bet · GM01NU7 · 1999-02-16 00:00:00 — 1998/99NU7ÄrendetI detta betänkande behandlas 39 motioner frånallmänna motionstiden med yrkanden som rör olikaregionalpolitiska frågor.Inför behandlingen av ärendet har utskottet ijanuari 1999 företagit en studieresa tillVästerbottens län för att studera olika frågor medanknytning till regionalpolitiken, bl.a. deregionalpolitiska företagsstöden. Utskottet behandlar i betänkandet ett nittiotalyrkanden om olika regionalpolitiska frågor.Utskottet välkomnar den tillsattautredningen om den framtida regionalpolitiken.Utskottet föreslår att i etttillkännagivande till regeringen lägger fast denallmänna inriktningen av regionalpolitiken. Den börkännetecknas av ett bättre klimat för företagandeoch entreprenörskap, fler riktiga arbeten och enlikvärdig grundservice över hela landet. I ställetför många olika bidragsformer bör inriktningen varaatt näringslivet ges mer generella villkor. I enreservation (s, mp) framhålls att många av deproblem som har tagits upp i motionerna ingår i detuppdrag som har givits till utredningen om denframtida regionalpolitiken. I reservationen föreslåsatt avslår samtliga motioner.Vänsterpartiets företrädare begär i en annanreservation att utredningsdirektiven förtydligas närdet gäller genusperspektivet i regionalpolitiken ochatt verksamheten med nationella och regionalaresurscentrum garanteras en långsiktig finansiering.Motionsyrkanden om att en del avvattenkraftsvinsterna bör återföras till deproducerande regionerna avstyrks av utskottet. I enreservation (v, c, mp) begärs att utredningen om denframtida regionalpolitiken ges tilläggsdirektiv attstudera frågan.Utskottet avstyrker vidare - med hänvisning tillatt utvecklingen är på rätt väg - motioner omstatlig verksamhet, vilka bl.a. rör frågor omhelhetssyn inom den statliga sektorn och omutlokalisering. En annan bedömning av behoven pådetta område redovisas i en reservation (m, kd, c,fp).När det gäller den regionala näringspolitikenframförs i en motivreservation (m, kd, fp) enbetydande tveksamhet till de regionalatillväxtavtalen. De motioner som behandlas här är följande:1998/99:T213 av Per () såvitt gälleryrkandena att riksdagen2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om länsindelningen ochlänsövegripande samarbete,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om framgångsrikt nyföretagande ochnäringslivsutveckling.1998/99:N202 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av en omedelbarutredning av hur den stora potential somÖresundsbron och Brozonen innebär bäst skall kunnatas till vara för att öka utveckling, livskvalitetoch tillväxt i Sydsverige.1998/99:N214 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om statlig verksamhet ochunderlag för privat verksamhet.1998/99:N218 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utlokalisering av statligverksamhet till län.1998/99:N219 av () såvitt gälleryrkandet (1) att begär att regeringentillsätter en särskild kommitté, med uppgift attframlägga förslag på statliga verksamheter, som kanlokaliseras till och kompensera bortfalletav de statliga arbetstillfällena vid KA 5 ochlänsskattekontoret.1998/99:N221 av () vari yrkas attriksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nyetablering, utlokaliseringeller avknoppning av statliga styrelser, myndighetereller verk,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av en utredning om desamhälleliga konsekvenserna av koncentration avstatliga verk och styrelser till Stockholmsområdet.1998/99:N230 av () såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om förutsättningar för fastboendeslevnadsvillkor i skärgården,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om översyn av begreppet skärgårdoch skärgårdskust.1998/99:N231 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen1. hos regeringen begär förslag om en samladpolitik för utveckling av Sveriges skärgårdar,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordningsansvar för statligaverksamheter i skärgården,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vidgat skärgårdsbegrepp.1998/99:N232 av m.fl. (v) vari yrkasatt begär att regeringen utredermöjligheten att återföra delar avvattenkraftsvinster till de vattenkraftsproducerandelänen.1998/99:N237 av och () såvitt gäller yrkandena att riksdagen3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att politiken bör läggasom i en riktning som skapar fler jobb genomföretagande,6. