bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Uppdraget innebär att verket skallupprätta och genomföra ett tioårigt program föröversyn av industrins utsläppsvillkor i syfte atttill minska utsläppen till sådana nivåer attmiljön inte tar skada. Minskningar avsvavelutsläppen ställer framför allt krav påsjöfarten som svarar för av de svenskautsläppen. För sjöfartens del infördes den 1 januari1998 ett system med miljödifferentieradefarledsavgifter. När det gäller utsläppen från fastaanläggningar kommer enligt utskottets mening delssvavelskatten, dels regler som begränsar denmaximala svavelhalten i olja att tillsammans medriktlinjerna för tillämpning av den löpandeomprövningen av industrins utsläppsvillkor enligtmiljöbalken också att bidra till minskadesvavelutsläpp. Regeringen gör bedömningen att genombeslutade och planerade åtgärder inom industri ochsjöfart kommer svavelutsläppen att minska med jämfört med dagens situation. Som regeringen anförkrävs dock ytterligare åtgärder för att nåreduceringen på svaveldioxid. I avvaktan påkommissionens försurningsstrategi bör dock vidareåtgärdsförslag, t.ex. sänkt svavelhalt ieldningsoljor och ekonomiska styrmedel, anstå. uttalar ovan (avsnitt 4) bör regeringenåterkomma till med förslag till delmål meddenna inriktning. Det anförda innebär att motionJo73 (mp) yrkande 34 kommer att bli tillgodoseddutan någon vidare åtgärd.Enligt transportpolitiska beslut hösten1998 bör utsläppen av kväveoxider från transporter iSverige ha minskat med till år 2005räknat års nivå. För utsläpp inom övrigasektorer behövs ytterligare åtgärder i syfte attminska utsläppen till sådana nivåer där miljön intetar skada. För dessa utsläpp bör regeringen, efterförslag från den parlamentariska beredningen ochbl.a. i enlighet med uppdragangående industrins utsläppsvillkor med anledning av1991 års miljöpolitiska beslut, för riksdagenframlägga förslag till nytt delmål för utsläpp avkväveoxider. I avvaktan härpå bör motionerna Jo64(kd) yrkande 4 och Jo73 (mp) yrkande 35 inteföranleda någon åtgärd från sida.I samband med miljöpolitiska beslutfastställdes målet att utsläppen av ammoniak skulleminska . Somregeringen konstaterar har målet emellertid inteuppnåtts. skall för regeringen redovisa sitt uppdragatt föreslå delmål för bl.a. ammoniakförluster frånjordbruket. Det bör därefter bli en uppgift förregeringen att, efter beredning av denparlamentariska beredningens förslag, återkomma tillriksdagen med förslag till delmål för reduktion avammoniakutsläppen. Med det anförda anser utskottetsyftet med motion Jo73 (mp) yrkande 36 i alltväsentligt tillgodosett. Motionen i denna del börinte föranleda någon ytterligare åtgärd.Som regeringen anför ingår i de olikamyndighetsuppdragen att se över behovet avytterligare nya delmål för miljökvalitetsmålet Ingenförsurning. Med hänvisning härtill och till vadutskottet i tillämpliga delar anfört ovan får syftetmotion Jo73 (mp) yrkande 33 anses tillgodosett.5.8 Levande skogarPropositionenRegeringens förslag till miljökvalitetsmål 8 Levandeskogar innebär att skogens och skogsmarkens värdeför biologisk produktion skall skyddas somden biologiska mångfalden bevaras samtkulturmiljövärden och sociala värden värnas.Miljökvalitetsmålet innebär:- Skogsmarkens naturgivna produktionsförmågabevaras.- Skogsekosystemens naturliga funktioner ochprocesser upprätthålls.- Inhemska växt- och djurarter fortlever undernaturliga betingelser och i livskraftiga bestånd.- Hotade arter och naturtyper skyddas.- Främmande arter och genetiskt modifieradeorganismer som kan hota den biologiska mångfaldenintroduceras inte.- Kulturminnen och kulturmiljövärden värnas.- Skogens betydelse för naturupplevelser samtfriluftsliv tas till vara.Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nåsinom en generation.Enligt regeringens bedömning börmiljökvalitetsmålet Levande skogar kompletteras meddelmål avseende hotade arter och skydd av skogsmark.MotionernaI motion Jo73 (mp) framläggs flera förslag tilldelmål under miljökvalitetsmålet Levande skogar: Dekvarvarande ur- och naturskogarna skall skyddas ochför att säkerställa dem införs avverkningsstopp idessa skogar (yrkande 37). skall av denproduktiva skogsmarken nedanför den fjällnära skogenha varaktigt skydd som reservat eller på annat sätt(yrkande 38). skall av den produktivaskogsmarken nedanför den fjällnära skogen havaraktigt skydd (yrkande 39).Inom området Levande skogar bör enligt motion Jo64(kd) yrkande 5 ett program utarbetas för skyddet av275 skyddsvärd skogsmark inom entioårsperiod. Även motionärerna i motion Jo69 (c)anser att bör besluta om skydd av 275 000hektar skogsmark (yrkande 3).Enligt motion Jo68 (v) bör en plan för inköp avskyddsvärd skog vara genomförd i sin helhet inom 10år, beträffande urskogarna (yrkande 6).I motion MJ772 (mp) påtalas behovet av åtgärder iskogsbruket så att biotoper med groddjur inteödeläggs (yrkande 5).Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker att godkännerregeringens förslag till miljökvalitetsmål 8 Levandeskogar med den innebörd som anges i propositionen.För att uppnå miljökvalitetsmålet krävs insatserinom en rad områden. Som regeringen anför börmiljökvalitetsmålet kompletteras med delmål förhotade arter och skydd av skogsmark. Därutöver kanytterligare delmål behöva utvecklas. Det är enligtutskottet särskilt angeläget att vidareutvecklamätbara mål och parametrar för bevarande av skogensbiologiska mångfald. I enlighet med utskottetsuttalande ovan (avsnitt 4) bör regeringen återkommatill med förslag härom.I likhet med regeringen anser utskottet att deviktigaste insatserna för att uppnåmiljökvalitetsmålet utgörs dels av den ökadeambitionsnivån när det gäller skyddet av särskiltvärdefulla skogsområden, dels av ett fortsatt arbetemed att förbättra naturvårdshänsynen i skogsbruketsamt av en ekologisk planering i ettlandskapsperspektiv på de marker där ägarstrukturentillåter detta. Insatser för utbildning ochinformation om skogens natur- och kulturmiljövärdenbör fortsätta. Som utskottet anförde i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1, utg.omr. 20, bet. 1998/99:MJU2) ärdet angeläget att påskynda arbetet med att skyddavärdefulla skogsområden. Utskottet tillstyrktedärför regeringens förslag om medelsförstärkningunder anslaget A 3 Åtgärder för att bevara denbiologiska mångfalden. Beslutet innebär enanslagshöjning med för år 1999och en anslagsuppräkning med ytterligare 50 miljonerkronor respektive 110 miljoner för åren 2000 och2001. Sammanlagt innebär beslutet att anslaget underår 2001 förstärks med jämförtmed . Till förstärkt rådgivning inomSkogsvårdsorganisationen beslutade anslåytterligare för perioden, ochtill bidrag till ädellövskogsbruk och vissa natur-och kulturvårdande åtgärder under anslaget H 2Insatser för skogsbruket ytterligare 65 miljonerkronor, vilket är den fördubbling av insatsen (prop.1998/99:1, utg.omr. 23, bet. 1998/99:MJU1). Motdenna bakgrund har på regeringensuppdrag och i samverkan med bl.a. ochlänsstyrelserna lämnat förslag tillorganisation av arbetet med att säkerställa attmedelsanvändningen är effektiv från natur- ochkulturmiljövårdssynpunkt och att den gagnarfriluftslivet. En översiktlig redovisning avkunskapsläget och skyddsbehovet för skyddsvärdaskogstyper samt förslag till kriterier för urval avde skyddade områdena skall presenteras senast den 30juni 1999. I redovisningen skall även ingå enbedömning av behovet på lång sikt av resurser förvård och förvaltning av områdena. ÄvenSkogsstyrelsen har regeringens uppdrag att senastden i bred samverkan med andraintressenter utveckla strategier och mål förbiologisk mångfald och uthålligt skogsbruk.För att målet om en bevarad biologisk mångfald iskogsmark skall kunna uppnås gör regeringenbedömningen att på kort till medellång siktytterligare ca 250 000 ha bör avsättas somnaturreservat och ca 25 000 ha sombiotopskyddsobjekt eller genom naturvårdsavtal.Resterande del av skyddsbehovet, ca 600 000 ha,bedöms kunna bevaras inom ramen för de frivilligaåtaganden