bet · GM01JuU21 · 1999-05-06 00:00:00 — Utskottet hänvisade till dettauttalande när frågan behandlades senast (bet.1997/98:JuU18 s. 4).Utskottet håller fast vid sin tidigare intagnaståndpunkt, och utskottet avstyrker motion Ju216.Eftersökning av försvunna personerI motion Ju210 (m) hävdas att polisens arbetsmetoderi fråga om eftersökande av försvunna personerbehöver förändras, och motionären föreslår en radförändringar, bl.a. bättre tränade hundar.I rapporten enligträddningstjänstlagen av försvunna personer (RPSRapport 1997:1) redovisas förslag om hur polisensefterforskning av försvunna personer skall kunnaeffektiviseras. Särskild tonvikt läggs på planering- bl.a. upprättande av en s.k. efterforskningsplan -och utnyttjande av samhällets totala resurser,inklusive frivilliga. Uppföljning av insatser ochförebyggande arbete berörs också. Avslutningsvisrekommenderas i rapporten att Rikspolisstyrelsenvidtar ett antal åtgärder i syfte att höja polisenskompetens vid personefterforskning. att i egenskap av nationellsamordnare bör bevaka utvecklingen inom och utomlandet när det gäller teknik, taktik och övrigaerfarenheter som görs inom området förpersonefterforskning.Rikspolisstyrelsen har funnit att rapporteninnehåller flera intressanta förslag och påpekandensom bör bearbetas vidare; i avvaktan påRikspolisstyrelsens vidare åtgärder bör rapportenenligt styrelsen kunna utgöra en del av det materialsom ingår i polismyndigheternas planering avinsatser för per-sonefterforskning.Utskottet behandlade ett liknande yrkande våren1998 (bet. 1997/98:JuU18 s. 5 f). Utskottetkonstaterade att ett omfattande arbete lagts ned påatt förbättra kunskapen och rutinerna kringefterforskning av försvunna personer. De förslagtill förbättringar som lagts fram höll också på attgenomföras. Motionen fick anses tillgodosedd.Utskottet har inhämtat att utbildningsinsatserkommit igång på området. har 40 polisbefälgenomgått utbildningen Managing Search Operations påPolishögskolan. Fyra av eleverna har sedan arbetatfram en svensk variant på denna, och tanken är att inio omgångar med 30 elever i varje fortsättautbildningen. Ytterligare utbildningsinsatserplaneras också. Härtill kommer att ettinformationsmaterial håller på att tas fram isamarbete med Civilförsvarsförbud. Imaterialet kommer bl.a. användningen av hundar atttas upp.Utskottet kan alltså konstatera att ytterligareåtgärder vidtagits . När det sedangäller frågan om vilka metoder som bör användas videftersökningen saknar utskottet underlag för attprioritera vissa metoder framför andra. Den fråganbör i stället avgöras av dem som har att utförasjälva arbetet, nämligen polismyndigheterna. Med detanförda avstyrker utskottet motion Ju210.Kostnader för djurhållningI motion Ju212 (s) begärs en utredning av reglernaom polisens ansvar för vanvårdade djur som tagits omhand efter beslut av . Motionärenhävdar att kostnaderna för djurhållningen inte börbelasta polisens anslag.Enligt 31 § djurskyddslagen (1988:534) fårlänsstyrelsen besluta att ett djur skall tas om handgenom polismyndighetens försorg bl.a. om djuretotillbörligt utsatts för lidande och detta interättas efter tillsägelse av tillsynsmyndigheten.Kostnaden skall enligt 35 § samma lag slutligtbetalas av den mot vilken åtgärden har riktats, omdet inte finns särskilda skäl. Kostnaden kanförskotteras av allmänna medel.Hösten 1997 föreslog regeringen bl.a. att ansvaretför att verkställa beslut om omhändertagande skulleflyttas från polisen till (selagrådsremiss Djurskyddet ochtillsynen över hundar och katter). Vidare föreslogsatt kostnaden skulle förskotteras av länsstyrelsen.Bakgrunden till förslaget var bl.a. attpolismyndigheterna sällan kan förutse närlänsstyrelsen fattar ett beslut om omhändertagandeeller omfattningen av det. Detta hade i sin tur letttill att verkställandet av beslutblivit fördröjt i en utsträckning som inte varitförsvarbart från djurskyddssynpunkt. Med denföreslagna ordningen skulle ges etttotal-ansvar för djurskyddsfrågorna.Lagrådsremissens