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utbildningens betydelse inomregionalpolitiken,7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kulturen och regionalpolitiken,10. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om småföretagens betydelse förutvecklingen inom lands- och glesbygden,11. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om skärgården och fjällvärlden,dess betydelse och utveckling,12. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samverkans betydelse förregional utveckling,13. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om statliga verks och myndighetersroll för att de regionalpolitiska målen skallförverkligas.1998/99:N238 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandet (9) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enöversyn av småföretagarstödet.1998/99:N247 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sysselsättningsfrämjandeåtgärder för fler arbetstillfällen i län.1998/99:N248 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om vikten av attintegrera ett jämställdhetsperspektiv iregionalpolitiken.1998/99:N250 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett helhetsperspektiv påmyndigheternas regionalisering för att undvikasamhällsekonomiska merkostnader.1998/99:N265 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär att en statligparlamentarisk utredning tillsätts med uppgift attlägga fram förslag till förändring av den svenskaregionalpolitiken i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:N266 av och LisbethStaaf-Igelström (s) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om det lokala engagemanget och de lokalautvecklingsgrupperna.1998/99:N267 av och (s) vari yrkas att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en samlad bygdepolitik.1998/99:N269 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att regional utvecklingmed fördel kan ske enligt de principer som anförts imotionen om ÖSTSAM.1998/99:N274 av m.fl. (kd) såvittgäller yrkandena att riksdagen1. godkänner de allmänna riktlinjer förregionalpolitiken som anförts i motionen,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om sektorernas ansvar förregionalpolitiken,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regeringen till statensrepresentanter i statliga verk, myndigheter ochbolag tydligt skall anvisa att man skall väga inregionalpolitiska aspekter i beslutsfattandet,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att regionalpolitiskakonsekvensanalyser skall genomföras innan beslutfattas som får regionalpolitiska konsekvenser,7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ökad och regionalsjälvstyrelse för ett ökat ansvar för den regionalautvecklingen,8. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om rättvisarekonkurrensförutsättningar för jordbruksnäringen,9. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om postservice i hela landet,15. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om landsbygdsutveckling ochbyalagens betydelse för denna,16. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvecklingen av nyasamarbetsformer som gör att service kanbeställas från lokala näringsidkare,19. hos regeringen begär förslag om en nationellskärgårdspolitik för utveckling av Sverigesskärgårdar,20. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om samordning av statligaverksamheter i skärgården,21. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om ett vidgat skärgårdsbegrepp.1998/99:N275 av m.fl. (c) såvitt gälleryrkandena att riksdagen5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nödvändiga omprioriteringar ochreformer för att möjliggöra svensk medfinansieringav EU-stöd inom regionalpolitiken,11. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utvärdering av deregionalpolitiska konsekvenserna av den statligaförvaltningens omvandling ,12. