bet · GM01KU18 · 1999-03-23 00:00:00 — Motionärernapåpekar att en sänkning av ambitionsnivån skullevara mycket olycklig.I motion K16 anser att en tydligaretidsangivelse bör lämnas när en utvärdering av detekonomiska utfallet av det nu föreslagna stödetunder skall göras (yrkande 3).Folkpartiet motsätter sig i motionerna K18 (yrkande2) och Kr265 en särlösning för Svenska kyrkan.Motionärerna anser att målet bör vara att vården ochunderhållet av kulturhistoriskt värdefulla byggnaderfår en principiell lösning som är densamma för allasamfund.Motionärerna bakom motion K11 (v) anser attersättningens storlek skall prövas i sambandmed fastställandet av statens budget (yrkande 5delvis).I motion K10 begär att enöverenskommelse träffas som sträcker sig minstt.o.m. och där ersättningens storlek årligenskall uppgå till ett belopp motsvarande 460 miljonerkronor penningvärde (yrkande 3 delvis).En utvärdering och omprövning av denkyrkoantikvariska ersättningen bör enligtmotionärerna göras inom den första tioårsperioden(yrkande 4).I motion K13 (m, c) begär motionärerna ett förslagtill ersättning från regeringen som bättre svararmot behovet på per åroch som säkrar stabiliteten genom en långsiktiglösning (delvis).Utskottets bedömningUtskottet delar regeringens bedömning att enallsidig belysning bör göras av de kyrkoantikvariskafrågorna inför beslut om en framtida ersättning m.m.Det är enligt utskottets mening nu för tidigt attsäga vilken ambitionsnivå som staten skall hållaefter den första tioårsperioden; det får kommandeuppföljning och analys och därpå grundadeöverväganden utvisa. Utskottet vill dock i likhetmed regeringen betona att utgångspunkten bör varaatt staten, i enlighet med principbeslutet omändrade relationer mellan staten och ,långsiktigt skall ge ersättning för vård ochunderhåll av de kyrkliga kulturvärdena.Regeringen har uppgett att ett underlag förkommande överläggningar mellan staten och skall tas fram före tioårsperiodensutgång. Utskottet vill understryka vikten av att såsker och förutsätter att underlaget skall finnastillgängligt senast vid slutet av år 2008.Med hänsyn till det anförda avstyrker utskottetmotionerna K10 (kd) yrkandena 3 delvis och 4, K11(v) yrkande 5 delvis, K13 (m, c) delvis, K15 (c) ochK16 (mp) yrkande 3, K18 (fp) yrkande 2 och Kr265(fp).Fördelning och villkor för den kyrkoantikvariskaersättningenRegeringens förslagSvenska kyrkan har ansvaret för att dekyrkliga kulturminnena vårdas och underhålls enligtbestämmelserna i 4 kap. kulturminneslagen, dvs. såatt deras kulturhistoriska värde bevaras. Regeringenföreslår att skall få ansvaret föratt fördela den kyrkoantikvariska ersättningen.Förslaget innebär att på nationellnivå fördelar ersättningen mellan stiften och attsedan stiften beslutar om fördelningen inomrespektive område.Beslut om fördelning bör enligt regeringen föregåsav samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet.När det gäller beslut på nationell nivå, dvs. beslutom ramfördelning mellan stiften, bör det inhämtasyttrande från RAÄ. I fråga om beslut på regionalnivå, inom stiften, bör enligt regeringen respektivelänsstyrelse ges tillfälle att yttra sig.MotionsförslagI motion K11 anser att beslut omfördelning och användning av den kyrkoantikvariskaersättningen bör fattas av RAÄ och länsstyrelsernapå respektive nivå. Enligt motionärerna bör ingenprincipiell skillnad göras mellan kyrkliga och andrakulturminnen. Fördelningen av ersättningen börenligt motionärerna föregås av ett nära samråd medSvenska kyrkan liksom med andra trossamfund som ägereller förvaltar kulturhistoriskt värdefull egendom(yrkande 6).Utskottets bedömningI likhet med motionärerna kan utskottet se vissafördelar med att den kyrkoantikvariska ersättningenfördelas av RAÄ och länsstyrelserna. Dessamyndigheter har den särskilda kompetens som krävs ifrågor som rör förvaltning av kulturvärden och harvidare en överblick över förhållandena i landetrespektive länen som behövs för att göra deprioriteringar som är nödvändiga.Utskottet anser dock i likhet med regeringen attövervägande skäl talar för att bör fåansvaret för att fördela den kyrkoantikvariskaersättningen. har ansvaret för att dekyrkliga kulturminnena vårdas och underhålls. Genomatt får ansvaret också förfördelningen