förslag i denna del togs inte uppi den proposition som sedermera lämnades tillriksdagen (prop. 1997/98:28). Utskottet har inhämtatatt dessa frågor bereds i Regeringskansliet.Utskottet kan till att börja med inte se något skältill att föreslå att kostnaden skall drabba någonannan myndighet, så länge uppgiften i fråga liggerpå polisen. Utskottet anser emellertid att det kanfinnas anledning att se mo-tionsönskemålet i ettvidare perspektiv. Frågan om vad som bör vara enuppgift för polisen är, som framgår ovan i avsnittetom polisens arbetsuppgifter, föremål föröverväganden. I avvaktan på resultatet av detpågående beredningsarbetet bör inte uttalasig i frågan. Motion Ju212 avstyrks.Internationellt samarbeteI motion Ju215 (s) efterfrågas regler som möjliggörför polisen att samverka över riksgränser.Våren 1998 godkände på utskottets förslagatt skall ansluta sig till det s.k.Schengensamarbetet (bet. 1997/98:JuU15, rskr. 181).För en beskrivning av bakgrunden till samarbetet ochdess närmare innebörd kan därför hänvisas till detärendet. Sammanfattningsvis utgör Schengensamarbetetett led i strävandena inom EU att förverkliga måletom den fria rörligheten för personer.Personkontrollerna vid gränserna mellan de ländersom deltar i samarbetet skall avvecklas successivt.För att den fria rörligheten inte skall bli tillhjälp för den internationella brottsligheteninnefattar en rad s.k.kompensatoriska åtgärder, exempelvis polisiärt ochrättsligt samarbete. Det polisiära samarbetet ärinriktat på att förebygga och utreda brott. Detavser såväl informationsutbyte som operativsamverkan.De flesta EU-stater har anslutit sig tillSchengensamarbetet, bland dem och Finland.Norge har i likhet med träffat ett särskiltsamarbetsavtal med Schengenländerna.I den proposition (prop. 1997/98:42) som låg tillgrund för riksdagsbehandlingen av ärendetförutskickades - i den del som är aktuell här - attvissa ändringar kunde komma att behöva göras ivapenlagen. Vidare anfördes att de övrigalagbestämmelser som föranleds av reglerna iSchengenkonventionen om s.k. fortsatt övervakningoch fortsatt förföljande borde tas in i en särskildlag (prop. s. 81). Några förslag till lagändringarlades emellertid inte fram i ärendet.Frågan om lagändringar till följd av en anslutningtill bereds alltjämt iRegeringskansliet.Utskottet konstaterar att motionsönskemålet kommeratt bli tillgodosett med de lagstiftningsåtgärdersom kommer att bli följden av anslutningtill . Motion Ju215 avstyrks.AlkoholförbudI motion Ju221 (s) efterfrågas en lagändring så attkommunerna får möjlighet att införa generella förbudatt dricka alkohol på offentliga platser. Bakgrundentill yrkandet är en dom i Regeringsrätten.Bestämmelserna i ordningslagen (1993:1617) innebärsåvitt nu är aktuellt i huvudsak följande. En kommunfår - efter att ha fått bemyndigande av regeringen -meddela de föreskrifter för kommunen som behövs föratt upprätthålla den allmänna ordningen på offentligplats. Sådana föreskrifter får dock inte läggaonödigt tvång på allmänheten eller annars göraobefogade inskränkningar i den enskildes frihet.Ordningslagen antogs av (prop. 1992/93:210, bet. 1993/94:JuU1, rskr. Imotiven betonades vikten av att kommunerna meddelarendast sådana föreskrifter som verkligen behövs.Alltför långtgående föreskrifter som saknar stöd iallmänhetens rättsmedvetande leder lätt till attrespekten för bestämmelserna undergrävs. Det ärsåledes angeläget att kommunerna noga prövar vilkabestämmelser som behövs liksom bestämmelsernasgeografiska tillämpningsområde inom kommunen.Sålunda bör förbud eller påbud begränsas till attgälla endast för sådana områden där ett verkligtbehov föreligger. När det gäller förbud motförtäring av alkoholdrycker anfördes att sådanaföreskrifter - i linje med regeringens tidigarepraxis i ämnet - inte bör omfatta samtligaoffentliga platser inom en kommun utan endast deplatser där ett sådant förbud är särskilt motiveratfrån ordningssynpunkt, t.ex. området kring ett torgeller någon annan offentlig