bet · GM01FiU16 · 1999-02-09 00:00:00 — I detta betänkande behandlar utskottet fyra motionerväckta under allmänna motionstiden som rör denstatliga fastighetsförvaltningen och myndigheternaslokalförsörjning. Därtill behandlas en motion medförslag om att införa en lag omfastighetsinvesteringsbolag.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Till betänkandet har fogats två reservationer ochett särskilt yttrande. 1998/99:Fi503 av och () vari yrkas att hos regeringenbegär förslag till lag omfastighetsinvesteringsbolag i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:Fi506 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om eninventering av skogsarealer.1998/99:Fi903 av och Ulla-BrittHagström (c, kd) vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om avkastningskrav på till högskolor.1998/99:Fi907 av och (v, mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ompröva SFV:savkastningskrav,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att regeringen gersådana instruktioner till SFV att inventeringar avnaturvården och skyddsvärda biotoper skyndsamtgenomförs samt att skogsinnehavet certifieras.1998/99:Kr254 av och () vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att göra enutredning om principerna vid hyressättning av museeroch andra liknande statliga byggnader.UtfrågningarUnder ärendets beredning har utskottet haft tvåinterna utfrågningar. Den 19 januari 1999informerade generaldirektör ,, om förvaltningen av statligafastigheter och fjällnära skogar och den 2 februariredovisade professor , Finanskollegiet,och , Aktiefrämjandet, sinasynpunkter på förslaget omfastighetsinvesteringsbolag. Hyressättning av museer, m.m.BakgrundRiksdagen beslutade om nyariktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningenoch ombildningen av , m.m. (prop.1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107).Riksdagen lade då också fast nya riktlinjer för denstatliga lokalförsörjningen. tillkännagavriksdagen att regeringen borde återkomma tillriksdagen i vissa frågor angående förvaltning avuniversitetens och högskolornas fastigheter, statensansvar för slottsanläggningar med omgivande mark ochkronomarkerna samt förvaltningen av nationellakulturinstitutioner. beslutade i december1992 om en ny organisation för förvaltning avstatens fastigheter och lokaler m.m. (prop.1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123).Lokalförsörjningsreformen och Byggnadsstyrelsensombildning syftade till att uppnå en effektivarelokalförsörjning samt en effektivare fastighets- ochförmögenhetsförvaltning. beslutadeföljande riktlinjer för den statligalokalförsörjningen:- skall skiljas frånbrukandet av lokaler och mark.-- En mer rättvisande bild skall ges av mark- ochlokalkostnaderna i statsbudgeten.-- skall bedrivas med ett, sålångt möjligt, mark-nadsmässigt avkastningskrav.-- bör bedrivas i separataresultatenheter, som så långt möjligt formas efterolika fastigheters särart.-- Statens ägarroll bör renodlas. Graden avkapitalbindning och avkastningen på kapitalet börfortlöpande bli föremål för prövning.-- Styrelsens och den verkställande ledningens ansvarför fastighetsför-valtningen bör ut på ettbättre sätt än vad som är möjligt inommyndighetsformen. Förvaltningen bör därförföreträdesvis bedrivas i aktiebolagsform.-- De fastigheter som av historiska eller andra skälinte kan överföras till bolag bör, oavsettnuvarande förvaltare, omfattas av en samordnadförvaltning i myndighetsform.