av ersättningen skapas bättremöjligheter för att göra denplanering och de prioriteringar som är enförutsättning för att vård och underhåll i enlighetmed kulturminneslagens bestämmelser skall kunnabedrivas på ett ändamålsenligt och rationellt sätt.Viktigt är emellertid att fördelningen sker eftersamråd med RAÄ och länsstyrelserna. En sådan ordningär naturlig med hänsyn till RAÄ:s uppgift att haöverinseende över kulturminnesvården i landet ochlänsstyrelsernas tillsynsskyldighet beträffandekulturminnesvården i länen.I sammanhanget vill utskottet understryka vikten avatt det inom egen organisation finnserforderlig kompetens när det gäller vård ochunderhåll av de kyrkliga kulturvärdena samt att deerfarenheter som samlats där bevaras och utvecklas.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion K11 (v) yrkande 6 och tillstyrker regeringensförslag.ÖverenskommelsenRegeringens bedömningEnligt principbeslut skall det träffas enlångsiktig överenskommelse mellan staten och avseende de kulturhistoriska värdena inomSvenska kyrkan.Det kyrkliga kulturarvets betydelse och detgemensamma intresset av att detta kulturarv bevarasmotiverar att överenskommelsen inte tidsbegränsasutan löper tills vidare. Under överenskommelsenslöptid är det enligt regeringen lämpligt att läggain s.k. kontrollstationer. Vid dessa bör det bl.a.göras en analys av frågor som rör de kyrkligakulturvärdena och en uppföljning och utvärdering avde resultat som har uppnåtts. Den förstakontrollstationen bör enligt regeringen infallaunder och därefter vart femte år.Överenskommelsen bör enligt regeringen behandlaallmänna frågor som rör de kulturhistoriska värdenainom , som t.ex. de kyrkligakulturminnenas tillgänglighet för alla, kyrkansansvar för kompetensfrågor samt frågor om samverkanmellan de antikvariska myndigheterna och Svenskakyrkan.MotionsförslagI motion K16 (mp) framhålls att tillgänglighetentill de kyrkliga kulturminnena bör bli mycket störreän vad som är fallet . Bland annat kan enligtmotionärerna tillgängligheten öka genom ett ökatsamarbete mellan kyrkan, länsmuseer och skolor(yrkande 2).Utskottets bedömningI likhet med motionären vill utskottet betona viktenav allas tillgång till de kyrkliga kulturminnena.Det bör som motionären framhåller vara möjligt attt.ex. genom ökat samarbete mellan berördaintressenter öka tillgängligheten för envar. Somuttalas i propositionen bör det av överenskommelsenbl.a. framgå att svarar för att dekyrkliga kulturminnena är tillgängligaför var och en i minst samma utsträckning som förerelationsändringen, oberoende av exempelviskyrkotillhörighet. Något särskilt uttalande avriksdagen torde med hänsyn till det anförda intevara nödvändigt, varför utskottet avstyrker motionK16 (mp) yrkande 2.ÖvrigtUtskottet tillstyrker övriga föreslagna ändringar ikulturminneslagen beträffande kyrkobyggnader,kyrkliga inventarier, överklagande och vidtagande avrättelse.Offentlighet och insyn samt de kyrkligaarkiven (prop. avsnitten 6 och 7)Utskottet har inte något att erinra mot regeringensförslag till ändringar i sekretesslagen rörandehandlingsoffentlighet beträffande handlingar sominkommit till eller upprättats hos Svenska kyrkansverksamhet efter relationsändringen och som rörfördelningen och användningen av denkyrkoantikvariska ersättningen.Inte heller har utskottet något att invända motregeringens olika förslag under avsnittet Dekyrkliga arkiven beträffande handlingar som före år2000 har kommit in till eller upprättats hosmyndigheter som har uppgift som hänför sig tillSvenska kyrkan. I fråga om kostnader för arkivenanförs det i propositionen att regeringensöverväganden stämmer överens med gällande principer.I linje härmed framläggs det inte något förslag förriksdagen i den delen. Utskottet påpekar attregeringen dock felaktigt i propositionstexten harbetecknat övervägandena som ett förslag.Stockholm den 16 februari 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (), (), (), LennartKollmats (fp) och ().Avvikande meningar1. Den kyrkoantikvariska ersättningensomfattningElisabeth , , ochGunnar (alla m) anför:Utskottet vill inledningsvis påminna om att en radberäkningar har gjorts från olika utgångspunkter attanvändas som underlag vid bedömning av den lämpligastorleken av den