bet · GN01SoU4 · 1999-11-04 00:00:00 — När detta förberedelsearbete ärfärdigt och förslag till stadgar, konsortialavtaloch finansieringsavtal föreligger återkommerregeringen till för godkännande av statensmedlemskap i denna förening samt förslag tillfinansiering.MotionernaI motion 1999/2000:So13 av m.fl. (v)begärs att avslår regeringens förslag omatt ombilda Oberoende alkoholsamarbete (OAS) till enallmännyttig ideell förening enligt vad i motionenanförts om att OAS skall ingå i en statlig myndighet(yrkande 8). Motionärerna anser inte att förslagettill organisering av OAS, som en allmännyttig ideellorganisation, är det bästa tänkbara. Det finnsolika, delvis motstridiga intressen, representeradei OAS och det är viktigt att tydliggöra detta.Motionärerna anser i likhet med fleraremissinstanser att OAS i stället skall ingå i enstatlig myndighet för att på bästa sätt främjatrovärdigheten och uppnå samordningsvinster iinformationsarbetet.I motion 1999/2000:So10 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om OAS framtidaroll (yrkande 13). Opinions- och informationsarbetepå området är, enligt motionärerna, mycket viktigt.I propositionen föreslås OAS få ett utvidgat ansvarför denna information. Motionärerna anser dock inte bör genomföra denna förändring förrän dennya myndighetsstrukturen på alkoholområdet är fulltutredd och presenterad för . Dessutom finnsdet flera outredda saker i förslaget till ombildningav OAS till en allmännyttig ideell förening.I motion 1999/2000:So12 av m.fl.(c) hemställs att avvisar regeringensförslag om att ombilda Oberoende alkoholsamarbetettill en allmännyttig ideell förening (yrkande 10).Motionärerna anser att samarbetet mellan skildaaktörer inom alkoholområdet är nödvändigt men attden föreslagna strukturen på samarbetet är oklar.Det är en sammanblandning mellan enmyndighetsfunktion och ett forum för dialog.Regeringen har, enligt motionärerna, möjlighet attkalla samman myndigheter, företag, bransch-organisationer för information ocherfarenhetsutbyte. Det är också möjligt att startatillfälliga informationsprojekt där fleraintressenter ingår utan att det behöver formaliseraspå detta sätt.I motion 1999/2000:So14 av m.fl. (mp)begärs ett tillkännagivande om att inte fatta beslutom OAS (yrkande 8). Motionärerna anser att samarbetealltid är bra och det kan vara bra med en ideellförening som spänner över ett stort område men vianser inte att skall fatta ett beslut omdetta. Det ger föreningen en helt annan status änsom en vanlig allmännyttig ideell förening. Därföryrkar vi avslag på förslaget att skallfatta beslut angående detta men ser gärna att OASlever vidare.I motion 1999/2000:So9 av m.fl. (s,v, kd, c, fp, mp) begärs att avslårförslaget om att OAS skall ombildas till enallmännyttig ideell förening och som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts om OASställning (yrkandena 1 och 2). Motionärerna menaratt det ur folkrörelsesynpunkt förefaller märkligtatt ge en ideell karaktär åt en verksamhet, somskall styras av kommersiella företag. De vedertagnakriterierna för ideell verksamhet är enligt olikaforskare att verksamheten skall ha en ideologiskbas. OAS kan enbart uppfylla ett av dessa kriterier,nämligen att man kan säga att de agerar över helalandet. Med det föreslagna upplägget riskerarriksdagen och regeringen att avhända sig denpolitiska styrningen av samhällsinformationenrörande alkoholdrycker.Utskottets bedömningInformation och upplysning om alkoholen, dess riskeroch skadeverkningar ingår som en mycket viktig delav den svenska alkoholpolitiken. I en situation därde traditionella alkoholpolitiska instrumentenförsvagas finns risk för en ökad totalalkoholkonsumtion och ett mer omfattade missbruk. Enfortsatt restriktiv alkoholpolitik kan därför behövakompletteras med en mer omfattande information ochupplysning. Behovet av informationsinsatser påalkoholområdet kan bli än mer angeläget i framtiden.Ett samarbete mellan skilda aktörer påalkoholområdet, för att bedriva informationsinsatseri