som näringen beräknas göra i framtiden.Omvandlat i andelar innebär regeringens bedömningatt av skogsmarksarealen skall skyddasunder och att ytterligare 1 %kräver extra naturhänsyn. Därmed kommer avskogsmarksarealen att vara skyddad inom 10 år.Bedömningen grundar sig på Miljövårdsberedningensförslag i rapporten av skogsmark (SOU1997:97). Som regeringen anför är det angeläget attlägga fast en klar ambition för genomförande av ettskogsmarksskydd av denna omfattning. Det bör ankommapå den parlamentariska beredningen att närmareanalysera Miljövårdsberedningens förslag omtidpunkter för skyddets genomförande, dvs. Som utskottet tidigare uttalat(1998/99:MJU3) bör tillämpningen av bestämmelsernaom storleksgränsen för både biotopskydd och reservatkännetecknas av flexibilitet, och utskottetförutsätter att frågan kan lösas på ett konstruktivtsätt. I sammanhanget vill utskottet erinra om densärskilde utredare som har haft regeringens uppdragatt överlägga med skogsnäringen om möjligheten attträffa en överenskommelse om att avstå frånavverkning inom särskilt värdefulla skogsområdenunder en begränsad tid tills staten har möjlighetatt lämna ersättning för intrång i pågåendemarkanvändning. I enlighet med uppdraget harutredaren även lagt fram förslag till former för ensådan överenskommelse (SOU 1998:95). Som framgår av detanförda kommer kraven i motionerna Jo64 (kd) yrkande5, Jo68 (v) yrkande 6, Jo69 (c) yrkande 3 och Jo73(mp) yrkandena 37-39 att bli i huvudsaktillgodosedda i samband med kommandeställningstaganden till regeringens förslag tilldelmål under miljömålet. Något särskilt uttalandemed anledning av motionsyrkandena finner utskottetinte påkallat.När det gäller motion MJ772 (mp) om skydd avbiotoper med groddjur vill utskottet, utöver detovan anförda, erinra om bestämmelserna i miljöbalkenom biotopskydd och artskydd. Utskottet vill ävenerinra om sitt uttalande (1998/99:MJU3)där utskottet framhöll att de regler somSkogsstyrelsen utfärdat med stöd av bemyndigandet i30 § skogsvårdslagen (1979:429) består av delsbindande föreskrifter, dels allmänna råd. AvSkogsstyrelsens detaljföreskrifter framgår bl.a. atthänsyn skall tas till de arter som enligtNaturvårdsverket är akut hotade, sårbara ellersällsynta. I sammanhanget bör nämnasNaturvårdsverkets rapport av skogsmiljöermed rödlistade arter (rapport 4979) ochSkogsstyrelsens avslutade inventering avnyckelbiotoper och sumpskogar. Inom småskogsbrukethar kartlagt ca 11 miljonerha med 40 000 nyckelbiotoper, som utgör avden produktiva skogsmarksarealen. När det gällerstor- och mellanskogsbruket ankommer det på näringenatt utföra motsvarande inventering.Sumpskogsinventeringen har omfattat all skogsmarkoch kartlagt 290 000 sumpskogar med en sammanlagdareal om 1,3 miljoner ha. Med det anförda finnerutskottet att syftet med motionens yrkande 5 ärtillgodosett.5.9 Ett rikt odlingslandskapPropositionenSom miljökvalitetsmål 9 Ett rikt odlingslandskapföreslår regeringen att odlingslandskapets värde förbiologisk produktion och livsmedelsproduktion skallskyddas som den biologiska mångfalden ochkulturmiljövärdena bevaras och stärks.Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.:- Åkermarken har ett välbalanseratnäringstillstånd, bra markstruktur och mullhalt samtså låg föroreningshalt att ekosystemens funktioneroch människors hälsa inte hotas.- Odlingslandskapet brukas på ett sådant sätt attnegativa miljöeffekter minimeras och den biologiskamångfalden gynnas.- Den genetiska variationen hos domesticerade djuroch växter bevaras.- Främmande arter och genetiskt modifieradeorganismer som kan hota den biologiska mångfaldenintroduceras inte.- Biologiska och kulturhistoriska värden iodlingslandskapet som uppkommit genom lång,traditionsrik skötsel bevaras eller förbättras.