bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Jag vill tydligt markera att när vi görstrukturförändringar respekterar vi de gränser somdjurskyddslagen ger. Vi kommer inte i något avseendeatt tubba på det, utan vi lever upp till det somkonsumenterna vill ha när det gäller den etiskakvaliteten.Bertil : tog upp enstrukturfråga för industrin. På mejerisidan kan vikonstatera att liksom i annan industri går detstorskaliga vidare därför att enhetspriset helatiden blir lägre. Och den vägen måste vi gå vidarepå. Det får kompletteras av den ekoproduktion somhela tiden ökar. Vi har brist på ekoprodukterpå mjölksidan. Men programmet är sådant att jaghoppas att vi skall kunna tillgodose marknadenskrav. Dessutom kommer det här givetvis attkompletteras på några håll av lokalproduktion. Vikommer alltså att ha alla de här tre bitarna. Det ärkonsumentens prismedvetenhet som styr var manhandlar sina produkter, liksom i dag.Detta med Grüne Woche, och ost ärintressant. är en svår marknad att komma inpå, därför att det är den dyraste marknaden attmarknadsföra sig på. Jag hörde ett rykte om att dettydligen fanns svensk ost även i den där storabutiken, men den försvann väl i mängden. Vi kan välnotera, även när det gäller någon annan fråga, attpå mejerisidan har vi fördubblat ostexporten under90-talet. var inne lite grann pådet. Vi har börjat en yoghurtexport till somi dag är av den finskayoghurtmarknaden, så vi är på gång. Som jag sade ärTyskland och de dyraste marknaderna atthantera, medan vi har lyckats hyfsat bra i Finlandäven på ostsidan. Nummer två på exportmarknaden påostsidan är . Vi är ett tiotal länder och visamarbetar. På är alla svenska företagtillsammans, och i och samarbetarArla med MD Foods.Caroline : Det var på frågajag begärde ordet, så det är ett tag sedan. Detgällde det här med stora och små jordbruk ochstrukturförändringen i jordbruket.Jag tror att vi är inne i ett nytt skede och jagtycker att det känns så i jordbrukarkretsar. Vi harlämnat diskussionen om att vara stora och små bakomoss. Jag tillhör dem som har små jordbruk. Menallting är relativt. För min svärmor har vi enjätteladugård, men hon hade fem kor och vi hararton.I vårt projekt vill vi att varjeföretagare skall titta på sitt eget företag ochfundera över framtiden. Att det i primärproduktionenmed de nya maskiner som finns, med den nya teknikeni stallarna, kommer att bli en fortsattstrukturförändring tror jag är oundvikligt. Jag serdet på mitt företag. Vi har ingen som helstmöjlighet att hänga med i den tekniska utvecklingenmed egna maskiner. Vi måste utnyttja stordriftensfördelar, för det handlar om ny teknik - nyavancerad teknik. Och har vi inte den kommer vialdrig att kunna rekrytera en ny ungdomsgenerationsom är intresserad av att driva vårt jordbrukvidare.Jag tror att den nya strukturomvandlingen pålandsbygden kan innehålla - om vi klarar det här påett positivt sätt - en ny situation. Förut handladedet om att folk försvann. tror jag att dethandlar om att vi skall kunna utveckla andra företagoch andra nyttigheter från våra företag. För attkunna se möjligheterna till det och för att fåresurser till det behöver vi till att börja med haen lönsamhet i jordbruksproduktionen.Bondeföretagarprojektet går ut just på detta och påatt hitta nya samarbetsformer. Därför blir det såväldigt olyckligt att sätta stor mot liten. Jag harkolleger hemma, sex mjölkproducenter, som diskuteraratt bygga en ny gemensam ladugård med 300 kor. Detblir naturligtvis ett storjordbruk. Men med detlöser de framtidsfrågan på landsbygden hos oss. Jagtror att vi måste lämna detta med att det ärorganisationsformen som är det viktiga. Det viktigaär att vi får verksamheter som utvecklas. Här har vihela turistområdet som är oerhört outvecklat. Vi harmånga andra saker som landsbygden kan bidra till.Det gäller att vi har företagare.Som en sista kommentar vill jag bara säga att detär oerhört viktigt att jordbrukarna blir betraktadesom företagare. Jag hoppas att jordbruksutskottetser det