plats som är livligttrafikerad (prop. s. 142 och 144).I det inledningsvis nämnda målet i Regeringsrätten(rättsfallet RÅ 1997 ref. 41) var det fråga omhuruvida en föreskrift i en lokal ordningsstadga varförenlig med bestämmelserna i ordningslagen.Regeringsrätten anslöt sig till underinstansernasbedömningar som gick ut på att det stred mot lagenatt förordna om ett allmänt förbud att förtäraspritdrycker, vin eller starköl på offentlig platsutan en geografisk begränsning.Utskottet kan inte finna annat än att det avmotionären åberopade rättsfallet visar attlagstiftarens intentioner fått genomslag irättstillämpningen. Utskottet håller fast vid attförbud mot förtäring av alkoholdrycker endast böromfatta de platser där ett sådant förbud är särskiltmotiverat från ordningssynpunkt. Motion Ju221avstyrks.VeganerI motion Ub206 (mp) hävdas att det förhållandet atten skolelev äter veganmat inte skall få utgöra grundför registrering i polisregister eller för misstankeom brott.I finns inga regler om att vissa typer avomständigheter inte får utgöra grund för misstankeom brott.Den 1 april trädde nya regler om polisensregister i kraft. För en mer utförlig redovisning avinnehållet i de nya reglerna kan hänvisas tillutskottets betänkande Polisens register (bet.1997/98:JuU20). Sammanfattningsvis innebär reglerna- såvitt nu är aktuellt - följande.Belastningsregistret skall i huvudsak innehållauppgifter om personer som ådömts påföljder. kommer huvudsakligen att finnasuppgifter om skäligen misstänkta för brott motbrottsbalken och andra brott som kan ge svårarestraff än böter. Registret innehåller alltsåuppgifter om personer där misstanken är så stark attförundersökning kan inledas och vissa tvångsmedelanvändas.Polisens arbete är emellertid inte begränsat tillatt utreda redan begångna brott. Kontinuerligtsamlas in och bearbetas olika uppgifter för attklarlägga om brottslig verksamhet utövats eller kankomma att utövas. Detta kallas förunderrättelseverksamhet.Såvitt gäller kriminalunderrättelseverksamhet finnssärskilda förutsättningar angivna i polisdatalagenför att man inom sådan verksamhet skall få behandlapersonuppgifter. Sålunda krävs att en särskildundersökning har inletts och att det finns anledningatt anta att allvarlig brottslighet har utövatseller kan komma att utövas. Med allvarlig brottsligverksamhet förstås verksamhet som innefattar brottför vilket är föreskrivet fängelse ellerdäröver. En särskild undersökning kan ha till syftebl.a. att ge underlag för beslut i frågan omförundersökning skall inledas. Den kan också syftatill att förebygga brott. Inom ramen för en sådanundersökning kan uppgifter behandlas automatiserat.Det innebär bl.a. att löpande anteckningar omiakttagelser som görs under spaningsarbetet fårbehandlas automatiserat. Undersökningens syfte kanmedföra att det finns anledning att behandlauppgifter även om personer som inte misstänks förbrott. Uppgifter om sådana personer skall förses medanteckning om att de inte är misstänkta.Från automatiserad behandling av personuppgifterinom ramen för en särskild undersökning får manskilja kriminalunderrättelseregister.Kriminalunderrättelseverksamhet bedrivs inte baragenom särskilda undersökningar. Genom bl.a. tips ochupplysningar samlar polisen oavbrutet in informationsom ger anledning att anta att brottslig verksamhetförekommer, även om något konkret brott inte är käntoch någon grund att inleda en förundersökningsåledes inte föreligger. Personuppgifter kommer attförekomma i ett sådant register. Av hänsyn till denpersonliga integriteten krävs skälig misstanke omatt en person utövat eller kan komma att utövaallvarlig brottslig verksamhet, dvs. brott som kanföranleda fängelse eller mer. Vidare fåruppgifter om transportmedel, varor och hjälpmedelregistreras även om uppgifterna kan hänföras tillpersoner som inte är misstänkta, s.k. indirektapersonuppgifter. Uppgiften skall i så fall försesmed anteckning om att personen i fråga inte ärmisstänkt. Vidare krävs att uppgiften är nödvändigför