- Hotade arter och naturtyper samt kulturmiljöerskyddas och bevaras.Inriktningen är att miljökvalitetsmålet skall nåsinom en generation.Enligt regeringens bedömning börmiljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskapkompletteras med delmål avseende skötsel av ängs-och hagmarker, bevarande av och återskapande avvåtmarker, bevarande av kulturmiljövärden och hotadearter samt stärkande av jordbrukets positiva ochminimering av dess negativa miljöeffekter. Därutöverkan ytterligare delmål behöva utvecklas.MotionernaMotionärerna i motion Jo73 (mp) anser attmiljökvalitetsmål 9 bör kompletteras enligtföljande: Jordbruket skall bedrivas enligtekologiska principer utan bekämpningsmedel ochkonstgödsel (yrkande 40). För området Ett riktodlingslandskap bör anta delmålet: Fosformåste ingå i kretsloppet med så små förluster attmiljön inte skadas (yrkande 41). Regeringen börsnarast ta fram och förelägga kvantitativaoch tidsbestämda delmål för fosfor (yrkande 42).I motion MJ721 (m) betonas vikten av informationoch kunskapsspridning till markägare vad avseranläggning av dammar, småvatten, våtmarker ochskyddszoner (yrkande 5). Enligt motion MJ782 frånsamma parti bör våtmarksstödet utformas så att detrymmer anläggande av våtmarker med vattenspegel åretom (yrkande 10). I motion MJ771 (mp) framhålls attmiljöstöden bör användas så att de mest värdefullaängs- och hagmarksobjekten skyddas först (yrkande9). Motionärerna i motion MJ772 (mp) påtalar behovetav kunskap om utbredning och status för landetsgroddjur (yrkande 1), av skydd av dammar ochvåtmarker som håller hotade grodarter och dåspeciellt små gårdsdammar (yrkande 2) och avskyddszoner, utan spridning av gödsel ochbekämpningsmedel, runt dammar och vattendrag(yrkande 3). Innan tillstånd ges till utplanteringav fisk och kräftor bör konsekvenserna för livet idammen utredas, eftersom sådan utplantering kanutgöra hot mot lövgroda och större vattensalamander(yrkande 4). I motion MJ721 (m) framhålls anläggandeav våtmarker för näringsreduktion som de mestkostnadseffektiva åtgärderna för eliminering avkväve (yrkande 1). Vattendragsorganisationernasåtgärdsprogram bör medfinansieras av staten (yrkande2). Staten måste åläggas ett stort ansvar förrestaurering av det sydsvenska landskapet genomanläggande av dammar, småvatten, våtmarker ochskyddszoner (yrkande 3). som vindskydd och för kväve- och fosforläckagevid återställande av det skånska kulturlandskapetframhålls i motion MJ746 (kd).Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag till miljökvalitetsmål 9 Ettrikt odlingslandskap med den innebörd som anges ipropositionen. Som regeringen anför börmiljökvalitetsmålet kompletteras med delmål avseendebl.a. bevarande och återskapande av våtmarker,bevarande av hotade arter samt stärkande avjordbrukets positiva effekter och minimering av dessnegativa miljöeffekter. Därutöver kan ytterligaredelmål behöva utvecklas. Det anförda innebär attutskottet avstyrker motion Jo73 (mp) yrkande 40 omkomplettering av miljökvalitetsmålet.Jordbrukets förluster av närsalter som kväve ochfosfor är betydande och bidrar tillövergödningen i våra vatten. Enligt riksdagensbeslut skulle fosforutsläppen till våraomgivande hav väsentligt reduceras till sekelskiftetjämfört med belastningen (prop. 1987/88:128,bet. 1987/88:JoU24). Målet ändrades senare till attgälla . Åtgärdsprogrammet för att uppnådetta mål omfattade främst en behovsanpassning avväxtnäringstillförseln och en ökad andel höst- ellervinterbevuxen mark. Därtill innehöll programmetgenerella åtgärder för att åstadkomma en visssänkning av intensiteten i jordbruket.Utskottet delar uppfattningen i motion Jo73 (mp)att utsläppen av fosfor till vatten måste minska.Som regeringen anför är viktiga framtidsfrågor förett hållbart jordbruk att sluta kretsloppen förnäringsämnen och organiskt material liksom atteffektivisera material- och energianvändning. Frågorkring balans av näringsämnen behandlas även undermiljökvalitetsmål 6 Ingen övergödning som bl.a.syftar till att åstadkomma ett naturligtnäringstillstånd i vattnet. Kretsloppsfrågorbehandlas under miljökvalitetsmål 5 Hav i balanssamt levande kust och skärgård. Som framgår avpropositionen innebär miljökvalitetsmål 5 bl.a. attbelastning