så. Ute i landet på våra näringslivsenheter,i kommuner osv. är det ingen självklarhet. Men detär oerhört viktigt. Det har visat sig när vi sökermål 4-pengar att det inte är någon självklarhet attjordbruket kan få det. Den kompetenshöjning viarbetar med får på vissa håll dras med att haoerhört stora kostnader, som för andra företagare ären självklarhet att de får samhällsstöd för.Ingmar : Det är egentligen svaret på tvåfrågor jag vill ge. Jag börjar med nyponen, eftersomnyponen är intressanta. Ni vet kanske inte att dennyponsoppa vi äter i odlas i . Denkommer så långt bort- ifrån i världen den överhuvud taget kan. Vi har tillsammans med Balsgårdförsökt utveckla nyponodling i . Det harkommit fram intressanta sorter och vi har också fåttintressanta odlare. Vi har tagit eninvesteringskostnad i en skördemaskin så att viskall kunna skörda nyponen. kommer vi i ettmoment 22. Nyponodlingen bär skörd först . Framtill dess måste odlaren hålla sin odlingi ordning. Han måste sköta ogräsbekämpningen. Efterdet att plantan börjar bära frukt är ju plantan ennästan rent ekologisk odling. Men fram till det attden bär frukt måste man alltså ha en effektivareogräsbekämpning än den man kan åstadkomma med sinlie.Den andra frågan jag vill beröra har också mednypon att göra. Det är det här med import av råvara.Livsmedelsindustrin kan inte bygga upp någonverksamhet på där-producerad råvara. Vi måste haråvaran tillgänglig vid vår fabriksgrind. Alla deråvaror som effektivt kan odlas i vill vi hafrån Sverige.Evert : Jag vill ge ett svar på om vi kan bli bättre på exporten. Ost har vihört om redan. Men bara en kort resumé: Vi blevmedlemmar . Fram till dess kundevi sälja på export vodka, bröd och kakor, och vikunde sälja konfektyr och sötsaker. Den tillväxt somhar skett har skett på de nya områdena,framför allt förädlade livsmedelsprodukter. Det ärockså i fråga om den typen av produkter som vikommer att skapa ett förhållande med konsumenten.Det är ju inte så att handel och konsumenter ståroch väntar på livsmedelsprodukter, utan vi slåss påen mycket tuff arena. Det är de här förhållandenasom skapas. Vi skapar ett förhållande, ettförtroende med konsumenterna. Det här med ärlig matär ett begrepp som vi arbetar hårt med. Ett braexempel på det här är vad man från svensk sida, frånLRF:s sida,gör i just . Man lanserar ettprogram som heter Swedish farm assured, alltså ettgarantiprogram för svenska svinprodukter. När mansom konsument köper sin vara i butik kan man påförpackningen identifiera en hemsida som man kan gåin på, och via ett kodnummer kan man se på vilkengård varan har producerats. Detta är ju ett sätt attskapa ett ärligt förhållande till konsumenten. Dethär har uppskattats mycket. Vid presskonferensen somvi hade på Grüne Woche uppmärksammades detta av enmycket intresserad tysk press. 20 professionellajournalister på matsidan var mycket intresserade avatt höra mer om detta projekt. I är vi redanduktiga i jämförelse med och , somnya medlemmar i . Vi har fortfarande bara entiondel av exporten per capita jämfört med ,, och , så vi har mycket attlära och mycket att göra. Det finns en stor marknadför oss.Sedan lite grann kort om vad vi gör under januarioch februari för att starkt visa ossinternationellt. Grüne Woche var ett exempel som niredan har hört om. Vi harInternationale Süssvarenmässe i med sötsaker,kakor och liknande. , som är enekologisk mässa i , startar också i börjanav februari. Där finns vi med, liksom på Prodexpo,som är en mässa i . Där finns vi med framförallt för att bibehålla de relationer som har byggtsupp och för att kunna ta vid när det lättar på denmarknaden igen.Leif : Kort fråga skall få ett kort svar.Jag fick en fråga av angående vårsyn på vikten av konkurrensneutralitet. Det är klartatt det är viktigt med konkurrensneutralitet. Dethar vi tagit upp i artikeln i . Men när detgäller bekämpningsmedel, diesel och konstgödselmenar vi att man måste hålla igen. Det handlarlångsiktigt om att bygga upp ettkonsumentförtroende. Det