-I mars 1996 tillsattes en särskild utredare meduppdrag att göra en utvärdering av ombildningen avByggnadsstyrelsen, m.m. (dir. 1996:21). I uppdragetingick bl.a. att undersöka konsekvenserna avombildningen, belysa om syftena uppnåtts, peka påeventuella brister och lämna förslag tillförändringar.Utredningen överlämnade i december 1996delbetänkandet Statens ändamålsfastigheter, principför förvaltning och hyressättning (SOU 1996:187) ochi slutbetänkandet Lokalförsörjning ochfastighetsägande, en utvärdering av statensfastighetsorganisation (SOU 1997:96). I maj 1997lämnades tilläggsdirektiv rörande vissa frågor omFortifikationsverket (dir. 1997:88). Ett särskiltbetänkande, Försvarets fastigheter, former för enkostnadseffektiv och verksamhetsinriktad förvaltning(SOU 1997:144), överlämnades i oktober 1997.Utredningen föreslog bl.a. att en särskild modellför hyressättning av ändamålsfastigheter skulleinföras i staten.Regeringen redogjorde i proposition 1997/98:137Förvaltning av statens fastigheter och statligamyndigheters lokalförsörjning m.m. för deöverväganden regeringen gjort med anledning avutvärderingen. Regeringen bedömde att den genomfördareformen var bra och att principerna bakom den börligga fast. aviserade dock regeringen attden avsåg att verka för ytterligareeffektiviseringar inom lokalförsörjningsområdet.Regeringen ansåg inte att det fanns skäl att införaden särskilda modell för hyressättning avändamålsfastigheter som utredaren föreslagit.Finansutskottet delade i sitt betänkande(1997/98:FiU25) regeringens bedömning.MotionenI den folkpartistiska kommittémotionen Kr254 avLennart Kollmats och kritiserasprinciperna för hyressättning av museer, m.m.(yrkande 9). Motionärerna anser att principerna harfått orimliga konsekvenser och attredovisningsmetoden ger en felaktig bild avlokalernas marknadsvärde. De anmärker att när statenlåter uppföra byggnader för museer görs detta förrespektive museums behov och inte allmänt föruthyrning.Motionärerna anför att liberalernaanser att principerna för hyressättning av museeroch andra liknande statliga byggnader bör ses överså att inte en fiktiv hyra debiteras medfantasibelopp som ger en felaktig uppfattning omaktuellt statligt stöd till verksamheten. Riksdagenbör, föreslår de, uppdra åt regeringen att tillsättaen sådan utredning och sedan återkomma tillriksdagen med förslag.Utskottets ställningstagandeUtskottet utgår från att regeringen noggrant följerfrågan. Det är viktigt att hyresgästernas behov ochintressen kan tillgodoses i dialogen medhyresvärdarna. Enligt vad utskottet kan bedömafungerar denna dialog väl, och utskottet kandärför inte se behovet av någon ytterligareutredning. Principerna för hyressättning för museerm.m. var föremål för utvärdering av den ovan nämndautredningen och diskuterades utförligt i betänkandetStatens ändamålsfastigheter, princip för förvaltningoch hyressättning (SOU 1996:187).Utskottet vill också betona att en av intentionernamed reformen var att skapa en mer rättvisande bildav lokalkostnaderna i statsbudgeten. Även i det fallfastigheten är helt avskriven finns det enkapitalkostnad, nämligen om fastighetsägaren har enmöjlighet att utnyttja byggnaden för annat ändamål.Statens fastighetsverk beslutar i dialog medhyresgästen ett återanskaffningsvärde som grund förkapitalkostnaden. Därigenom fås en hyra somindikerar vad den statliga verksamheten kostar.Påståendet i motionen om att museer betalar hyrorsom uppgår till fantasibelopp har enligt vadutskottet kunnat erfara inte något stöd iverkligheten.Motion Kr254 (fp) yrkande 9 avstyrks.Statens fastighetsverks och Akademiska HusavkastningskravBakgrundFör har regeringen beslutatom ett avkastningskrav som innebär att verket skalluppnå ett resultat efter finansiella poster (föreextraordinära poster inklusive eventuella reavinstervid fastighetsförsäljningar) som motsvarar enavkastning på genomsnittligt myndighetskapital på2,. Avkastningskravet bygger på ett antagande omhyresintäkter och anslagsmedel på ca 1,5miljarder kronor. Vidare skall sträva efter att bibehålla enrelation mellan det totala myndighetskapitalet ochverkets totala omslutning på , dvs. en soliditetpå 50 %.Akademiska Hus avkastningskrav är av egetkapital. Av årsredovisningen för framgår attavkastningen det året uppgick till 9 %.MotionernaBirgitta () och ()föreslår i motion Fi903 att avkastningskravet förAkademiska sänks för undervisningslokalertill högskolor. Motionärerna påpekar att Högskolan iSkövde står inför en kraftig utbyggnad men att