registrets ändamål.För all behandling av personuppgifter hos polisen,alltså både uppgifter i en förundersökning, i ensärskild undersökning inomkriminalunderrättelseverksamheten ochkriminalunderrättelseregister, gäller reglerna ipolisdatalagen. De ovan behandlade belastnings- ochmisstankeregistren har dock undantagits från lagenstillämpningsområde. Polisdatalagen - som innehålleren särreglering i förhållande tillpersonuppgiftslagen - medger att känsligapersonuppgifter behandlas i större utsträckning änvad som tillåts enligt personuppgiftslagen. Av 5 §polisdatalagen följer att uppgifter om en personinte får behandlas enbart på grund av vad som ärkänt om personens ras eller etniska ursprung,politiska åsikter, religiösa eller filosofiskaövertygelse, medlemskap i fackförening, hälsa ellersexuella läggning. Om uppgifter om en personbehandlas på annan grund, får dock uppgifternakompletteras med sådana känsliga personuppgifter, omdet är oundgängligen nödvändigt för syftet medbehandlingen. Vid riksdagsbehandlingen av denproposition som ligger till grund för lagen noteradeutskottet att paragrafen inte lämnar utrymme för attsjälvständigt behandla känsliga uppgifter. Utskottetkunde därför inte finna att det - som någramotionärer befarat - skulle vara möjligt att medstöd av bestämmelsen ta fram listor över särskildakategorier av personer (bet. s. 23). Frågan om detfaktum att en person är vegan utgör en sådan känsligpersonuppgift som avses i 5 § polisdatalagenberördes inte i propositionen ellerutskottsbetänkandet.Utskottet vill inledningsvis påpeka att frågan omvilka slags omständigheter som bör få utgöra grundför att misstänka en person inte är lagreglerad.Utskottet anser inte heller att någon sådanreglering bör införas.Från den nu nämnda frågan måste man skilja vad somkan utgöra grund för registrering. Utskottetuppfattar motionsönskemålet i denna del så att detavser att vissa personuppgifter inte skall fåförekomma vare sig i ett register i traditionellmening eller i något annat sammanhang därpersonuppgifter behandlas automatiserat och det inteär fråga om en förundersökning.Vad gäller frågan om vad som får noteras i ettregister är förutsättningarna olika beroende påvilket register det är fråga om. Såvitt gällerbelastningsregistret krävs att personen i fråga ärdömd eller på annat sätt är lagförd för brottet,exempelvis genom ett godkännande avstrafföreläggande. Såvitt gäller misstankeregistretkrävs att det finns skälig misstanke mot personen ifråga. Enbart det faktum att en person äter veganmatkan inte utgöra grund för skälig misstanke om brott.När det gäller andra register hos polisen,exempelvis ett kriminalunderrättelseregister, kandet - som framgått ovan - innehålla uppgifter somkan hänföras till en enskild person. Enförutsättning för detta är dock dels att uppgifternager anledning anta att allvarlig brottsligverksamhet utövats, dels att den som avses meduppgifterna skäligen kan misstänkas. indirekta personuppgifter förekomma även omuppgifterna kan hänföras till någon som inte ärmisstänkt för brott. Med stöd av denna bestämmelsekan exempelvis ett bilnummer registreras om enmisstänkt person färdas i bilen, trots att bilen ärregistrerad på någon som inte är misstänkt.Uppgifter om personer som inte är misstänkta skallförses med anteckning om det.Vad slutligen gäller personuppgifter som förekommeri automatiserad form i en särskild undersökning ikriminalunderrättelseverksamhet är förutsättningarnaför det - som framgått av det föregående - bl.a. attdet finns anledning anta att allvarlig brottsligverksamhet utövats eller kan komma att utövas. I denmån uppgiften avser en person som inte är misstänktskall detta antecknas i undersökningen. Inte hellerbeträffande särskilda undersökningar kan utskottetkomma till någon annan slutsats än att reglerna ärändamålsenligt avfattade.Utskottet avstyrker motion Ub206 i denna del.EvenemangskostnaderI motionerna Ju911 (fp) och Ju918 (mp) hävdas attpolisen bör kunna ta betalt för sina insatser