handlar nu om realiteter.Vi kan inte bara köra konsumentkampanjer utan numåste vi verkligen bygga upp förtroendet frånkonsumenterna, och då skall vi visa att vi hållerigen på bl.a. konstgödsel och bekämpningsmedel.Jag vill peka på något som har lite att göra meddet som frågade om tidigare, nämligen om viverkligen belyser rätt fråga. Det är klart att detär politiken som är det viktiga eftersom detär politiker vi adresserar. Men det är ändå så atttar man exemplet att bondens lönsamhet skall höjasmed så är det av denna krona somberörs av politiska beslut, och de andra 75 örenaberörs av de övriga tre spelplanerna som HansJonsson har gått igenom här, alltså marknaden,företaget och kapitalet.Dag von Schantz: frågade om vi hadenågon information om när det kan komma några förslagfrån regeringen. Vad jag förstår är de här frågornauppe i samband med de skatteöverläggningar sompågår, så det är åtminstone en del i det här pussletsom måste bli klart.Det finns ju även ytterligare saker, somjordbruksministern har påpekat, bl.a. i eninterpellation när en fråga om när det skulle komma förslag.Jordbruksministern påpekade då att det är ettövervägande av den totala pris-, stöd- ochkostnadsnivån inom sektorn som är avgörande förframtiden för sektorn och som också måste prövas idetta sammanhang. Att det finns olika avgifts- ochskattenivåer är ju känt.Ordföranden: Då har jag Småbrukarna, LRF och SLUkvar. Kan ni vänta och kanske avrunda era sistainlägg? Jag har ungefär fem man anmälda vad gällermiljö- och djurskyddsfrågor.Gudrun : Jag skulle vilja ställa en frågatill professor . Det diskuteras mycketom att få en ekologiskt långsiktigt hållbarutveckling av lantbruket. Jag skulle vilja höravilken åtgärd som skulle vara den enskilt mestpositiva som jordbruket skulle kunna genomföra föratt minska miljöbelastningen och också skapa någotslags både ekonomisk och ekologisk bärkraft förframtiden.Michael : Att svenskt lantbruk har problemhar vi fått klart för oss , och det har vi fåttklart för oss under den debatt och diskussion som vilänge har lyssnat på. Tittar vi i den ryggsäck somså ofta nämns tror jag nog att det finns en ochannan sten som möjligen skall ligga kvar. Vad jagkan förstå, när jag lyssnar på LRF och på Food fromSweden - och jag skulle också vilja ha litekommentarer från de två - är de främsta argumentenvi har när vi skall sälja våra produkter påmarknaden - både den inhemska marknaden ochmarknaden ute i - gott miljötänkande ochjusta miljöskäl. Då tror ju jag att de stenar, dedelar som har med miljötänkande att göra, möjligenskall finnas kvar i ryggsäcken. Jag tänker på deavgifter vi har på bekämpningsmedel, de avgifter vihar när det gäller handelsgödsel. De tror jag nogatt det kan finnas anledning att ha kvar. Vad sägerni när ni åker ut till storstäderna i vårt land ochtill när det gäller att sälja produkterna ochatt peka på det goda miljötänkandet, om inte destenarna finns kvar? Då kanske förtroendet förprodukterna hos konsumenterna, som blir mer och mermedvetna - det ser vi i vårt land och det ser vi ute- minskar. Det tror jag vore ett väldigt hot motsvenskt jordbruk och svensk livsmedelsproduktion.Göte : En viktig fråga som vi inte har hunnitberöra så mycket är ju den om forskningen ochjordbruket. Vi har inte mycket tid kvar, men jagskulle ändå vilja fråga både SLU och näringen: Hurser ni på forskningens situation i nu ochlikaså ? En viktig fråga här är jusektorsforskningen. Hur upplever ni den utifrån deförslag som ligger bl.a. i forskningspropositionen?En annan fråga som är aktuell är judepartementstillhörigheten när det gäller SLU. Detär två frågor som i och för sig kanske kräver långasvar, men jag vill ändå gärna ha lite kortakommentarer till detta.Jonas : Jag har en fråga som främst ärriktad till Ekologiska Lantbrukarna, men eventuelltkanske någon från SLU också kan kommentera det. Detgäller de strukturella hindren i jordbruket för enekologisk omställning. Vad är det som hindrar enfortsatt ekologisk omställning? Jag tänker