dehyresvillkor som erbjuderhögskolorna ligger på en mycket hög nivå. Omerbjudandet accepteras skulle det innebära atthyreskostnadernas andel av statsbidraget skulleuppgå till mot normalt 15 %.I motion Fi907 av () och GudrunLindvall (mp) föreslås att regeringen får i uppdragatt ompröva avkastningskravet på (yrkande 1). Motionärerna anför attStatens fastighetsverk harkritiserats för att göra för stora avverkningar isvårföryngrad skog med höga naturvärden i södraLappland. Motionärerna menar att en av orsakernatill avverkningarna torde vara avkastningskravet.Det kan inte, anför de, vara rimligt att ålägga ettstatligt verk avkastningskrav som leder till attskogsvårdslagens miljömål riskerar att överträdas.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis erinra om att ett sänktavkastningskrav för ellerAkademiska leder till ökat upplåningsbehovoch därmed förbundna räntekostnader överstatsbudgeten. Vad avser haremellertid utskottet under beredningen erfarit attavkastningskravet kan komma att omprövas i sambandmed företagets bolagsstämma under våren.Totalt sett kommer ett sänkt avkastningskrav förAkademiska att leda till lägre kapitalkostnadi framtiden. Den ändrade kapitalkostnaden kommersuccessivt att få genomslag på nya kontrakt genomlägre hyror vid nyinvesteringar och i takt med attgamla kontrakt omsätts. Myndigheternas anslagjusterades inför systemomläggningen för attförändrade lokalkostnader inte skulle påverkaverksamhetens förutsättningar. Skulle man sänkaavkastningskravet och därmed sänka hyran är detdärför rimligt att genomföra en översyn av deaktuella anslagen.Vad beträffar avkastningskravet för förutsätter utskottet att miljömåletenligt skogsvårdslagen inte eftersätts på grund avavkastningskravet. Vid den utfrågning som utskottethöll med Statens fastighetsverks generaldirektörChrister framkom att verket bedömer attavkastningskravet är rimligt satt och inte står imotsättning till högt ställda ambitioner påmiljöområdet. Utskottet vill för sin del framhållamiljövärdenas betydelse för skogsbruket inomFastighetsverkets skogsarealer.Vad beträffar Akademiska Hus AB:s erbjudande tillHögskolan i ankommer det inte på utskottetatt uttala sig om det enskilda fallet. Det kanemellertid vara värt att notera att med det systemsom tillämpas för fastighetsförvaltningen i statenär det inte helt säkert att ett sänktavkastningskrav för sommotionärerna föreslår skulle komma just Högskolan iSkövde till godo. Om statsmakterna önskar stödjautbyggnaden av ytterligare tordeett mer träffsäkert sätt vara att höja högskolansanslag över statsbudgeten. Vidare bör påpekas atthögskolan inte är hänvisad till att hyra av endastAkademiska Hus utan också har möjlighet att hyralokaler av andra fastighetsvärdar - antingen ieventuellt befintliga eller nya fastigheter.Motionerna Fi903 (c, kd) och Fi907 (v, mp) yrkande1 avstyrks.Inventering av naturvårdsvärden i skogBakgrundGällande bestämmelserFör sin skogsförvaltning har Statens fastighetsverkatt följa skogsvårdslagens (1979:429) bestämmelser.Av portalparagrafen i skogsvårdslagen framgår attskogen skall skötas så att den uthålligt ger en godavkastning som den biologiska mångfaldenbehålls. I förarbetena framhålls att miljömålet ochproduktionsmålet skall vara jämställda (prop.1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15 s. 18).Skogsvårdslagen reglerar hur avverkning av skog fårske. Av 10 § framgår att avverkning på skogsmarkskall vara ändamålsenlig för återväxt av ny skogeller främja skogens utveckling. Syftet med dennabestämmelse är enligt förarbetena att tillgodosebehovet av ett långsiktigt bärkraftigt skogsbruk.Bestämmelsernas närmare utformning ändrades genom1993 års skogspolitiska beslut (prop. 1992/93:226,bet. 1992/93:JoU15) i syfte att möjliggöra en mindrestel tillämpning genom att tillåta nyaavverkningsformer, dock med bibehållet krav påändamålsenlighet i fråga om återväxt. Efter denutvärdering av skogspolitiken som genomfördes underår 1998 kompletterades