bet · GN01UbU7 · 1999-11-25 00:00:00 — Denna garanti innebär möjlighet attmed a-kassa komplettera en tidigare kort utbildning.U t s k o t t e t föreslår att godkännerdet som regeringen förordat om de övergripande målenför studiestödet och avslår motionsyrkandena.Det system som regeringen föreslår ger enligtutskottets uppfattning möjligheter att studera helaåret och både i och utomlands. Regeringenanser liksom att systemet skall bidratill att studier genomförs så snabbt och effektivtsom möjligt (prop. s. 93). Till inkomstprövningen,rätten till avskrivning, frågan om att göra räntornaavdragsgilla samt till CSN:s roll återkommerutskottet i det följande.Centerpartiets förslag till utbildningsgaranti ochenhetligt försörjningsstöd är enligt utskottetsuppfattning alltför skissartade för att kunna läggastill grund för en renodling av studiestödet förvuxna till att enbart gälla högskolestudier.Folkpartiet tar i motion 1999/2000:Ub5 upprekryteringen till högre utbildning. Den socialasnedrekryteringen till högre utbildning grundläggsenligt motionärerna tidigare i skolsystemet.Reformer bör därför i första hand inriktas pågrundskolan och gymnasieskolan (yrk. Folkpartietanser också att högre utbildning lönar sig fördåligt, bl.a. på grund av det nuvarandeskattesystemet, och att detta är den underliggandeorsaken till att så liten andel av befolkningen gårvidare till eftergymnasial utbildning (yrk. 5).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Att den sociala snedrekryteringen till högreutbildning grundläggs tidigare i skolsystemetpåtalades redan i utredningsbetänkandet Ursprung ochutbildning (SOU 1993:85). Det togs också upp i denutvecklingsplan för skolväsendet som regeringen ladefram (skr. 1996/97:112 s. 24, bet. UbU13,rskr. Liksom regeringen anser utskottet attäven utformningen av studiestödssystemet för högrestudier har inverkan på den socialasnedrekryteringen. Frågor om statens roll när detgäller lönebildningen på arbetsmarknaden och frågorom skattesystemet behandlas återkommande i riksdagenoch bereds av andra utskott.Studiemedlens storlek - totalbelopp ochbidragsnivåerRegeringens förslag är att totalbeloppet förstudiemedel liksom skall, förheltidsstudier (ett normaltstudieår), vara av prisbasbeloppet. Mednuvarande prisbasbelopp innebär detta 63 882 kr.Bestämmelser om totalbeloppet finns i 3 kap. 11 §förslaget till studiestödslag. Totalbeloppet skall ivissa fall kunna kompletteras med ett tilläggslån.Utskottet återkommer längre fram till tilläggslånet.Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub5 enhöjning av totalbeloppet med utöverregeringens förslag (yrk. De ökade kostnadernaför detta täcks enligt motionärerna av Folkpartietsövriga förslag till förändringar i systemet.U t s k o t t e t anser att bör ställasig bakom regeringens förslag och avslåmotionsyrkandet.Motionärerna har inte närmare redovisat på vilketsätt en sådan höjning av totalbeloppet kanfinansieras genom andra ändringar i systemet. mening är en större höjning avbidragsdelen - något som även Folkpartieteftersträvar - angelägnare än en höjning avtotalbeloppet, eftersom skuldsättningen kan väntasha en hämmande effekt på rekryteringen till högreutbildning.Av totalbeloppet skall enligt regeringens förslag34,generellt vara ett bidrag. Ett högrestudiebidrag skall kunna lämnas till vissastudenter. Till detta återkommer utskottet längrefram. Bestämmelser om det generella studiebidragetfinns i 3 kap. 12 § förslaget till studiestödslag.Både och anser attambitionen bör vara att bidragsdelen utgör avtotalbeloppet. anser att det hadevarit ett angeläget första steg att åtminstoneacceptera förslag om engenerell bidragsnivå på (mot. 1999/2000:Ub9yrk. Enligt i motion 1999/2000:Ub5medger det statsfinansiella läget inte alltförstora höjningar av bidragsdelen, och partiet serregeringens förslag som ett första steg (yrk. 2).Förseningar i studierna skall dock medföra attbidragsdelen minskas i förhållande till antalet ejfullgjorda poäng, ett s.k. peng-per-poäng-system(yrk. I