kyrkoantikvariska ersättningen. Detmedelsbehov som man kommit fram till, och somKommittén angående det kyrkliga kulturarvet baseratsitt ersättningsförslag på, uppgick till cirka enhalv miljard kronor per år.Utskottet vill vidare framhålla att isitt principbeslut om de framtida relationernamellan staten och anfört att bör kunna få viss ersättning för vård avkulturhistoriskt värdefull egendom och att dettaskall komma till uttryck i en långsiktigöverenskommelse mellan staten och kyrkan.Mot denna bakgrund anser utskottet att regeringensförslag såvitt avser den kyrkoantikvariskaersättningen bör avslås av . Regeringen börsenast i samband med budgetpropositionen för år 2000återkomma med ett nytt förslag som bättre svarar motbehovet och stämmer överens med de allmännaprinciperna i överenskommelsen mellan Svenska kyrkanoch staten. Det nya förslaget skall också ge dennödvändiga stabiliteten genom en långsiktig lösning.Detta nya förslag bör enligt utskottets mening ävenomfatta en kyrkoantikvarisk ersättning för åren 2000och 2001.Regeringens förslag beträffande denkyrkoantikvariska ersättningens omfattning börsåledes avstyrkas av ochförslagen i motionerna K12 (m) yrkandena 1 och 2 ochK13 (m, c) tillstyrkas.2. Den kyrkoantikvariska ersättningensomfattningCharlotta L Bjälkebring och (båda v)anför:I likhet med motionärerna bakom motion K11 (v) anserutskottet att man bör se på kostnaderna för attvårda och underhålla de kyrkliga kulturminnena på iprincip samma sätt som på andra kostnader förkulturminnesvård. bör därvidjämställas med andra trossamfund.Ersättningsbeloppets storlek bör inte på förhandbindas på det sätt som föreslås av regeringen, ävenom regeringens förslag om ersättningens storlek kanvara rimlig. Ersättningen bör i stället kunna prövasårligen i samband med fastställande av statensbudget.Utskottet avstyrker således regeringens förslag ochtillstyrker motion K11 (v) yrkande 5.3. Den kyrkoantikvariska ersättningensomfattningInger och (båda kd)anför:Utskottet anser i likhet med motionärerna bakommotion K10 (kd) att regeringens förslag beträffandeden kyrkoantikvariska ersättningen bör avslås avriksdagen. I stället bör enligt utskottets meningriksdagen begära att regeringen lägger fram ett nyttförslag liknande det förslag som Kommittén angåendedet kyrkliga kulturarvet har lagt fram. Dettaförslag innebär att en överenskommelse träffas om enårlig kyrkoantikvarisk ersättning med ett belopp sommotsvarar i 1996 årspenningvärde. Ersättningen bör utbetalas fr.o.m. år2000 och utgå under . En utvärdering ochomprövning bör enligt utskottets mening göras inomden första tioårsperioden.Utskottet avstyrker således regeringens förslagsåvitt avser den kyrkoantikvariska ersättningensomfattning och tillstyrker motion K10 (kd) yrkandena2, 3 och 4.4. Den kyrkoantikvariska ersättningensomfattningBirgitta () anför:I likhet med motionärerna bakom motion K15 (c) anserutskottet att regeringen skyndsamt bör utreda hurskyddet av kulturminnena skall kunna garanteras ävenefter år 2009.Med hänvisning härtill bör motion K15 (c)tillstyrkas.5. Den kyrkoantikvariska ersättningensomfattningLennart Kollmats (fp) anför:Utskottet anser i likhet med vad som anförs imotioner från att inteskall särbehandlas i förhållande till andra samfundnär det gäller ersättning för kulturminnesvård.Enligt utskottets mening bör det statliga bidragetknytas till skyddsvärda objekt oavsett vilkettrossamfund objektet tillhör.Utskottet ser regeringens nu framlagda förslag, somavser tiden fram t.o.m. , som enövergångslösning som bör accepteras inför ettfullständigt skiljande mellan staten och kyrkan.Därefter bör enligt utskottets mening Svenska kyrkaninte särbehandlas.Med hänsyn till det anförda tillstyrker utskottetmotionerna K18 (fp) yrkande 2 och Kr265 (fp).6. Fördelning och villkor för denkyrkoantikvariska ersättningenCharlotta L Bjälkebring och (båda v)anför:I linje med vad som anförs i motion K11 (v) om årligprövning av ersättningens storlek och jämställande med andra trossamfund bör detenligt utskottets mening ankomma på RAÄ ochlänsstyrelserna att fatta beslut om fördelning ochanvändning av den kyrkoantikvariska ersättningen.Fördelningen bör dock föregås av ett nära samråd medSvenska kyrkan liksom med andra trossamfund som ägereller