bet · GM01KU30 · 1999-05-06 00:00:00 — Följaktligen börriksdagen enligt utskottet inte nu - inom ramen förett lagstiftningsärende som i huvudsak gällerrevision av verksamhet som bedrivs iförvaltningsform - besluta om ändringar iaktiebolagslagens regler om lekmannarevisorer.Utskottet avstyrker med det anförda motionerna K20och K21 yrkande 3.Lagutskottet tillägger dock följande.Även om lagutskottet således inte vill förorda någrariksdagens vidare åtgärder med anledning av de nuaktuella motionsyrkandena är det enligt utskottetsmening angeläget att regeringen kommer framtill ett ställningstagande till vad ordetlekmannarevisor skall ersättas med och framläggerett sådant förslag för . Enligt uppgiftfrån att i sitt fortsatta arbetebeakta den aktuella benämningsfrågan. senaste tilläggsdirektiv (dir. 1998:99)har tiden för slutförande av dess uppdrag förlängtstill utgången av . Utskottet förutsätter attden nu aktuella namnfrågan, även om den inte är heltlätt att lösa, kommer att behandlas med förtur.Utskottets bedömningKonstitutionsutskottet anser liksom lagutskottet attbenämningen lekmannarevisor inte är lyckad ocht.o.m. kan leda till felaktiga slutsatserbeträffande vikten av den granskning som en sådanperson utför.Som lagutskottet framhållit kräver dock frågan omen ändrad benämning av begreppet lekmannarevisorerytterligare överväganden, särskilt mot bakgrund avatt sådana granskare som lekmannarevisorerna utgörenligt 11 kap. aktiebolagslagen kan utses inte barai offentligägda aktiebolag utan även i andra.Utskottet delar således också lagutskottetsbedömning att inte nu - inom ramen för ettlagstiftningsärende som i huvudsak gäller revisionav verksamhet som bedrivs iförvaltningsform - bör besluta om ändringar iaktiebolagslagens regler om lekmannarevisorer.Utskottet utgår från att Aktiebolagskommitténnoggrant och skyndsamt överväger frågan om en riktigoch rättvisande benämning på de revisorer som häravses. Utskottet vill understryka vikten av attregeringen återkommer till med ettförslag i frågan.Med det anförda tillstyrker utskottet regeringenslagförslag i denna del och avstyrker motionerna1998/99:K20 (m, s) och 1998/99:K21 (m) yrkande 3.Skyldighet att anmäla misstanke om brottGällande ordningRevisorer i aktiebolag har enligt aktiebolagslagen ivissa fall en skyldighet att göra anmälan tillåklagare vid misstanke om brott som enstyrelseledamot eller den verkställande direktörenbegått inom ramen för bolagets verksamhet. Detgäller vid misstanke om sådana brott som bedrägerimot bolaget, svindleri, förskingring, trolöshet mothuvudman, borgenärsbrott m.m. Revisorn skall vidsådan misstanke underrätta styrelsen. Revisorn skalldärefter avgå och samtidigtunderrätta åklagaren. Underrättelseplikten ärförsedd med vissa undantag.En förtroendevald revisor, som i sig utgör ensjälvständig myndighet, är inte skyldig att göraanmälan till polis eller åklagare vid misstanke ombrott i den kommunala verksamheten. Det finns inteheller någon lagreglerad skyldighet för en kommuneller ett landsting att såsom arbetsgivare göra enpolisanmälan vid misstanke om brott. Det finns åandra sidan inte heller något förbud utöver vad somföljer av sekretesslagen (1980:100) mot att enförtroendevald revisor eller en kommun eller ettlandsting gör en anmälan till polis, åklagare ellerannan myndighet.PropositionenRegeringen föreslår att revisorerna, om de i singranskning finner att det föreligger misstanke ombrott av förmögenhetsrättslig karaktär, skall anmälaförhållandet till berörd nämnd. Om nämnden finneratt det föreligger misstanke om brott och inte utanoskäligt dröjsmål vidtar åtgärder skall revisorernavara skyldiga att rapportera nämndens agerande tillfullmäktige.Skälen till regeringens bedömningRegeringen anför i frågan om skyldighet att anmälabrottsmisstanke till åklagare bl.a. attanmälningsplikten enligt aktiebolagslagen endaståvilar yrkesrevisorerna och inte lekmannarevisorernaoch att yrkesrevisorerna besitter viss juridiskkompetens, vilket torde vara en viktig förutsättningför att i revisionssammanhang kunna bedöma enhandlings straffbarhet. Detta talar enligtregeringen för en viss försiktighet när det gälleratt ålägga de förtroendevalda revisorerna en sådanskyldighet.Regeringen påpekar att Kommunrevisionsutredningenstannat för att inte föreslå en anmälningsskyldighetför de förtroendevalda revisorerna. Det underlag somutredningen tagit fram i denna del är intetillräckligt för att kunna bedöma t.ex. vilkaeffekter en modell med anmälningsplikt direkt tillåklagare skulle kunna få.Regeringen är inte främmande för att i ett senaresammanhang, då frågan om att