motion 1999/2000:Ub813 (c) hävdarmotionären att regeln bör vara att avstudiemedelsbeloppet skall vara bidrag (yrk. 10).U t s k o t t e t föreslår att ställersig bakom regeringens förslag om bidragsdelensstorlek och avslår motionärernas yrkanden omtillkännagivande.Liksom regeringen och motionärerna anser utskottetatt det är angeläget att minska skuldsättningen förstudenterna. Det mest effektiva sättet attåstadkomma detta är att höja bidragsandelen.Regeringen gör bedömningen att det statsfinansiellaläget inte tillåter en så stor höjning somStudiestödsutredningen föreslog. Utskottet villockså peka på att den föreslagna studiestödslagen ärså konstruerad att det är möjligt att ändrabidragsandelen, när det statsfinansiella läget såmedger, utan att systemet i sin helhet behöver görasom.Möjligheterna att använda ett "peng-per-poäng-system" övervägdes av , somkom fram till att nackdelarna överväger fördelarna.Utredningen pekade bl.a. på att ett sådant systemskulle kunna locka studenter att välja lätta kurseroch utbildningar framför dem som anses svårare ochkräver en större arbetsinsats (SOU 1996:90 s. 113f.). Utskottet delar utredningens bedömning.Vidare föreslår regeringen att en särskild resursramskall avsättas för att ett högre studiebidrag skallkunna lämnas för studier på främst grundskole- ochgymnasienivå. Det högre bidraget föreslås bli 82 %av totalbeloppet. Det skall vara tillgängligt bådeför arbetslösa och för arbetstagare men förutsättaatt den studerande är eller äldre. Regeringenföreslås få utfärda de närmare reglerna för rätttill det högre bidraget. Den som en gång harbeviljats det högre bidraget skall ha förtur tilldetta bidrag för att slutföra den påbörjadeutbildningen. Bestämmelserna om det högrestudiebidraget finns i 3 kap. 13 § förslaget tillstudiestödslag.Regeringen anser att det högre bidraget skallriktas till grupper som är i särskilt behov avkompetensförstärkning och som det är angeläget attrekrytera till utbildning. Inom ramen för ettflexibelt system bör det finnas möjligheter attstyra bidraget till angelägna studerandegrupperoavsett studienivå, heter det i propositionen (s.85). Regeringen anser att man bör undvika ett systemmed urval. Om resursramen inte räcker till för attge det högre bidraget till alla behöriga sökande bördärför den ordning som gäller i det nuvarandesvuxasystemet tillämpas, nämligen att stöd beviljasi den ordning ansökningarna kommer in och så längeresurserna räcker.Kristdemokraterna framför i motion 1999/2000:Ub9tveksamhet till förslaget om ett "först-till-kvarn-system" (yrk. De anser också att det inte skallkrävas att man har uppnått en viss ålder (yrk. 9).Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub5 att dethögre bidraget för vuxenstuderande på gymnasienivåskall sättas till av totalbeloppet (yrk. 9).Vidare anser att regeringen inte skallfå utfärda föreskrifter om att rikta det högrebidraget till studerandegrupper oavsettutbildningsnivå, t.ex. med hänsyn till den aktuellasituationen på arbetsmarknaden (yrk. I motion1999/2000:Ub11 (s) framförs kritik mot det som sägsi propositionen om att det högre bidraget i förstahand skall ges till dem som saknargrundskolekompetens och i andra hand till dem somsaknar gymnasiekompetens. Enligt motionärerna börutbildningens inriktning tillmätas större vikt somprövningsgrund för det högre bidraget. Regeringenbör ta till vara erfarenheterna från urvalsprocesseninom ubs vid utformningen av de nya urvalsreglernatill det högre bidraget, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att ställersig bakom regeringens förslag om det högre bidragetsmålgrupp och nivå och godkänner vad regeringenanfört om en särskild resursram för detta bidrag.Riksdagen bör enligt utskottets mening avslåmotionsyrkandena.Behovet av en åldersgräns beror på att man inte böruppmuntra avhopp från gymnasieskolan. Det högrebidraget bör inte heller kunna användas av ungdomarför att bedriva kompletteringsstudier i komvux.Enligt utskottets mening bör det vara regeringenssak