av näringsämnen skall bringas till ensådan nivå att förutsättningarna för den biologiskamångfalden eller den miljönsproduktionsförmåga inte försämras. Utskottetförutsätter att syftet med motionens yrkanden 41 och42 kommer att blir tillgodosett när förslag tilldelmål för miljökvalitetsmålen framläggs förriksdagen.Utskottet delar i allt väsentligt de synpunkter påvåtmarkernas, småvattnens och kantzonernas betydelseför reduktion av växtnäringsläckaget till havet ochför den biologiska mångfalden som framförs i motionMJ721 (m). I vissa delar av landet, främst i södraSveriges slättbygder, har våtmarkernas utbredningminskat kraftigt under de två senaste århundradena.Genom det utbyggda miljöersättningsprogrammet förjordbruket har en höjd ambitionsnivå blivit möjlig ifråga om miljöanpassning av jordbruket. Inom ramenför programmet är ambitionen att totalt 13 000 havåtmarker och småvatten skall anläggas. Sedanprogrammet utökats med per årbör, vilket utskottet framhöll , höjdaersättningar och ett utökat arealmål för våtmarkersom anläggs på betesmark kunna påverka anslutningenpositivt (se 1997/98:JoU1). Anläggning avskyddszoner bör underlättas genom en förenkling avreglerna (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9).Enligt förordningen (1997:1336) om miljöstöd ärstödet utformat så att det rymmer möjligheten attanlägga områden med permanent vattenspegel på åkeroch betesmark. Utskottet vill även erinra omregeringens uppdrag till en särskild utredare attlämna förslag till fortsatt inriktning och innehålli ett svenskt miljöprogram enligt rådets förordning(EEG nr 2078/92) om produktionsmetoder som ärförenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven(dir. 1998:11). Uppdraget, som avser ett program , skall redovisas senast den 30juni 1999. Utskottet förutsätter att de synpunktersom förs fram i motion MJ771 (mp) kommer att få sinbelysning i det sammanhanget. Utredningen omavrinningsområden har i två betänkanden, En nyvattenadministration (SOU 1997:99) ochMiljösamverkan i vattenvården (SOU 1997:155),redovisat förslag till avrinningsområdesvisförändrad vattenadministration. Av propositionenframgår att regeringen delar utredningensuppfattning att vattenfrågornas behandling ochframför allt möjligheten till optimering ochkostnadseffektivisering kan underlättas av enadministrativ indelning som bygger påavrinningsområden. Efter förslag av utredningen harregeringen för avsikt att tillsätta enparlamentariskt sammansatt kommitté eller delegationför att följa utvecklingen av den nyavattenadministrationen i ett antal pilotprojekt föratt därefter lämna förslag om genomförande av ettkommande ramdirektiv för vatten. När det gällerinformation och annan kunskapsspridning tillmarkägare för anläggning av våtmarker m.m. harutskottet inhämtat att har tagitfram ett informationsmaterial för jordbrukare medtemat Småvatten och våtmarker i odlingslandskapet.Slutligen vill utskottet framhålla att utskottetinte har någon annan uppfattning än motionärerna omvikten av att kostnadseffektivitet bör präglaanläggningen av våtmarker. Med det anförda finnerutskottet syftet med motionerna MJ721 (m) yrkandena1-3 och 5, MJ771 (mp) yrkande 9 och MJ782 (m)yrkande 10 i allt väsentligt tillgodosett.Motionsyrkandena bör inte medföra någon ytterligareåtgärd från sida.Som framgår av propositionen innebärmiljökvalitetsmål 9 bl.a. att kulturhistoriskavärden i odlingslandskapet som uppkommit genom långtraditionsenlig skötsel skall bevaras ochförbättras. finns emellertid möjlighetatt inom ramen för miljöersättningsprogrammets s.k.kulturstöd erhålla ersättning för bevarande avalléer och andra kulturinslag i odlingslandskapet.Motion MJ746 (kd) får därmed anses tillgodosedd.Med anledning av motion MJ772 (mp) om skydd förlandets groddjur vill utskottet framhålla att den nuaktuella propositionen innehåller ett flertalförslag till miljökvalitetsmål som syftar till attbevara den biologiska mångfalden och främja arternasmöjligheter att sprida sig inom ramen för