framförallt på sådant som livsmedelsindustrins struktur,gårdsstruktur, lönsamhet, bidragssystem, den kunskapvi har, osv. Jag skulle vilja ha lite kommentarertill detta. Vilka är de strukturella hindren?Birgitta : Jag har en fråga tillJordbruksdepartementet och . Vi äröverens om att lönsamheten måste förbättras och attdet måste ske . Vi vill ha nya unga bönder somsatsar på jordbruksnäringen, men vi vill ocksåbehålla de gamla som håller på. Då gäller det fråganom måtten på djurstallar. Det finns ganska mångafall med bönder, där miljö- ochhälsoskyddsinspektörer eller djurskyddsinspektörersom varit ute på gårdarna i princip gjort denbedömningen att man skulle kunna få fortsätta,ibland fram till dess att man pensioneras, med dedjurmått man har därför att helheten i stallarna harvarit av så god kvalitet att man skulle kunna fåfortsätta. Men man har inte fått den dispens somkrävs. Då är min fråga: Varför är det så svårt fördem som vill fortsätta att få chansen att få dispensunder för att klara av att fortsätta? Vi villha öppna landskap, och det är klart att det ärviktigt att det finns djur på många ställen ilandet. Då gäller det ju också att vi fullt ututnyttjar de bidragsrätter som finns när det gällerdi- och amkor just för att behålla de öppnalandskapen.Alf : Vi ser att strukturförändringarna göratt vi får alltmer och större centralisering tillenheter. Det har vi hört . vet vi attkonsumenterna inte beter sig likadant. En delefterfrågar lågt pris. Men vi har en allt störreskara konsumenter som inte ser så mycket på prisetutan ser mer på kvaliteten. Då har jag en fråga tillekoodlarna, och även trädgårdssidan och LRF var innepå det här med småskalig produktion och förädling avtyp gårdsbutiker osv. där man kan få den härkvaliteten och den här närproduktionen som så mångakonsumenter efterfrågar. Vad ser ni för möjligheter,och finns det några hinder för en sådan utvecklingsom komplement till centraliseringen?Ingvar : Det är väldigt viktigt, när manskall göra bedömningarna vad som är miljövänligteller miljöfarligt, att man har rätt kunskap för debedömningarna. Jag har en obehaglig känsla av attkunskapen inte är vad den borde vara. Mot denbakgrunden är det intressant att höra hur man frånforskarsidan jobbar med de frågorna och hurman har kopplat möjligheterna att tillsammans medandra länders forskare komma fram till relevanta ochjämförbara bedömningar.Ordföranden: har möjlighet att dra över någraminuter men inte alls mycket. Jag uppmanar er attvara mycket korta i svaren.Thomas Rossvall: Jag hade anmält mig för att säganågot om forskning, och gav mig jutillfälle att även svara på en fråga, så detuppskattar jag. Jag tror att det är utomordentligtviktigt att vi i den här debatten också har med demer långsiktiga frågorna, och kopplingen mellanforskning och näringens utveckling är naturligtvisen kärnpunkt i detta. Det har väl inte undgått någoni den här salen att i diskussionerna runt denforskningsutredning som heter Forskning 2000 harvågorna svallat mycket högt. Det finns förslag omatt man i princip skall dra ned på densektorsinriktade forskningen. SLU delar naturligtvisinte de åsikterna, utan vill tvärtom utveckla denforskning som ligger nära näringen. Kunskap kommerju att vara det som i ett längre perspektiv hjälpeross att både minska och kanske bära ryggsäcken meden kraftigare motor. Det gäller ju att inte baradiskutera i perspektivet nästa förhandling ellernästa omgång i , utan frågan är ju också hurvi långsiktigt skall kunna bygga in kunskap iprocessen.Staten satsar ju mycket på forskning på det som ärinriktat på miljösidan, och som ett kort svar på densista frågan kan jag säga att vi har ett mycketaktivt samarbete mellan lantbruksuniversiteten iEuropa för att skapa en gemensam plattform. Vi hadenöjet att diskutera det på ett möte medOlle som representant för sektorn. Mendäremot är det betydligt mindre satsningar frånstaten själv på sådana frågor som har med produktionoch långsam lönsamhet i sektorn. Och det gäller helakedjan