att närmare utforma bestämmelserna om hurbeviljandet av det högre bidraget skall gå till. Deerfarenheter som gjorts vid tillämpningen av deolika hittillsvarande studiestöden för vuxna (svux,svuxa, ubs) bör självfallet tas till vara utan attriksdagen behöver göra något tillkännagivande.Utskottet delar uppfattning att denenskildes val att studera i största möjligautsträckning måste byggas på motivation och frittval. Det utesluter dock inte att det i vissa lägenkan vara befogat att ta hänsyn t.ex. till denaktuella situationen på arbetsmarknaden.StudiestödstidI förslaget till studiestödslag regleras den tid somstudiemedel får lämnas för i 3 kap. 8-10 §§. Tillskillnad från dagens regler föreslås att dentidsenhet för vilken studiemedel beviljas anpassastill sättet att ange utbildningars omfattning. Förflertalet utbildningar anges detta i antal veckor.Studiemedel skall enligt förslaget beräknas för både heltids- och deltidsstuderande.Studiemedel skall lämnas för sådan del av studietidsom omfattas av den kursplan eller motsvarande somgäller för utbildningen. Detta innebär attstuderande i komvux inte kan få studiemedel när ingen undervisning ges. Det har dedäremot kunnat få inom det nuvarandesvux/svuxasystemet.Den längsta tiden för studiemedel på högskolenivåföreslås bli (sex normala studieår). Förutbildningar på gymnasial nivå föreslås maximitidenbli , men den som redan har en treåriggymnasieutbildning eller motsvarande utbildningskall bara kunna få studiemedel under högst 80veckor för studier på gymnasial nivå. Den som heltsaknar grundskoleutbildning eller motsvarandeutbildning skall kunna få studiemedel för sådanastudier . Tiden kan förlängasmed för den som behöver grundläggandefärdighetsträning i läsning, skrivning och räkning.För den som redan har grundskoleutbildning ellermotsvarande är gränsen för studiemedel för studierpå samma nivå enligt regeringens förslag 40 veckor.Regeringen föreslår att studiemedel för tid utöverde fastställda tidsgränserna skall kunna beviljasbara om det finns synnerliga skäl. Detta innebär enskärpning av nuvarande regler om särskilda skäl. Denpraxis som har utvecklats har enligt regeringeninneburit att många studerande i förväg har kunnaträkna med att få studiestöd under 2-3 terminerutöver huvudregeln, vilket är otillfredsställande.Synnerliga skäl kan enligt regeringen gälla t.ex.förlängd studietid på grund av funktionshinder ellerandra mycket speciella omständigheter.För den som är eller äldre begränsas dockrätten till lånedelen av studiemedlen med stigandeålder till allt färre veckor sammanlagt.Kristdemokraterna begär i motion 1999/2000:Ub9 etttillkännagivande om att omställningen när det gällerjuluppehållet i gymnasial vuxenutbildning måste skesuccessivt och med stor flexibilitet, så att inteenskilda personer drabbas på ett oskäligt sätt (yrk.10). De anser också att kravet för undantag frånhuvudreglerna om längsta tid måste få en merflexibel formulering än regeringen föreslagit (yrk.11).U t s k o t t e t föreslår att ställersig bakom regeringens förslag när det gäller tid somstudiemedel kan beviljas för samt avslårmotionsyrkandena.Som nämns i den kristdemokratiska motionen avserregeringen att låta de nuvarande reglerna förstudiestöd under julferier få tillämpas under enövergångstid för dem som vid införandet av det nyasystemet uppbär svux eller svuxa. Detta tillgodoserenligt utskottets mening kravet på att enskilda inteskall drabbas på ett oskäligt sätt av förändringen.Utskottet anser liksom regeringen ochKristdemokraterna att villkoret för att fåstudiemedel än vad som är huvudregelnbehöver skärpas. Ändringen från "särskilda skäl"till "synnerliga skäl" är därför motiverad. Det börvara CSN:s och den blivande överklagandenämndensuppgift att avgöra vad som utöver funktionshinderskall kunna räknas som "mycket speciellaomständigheter" som kan motivera studiemedel förlängre tid.Utskottet tar i detta sammanhang upp yrkandet iFolkpartiets motion 1999/2000:Ub5 omtreterminssystem inom högskolan (yrk. 11).Motionärerna anser att en indelning av studieåret itre terminer skulle göra det möjligt för studenternaatt förkorta studietiden genom att läsa även underen sommartermin, och de begär ett tillkännagivandetill regeringen om detta.