syfte att motverka alkoholens skadeverkningar, ären god tanke. Det är viktigt att ävenalkoholbranschen tar ett ökat ansvar i dessa frågor.Utskottet ser positivt på att regeringen söker hittaformer för ett samarbete med branschorganisationer,försäkringsbolag och berörda myndigheter påalkoholområdet. Utskottet anser dock att den ipropositionen föreslagna strukturen på samarbetet äroklar och att den tänkta formen för samarbetet ärolämplig. Hur ett samarbete på alkoholområdet skallbedrivas bör därför övervägas ytterligare. Motbakgrund av vad som sagts och med anledning avmotionerna 1999/2000:So9 (s, v, kd, c, fp, mp),1999/2000:So10 (kd) yrkande 13, 1999/2000:So12 (c)yrkande 10, 1999/2000:So13 (v) yrkande 8 och1999/2000:So14 (mp) yrkande 8 anser utskottet attriksdagen inte bör godkänna de föreslagnariktlinjerna för Oberoende alkoholsamarbetet (OAS).Regeringen bör återkomma till med förslagom hur ett samarbete på området skall utformas. nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Inriktningen för en ny myndighetsstrukturpå alkohol- och narkotikaområdetPropositionenRegeringen gör (s. 163 ff.) mot bakgrund avStatskontorets rapport, Samordning mot droger -kartläggning och skiss till ny myndighetsstruktur påalkohol- och narkotikaområdet (1998:22), bedömningenatt det finns anledning att begränsa antaletcentrala myndigheter på området. Regeringen avseratt tillsätta en organisationskommitté med uppgiftatt ombilda nuvarande till en nymyndighet med tydligare uppgifter av stabskaraktär.Organisationskommittén får i uppdrag att mer idetalj tydliggöra mål och uppgifter samt lämnaförslag till organisation av den nya myndighetensverksamhet. Den nya myndigheten skall fungera mersom central stabsmyndighet på folkhälsoområdet änsom egen opinionsbildningsmyndighet gentemotallmänheten. Det betyder att myndigheten framförallt skall följa utvecklingen på området, ta framfakta, utarbeta nationella handlingsplaner, stå förkunskapsförsörjning och utveckling av metoder samtarbeta med underlag som hör samman med regeringensledning, styrning och utvärdering avfolkhälsoområdet. Alkoholinspektionens uppgifter avövergripande tillsynskaraktär förs också dit. Dennabör således vara central tillsyns- ochuppföljningsmyndighet när det gäller alkohollagensbestämmelser och svara för föreskriftsarbete,allmänna råd och övergripande tillsyn på dettaområde i syfte att tillämpningen av alkohollagenskall bli så riktig och enhetlig som möjligt. Närdet gäller nuvarande uppgifterangående teknisk sprit och alkoholhaltiga preparatkommer senast medförslag till en ny lagstiftning om teknisk spritm.m. Utgångspunkten bör dock vara att nuvarandetillståndsgivning och tillståndsverksamhet antingendecentraliseras eller förs över till annanmyndighet. Det som kommer att bli kvar är detövergripande tillsyns- och uppföljningsansvaret förlagstiftningen som på samma sätt som när det gälleralkohollagen bör föras till den nya myndigheten.Kommittén skall också låta göra en övergripandeutvärdering av nuvarandeverksamhet i syfte att öka effekterna avfolkhälsoarbetet. skall isitt arbete samråda med , . Kommittén skall redovisa sittarbete och avsikten är attden nya myndigheten skall fungera fullt ut från ochmed år 2001.MotionernaI motion 1999/2000:So4 av m.fl. (m)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en mera systematisk och lättförståeligmyndighetsstruktur på alkoholområdet (yrkande 12).Motionärerna menar att myndighetsstrukturen påområdet är svårförståelig och osystematisk. Antaletcentrala myndigheter på alkohol- ochnarkotikaområdet har mer än fördubblats utan att detta för den skull har kunnatpåverka det alltmer accelererande drogmissbruketbland våra unga. En avsevärd bantning av den totalamyndighetskostnaden för central och regionalverksamhet på området borde kunna åstadkommas med enbättre och mer slagkraftig organisation. Vidarebegärs ett tillkännagivande om de utvecklingsplanersom skisserats för (yrkande 13).En betydande försiktighet bör, enligt motionärerna,iakttagas