från produktion över till merindustrirelaterade processer. Vi håller nu på attdiskutera livsmedelsfrågor. skalllivsmedelsindustrin, ochdepartementet träffas för att diskutera de frågorna.Vi har en samverkan mellan universitet ochbranschforskningsinstitut. Det är utomordentligtviktigt att både riksdag, regering, näringen och visamverkar för att hitta en gemensam plattform införden forskningspolitiska proposition som skall läggasfram om , så att vi där kan flytta frampositionerna i ett längre perspektiv. Utgångspunktenär den oro och den diskussion som har funnits härmen vi vill även titta längre och se vad det är vibehöver vad gäller kunskap och forskning för attfortsätta att utveckla det svenska jordbruket medinternationell konkurrenskraft i inriktningen. Därmåste vi verka gemensamt, och vi måste definitivtflytta fram positionerna i förhållande till mångaandra delar av den forskningspolitik som diskuteras.Sten Ebbersten: frågade vilkenåtgärd som är mest gynnsam när det gäller att uppnåett långsiktigt miljömässigt hållbart jordbruk. Detär inte lätt att svara på den frågan, men jag skallförsöka.Våra studier vid SLU och vår samlade kunskap visaratt den enskilda åtgärd som ur odlingssynpunktskulle vara mest gynnsam är att åter integrera växt-och djurproduktion med varandra på ett balanseratsätt, lokalt och regionalt.Djurhållningen har i mycket hög grad kommit attkoncentreras till gårdar och regioner genomspecialiseringens fördelar och billiga transporter,vars nackdelar kommer att hamna i miljön, vilket ilängden inte är hållbart. har i stortsett tömts på djur. De har koncentrerats till desödra delarna av landet. Växtnäringen går samma väg.Via fodret kommer den också att koncentreras till dehär gårdarna och regionerna, som dessutom intesällan använder ett övermått av konstgödsel.En ökad integrering av djur- och växtodling skulleminska växtnäringsläckaget och medföra en mycketbättre hushållning med växtnäringen genom ett bättrekretsloppstänkande i handling. Det skulle också ledatill en minskad energiåtgång till transporter. Viskulle få en minskad pesticidåtgång genom denvarierade växtföljden, som verkar negativt förparasiter och skadegörare att utbreda sig. Detskulle gynna biologisk mångfald i landskapet, ochdet skulle stärka markbördigheten.Detta var ett mycket kort svar på en komplex fråga.Tack!Ordföranden: Det var suveränt kort. Detta är oerhörtsvårt, men det är ett ämne som vi kan ägna myckettid åt framöver. skall få tala.Ingbritt Irhammar: Jag skall svara frågan om dispenser för båsmåtten.Riksdagen har beslutat om skärpt djurskydd. Kopplattill det har beslutat om förändradebåsmått. Och har beslutat om enövergångstid , eftersom det handlar om dyrainvesteringar. Under deåren var man mer generös med dispenser när detgällde de djurägare som gick mot pensionering ochsådant. Det var inte tänkt att det därefter skullevara samma dispensregler som under övergångstiden.En restriktivitet är beställd när det gällerdispenser. Och den följer vi på Jordbruksverket.Jan : Det var många frågor som jag skullekunna svara på. Jag tänkte ta upp två: den somgällde marknadsanpassning och den som gälldenärheten till konsumenten. Det är viktiga frågor.Kommer svenska livsmedel att ha någon framgång påfrämmande marknader? Det var väl egentligen denfråga som någon ställde. Jag tror det om vi kananpassa oss till ett förändrat ätmönster ute ivärlden. Vi kommer aldrig att kunna få våra storakonsumentgrupper ute i eller någon annanstansatt äta som vi gör i . Jag tror t.ex. att detkommer att bli svårt att få dem att äta ost itrekanter med hyvel som vi gör. Vi måste hela tidenveta vad som är på gång ute i länderna. Det tror jagär oerhört väsentligt. Fransmännen börjar t.ex. fålite mer bråttom när de skall äta lunch och kansket.o.m. Därför säljs det enorma mängderpyttipanna i från i . Det ärett exempel på var det här passar in. Det ärfortfarande rent, fräscht, piffigt och bra, men detgår snabbare att tillaga. Det är den här typen avfrågor som jag