sinanaturliga spridningsområden. I propositionen angerregeringen dessutom som delmål att lämpligaförutsättningar bör skapas för hotade arter ijordbrukslandskapet så att långsiktigt livskraftigapopulationer kan uppnås. I enlighet med utskottetsuttalande under avsnitt 4 kommer utskottet att efterförslag från regeringen kunna ta ställning tilldelmålens närmare utformning. När det gäller redangenomförda åtgärder framgår av utskottetsredogörelse ovan att, inom ramen för det svenskamiljöersättningsprogrammet för jordbruket, stödetför anläggande eller återställande av våtmarker ochsmåvatten har utökats till att gälla inte baraåkermark utan även betesmark. Stödet ger ocksåmöjlighet till ersättning för anläggande avskyddszoner längs vattendrag. I övrigt hänvisarutskottet till de skyddsformer som miljöbalkeninrymmer när det gäller att på olika sätt bevaraskyddsvärda områden. Utskottet vill även erinra omNaturvårdsverkets arbete med kompletterandeinventeringar av lokaler för rödlistade arter dit derödlistade grodorna hör. Vidare analyserar ochutreder verket de hotade arternas krav på livsmiljöoch behov av åtgärder. Verket har även påbörjat ettarbete med utveckling av åtgärdsprogram för flerahotade grodarter. I svar på interpellation1998/99:147 anför miljöministern att för sex avlandets nio rödlistade grodarter, nämligengrönfläckig padda, gölgroda, klockgroda, lökgroda,lövgroda och stinkpadda, finns aktionsplaner somplaneras antas och därefter genomföras. för för år 1999har regeringen anvisat attanvändas för åtgärdsprogram för hotade arter ochlivsmiljöer. Slutligen vill utskottet, med anledningav yrkande 4 i motionen, framhålla att förslagettill miljökvalitetsmål 9 bl.a. innebär att främmandearter som kan hota den biologiska mångfalden inteintroduceras. När det gäller utplantering av fiskm.m. krävs tillstånd av enligt närmarebestämmelser i fiskevårdsförordningen (1994:1716).Med dessa uttalanden finner utskottet att de kravsom framförs i motion MJ772 (mp) yrkandena 1-4 kananses tillgodosedda utan något uttalandei frågan.5.10 Storslagen fjällmiljöPropositionenEnligt regeringens förslag till miljökvalitetsmål 10Storslagen fjällmiljö skall fjällen ha en hög gradav ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald,upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden.Verksamheter i fjällen skall bedrivas med hänsyntill dessa värden och så att en hållbar utvecklingfrämjas. Särskilt värdefulla områden skall skyddasmot ingrepp och andra störningar.Miljökvalitetsmålet innebär bl.a.:- Fjällens karaktär av betespräglat storslagetlandskap med vidsträckta sammanhängande områdenbibehålls.- Fjällens biologiska mångfald bevaras.- Främmande arter och genetiskt modifieradeorganismer som kan hota den biologiska mångfaldenintroduceras inte.- Kulturmiljövärden, särskilt det samiskakulturarvet, bevaras och utvecklas.- Rennäring, turism, jakt, fiske och annatnyttjande av fjällen liksom bebyggelse och annanexploatering bedrivs med hänsyn till naturenslångsiktiga produktionsförmåga, biologisk mångfald,natur- och kulturmiljövärden samt värden förfriluftsliv.- Låg bullernivå eftersträvas.Regeringen gör bedömningen att miljökvalitetsmåletStorslagen fjällmiljö bör kompletteras med delmålavseende hotade arter i fjällmiljön samt trafik medmotordrivna fordon i terräng och flyg. Därutöver kanytterligare delmål behöva utvecklas.MotionernaEnligt motion Jo73 (mp) bör regeringen tafram kvalitativa och tidsbestämda delmål förmålområde 10 (yrkande 43). Följande delmål börantas: Betesdriften i fjällen skall vara i balansmed naturens produktionsförmåga. Inget område ifjällkedjan skall ha överbetade områden (yrkande 44). I motion MJ782 (m) föreslås fleraåtgärder för en förbättrad fjällmiljö. Motionärernaanser det angeläget att balans uppnås mellan antaletrenar och naturens reproduktionsförmåga med målet enlivskraftig rennäring, hållbar på lång sikt. Statenbör ta ansvar för rovdjursersättningen, ochskyddsjakt på lo bör tillåtas inom långsiktigthållbara ramar.