så att man inte skapar osjälvständigamyndigheter som i praktiken mest får enstabsfunktion åt departementet. Med denutgångspunkten framstår den aviserade utvecklingenav som mycket tveksam.Motionärerna yrkar även ett tillkännagivande om enavveckling av Alkoholinspektionen (yrkande 14).Alkoholinspektionen är, enligt motionärerna, enonödig myndighet. Alkoholinspektionens verksamhethar framför allt drabbat småföretagare och ipraktiken varit i direkt strid med de mål somriksdagen har angett, nämligen att öppna upp förkonkurrens inom distributionsledet. Motionärernanoterar med tillfredsställelse att regeringen nudelar uppfattningen att myndigheten skall avvecklas.I motion 1999/2000:So13 av m.fl. (v)begärs ett tillkännagivande om direktiven för denkommitté som skall se över (yrkande 7). Motionärerna anser att detäven fortsättningsvis behövs en nationellkontrollfunktion och står fortfarande bakom vad sombeslutades vara Alkoholinspektionens huvuduppgiftdvs. "att marknadskrafterna skall kontrolleras viaett system av tillstånd, tillsyn och sanktioner ochskall hanteras av den nya myndigheten" (prop.1994/95:89). Den kompetens som finns hosmyndigheten måste tas till vara. De kontakter somupprättas i samband med tillsyn ochtillståndsgivning ger stora möjligheter att påverkautvecklingen med information och rådgivning. Enligtmotionärerna handlar det i slutändan om att förmedlaett socialt ansvarstagande till företagare ochförhindra att företag med kortsiktiga och enbartekonomiska intressen kommer in på arenan.Motionärerna anser att den inriktningen skallbibehållas och att det bör framgå i direktiven tillden kommande organisationskommittén, vilken skall seöver Folkhälsoinstitutet.I motion 1999/2000:So10 av m.fl.(kd) hemställs att hos regeringen begärförslag till förändring av myndighetsstrukturen påalkohol- och narkotikaområdet (yrkande 14).Motionärerna anser att den slutligamyndighetsstrukturen bör utredas innan ett besluttas om en sådan förändring som föreslås ipropositionen. Hur förändringen skall se ut är ännuinte på ett tillfredsställande sätt utrett. som regeringen givit i uppdrag att ombildaFolkhälsoinstitutet borde i stället få i uppdrag attåterkomma med en redogörelse och förslag somregeringen därefter återkommer till med.Först då kan ett underbyggt beslut tas. Dettaförslag bör även invänta Alkoholutredningensslutliga betänkande.I motion 1999/2000:So11 av m.fl.(fp) hemställs att avslår den föreslagnaomvandlingen av och begärstillkännagivande om alkoholinformationen (yrkandena8 och 9). Enligt motionärerna skallAlkoholinspektionens och Läkemedelsverketstillsynsuppgifter föras dit. Motionärerna anser atttillsynsuppgifterna bättre hör hemma hosSocialstyrelsen än i ett folkhälsoinstitut och yrkaravslag på regeringens förslag omFolkhälsoinstitutets framtida roll och ansvar.Motionärerna ser det som självklart attFolkhälsoinstitutet även i fortsättningen skall hahuvudansvaret för statens externaalkoholinformation.I motion 1999/2000:So14 av m.fl. (mp)hemställs att avslår regeringens förslagtill en ny myndighetsstruktur på alkoholområdet(yrkande 9). Motionärerna anser inte att det finnsnågra effektivitets- och samordningsvinster att görautan att man i stället kommer att förlora kunskap,kompetens och verktyg att föra en restriktivalkoholpolitik. Motionärerna anser att det ärviktigt att skilja på folkhälsoarbete och eninspektions kontrollarbete. Båda behövs men var försig.I motion 1999/2000:So6 av och (fp och s) hemställs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omatt upprätthållandet av lagstiftningen påalkoholområdet fortsatt skall i tillämpliga delarhandläggas av Alkoholinspektionen (yrkande 1).Enligt motionärerna kräver dagens samhälle med enökad internationalisering och nya levnadsmönster ikombination med ett ökat kommersiellt tryck påalkoholområdet en aktiv och seriös tillsyn. Att haen myndighet med hög integritet och som med oväldkan agera är ur socialpolitisk synpunkt ovärderligt.Utskottets bedömningUtskottet välkomnar regeringens förslag atttillsätta en organisationskommitté med uppgift attkomma med förslag i syfte att förenkla ochförtydliga myndighetsstrukturen på bl.a.alkoholområdet (dir. 1999:56). Kommitténs arbeteskall redovisas . Riksdagenbör inte föregripa kommande förslag på området.Med det anförda avstyrks motionerna 1999/2000:So4(m) yrkandena 12-14, 1999/2000:So6 (fp, s) yrkande1, 1999/2000:So10 (kd) yrkande 14, 1999/2000:So11(fp) yrkandena 8 och 9, 1999/2000:So13 (v) yrkande 7och 1999/2000:So14 (mp) yrkande 9.