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om initiativ för en funktionelldecentralisering och utlokalisering från den cen-trala statliga förvaltningen.1998/99:N278 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att etthandlingskraftigt jobbprogram för med detsnaraste utarbetas.1998/99:N280 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för nyajobb i län.1998/99:N281 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om lanthandelns framtid.1998/99:N282 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kvinnorsmöjligheter till studier och arbete i skogslänen.1998/99:N283 av och () vari yrkas att begär att regeringenutreder vad i motionen anförts om att återföra delav vattenkraftsvinsterna till devattenkraftsproducerande länen.1998/99:N285 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutvecklingen i skogslänen.1998/99:N286 av m.fl. (s)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omregionalpolitikens betydelse för Värmlandsutveckling.1998/99:N305 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om insatser för att ge förutsättning för enpositiv utveckling i Bergslagsregionen.1998/99:N306 av m.fl. (s) variyrkas att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om behovet av särskild studie iVästmanland angående den pågåendestrukturförändringens följder samt behovet aveventuella insatser,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om åtgärder för att stimuleraföretags- och kompetensutveckling.1998/99:N310 av () vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag omavskaffande av konkurrenssnedvridande företagsstöd ienlighet med vad i motionen anförts.1998/99:N314 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omlokaliseringen av i Kävlinge.1998/99:N316 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om besöksnäringen iBergslagen.1998/99:N319 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omförutsättningarna för en god utveckling i Dalarnaslän.1998/99:N323 av och () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om regionalorganisation av statlig verksamhet.1998/99:N327 av () såvitt gälleryrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att inga nya regioner får skapasi avvaktan på den parlamentariska kommitténsbetänkande,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att statlig verksamhet skallutlokaliseras,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kraftfull regionalpolitik,5. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att extraordinära insatser görsi genom ett "Avestapaket",7. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att del av vattenkraftsvinstenåterinförs.1998/99:N331 av () såvittgäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en utredning av hur man kaninrätta lokala servicecentrum i småorter ochglesbygdsområden,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en försöksverksamhet med lokalaservicecentrum i regi.1998/99:N335 av m.fl. (v) såvittgäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om den kommande regionalpolitiskautredningen,4. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en framgångsrik regionalpolitik,10. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om glesbygds- ochlandsbygdspolitik,12. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nationellt/regionaltresurscentrum och budgetpropositionen ,13. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om kvinnor i regionalpolitiken,15. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om återförande avvattenkraftsvinster,17. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om tillväxtavtalen.1998/99:N337 av m.fl. (c) såvittgäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en ny regionalpolitik,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om mål för den regionalautvecklingen,3. hos regeringen begär förslag till garanteradgrundservice,8. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om bolagiseringar,9. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utlokalisering till stödområden,10. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om nya statliga verksamheter,18. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om utvärdering av företagsstöd urett könsperspektiv,20. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om regionala utvecklingsplaner,23. hos regeringen begär förslag till hur vinsternafrån vattenkraften kan återföras till Norrlandslänenoch de berörda vattenkraftskommunerna,24. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en skärgårdsplanerandemyndighet,26. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en fjärde planeringsnivå.1998/99:N338 av m.fl. (fp)såvitt gäller yrkandena att riksdagen1. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om integration och demokrati,2. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en politik för ökadsysselsättning,3. som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om en levande skärgård. InledningBetänkandet - i vilket behandlas 39 motioner omolika regionalpolitiska frågor - är disponerat påföljande sätt. I de inledande avsnitten beskrivs somen bakgrund befolkningsutvecklingen i stort, någrakommittéarbeten av betydelse för regionalpolitiskaförhållanden samt direktiven till en nyligenbeslutad utredning om den framtidaregionalpolitiken. Därefter redovisas, underaktuella rubriker, innehållet i de olika motionerna,eventuella kompletterande uppgifter samt utskottetsställningstagande.BakgrundBefolkningsutvecklingStatistiska centralbyrån (SCB) har i början av år1999 redovisat befolkningsstatistiken för år 1998.Under året ökade rikets befolkning med knappt 7 000personer baserat på ett födelseunderskott på drygt 4000 personer och ett invandringsöverskott på knappt11 000 personer. Vid slutet av uppgick helabefolkningen till ca 8 854 000 personer.Befolkningen i skogslänen, till vilka räknasVärmlands, , , ,, och ,minskade från ca 1 759 000 personer i början av årettill ca 1 745 000 personer i slutet av året.Minskningen på knappt 14 000 personer baseras på ettfödelseunderskott på drygt 5 000 personer, ettinrikes flyttningsunderskott på drygt 9 000 personeroch ett utrikes flyttningsöverskott på nästan 1 000personer. För skogslänen har befolkningsminskningenår 1998 varit högre än den årliga genomsnittligaminskningen . Inom de femNorrlandslänen är det en enda kommun, som uppvisarfolkökning , nämligen kommun.Sveriges folkmängd ochbefolkningsförändringar 1998--------------------------------------------------|Län | Folkmängd |Folkökning|--------------------------------------------------|| 1 783 440 | 20 516|--------------------------------------------------|| 291 413 | 940|--------------------------------------------------|| 256 269 | -601|--------------------------------------------------|| 412 411 | -1 949|--------------------------------------------------|| 328 059 | -9|--------------------------------------------------|| 178 078 | -943|--------------------------------------------------|| 238 104 | -2 056|--------------------------------------------------|| 57 643 | -148|--------------------------------------------------|| 151 414 | -278|--------------------------------------------------|| 1 120 426 | 3 823|--------------------------------------------------|| 272 539 | 1 214|--------------------------------------------------|| 1 486 918 | 1 307|--------------------------------------------------|| 278 313 | -1 865|--------------------------------------------------|| 274 584 | -579|--------------------------------------------------|| 257 661 | -880|--------------------------------------------------|| 282 898 | -2 334|--------------------------------------------------|| 282 226 | -2 410|--------------------------------------------------|| 251 884 | -2 470|--------------------------------------------------|| 131 766 | -1 377|--------------------------------------------------|| 257 803 | -1 360|--------------------------------------------------|| 260 473 | -1 844|--------------------------------------------------|Riket | 8 854 322 | 6 697|--------------------------------------------------|Skogslänen | 1 745 363 | -13 660|--------------------------------------------------Källa: SCBKommittéarbetenKostnadsutjämning för kommuner och landsting - enöversyn av statsbidrags- och utjämningssystemetNyligen presenterades betänkande Kostnadsutjämningför kommuner och landsting - en översyn avstatsbidrags- och utjämningssystemet (SOU 1998:151).Utredningen har haft i uppdrag att följa upp ochutvärdera samt lämna förslag i syfte att utveckladet system för statsbidrag och utjämning förkommuner respektive landsting som trädde i kraft den1 . Genom inkomstutjämningen garanterasalla kommuner och landsting ett lika stortskatteunderlag per invånare oavsett det egnaskatteunderlagets storlek. Kostnadsutjämningensyftar till att utjämna för strukturella behovs- ochkostnadsskillnader. Systemet skall utjämna förskillnader i behov av service men däremotinte för sådana kostnadsskillnader som beror påskillnader i vald servicenivå eller servicekvalitet,avgiftssättning och effektivitet. Den föreslagnamodellen för kostnadsutjämning baseras på etttjugotal olika faktorer inom bl.a. områdenabarnomsorg, grundskola, gymnasieskola, äldreomsorg,individ- och familjeomsorg, gator och vägar, svagtbefolkningsunderlag etc. För att undvika drastiskaförändringar av bidragen till enskilda kommuner ochlandsting föreslår utredningen att förändringarnainförs successivt till år2003. Förslag från regeringen kan väntas i april1999.Regional frihet och statligt ansvar - en