avarrangörer av exempelvis idrottsevenemang.Enligt 2 kap. 26 § ordningslagen skall den som ivinstsyfte anordnar en offentlig tillställning somhuvudregel ersätta polismyndighetens kostnader föratt hålla ordning vid tillställningen.Ersättningsskyldigheten gäller dock inte sådanaideella föreningar som är skattebefriade enligtlagen om statlig inkomstskatt.Under riksdagsbehandlingen av regeringens förslagtill den nuvarande ordningslagen (bet. 1993/94:JuU1s. 14 f) anförde kulturutskottet i ett yttrande attdet fanns skäl som med tyngd talade för attersättningsskyldigheten skulle utvidgas så att ävenideella föreningar skall kunna åläggasersättningsskyldighet när det finns särskilda skältill det. förutsatte också attutvecklingen av praxis vid tillämpningen aversättningsbestämmelserna skulle följas, liksomförekomsten av ordningsproblem i samband med störrearrangemang, något som syftade till att frågan omytterligare utsträckning av kostnadsansvaret skullekunna aktualiseras utan att någonsärskild utredning skulle behöva göras.Även yttrade sig i ärendetoch utgick från att ersättningsfrågan skulle följasi och att behövliga initiativskulle tas om orimliga konsekvenser förmötesfriheten skulle uppstå.Justitieutskottet delade de synpunkter somkonstitutionsutskottet och kulturutskottet förtfram, och utskottet utgick således från att man iRegeringskansliet skulle följa tillämpningen aversättningsfrågorna ur båda de aspekter som lyftsfram i yttrandena. På det sättet skulle samtidigtskaffas fram det underlag som kunde krävas för eneventuell framtida utvidgning aversättningsskyldigheten.Våren 1997 behandlade utskottet motionsyrkandenliknande de nu aktuella (bet. 1996/97:JuU10 s.13f). Utskottet utgick då - i likhet med tidigareställningstagande - från att man i Regeringskanslietskulle följa rättstillämpningen i ämnet.I proposition 1998/99:107 En idrottspolitik för2000-talet gör regeringen bedömningen attunderhållningsidrotten bör fungera påmarknadsmässiga villkor. Det innebär bl.a. att deninte bör subventioneras med offentliga bidrag ellerandra subventioner. I sammanhanget noterarregeringen att gällande regler innebär attvinstdrivande aktiebolag som bedriveridrottsverksamhet skall betala för polisensordningshållning vid offentliga tillställningar.Utskottet kan konstatera att utvecklingen avunderhållningsidrotten torde ha en starktillväxtpotential. I den mån sådan verksamhet iframtiden kommer att bedrivas i bolagsform kommerpolisens möjligheter att ta betalt för sina insatseri praktiken att öka. Till detta skall läggas attfrågan om evenemangskostnader till en del handlar omvilka uppgifter polisen skall ha. Som framgår ovanpågår ett arbete i denna fråga. I avvaktan på dettabör inte uttala sig. Motionerna Ju911 ochJu918 avstyrks. beträffande polisens arbetsuppgifteratt avslår motionerna 1998/99:Ju910 yrkande 3 och1998/99:Ju911 yrkande 6,res. 1 (kd, fp)2. beträffande åtgärder mot denkvalificerade brottslighetenatt avslår motion 1998/99:Ju913 yrkande 8,res. 2 (m)3. beträffande effektiviteten ibrottsbekämpningenatt avslår motion 1998/99:Ju3 yrkande 2,res. 3 (m)4. beträffande New York-modellenatt avslår motionerna 1998/99:Ju901 yrkande 12,1998/99: Ju911 yrkande 3 och 1998/99:So462yrkande 8,res. 4 (m, kd, fp)5. beträffande uniformerad polisatt avslår motion 1998/99:Ju913 yrkande 6,res. 5 (m)6. beträffande placering isäkerhetsklassatt avslår motion 1998/99:K297 yrkande 2,res. 6 (kd)7. beträffande Registernämndenatt avslår motion 1998/99:Ju918 yrkande 9,8. beträffande utbildning m.m. förordningsvakteratt avslår motion 1998/99:Ju902,res. 7 (fp)9. beträffande avreglering avseendeordningsvakteratt avslår motion 1998/99:N326 yrkande 20,res. 8 (m, kd, fp)10. beträffande antalet poliseratt avslår motion 1998/99:Ju913 yrkandena 3-5,res. 9 (m)11. beträffande arbetstideratt avslår motionerna 1998/99:Ju910 yrkande 4 och1998/99:Ju918 yrkande 4,res. 10 ( mp)12. beträffande effekterna avomorganisationenatt avslår motionerna 1998/99:Ju204, 1998/99:Ju205och 