Övriga lagförslagRegeringen har i propositionen föreslagit riksdagenatt förutom de ovan behandlade lagförslagen antaytterligare ett antal förslag till lag. Förslagen,vilkas lydelser framgår av bilaga 1, innefattar i nuberört avseende förslag till lag om ändring ialkohollagen (1994:1738) i övrigt, lag om ändring ilagen (1994:1563) om tobaksskatt, lag om ändring ilagen (1994:1776) om skatt på energi, lag om ändringi marknadsföringslagen (1995:450), lag om ändring ilagen (1996:701) om befogenheter vidSveriges gräns mot ett annat land inom Europeiskaunionen, lag om ändring i radio- och TV-lagen(1996:844) och lag om ändring i lagen (1998:506) ompunktskattekontroll av transporter m.m. avalkoholvaror, tobaksvaror och mineraloljeprodukter.Utskottet tillstyrker lagförslagen.Alkoholfrågor i övrigtÅldersgränserMotionernaI motion 1998/99:So228 av m.fl. (m)begärs att beslutar att åldersgränsen förinköp av alkoholdrycker skall sänkas till (yrkande 9). Enligt motionärerna bör åldersgränsenför inköp av alkohol justeras och motsvaramyndighetsåldern. och (båda m) har framfört i stort likalydandeyrkanden i motionerna 1998/99: So365 (yrkande 1) och1999/2000:So231 (yrkande 1).I motion 1999/2000:So10 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om vita zonerna(yrkande 3 delvis). Motionärerna vill verka för attvissa perioder och situationer i livet skall varahelt alkoholfria. Det är mycket farligt förungdomars hälsa att alkoholdebuten sker i allttidigare åldrar. Motionärerna anser attåldersgränsen bör höjas från 18 till förservering av alkoholhaltiga drycker på restaurang.I motion 1999/2000:So428 av ()hemställs att begär att regeringen utrederfördelar och nackdelar med en övergång till enenhetlig åldersgräns avseende inköp av alkoholjämfört med de nuvarande differentieradeåldersgränserna.Bakgrund och tidigare behandlingEnligt 3 kap. 8 § alkohollagen får vid detaljhandelmed spritdrycker, vin och starköl varor inte säljaseller annars lämnas ut till den som inte har fyllt20 år. Motsvarande gäller vid detaljhandel med öloch servering av alkoholdrycker i fråga om den sominte fyllt 18 år.Alkoholpolitiska kommissionen har föreslagit (SOU1994:24) att åldersgränsen för servering avalkoholdrycker skall höjas från till 20 år.Åldersgränsutredningen (C 1995:02) som har haftregeringens uppdrag att göra en samlad översyn av deåldersgränser i samhället som berör unga människorhar i sin rapport (SOU 1996:11) föreslagit attnuvarande åldersgränser för inköp och servering avalkoholdrycker bör behållas.Utskottet har avstyrktmotioner om att höja respektive sänka aktuellaåldersgränser. Utskottet har senast i betänkande1997/98:SoU14 Vissa alkoholfrågor vidhållit sintidigare inställning att det inte var berett attförorda någon ändring av nuvarande åldersgränser förinköp på Systembolaget och för servering avalkoholdrycker på restaurang. Motionerna avstyrktes(prot.nr 1997/98:78).Utskottets bedömningUtskottet vidhåller tidigare ställningstagande ochär således inte berett att ta initiativ till någonändring av de aktuella åldersgränserna. Motionerna1998/99:So228 (m) yrkande 9, 1998/99:So365 (m)yrkande 1, 1999/2000: So10 (kd) yrkande 3 delvis,1999/2000:So231 (m) yrkande 1 och 1999/2000: So428(v) avstyrks därför.VarningstexterI motion 1999/2000:So10 av m.fl.