bestämmelserna i 10 § med ettbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifterom hur avverkningen skall bedrivas för att varaändamålsenlig för återväxten eller för att främjaskogens utveckling (prop. 1997/98:158, bet.1998/99:MJU3).I 11 § skogsvårdslagen regleras skogsägarnasmöjligheter att avverka. För större skogsinnehav ärdet således möjligt att ge föreskrifter om att högsten viss andel av en brukningsenhets skogsmarksarealfår avverkas . I fråga om mindreskogsinnehav får föreskrifterna innebära attavverkning inte får ske i sådan utsträckning att merän hälften av brukningsenhetens produktivaskogsareal kommer att bestå av kalhyggen och yngreskog.En ny bestämmelse är att varjebrukningsenhet skall ha en aktuell redovisning somanger hur skogen ser ut på brukningsenheten ochvilka natur- och kulturmiljövärden som finnsregistrerade för enheten. Regeringen eller denmyndighet regeringen bestämmer får meddela närmareföreskrifter om vad redovisningen skall innehålla,om vad som avses med en aktuell redovisning och omundantag från kravet på redovisning (14 a §). Avförarbetena (prop. 1997/98:158) framgår att syftetmed denna skyldighet inte är att detaljregleraskogsägarens handlande, utan att det bör råda frihet för skogsägaren att bestämmadetaljinnehållet. Det bör emellertid varaobligatoriskt att redovisa uppgifter om natur- ochkulturmiljövärden som tagits fram och dokumenteratsgenom myndigheternas inventeringar. Det framgårvidare att skogsägaren bör ges rimlig tid att skaffasig en redovisning och att det inte finns någonstraffsanktion kopplad till bestämmelsen.Enligt 15 § meddelar regeringen föreskrifter om attskog som är svår att föryngra på grund av dessogynnsamma läge eller som behövs som skydd mot sand-eller jordflykt eller för att förhindra attfjällgränsen flyttas ned skall avsättas somsvårföryngrad skog eller skyddsskog. Avverkning isvårföryngrad skog eller skyddsskog får inte skeutan tillstånd (16 §). Iansökan skall sökanden redovisa vad hon avser attgöra för att tillgodose naturvårdens ochkulturmiljövårdens intressen. I 18 § anges atttillstånd till avverkning i fjällnära skog inte fårges om avverkningen är oförenlig med intressen somär av väsentlig betydelse för naturvården ellerkulturmiljövården.I skogsvårdslagen finns även bestämmelser medinnebörden att skogsbruket skall visa hänsyn tillrennäringen (20-21 §§). Hyggenas storlek ochutläggning, skogsbilarnas sträckning etc. skallgöras på ett sådant sätt att berörd sameby fårtillgång till sammanhängande betesområden ochvegetation som behövs inom området för samling,flyttning och rastning. Före avverkning inomrennäringens åretruntmarker skall berörd samebyberedas tillfälle till samråd. Samråd krävs dockbara om brukningsenheten är större än 500 hektarproduktiv skogsmark och hygget är större än 20hektar (i fjällnära skogar). Samrådetskall omfatta avverkningen, med efterföljandeskogsvårdsåtgärder.I ansökan om tillstånd för avverkningen skallsökanden redovisa vad hon avser göra för atttillgodose rennäringens intressen. Tillståndmeddelas inte om avverkningen medför sådantväsentligt bortfall av renbete att möjligheterna atthålla tillåtet renantal påverkas eller omöjliggörsedvanlig samling och flyttning av vinterhjord.Enligt 30 § skogsvårdslagen får regeringen ellerden myndighet regeringen bestämmer meddelaföreskrifter om den hänsyn som skall tas tillnaturvårdens och kulturmiljövårdens intressen vidskötseln av skog, såsom i fråga om hyggens storlekoch utläggning, beståndsanläggning, kvarlämnande avträd och trädsamlingar, gödsling, dikning ochskogsbilvägars sträckning. Föreskrifter får intevara så ingripande att pågående markanvändningavsevärt försvåras.MotionernaI motionerna Fi506 av och () och Fi907 av () och GudrunLindvall (mp) föreslås att en inventering görs avStatens fastighetsverks skogsarealer (yrkande 2).I motion Fi907 (v, mp) anförs att har kritiserats förstora avverkningar i svårföryngrad skog med höganaturvärden i södra . De anser att det