förvaltar kulturhistoriskt värdefull egendom.Utskottet föreslår således att regeringens förslagom rätten att fördela den kyrkoantikvariskaersättningen avstyrks och att motion K11 (v) yrkande6 tillstyrks.Av utskottet framlagt förslag till ändring iregeringens förslag till lag om ändring ibegravningslagen (1990:1144)-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------Fastställande av begravningsavgift-----------------------------------------------------9 kap.4 §-----------------------------------------------------Den avgiftssats enligt Regeringen eller denvilken myndighet som regeringenbegravningsavgiften skall bestämmer föreskriver påbetalas fastställs av förslag av huvudmannenhuvudmannen och skall den avgiftssats enligtgrundas på en vilken de som intesärredovisning av tillhör Svenska kyrkanverksamhetens intäkter skall betalaoch kostnader. begravningsavgift.Huvudmannen fastställeravgiftssats för dem somtillhör . fall en kommun ärhuvudman fastställerkommunen dock alltidavgiftssatsen.Avgiftssatsen skallgrundas på ensärredovisning avverksamhetens intäkteroch kostnader.-----------------------------------------------------Avgiftssatsen skall bestämmas på grundval av antaletskattekronor och skatteören för de avgiftsskyldigapå det sätt som anges i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m. I den lagenfinns också bestämmelser om beräkning ochutbetalning av begravningsavgiften till huvudmännen.Skyldighet att lämna uppgifter14 §-----------------------------------------------------skall på skall påmedium för automatisk medium för automatiskdatabehandling underrätta databehandling underrättaRiksskatteverket om de regeringen eller denavgiftssatser som skall myndighet som regeringengälla för det följande bestämmer om deinkomståret. På samma avgiftssatser somsätt skall föreslås gälla för dettill följande inkomståret.lämna de ytterligare Sedan regeringen elleruppgifter som behövs för den myndighet regeringenatt beräkna, debitera, bestämmer fastställtredovisa och ta in avgiftssatserna för demavgifterna. som inte tillhör skall på samma sättunderrättaRiksskatteverket om deavgiftssatser som skallgälla för det följandeinkomståret. På sammasätt skall Svenska kyrkantill Riksskatteverketlämna de ytterligareuppgifter som behövs föratt beräkna, debitera,redovisa och ta inavgifterna. skall tillregeringen eller denmyndighet regeringenbestämmer lämna deytterligare uppgifter sombehövs för att fastställaen avgiftssats.-----------------------------------------------------Regeringen eller den myndighet som regeringenbestämmer får meddela närmare föreskrifter om näroch hur uppgifterna skall lämnas.Bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter närkommun är huvudman finns i lagen (1965:269) medsärskilda bestämmelser om kommuns och annanmenighets utdebitering av skatt, m.m.----------------------------------------------------------------------------------------------------------Av utskottet framlagt förslag till lag om ändring isekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att 16 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100)skall ha följande lydelse:-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------16 kap.1 §[2]1-----------------------------------------------------Att friheten enligt 1 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2 §yttrandefrihetsgrundlagen att meddela ochoffentliggöra uppgifter i vissa fall är begränsadframgår av 7 kap. 3 § första stycket 1 och 2, 4 §1-8 samt 5 § 1 och 3 tryckfrihetsförordningen och av5 kap. 1 § första stycket samt 3 § första stycket 1och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall avuppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt, i vilkanämnda frihet enligt 7 kap. 3 § första stycket 3 och5 § 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 §första stycket och 3 § första stycket 3yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, ärde där tystnadsplikten följer av_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _-----------------------------------------------------11. 71 b § 11. 71 c §socialtjänstlagen socialtjänstlagen(1980:620) (1980:620)-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft . **FOOTNOTES**[2]:1 Senaste lydelse 1998:624, jfr 1999:77