(kd) begärs ett tillkännagivande om varningstext påalkoholförpackningar (yrkande 5). En angelägenåtgärd för att ytterligare pressa nedtotalkonsumtionen är, enligt motionärerna, att försealkoholförpackningarna med varningstext, av sammatyp som redan finns för tobaksförpackningar ochläkemedel. Texten bör vara kortfattad och informeraom alkoholbrukets risker t.ex. vid graviditet. Ettlikalydande yrkande har framställts i motion1998/99:So299 av Skånberg och (båda kd) (yrkande 3).I motion 1998/99:So306 av m.fl. (mp) yrkastillkännagivande om vad som i motionen anförts omatt varningstexter bör placeras på allaalkoholförpackningar (yrkande 4). Enligtmotionärerna är ett led i upplysningsarbetet attvarningstexter, liknande dem för cigarretter,placeras på alla alkoholförpackningar.Bakgrund och tidigare behandlingI betänkandet 1995/96:SoU3 Alkoholfrågor avslogutskottet ett motionsyrkande om attalkoholförpackningar skulle förses medvarningstexter med följande motivering.Om ett enskilt medlemsland inom EU uppställer kravpå att förpackningar av alkoholhaltiga varor skallvara försedda med varningstexter för att få säljaspå den inhemska marknaden är detta sannolikt attanse som ett s.k. tekniskt handelshinder. Tekniskahandelshinder, som kan avse krav såväl när detgäller varornas beskaffenhet i sig som provning,kontroll eller märkning av varor, är förbjudnamellan medlemsstaterna.Vidare tillade utskottet att det inte finns någotsom hindrar företagen att frivilligt försealkoholvarorna med varningstexter.Utskottet uttalade sig senast i betänkande1997/98:SoU7 Alkoholfrågor i frågan. Utskottet ansågdet betydelsefullt att information om alkoholensskadeverkningar ges på flera plan. Utskottet vidhölldock sin tidigare inställning beträffandevarningstexter på alkoholförpackningar och avstyrkteaktuell motion. följde utskottet (prot.nr1997/98:13).Utskottets bedömningUtskottets inställning vad gäller varningstexter påalkoholförpackningar är densamma som tidigare.Motionerna 1998/99:So299 (kd) yrkande 3,1998/99:So306 (mp) yrkande 4 och 1999/2000:So10 (kd)yrkande 5 avstyrks därför.Servering av alkoholdryckerServeringstillstånd m.m.I motion 1998/99:So306 av m.fl. (mp)yrkas tillkännagivande om vad som i motionen anförtsom ökad tyngd för kommunernas riktlinjer förserveringstillstånd (yrkande 14). Motionärernaframhåller att samhället måste skärpa sin kontrollav den alkoholservering som förekommer pårestauranger, pubar, diskotek och pizzerior och visastor restriktivitet med beviljandet av tillståndtill servering av alkoholdrycker. Kommunernasriktlinjer för serveringstillstånd måste ges ökadtyngd. Det finns mycket som tyder på attkommunerna, tvärtemot intentionerna i den nyaalkohollagen, har små möjligheter att driva en aktivalkoholpolitik med hjälp av serveringstillstånden.Kommunerna bör ges rätten att begränsa antaletpermanenta serveringstillstånd inom kommunen i sinariktlinjer. Serveringstillstånden skall ges på entid av , varefter de på nytt prövas som ettnytt tillstånd. Om kommunen inte tar tillräckligaalkoholpolitiska hänsyn i sina beslut, eller omkommunen ger tillstånd i strid med sina egnariktlinjer bör det finnas möjlighet för någon attöverklaga. Möjlighet att överklagaserveringstillstånd bör därför beredas länsstyrelsenoch alla innevånare i aktuell kommun. I samband medöverlämnandet av beslutanderätten omserveringstillstånd till kommunerna förutsattes attalkoholpolitiska överväganden skulle ges företrädeframför näringspolitiska hänsyn. Vidare begärs etttillkännagivande om behovet av en utvärdering av hurkommunerna uppfyllt sitt alkoholpolitiska ansvar isamband med övertagandet av beslutanderätten omserveringstillstånd (yrkande 15). Motionärerna yrkarockså ett tillkännagivande om vad som i motionenanförts om att studentnationernas specialregler föralkoholtillstånd skall upphöra och om direktstatligt ekonomiskt stöd till studentnationerna(yrkandena 23 och 24). Enligt motionärernafinansierar studentnationerna en stor del av sinverksamhet genom alkoholförsäljning. Detta ger månganegativa konsekvenser, då ungdomar som just flyttathemifrån och har en ny sorts frihet att hanterasnabbt inskolas till en hög alkoholkonsumtion. Detvore därför både en samhällsekonomisk