåårsregeln. Motionärerna menar att det inte ärrimligt att misshandlade och andra kvinnor som fåtttillfälliga uppehållstillstånd inte skall få stannai efter en skilsmässa eller separation. Omdet inte kan riktas allvarliga vandelsanmärkningarmot kvinnan bör hon få permanent uppehållstillstånd.I motion Sf632 av och () framhålls att det inte är rimligt att enskildatjänstemän gör subjektiva bedömningar av äktheten imakars kärlek. För att ifrågasätta ett sådantförhållande bör det enligt motionärerna krävashandfasta bevis på att det rör sig om skenäktenskap.I yrkande 8 (delvis) begärs ett tillkännagivandehärom.Helena m.fl. (fp) framhåller i motionSo462 att kvinnor som lockats till underförespegling om äktenskap kan komma att utvisas omde vistats här än . Om kvinnorna iförhållandet utsatts för misshandel bör de få stannai . I yrkande 18 begärs ett tillkännagivandehärom.Utskottets bedömningDen s.k. lade i november 1997fram betänkandet Uppehållstillstånd på grund avanknytning (SOU 1997:152). Betänkandet överlämnadesgenom ett regeringsbeslut till NIPUför beaktande. I NIPU:s betänkande anförs attkommittén till stora delar ställer sig bakomförslagen i betänkande.Kommittén betonar att förslagen inte får leda tillatt möjligheterna att få uppehållstillståndförsvåras för de seriösa anknytningarna, som utgörmerparten av alla anknytningar. Kommittén instämmeri förslag att systemet meduppskjuten invandringsprövning bör behållas och atten så central princip skall framgå direkt av lagen.Enligt kommittén bör utgångspunkten vara att med brautredning som grund bedöma, om det är fråga om ettseriöst förhållande. I normalfallet krävs det attsåväl sökanden som referenspersonen hörs muntligen.När det är fråga om förhållanden som kan konstaterasha sin bakgrund i ett traditionellt kulturmönsterbör uppehållstillstånd kunna beviljas, trots attparterna träffats i mycket begränsad omfattning ochkanske saknar vetskap om varandra. Kommittén pekardock på vikten av att särskilt grundliga muntligautredningar görs när det är fråga om sådanaarrangerade äktenskap. Vidare föreslår kommittén attendast om särskilda skäl talar mot att tillstånd gesskall ansökan avslås, trots att förhållandet i sigframstår som seriöst. Ett sådant skäl kan vara attdet finns en påtaglig risk för att sökanden kommeratt utsättas för våld eller allvarliga kränkningar iförhållandet. För att någon riskbedömning skallkunna göras, krävs det att kontrollen av framförallt referenspersonerna ökar. Referenspersoner bör,anförs det i betänkandet, i samband med utredningenalltid tillfrågas om tidigareäktenskap/samboförhållanden och om eventuella domarför brott. Utdrag ur polisregister bör alltid kunnahämtas in rörande referenspersonen. Invandrarverketbör få rätt till terminalåtkomst till polisregistersåvitt avser uppgift om en person förekommer iregistret eller inte och om vederbörande dömts förbrott mot 3, 4 eller 6 kap. . Fortsattuppehållstillstånd skall kunna beviljas trots attförhållandet upphört, om sökanden eller sökandensbarn utsatts för våld av referenspersonen eller förhandlingar som innefattar allvarlig kränkning avsökandens eller barnets frihet eller frid. Dennareglering skall framgå av utlänningslagen. I detfall det görs sannolikt att sökanden eller dennesbarn utsatts för övergrepp av allvarlig art undersammanboendet och förhållandet upphört främst pågrund av detta skall uppehållstillstånd i regelbeviljas. Detta förutsätter dock dels attsammanboendet inte varit helt kortvarigt, dels attdet från början varit fråga om ett seriöstförhållande.Utskottet anser att det fortsatta beredningsarbetetskall avvaktas och avstyrker motionerna Sf1 yrkande14, Sf606 yrkandena 1 och 2, Sf619, Sf620 yrkande 6,Sf632 yrkande 8 i denna del och So462 yrkande 18.Kostnaderna för asylpolitikenMotionSten () begär i motion Sf601 attregeringen redovisar de totala kostnaderna ochintäkterna för asyl- och flyktingpolitiken fr.o.m.år 1985. Enligt motionären visar ett antal utfördaattitydundersökningar att svenska folket är kritiskttill den förda flyktingpolitiken, och många menarbl.a. att den är för dyr. Ett klarläggande av såvälkostnaderna som intäkterna av flyktingpolitikenskulle därför enligt motionären vara av värde.Utskottets bedömningUtskottet anförde med anledning av ett likalydandeyrkande i betänkande 1997/98:SfU9 att i en rapporttill Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi() av , biträdande professor inationalekonomi, och , ekon. dr inationalekonomi (Invandring, sysselsättning ochekonomiska effekter, Ds 1995:68) har frågor omkostnader för invandringen belysts. Utskottet fanninte anledning för att begära enredovisning för flyktingpolitikens kostnader ochintäkter fr.o.m. år 1985.Utskottet vidhåller denna uppfattning och avstyrkermotion Sf601.Arbetstillstånd m.m.MotionerI motion Sf607 yrkande 2 av m.fl. (m) begärsförslag om ökad möjlighet till uppehållstillståndoch