principielldiskussionI överlämnade den parlamentariskaregionkommittén (PARK) till regeringendelbetänkandet Regional frihet och statligt ansvar -en principiell diskussion (SOU 1998:166). Kommitténsuppgift var enligt direktiven (dir. 1997:80) delsatt följa upp och utvärdera den försöksverksamhetmed ändrad regional ansvarsfördelning mellan statoch kommun som har beslutat om, dels attutforma vissa förslag om den framtida regionalaorganisationen.I det nämnda delbetänkandet beskrivs bakgrundentill den pågående försöksverksamheten medsjälvstyrelseorgan i , , ochVästra som ett led i att gemedborgarna vidgade möjligheter att utöva ettinflytande över den regionala samhällsverksamheten.Under 1990-talet har länsstyrelserna fått svårareatt svara för sektorsövergripande planering,samordning och utveckling. Framväxten av ensektorsvis regionalisering - och därmed fjärmandetfrån länsstyrelserorganisationen - har i siginneburit att den regionala förankringen ochlänsvisa överblicken successivt har tunnats ut, sägsdet i betänkandet. har länsstyrelsernasarbetsinriktning utöver traditionellmyndighetsutövning utvecklats alltmer mot helhetssynoch samordnat agerande. Länsstyrelsernasövergripande och samordnande roll har markerats.I delbetänkandet pekas särskilt på länsstyrelsernasuppdrag att genom sektorsövergripande insatserfrämja regional utveckling. Regionalpolitiskahänsynstaganden inom olika verksamhetsområden ärbetydelsefulla för den regionala utvecklingen, sägsdet. Utvecklingen inom en del regioner under senaretid har fäst uppmärksamhet på behov av en ökadhelhetssyn inom ytterligare sektorer. Brister ihelhetssynen vid t.ex. utformningen av nyaorganisationsstrukturer inom statliga verksamheterhar inverkat negativt på den geografiskafördelningen av sysselsättningen. Det har ocksåförsvårat möjligheterna att få en väl fungeranderegional samordning. Besparingseffekterna inom enenskild sektor - som ofta använts som argument förstorregionalisering - har visat sig motverkas avökade utgifter inom andra sektorer. Vidare relaterasatt regeringen har anfört att man fortlöpande bör setill att det finns tillgång till uppdateradinformation om förändringar i den statligaförvaltningen.För att markera att landstingen i de nybildadelänen är regionala självstyrelseorgan också för nyaregionala samhällsverksamheter fårlandstingsfullmäktige kallas regionfullmäktige. Iförsökslänen har självstyrelseorganen ocksåuppdraget att leda, driva och samordna arbetet medregionala tillväxtavtal. Gemensamt för försökslänenär att roll som koordinator förlänets utveckling och framtid tonas ner till förmånför mer av inflytande hos de lokalt och regionaltförtroendevalda. uppgift att verkaför att statliga intressen i länet samordnasförändras dock inte, påpekas det i delbetänkandet.Kommitténs förslag i delbetänkandet rör delegeringav uppgifter till ,kontrollinstrumenten i form av länsstyrelsenstillsyn, uppföljning och utvärdering,överklagningsinstitutet och samordning av statligverksamhet på regional nivå. Beträffande sistnämndapunkt menar kommittén att ett syfte med samordningenär att tillgodose kommunernas behov av att få mötaen samlad stat. Detta kräver en stark samordnandestatlig instans på regional nivå. Enligt kommitténbör därför ansvar för samordningen avden regionala statliga verksamheten utvecklas.Kommittén har även redovisat rapporten - Landshövdingarna och den centralaoch regionala samordningen (SOU 1998:168). Irapporten diskuteras landshövdingarnas roll ochuppgifter utifrån en intervjuundersökning mednuvarande och tidigare landshövdingar. Författaren,fil.dr , ansvarar själv för innehållet.Enligt direktiven skall kommittén redovisa sittslutbetänkande år 2000.Lokala demokratiexperiment - exempel och analyserDen parlamentariskt sammansatta (dir. 1997:101) analyserar den svenskafolkstyrelsens förutsättningar inför 2000-talet. Detsker i ljuset av bl.a. globaliseringen, den nya IT-tekniken, förnyelsearbetet inom offentligförvaltning och folkrörelsernas förändringar. skall utredningen presentera ensammanvägd analys i ett slutbetänkande. har redovisats olika rapporteri en skriftserie, bl.a. rapporten exempel och analyser (SOU1998:155). ledamöter har intetagit ställning till rapportförfattarens (fil.drStig Montin) synpunkter. Nya uttryck för lokalsjälvstyrelse beskrivs, t.ex. kommunalafolkomröstningar, medborgarpaneler och kollektivtbrukarinflytande.KassaserviceNyligen har betänkandet Kassaservice (SOU 1998:159)av presenterats.