vinst och envinst i minskat personligt lidande om staten drog instudentnationernas specialregler föralkoholtillstånd.I motion 1998/99:So426 av m.fl. (s,v, kd, c, fp, mp) begärs tillkännagivande om vad somi motionen anförts om att lagen omserveringstillstånd ges en starkare social prägelvarvid särskild hänsyn tas till ungdomarnassituation (yrkande 1). Motionärerna framför atttillstånd för alkoholservering samt försäljning avöl klass II regleras genom den alkohollag, somriksdagen antog 1994. Prövning avserveringstillstånden och flera andra åtagandenfördes då över till kommunerna. I den praktiskatillämpningen har emellertid stora svårigheter visatsig föreligga. Det finns nu starka skäl att övervägaom lagen om serveringstillstånd kan ges en starkaresocial prägel, som ger bättre förutsättningar föratt allsidigt pröva ansökningarna.I motion 1999/2000:So470 av ochPaavo Vallius (båda s) hemställs att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om tillfälliga serveringstillstånd föralkohol. Enligt motionärerna finns mycket goda skälatt slopa systemet med tillfälligaserveringstillstånd. Endast ett slagsserveringstillstånd bör finnas och det ärserveringstillstånd till allmänheten året runt.Mattvång, pausservering och minibarerI motion 1998/99:So228 av m.fl. (m)begärs att beslutar att alkohollagensbestämmelse om tillhandahållande av mat som villkorför att få tillstånd att servera alkohol skall utgåi enlighet med vad som anförts i motionen (yrkande10). Motionärerna anför att bestämmelsen möjligenfungerade tidigare, då hade en annanrestaurangkultur och det inte var lika vanligt attmänniskor träffades efter arbetet för att ta sig ettglas öl eller vin. Det anses som ett trevligtoch naturligt sätt för allt fler att man innan manavslutar sin dag träffar arbetskamrater och vännerpå ett avspänt och trevligt sätt - för att sedan åkahem och äta. Motionärerna anser att denna form avsocialt umgänge är positiv och visar att ävensvenskar kan umgås med alkohol. Därför skall detnaturligtvis vara möjligt att öppna renodlade barer.Motionärerna begär därutöver att beslutaratt alkohollagens bestämmelser om pausservering ochminibarer samt om serveringstider, prissättning,animeringsförbud och alkoholfria alternativ skallutgå (yrkandena 11 och 12). Enligt motionärerna börsamtliga dessa bestämmelser avskaffas. Motionärernaanser att vissa regleringar behövs - men för attvinna förståelse för detta, måste politikerna ocksåavskaffa de bestämmelser som bara uppfattas sombyråkrati och förbudsmentalitet, och som heller intefyller några som helst alkoholpolitiska syften.I motion 1998/99:So351 av () begärstillkännagivande av vad som i motionen anförts omhotellens minibarer. Med en ökande satsning påbesöksnäringen, affärsturism, kongresser m.m.följer, enligt motionären, också krav på att vårahotell skall hålla samma standard som gäller iresten av världen nämligen att det på varje bättrehotell finns en minibar. Lagstiftaren bör ge varjekommun möjlighet att pröva om tillstånd kan ges försökande hotell att ha alkoholhaltiga drycker i sinaminibarer.I motion 1998/99:So358 av och (båda s) begärs tillkännagivande av vad som imotionen anförts om serveringstillstånd för vin ochöl. Motionärerna framhåller att ialkohollagstiftningen regleras att det är kommunernasom har ansvaret för att utreda och besluta omserveringstillstånd. Många som går på teater ochandra kulturevenemang upplever det som dubbelmoralatt servering av vin och öl endast kan ske underpausen men inte före föreställningen eller straxefter densamma. Motionärerna anser att lagen börutvidgas. Kommunerna bör få möjlighet att getillstånd till teatrar och konsertlokaler förservering av vin och öl i samband med enföreställning, vilket innebär även före och efterföreställningen. Detta bör gälla oberoende omserveringsstället har ett kök eller inte.Bakgrund och tidigare behandlingServering av spritdrycker, vin och starköl får,enligt 6 kap. 1 § alkohollagen (1994:1738) skeendast om serveringstillstånd har meddelats.