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Det finns inga nationella bestämmelser som hindraruniversitet och högskolor från att organisera sinverksamhet i tre terminer som tillsammans täckerhela kalenderåret. Utskottet är inte berett attförorda att bestämmelser om terminer eller läsår pånytt införs i högskoleförordningen. Sommarkurserförekommer i viss omfattning , och deltagarna isådana kurser kan beviljas studiemedel inomnuvarande studiestödssystem. Det kommer också attvara möjligt i det nya systemet. Bådestudiemedelsbeloppen och den längsta tiden för attfå studiemedel uttrycks i den föreslagna nyastudiestödslagen i veckor. Beroende på lärosätetsutbud och studentens val kan veckorna vara fördeladepå fler eller färre år.Studiestödsberättigande utbildningarRegeringen föreslår att studiestöd liksom hittillsskall lämnas till studerande vid de läroanstalteroch utbildningar i som bestäms av regeringeneller den myndighet som regeringen bestämmer. Dettaregleras i 3 kap. 2 § i den föreslagnastudiestödslagen. Enligt regeringens uppfattning börfrågan om huruvida en ny utbildning skall ge rätttill studiestöd bedömas i förhållande tillbefintliga ekonomiska ramar. Beslut om rätt tillstudiestöd bör därför fattas inom ramen förbudgetprocessen.Kristdemokraterna ifrågasätter i motion1999/2000:Ub9 att utgångspunkten i bedömningen skallvara befintliga ekonomiska ramar (yrk. De anserdet viktigt att utbildningar som motsvararkvalitets- och nivåkraven inte undanhålls avekonomiska skäl. I motion 1999/2000:Ub715 (s) sägsatt Naprapathögskolans utbildning borde berättigatill studiemedel, eftersom samhället har infogatdenna utbildning i sitt kontrollsystem vialegitimationen av naprapater. Motionärerna vill haen utredning av förutsättningarna för att låtanaprapatutbildningen berättiga till studiemedelunder hela utbildningstiden.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Bedömningen av kvalitet och nivå på utbildningarsom bedrivs i enskild regi och där anordnaren villfå statlig tillsyn och eventuellt statsbidrag ochrätt för deltagarna till studiestöd görs avHögskoleverket respektive . Attbesluta vilka utbildningar som skall varastudiestödsberättigande är en viktigutbildningspolitisk uppgift som har stor ekonomiskbetydelse. Utskottet kan därför inte ställa sigbakom uppfattningen att en positivkvalitetsbedömning av respektive ämbetsverkautomatiskt skall medföra att de studerande får rätttill studiemedel. Den ordning som regeringenförordar, nämligen att frågan om att göraytterligare utbildningar studiestödsberättigandebehandlas i budgetprocessen, är enligt utskottetsmening rimlig. bör inte uttala sig omNaprapathögskolans möjligheter att bli upptagen somstudiestödsberättigande, eftersom prövningen avdenna fråga bör skötas av regeringen.InkomstprövningI det nuvarande studiemedelssystemet är rätten tillstöd beroende av den studerandes inkomst. Ominkomsten under ett kalenderhalvår överstiger ettvisst belopp - det s.k. fribeloppet - reducerasstudiemedelsbeloppet av den inkomst somöverstiger fribeloppet. De uppgifter om förväntadinkomst som den sökande uppger i ansökan om studie-medel kontrolleras i efterhand mot taxeringen, ochstudiemedelsbelopp som eventuellt har lämnats förmycket krävs tillbaka. En motsvarandeinkomstprövning finns inte i svux- ochsvuxasystemen. Reducering görs dock för den som harpension, livränta eller annan liknande ersättning.Regeringen föreslår nu att inkomstprövningenbehålls i det nya studiemedelssystemet, men attfribeloppet höjs från till avprisbasbeloppet vid heltidsstudier (ett normalt studieår). Motivet för höjningen är attde studerande bör ges ökade möjligheter att genomeget arbete öka sin levnadsstandard eller begränsasin skuldsättning. Att avskaffa inkomstprövningen ärenligt regeringen