arbetstillstånd. Enligt motionärerna är det inuläget endast ett par hundra personer som beviljasarbets- och uppehållstillstånd . En noggrannprövning av försörjningsmöjligheter ocharbetserbjudande måste ske när en utländskmedborgare, utan att vara flykting ellerunionsmedborgare, ansöker om uppehållstillstånd. Enutökning av möjligheterna härtill skulle enligtmotionärerna vara till stor nytta för Sverige.Carin och () begär imotion Sf633 ett tillkännagivande om behovet av attreglera organiserad bärplockning av utländskamedborgare. Motionärerna uppger att det blivit alltvanligare att utländska medborgare i organiseradform lockas till under förespegling avlättförtjänta pengar. Förhållandena för dessa undervistelsen i har framför allt underföregående sommar i många fall varit miserabla. Detär därför nödvändigt med någon form av reglering idessa fall.Utskottets bedömningI och med att blev medlem i Europeiska unionenöppnades den svenska arbetsmarknaden för flerahundra miljoner människor. Beträffandearbetskraftsinvandring i övrigt anfördes i denmigrationspolitiska propositionen bl.a. följande.Även om arbetskraftsinvandring i normalfallet intebör ske, bör undantag kunna ske främst beträffandenyckelpositioner inom industrin och näringslivet iövrigt. Det kan vara fråga om personer som behövsför kvalificerad forskning, produktutveckling ellerintroduktion av ny teknik. Undantag skall enligtpropositionen också kunna göras inom det kulturellaområdet.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Sf607 yrkande 2.Utländska bärplockare är en vanlig företeelse underde svenska somrarna. Bärplockarna kan delas in i tvåkategorier. En första kategori utgörs av dem vilkafått arbetstillstånd för säsongarbete. Ett sådanttillstånd gäller under tidenmellan och . För att få ettsådant tillstånd ställs det krav på bl.a. att detfinns bostad i , att ansökan lämnas in före beräknad inresa i samt attutlänningen fått ett skriftligt arbetserbjudandefrån en blivande arbetsgivare. En andra kategori avutländska bärplockare är de som säljer bären till enuppköpare. Dessa kommer hit på vanliga turistvisa, iden mån sådana krävs. Utskottet har erfarit attbl.a. och nuarbetar på att åtgärda problemet.Arbetsmarknadsstyrelsen avser att utarbeta ettgenerellt yttrande om att det skall krävasarbetstillstånd för bärplockare som i organiseradform bjuds in till . avseratt se över sin praxis vad gäller beviljande avvisum, närmast innebärande att de normala villkorenför visering skall vara uppfyllda, dvs. attvederbörande skall ha en tur- och returbiljett samtha medel för sitt uppehälle under vistelsen iSverige.Utskottet kan konstatera att ett arbete påmyndighetsnivå pågår med att skapa regler i syfteatt motverka att utländska bärplockare kommer hitoch under vistelsen här far illa. Det anförda fåranses tillgodose syftet med motion Sf633.Tidsbegränsade uppehållstillståndGällande ordningUppehållstillstånd innebär tillstånd att resa in i och vistasi (tidsbegränsatuppehållstillstånd) eller utan tidsbegränsning(permanent uppehållstillstånd).Även bestämmelserna om tidsbegränsadeuppehållstillstånd har ändrats fr.o.m. den 1 januari1997. De förutvarande bestämmelserna omtidsbegränsade uppehållstillstånd till tillfälligtskyddsbehövande har kompletterats med enmöjlighet för regeringen att i fråga om en vissgrupp av utlänningar meddela föreskrifter om att densom söker uppehållstillstånd som skyddsbehövande ochsom bedöms ha ett tillfälligt behov av skydd här ilandet får ges ett tidsbegränsat uppehållstillstånd.Detta får beviljas för en sammanlagd tid av och, om ett program för att förberedaåtervändandet har inletts , förlängas medhögst . Möjligheterna för barn och föräldrartill barn att få ett motsvarande uppehållstillståndär begränsade till att gälla barn under 18 år.Regeringens föreskrifter skall anmälas tillriksdagen genom en särskild skrivelse inom tremånader.Invandrarverket har dock alltid möjlighet att väljamellan att utfärda ett tidsbegränsatuppehållstillstånd eller ett permanent sådant.MotionBo Könberg och () begär i motionSf632 yrkande 9 ett tillkännagivande om att avvecklatillfälliga uppehållstillstånd. Att tvingaflyktingar tillbaka till hemlandet efter att hatillbringat åtskilliga år här i landet är enligtmotionärerna både inhumant och ohanterligt. Däremotkan det i situationer med massflykt vara lämpligtatt, efter regeringsbeslut, bevilja personer frånett visst område ett tillfälligt uppehållstillstånd.Av rättssäkerhetsskäl bör sådana beslut inte omfattalängre tid än två. Förlängning högsttvå gånger bör dock kunna ske i vissa fall.Utskottets bedömningUtskottet avstyrkte i betänkande 1997/98:SfU9 ettlikalydande yrkande eftersom utskottet inte varberett att tillstyrka en avveckling av möjlighetenatt bevilja uppehållstillstånd elleratt ändra de beslutade reglerna omtidsbegränsade uppehållstillstånd vidmassflyktssituationer.