tror att vi måste bli vassare på.Jag brukar säga att vi måste öka produktiviteten ilivsmedelsindustrin i . Om man sägerproduktivitet tror alla att det handlar omproduktion. Men vi måste öka produktiviteten iproduktutveckling, i marknadsföring och iproduktion.Det här leder mig in på den fråga som jag hadetänkt ta upp förut. Som tur var kom den upp ändå.Det gäller forskning, utveckling och utbildning. Vibehöver utbildade människor, gärna flera forskareoch utbildade. Och vi behöver avancerad forskningoch utveckling i landet för att utveckla de härprodukterna, som vi själva vill ha och som vi kanmarknadsföra. Det talades om lågkaloriprodukter,functional food eller vad det nu kan vara.Avslutningsvis vill jag ta upp förtroendet förmaten, närheten till konsumenten. Jag tycker att viskall komma ihåg att en för konsumenten oerhörtviktig del i garantin för en bra och säker mat äratt vi har en konkurrenskraftig och starklivsmedelsindustri i Sverige.Ordföranden: kan hålla på i ungefär fem minutertill. Som jag uppfattar det finns det några anmäldastickrepliker. Men har väntat , sånu är det hans tur.Hans Jonsson: Tack, herr ordförande! Jag skall fattamig mycket kort, eftersom tiden rinner iväg.Först skall jag bara kommentera dieselskatten,miljöprofilen och handelsgödselskatten.Jag har varit på mängder av mässor ute i ochhär hemma. Jag har träffat massor av konsumenter härhemma och i andra länder. Det finns reportageteamfrån BBC och andra som kommer hit för att se hur vigör. Jag har aldrig någonsin fått frågan: Vad har duför dieselskatt? Jag har aldrig fått frågan: Vad hardu för handelsgödselskatt? De förutsätter nämligenatt jag inte kör en extra gång på min åker med mintraktor bara för att bränslet skulle vara billigare.Vi i lantbruket har inte den typen avfritidsproblem. Det går helt enkelt inte att ta uten orättfärdig dieselskatt via en fläskkotlett. Såfungerar inte marknaden. Husmor som står vidkyldisken funderar över djuromsorg, antibiotika,salmonella, kvalitet och pris. Och det klarar vi,men vi klarar inte det andra.Det förs fram diskussioner om att man skall användarestitution av dieselskatten till oss bönder ifördelningspolitiskt syfte. Gör inte det! Slå intein den kilen mellan oss bönder. Vi har, precis somCaroline säger, jobbat stenhårt på att hålla samman.Vi har lämnat den debatten bakom oss. Vi kan intelängre unna oss lyxen att slå in kilar mellan storoch liten, mellan ekologisk produktion och vanligbondproduktion. Vi behöver hålla ihop. Vi väntar medspänning på en tydlig signal. Vi skall ta vårtansvar, men ni måste ta ert.Tack för !Thomas : Jag fick en fråga från JonasRingqvist: Vad finns det för hinder för att detekologiska lantbruket skall fortsätta att utvecklas?Frågan är mycket bra ställd, med tanke på attmarknaden finns. Intresset bland oss bönder ökarständigt. Ändå ökar det inte fortare än det gör. Jagtror att oron bland oss bönder är väldigt stor försvenskt jordbruks utveckling över huvud taget. Klaraoch tydliga signaler om att vi skall satsa påsvenskt jordbruk är alltså en nödvändighet för ossbönder. Om vi får de signalerna kommer det även attbli mer ekologiskt jordbruk. Det kommer som ett brevpå posten.Åke : Jag skall också fatta mig kort.Vi står inför ett val. Vi pratar om fler jobb ilantbruket. Det beror ju på vilken väg vi väljer. Omvi väljer fortsatta strukturrationaliseringar ochtror på storhetstesen blir det inga jobb. Då blirdet färre jobb i lantbruket. Om vi lägger nerslakterier och mejerier blir det färre jobb. Men omvi satsar på den småskaliga utvecklingen i ställetfår vi fler jobb. Det är detta val som vi nu stårinför.Någon sade att vi inte kan stoppa utvecklingen. Dettycker jag är lite uppgivet. Vi kan faktiskt styrautvecklingen. Vi står inför ett val: Skall vi ha enlevande landsbygd och ett levande jordbruk medfriska livsmedel, eller skall vi satsa påstorhetstesen, som vi har gjort ? Vi harsagt att ju större det är desto bättre är det. Harvi fått det bättre? Det är den frågan ni skallställa er.