äranmärkningsvärt att naturvärdesinventeringarpåbörjats först efter det att verket bildadesoch efter ikraftträdandet av den nyaskogsvårdslagen. Det är nödvändigt, menarmotionärerna, att staten är ett föredöme när detgäller miljöhänsyn på de statligt ägda markområdena.Därför bör regeringen ge sådana instruktioner tillStatens fastighetsverk att inventeringar avnaturvärden och skyddsvärda biotoper skyndsamtgenomförs samt att skogsinnehavet certifieras.I motion Fi506 (s) anförs att omfattande avverkningar är tillnackdel för naturvård och rennäring. Särskiltpåtagligt blir detta enligt motionärernas bedömningi där geologi, topografi och klimatsamverkar så att produktiv skogsmark når mycket närakalfjället. Avverkning i dessa områden leder tillatt de sista större sammanhängande naturskogarnaeller skogar med naturskogskaraktär utanförreservaten är på väg att försvinna. Dessa skogar ärdåligt inventerade från naturvårdssynpunkt. Därförbör, menar motionärerna, en noggrann naturvårds- ochnyckelbiotopsinventering genomföras av skogsarealer.Utskottets ställningstagandeUtskottet vill inledningsvis betona att har att följa skogsvårdslagensbestämmelser om miljömålet. Skogsvårdslagenlikställer miljö- och produktionsmålen iskogsbruket. Utskottet utgår från att följer gällande bestämmelser ilagstiftningen.I skogsvårdslagen regleras i 14 a § kravet påskogsägare att upprätta en skogs- ochmiljöredovisning. I likhet med motionärerna anserutskottet att en naturvärdesinventering påFastighetsverkets skogsarealer är mycket angelägen.Vid den utskottsutfrågning som utskottet arrangerademed generaldirektören för ,, framkom att verket bedriver ettsådant kartläggningsarbete. erinrade om attFastighetsverket tog över skogsarealen från AssiDomän och att verket bedriver arbetet medden skyndsamhet som högt satta kvalitetskravtillåter och med beaktande av att arbetethuvudsakligen måste bedrivas under den snöfria delenav året. Utskottet vill för sin del understrykavikten av att inventeringen är klar föreden utsatta tidsfristen år 2003.Enligt uppgift under utfrågningen strävar mot att uppfylla gällande kriterierför certifiering av skogsbruk enligt FSC (). En certifiering kan väntasunder innevarande år.Utskottet konstaterar mot denna bakgrund att syftetmed motionerna Fi506 (s) och Fi907 (v, mp) yrkande 2kan anses vara på väg att tillgodoses varför någottillkännagivande inte är erforderligt. Motionernaavstyrks därför.FastighetsinvesteringsbolagBakgrundRegeringsärendenI en skrivelse som överlämnadestill hemställde attskatteregler införs för en ny typ avfastighetsinvesteringsbolag. Vidare tog JanKvarnström, , i en skrivelse den 15 januari1996 upp frågan om införande av sådana regler iskattelagstiftningen.Regeringen beslutade vid sammanträde den 28november 1996 att inte vidta någon åtgärd medanledning av skrivelserna med hänvisning till attproblemen på fastighetsmarknaden torde kunna lösasmed tillämpning av befintliga regler. Sammaresultat, dvs. enkelbeskattning, kan uppnås genomatt ett fastighetsbolag ger ut ett lån.I en skrivelse daterad av m.fl. med titeln (FIB) ett reformförslag föreslås att särskildabestämmelser införs för fastighetsinvesteringsbolag.Bakom skrivelsen står Aktiefrämjandet. Förslagetgäller framför allt ändringar av olikaskattebestämmelser. Skrivelsen är överlämnad tillFinansdepartementet och är föremålför beredning på värdepappersmarknadsenheten.Tidigare riksdagsbehandlingRiksdagen har behandlatmotionsförslag om att införa särskild lagstiftningför fastighetsinvesteringsbolag. har bådagångerna avslagit motionerna (bet. 1996/97:FiU20,1997/98:FiU25). I sitt betänkande 1996/97:FiU20motiverade finansutskottet sitt ställningstagandemed att hänvisa till regeringens beslut den 28november 1996.Förslag om fastighetsinvesteringsbolagI de motioner som tidigare väckts har hänvisningargjorts till en rapport av professor fastighetsmarknad genom nyainvesteringsvägar. Rapporten utarbetades på uppdragav Catella, och och innehållerett förslag om