inte möjligt av ekonomiska skäl,eftersom det skulle medföra att alla som harstora inkomster och därför inte söker studiemedelskulle få rätt till fulla studiemedel. Detta voreenligt regeringens mening inte förenligt med kravenpå hushållning med offentliga medel. Att avskaffainkomstprövningen är inte heller lämpligt.Studenterna bör inte uppmuntras till förvärvsarbeteutöver en viss gräns, eftersom heltidsstudiernormalt är en krävande sysselsättning som kräver enheltidsinsats. Vid deltidsstudier är fribeloppethögre, både i det nuvarande studiemedelssystemet ochi det föreslagna.Vad som skall räknas som inkomst i detta sammanhangföreslås vara oförändrat, nämligen den studerandessammanräknade inkomst av tjänst, näringsverksamhetoch kapital vid taxeringen.Inkomstprövningen är , och föreslås förbli,uppdelad på kalenderhalvår. Fribeloppet, som andelav prisbasbeloppet, föreslås variera beroende påutbildningstidens längd under respektive halvår. Omhöstterminen är kortare än vårterminen, blirfribeloppet för höstterminen högre.Inkomstprövningen regleras i 3 kap. 16-22 §§ i denföreslagna nya studiestödslagen.Kristdemokraterna anser enligt motion 1999/2000:Ub9att ett totalt avskaffande av inkomstprövningen ärdet enda rimliga för att den enskilde skalluppmuntras att ta ett personligt ansvar (yrk. 3).Även i motionerna 1999/2000:Ub701 (m),1999/2000:Ub703 (m) och 1999/2000:Ub706 (m) yrkande2 förordas att inkomstprövningen avskaffas. I denförstnämnda av dessa motioner påpekas att dennaprövning motverkar sparande, i den andra att deninnebär att arbete inte lönar sig och i den tredjeatt inkomstprövningen också leder till att studenterarbetar svart och ljuger om sina inkomster.Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub5 attfribeloppet skall höjas mer än regeringenföreslagit, nämligen till av prisbasbeloppet(yrk. 3).Som framgått av det föregående anser Centerpartietatt höjningen bör vara mindre än vad regeringenföreslagit.I motion 1999/2000:Ub6 (s) föreslår motionärernaatt regeringen skall följa upp frågan huruvidauppdelningen på kalenderhalvår även efter höjningenav fribeloppet kvarstår som ett problem. Motionärenbakom motion 1999/2000: Ub4 (m) anser attkapitalinkomster i form av reavinst inte skallbeaktas vid inkomstprövningen, eftersom pengar somfamiljer har fondsparat för sina barn bör kunna tasut och användas till att skaffa egen bostad åt deungdomar som skall flytta hemifrån, utan att dettaminskar möjligheterna att få studiebidrag.U t s k o t t e t ställer sig bakom regeringensförslag och föreslår att avslårmotionsyrkandena.Den höjning av fribeloppet som regeringen föreslårär enligt utskottets mening väl avvägd. Studenternasmöjlighet att öka sin levnadsstandard eller begränsasin skuldsättning förbättras, som systemetinte uppmuntrar studenter som heltidsstuderar tillså omfattande förvärvsarbete vid sidan av studiernaatt dessa försummas. Av samma skäl som regeringenanser utskottet att inkomstprövningen inte kanavskaffas.Det finns enligt utskottets mening inte behov avnågot tillkännagivande om att regeringen skall följaupp frågan om uppdelningen på kalenderhalvår.Höjningen av fribeloppet innebär att de avstudenterna upplevda problemen med en uppdelning ikalenderhalvår minskar avsevärt. Utskottet utgårdock ifrån att regeringen återkommer till riksdagenom justeringar skulle anses nödvändiga.En eventuell reavinst när studenten tar utfondsparande för att köpa bostad skulle bara påverkafribeloppet under det år då uttaget sker. Problemetatt en student som haft möjlighet att köpa egenbostad eventuellt inte kan ha ytterligaresidoinkomster utan attstudiemedelsbeloppet påverkas är enligt utskottetsuppfattning inte särskilt allvarligt.Lån och återbetalningUnder har återbetalningen avstudielån varit konstruerad så att det belopp somlåntagaren skall återbetala ett visst år(årsbeloppet) relateras till hans eller hennesinkomst men inte till skuldensstorlek. Återbetalningen sker av inkomsten.Skulden räknas upp med en ränta, somfastställs av regeringen