1998/99:Ju301,13. beträffande återanställning av civilpersonalatt avslår motionerna 1998/99:Ju907 yrkande 17 och1998/99:Ju918 yrkande 8,14. beträffande samordning medräddningstjänstenatt avslår motion 1998/99:Ju216,15. beträffande eftersökning av försvunnapersoneratt avslår motion 1998/99:Ju210,16. beträffande kostnader fördjurhållningatt avslår motion 1998/99:Ju212,res. 11 (m, fp)17. beträffande internationelltsamarbeteatt avslår motion 1998/99:Ju215,18. beträffande alkoholförbudatt avslår motion 1998/99:Ju221,19. beträffande veganeratt avslår motion 1998/99:Ub206 yrkande 2,20. beträffande evenemangskostnaderatt avslår motionerna 1998/99:Ju911 yrkande 7 och1998/99:Ju918 yrkande 6.res. 12 ( fp, mp)den 6 maj 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: GunHellsvik (m), (),(), MargaretaSandgren (s), (),(), (), (), (), HelenaFrisk (s), (),(), JeppeJohnsson (m), (),(c), ()och (). Polisens arbetsuppgifter (mom. 1)(), () och SiwPersson (fp) anför:Vi anser att det kan ifrågasättas om polisen bör haen rad ansvarsområden vid sidan av de centralapolisiära uppgifterna att utreda brott ochupprätthålla allmän ordning. Flera uppgifter sompolisen har bör kunna föras över till andramyndigheter. Här tänker vi bl.a. på handläggningenav passärenden och parkeringsfrågor.Verksamheten bör kunna effektiviseras så attcivilanställd personal i högre utsträckning tas ianspråk för sådana arbetsuppgifter. Det är interimligt att polisutbildad personal skall skötasådana saker.Det bör ankomma på regeringen att låtautreda frågan om polisens arbetsuppgifter.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande polisens arbetsuppgifteratt med anledning av motionerna 1998/99:Ju910yrkande 3 och 1998/99:Ju911 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 1.2. Åtgärder mot den kvalificeradebrottsligheten (mom. 2)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Vi anser att det faktum att de svenska skatterna påalkohol och tobak är högre än i omvärlden måstebeaktas i brottsbekämpningen. Skattetrycket härleder till att smugglare kan göra stora vinster påatt föra in sådana varor. Det behövs alltså krafttagmot den organiserade brottsligheten. Vi menar attkriminalunderrättelseverksamheten måsteintensifieras för att undvika att internationellorganiserad brottslighet får fotfäste här i landet.Regeringen bör få i uppdrag att driva dessa frågormer intensivt i det internationella samarbetet ochsamtidigt se till att en satsning görs påkriminalunderrättelseverksamheten.Vi anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande åtgärder mot denkvalificerade brottslighetenatt med anledning av motion 1998/99:Ju913 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts i reservation 2.3. Effektiviteten i brottsbekämpningen(mom. 3)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Under senare år har flera lagändringar genomförtssom motiverats av intresset att effektivisera denbrottsbekämpande verksamheten. Här tänker vi bl.a.på den nya lagstiftningen om polisens register.Vi anser emellertid att det aldrig kan accepterasatt bristande utredningsresurser hos debrottsbekämpande myndigheterna kompenseras medlagstiftning som kan ifrågasättas utifrångrundläggande rättsstatliga principer. Behovet av eneffektiv brottsbekämpning kan inte utan mycket tungtvägande skäl överordnas den enskildes intresse omett starkt skydd för den personliga integriteten.Att nya brottstyper tillkommer och attbrottsligheten blir alltmer komplicerad innebär inteatt vi kan göra avkall på integritetsskyddet ochhögt ställda krav på bevisning.Mot den nu angivna bakgrunden anser vi att tiden nuär mogen för en samlad översyn av hurintegritetsintresset tagits till vara i förhållandetill kravet på effektivitet.Vi kan visserligen konstatera att regeringen nuaviserat en utredning vars huvudsakliga uppgiftkommer att bli att följa upppolisregisterlagstiftningen. Vi anser emellertid attutredningen bör ha en bredare uppläggning. Det finnsredan nu skäl att ta upp frågor om tvångsmedlen.