att införa särskilda bestämmelser förfastighetsinvesteringsbolag (FIB).Fastighetsinvesteringsbolag skulle enligt förslagetvara ett aktiebolag som uteslutande eller så gottsom uteslutande förvaltar och äger fastigheter. Detskulle ur investerarnas synvinkel fungera som enskattefri mellanhand. Förfastighetsinvesteringsbolag skulle normalabestämmelser gälla för företagsbeskattning medundantag av att utdelade vinster ej beskattas.Ett fastighetsinvesteringsbolag skulle enligtförslaget skatterättsligt betraktas som ettinvestmentbolag med den skillnaden attfastighetsinvesteringsbolag skulle beskattas förrealisationsvinster som ej delats ut. Följaktligenskulle fastighetsinvesteringsbolag inte påföras denschabloninkomst som lagen föreskriver förinvestmentbolag.Avsikten med förslaget är att investerarna skullefå möjlighet att indirekt placera i fastigheter medsamma skattevillkor som om de gjorde direktainvesteringar i dessa tillgångar.Lars Vinell föreslog också att företag för att blifastighetsinvesteringsbolag skall uppfylla tresärskilda villkor: en särregel rörande spridning avägandet, en särregel rörande utdelning och ensärregel rörande soliditet.Syftet med förslaget är att bidra till att lösaföljande problem på den svenska fastighetsmarknaden:- Den mycket låga finansieringen med egenkapital avfastighetsbestånden hos de kommunalafastighetsföretagen och hos huvuddelen av börsensfastighetsbolag.-- Den mycket svaga likviditeten påfastighetsmarknaden.-- Den mycket speciella situationen för ett antalofrivilliga fastighetsägare som övertagit pantsattafastigheter.-- Bristen på fokusering i många av de storaaktörernas fastighetsportföljer.-- De påtagliga problemen för skilda typer avinvesterare inklusive småsparare att göradirektinvesteringar i fastigheter främst på grundav dessas odelbarhet. Fastighetsbranschen kandärför inte nå en stor del av sparkapitalet.-Lars Vinell menar att det inte enbart är fastighets-och byggnadssektorn - bl.a. i form av lägre totalbyggnadsvolym - som blir lidande av dessa problem.Via andra marknader, främst kapitalmarknaderna, harde negativt inverkat på samhällsekonomin i desshelhet, vilket tydligt illustrerades underbankkrisen när staten i sista hand fick bäraansvaret för fallissemangen på fastighets- ochfinansmarknaderna.Fastighetsfonder i FinlandDen trädde Lag (1173) omfastighetsfonder i kraft i . Enligtpropositionen (77/1997 rd) avses med fastighetsfondett publikt aktiebolag som enligt sin bolagsordninguteslutande eller huvudsakligen bedriverfastighetsfondsverksamhet. Lagen tillämpas påfastighetsfondsverksamhet som innebär attallmänheten erbjuds möjlighet att delta i gemensammafastighetsplaceringar genom att teckna, köpa ellerpå annat sätt förvärva aktier i ett publiktaktiebolag. Fondbolagen vidareplacerar allmänhetensmedel huvudsakligen i fastigheter ochfastighetsvärdepapper.I lagen regleras bl.a. fastighetsfondernasinformationsskyldighet, dvs. skyldigheten attoffentliggöra fastighetsfondsprojekt,delårsrapporter och bokslut. Denna skyldighetöverensstämmer med de skyldigheter som ett börsbolaghar enligt värdepappersmarknadslagen. Vidareregleras metoder för fastighetsvärderingen.Fastighetsfondens tillgångar skall värderas av enopartisk fastighetsvärderare. I lagen finns ocksåbestämmelser om hur en fastighetsfond bildas samt omdess firma, aktiekapital, verksamhetsområde,riskspridning och kredittagning samt omFinansinspektionens tillsynsskyldighet.Syftet med lagen är att skapa tydligaförutsättningar för värdepapperisering av finländskafastigheter. Till de primära ambitionerna hör ocksåatt stärka placerarnas förtroende förfastighetsmarknaden.I sitt betänkande (31/1997 rd) anfördeekonomiutskottet att med den nya lagen kanfastighetsägarna med hjälp av fastighetsfondernaomvandla svårrealiserbar fastighetsegendom i en merlikvid form och bredda ägarbasen. Det blir också,menade utskottet, lättare för andra äninstitutionella placerare att investeralättillgängligt kapital i fastighetsegendom.