och motsvarar avstatens genomsnittliga upplåningsränta de senastetre åren. Hur som återbetalningen kommeratt pågå är beroende av räntan, inkomsten ochskuldens storlek.I det reformerade studiestödssystem som regeringennu föreslår skall återbetalningen ske med ettannuitetsliknande system av normalt25 år eller den som återstår tillslåntagaren fyller . Utgångspunkten är att allaskall hinna betala tillbaka sina lån och att denenskildes ansvar för upptagna lån skall varatydligt. Det belopp som skall återbetalas ett visstår (årsbeloppet) relateras till skuldens storlek,räntan för året och antalet återbetalningsår, intetill låntagarens inkomst. Årsbeloppet räknas förvarje år upp vid oförändrad ränta. Engarantiregel skall göra det möjligt att begränsa sinåterbetalning ett visst år till av aktuellinkomst. När låntagaren nått höjs dennagräns till . I sådana fall förlängsåterbetalningstiden till dess lånet blivitslutbetalat.Bestämmelserna om återbetalning finns samlade i 4kap. i den föreslagna studiestödslagen.Folkpartiet kritiserar i motion 1999/2000:Ub5 attpropositionen inte innehåller någon ordentlig kalkylför hur återbetalningssystemet kommer att fungeramed hänsyn till den ekonomiska utvecklingen, t.ex.räntenivå, löneutveckling och ekonomisk tillväxt.Motionärerna vill att regeringen skall återkomma medutförliga sådana beräkningar och förslag tilleventuella förändringar av reglerna (yrk. 7).I motion 1999/2000:Ub713 (s) framhålls bristen påbalans i kraven på återbetalning mellan dem som ärbosatta i och dem som bor utomlands.Motionären pekar på att den som bor i ochinte sköter sina återbetalningar blir föremål förindrivning genom kronofogden och fårbetalningsanmärkning. Bor den återbetalningsskyldigeutomlands lämnas kravet till ambassad ellerinkassobyrå.Motion 1999/2000:Ub702 (m) tar upp behovet avenhetliga regler för återbetalning av studielån.Motionärerna vill ha samma regler för nedsättning avårsbelopp oavsett om låntagaren är bosatt i utomlands.U t s k o t t e t föreslår att ställersig bakom regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.I propositionen finns tio exempel på hur detföreslagna återbetalningssystemet skulle fungera vidolika antaganden om ålder och lön vidåterbetalningens början. En av de stora fördelarnamed det system som föreslås, jämfört med det somgäller , är att låntagaren får grepp om hurlänge han eller hon kommer att behöva betala pålånet, och får möjlighet att tydligare än i dagpåverka hur mycket som skall återbetalas (nämligen genom att skuldens storlek är avgörandeför detta). Den ekonomiska utvecklingen i samhälleteller individens löneutveckling blir inte längreavgörande för återbetalningen. Det tillkännagivandesom begärs i motion 1999/2000: Ub5 yrkande 7 ärenligt utskottets mening inte behövligt.Eftersom de föreslagna reglerna för nedsättning avårsbelopp är kopplade till sammanräknad inkomstenligt taxering i är det knappast möjligtatt tillämpa dem på exakt samma sätt på låntagaresom inte är taxerade här. Det är därför rimligt attregeringen får meddela föreskrifter om hur inkomstenskall beräknas då en låntagare som är bosattutomlands begär nedsättning i årsbeloppet. Avpropositionen (s. 119) framgår att sådana låntagarei princip skall betala tillbaka studielån enligtsamma regler som övriga. Även när det gällermetoderna för att kräva in återbetalning somlåntagaren inte sköter enligt reglerna är det förnärvarande inte möjligt att göra på samma sätt medlåntagare som är bosatta utomlands som man gör meddem som bor i . Utskottet har inhämtat attdet inom har utarbetats enpromemoria om behovet av ett utvidgatinternationellt indrivningssamarbete. Denna har ijanuari 1999 överlämnats till ,där ärendet nu bereds.En av de saker som har gjort det nuvarandeåterbetalningssystemet ohållbart är den kraftigtökade risken för att staten kommer attdrabbas av stora avskrivningar av studielån.Alltsedan studiemedelssystemet infördes harregeln varit att återstående låneskuld skrivs av närlåntagaren fyller eller avlider.