kompletteraförtroenderevisionen med en oberoende yrkesrevisionkan komma att aktualiseras, även överväga frågan omutformningen av anmälningsplikt till åklagare avmisstänkta brott. Regeringen pekar på att frågan ommyndigheters informationsutbyte avseende misstankeom ekonomiska brott är föremål för utredning inomramen för arbete.Utredningens förslag kan enligt regeringen komma attfå betydelse även för frågan omanmälningsskyldigheten för de förtroendevaldarevisorerna.MotionI motion 1998/99:K25 av Per m.fl. (mp) yrkande5 begärs ett tillkännagivande om plikt för revisoreratt anmäla misstanke om brott till åklagare eftermisslyckade framställningar i nämnd och fullmäktige.Regeringen bör återkomma med förslag om sådananmälningsplikt efter det attEkosekretessutredningen har presenterat sittförslag.EkosekretessutredningenEn särskild utredare har regeringens uppdrag (dir.1997:61) att utreda frågor om sekretess vidbekämpning av ekonomisk brottslighet m.m. Ett målför utredningen skall vara att föreslå åtgärder isyfte att effektivisera bekämpningen av ekonomiskbrottslighet genom att göra det möjligt för berördamyndigheter och andra organ att i ökad utsträckninglämna information om sådant som har betydelse föratt förebygga, upptäcka eller utreda ekonomiskbrottslighet. Inom utredningsuppdraget faller bl.a.regler om informationsutbyte mellan myndigheter vidplanering av gemensamma kontrollaktioner motekonomisk brottslighet.Utredaren beräknas avlämna sitt betänkande (SOU1999:53) Ekonomisk brottslighet och sekretess ibörjan av maj 1999.Utskottets bedömningEkosekretessutredningen beräknas avlämna ettbetänkande . Utskottet anser attutredningens förslag, som också förutsätts genomgåsedvanlig beredning, bör avvaktas. Motion1998/99:K25 (mp) yrkande 5 avstyrks.LagförslagenUtskottet tillstyrker innehållet i regeringensförslag. Utskottet har emellertid vissaredaktionella synpunkter på utformningen avförslaget till ändring i kommunallagen.Av ingressens fjärde dels-sats bör framgå att 10kap. 2 § föreslås få ny lydelse.I 9 kap. 5 § bör ordet "beslutsföra" stavas"beslutföra" för att stå i överensstämmelse medstavningen i lagen i övrigt.9 kap. 9 § har getts en otydlig utformning. uppfattning blir innebörden någottydligare om första stycket får följande lydelse:"Revisorerna granskar i den omfattning somföljer av god revisionssed all verksamhet sombedrivs inom nämndernas verksamhetsområden. Degranskar på samma sätt, genom de revisorer ellerlekmannarevisorer som utsetts i företag enligt 3kap. 17 och 18 §§, även verksamheten i deföretagen." Med en sådan utformning av förstastycket bör i andra stycket ordet "De" bytas ut mot"Revisorerna".I 9 kap. 16 § tredje stycket bör uttrycket "17 och18 §§" bytas mot uttrycket "17 eller 18 §".I övergångsbestämmelsen ges en föreskrift omfullmäktiges "sammanträde i 5 kap. 25 a §". uppfattning stämmer det bättre mednormalt språkbruk att tala om "sammanträde enligt"en paragraf.Utskottet tillstyrker med de ovan föreslagnaändringarna lagförslagen i propositionen. beträffande valbarhetatt med bifall till proposition 1998/99:66 och medavslag på motion 1998/99:K26 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om ändring ikommunallagen (1991:900) såvitt avser 4 kap. 6§,res. 1 (kd)2. beträffande en oberoende kommunalrevisionatt avslår motionerna 1998/99:K21 yrkande 1 och1998/99:K22 yrkande 1,res. 2 (m, fp)res. 3 (kd)3. beträffande beredning av revisorernasbudgetatt avslår motionerna 1998/99:K22 yrkande 2 och1998/99:K23,res. 4 (fp)4. beträffande ordförandeskapatt avslår motionerna 1998/99:K21 yrkande 2,1998/99:K22 yrkande 3 och 1998/99:K26 yrkande 2,res. 5 (m, kd, fp)5. beträffande partirepresentationatt avslår motion 1998/99:K25 yrkandena 1 och 2,res. 6 (mp)6. beträffande certifiering av biträdenatt avslår motion 1998/99:K25 yrkandena 3 och 4,res. 7 (mp)7. beträffande jävssituationeratt avslår motion 1998/99:K24,8. beträffande särskild lag om kommunalaföretagatt avslår motion 1998/99:K21 yrkande 4,res. 8 (m, kd, fp)9. beträffande benämningenlekmannarevisoratt med bifall till proposition 1998/99:66 samtmed avslag på motionerna 1998/99:K20 och1998/99:K21 yrkande 3 antar regeringens förslagtilldels lag om ändring i kommunallagen (1991:900)såvitt avser 3 kap. 17 § och 9 kap. 9 § med denändringen att 9 kap. 9 § erhåller den i bilaga 4som Utskottets förslag betecknade lydelsen,dels lag om ändring i aktiebolagslagen(1975:1385),res. 9 (m, kd)10. beträffande skyldighet att anmälabrottsmisstankeatt avslår motion 1998/99:K25 yrkande 5,11. beträffande lagförslagenatt med bifall till proposition 1998/99:66 antarregeringens förslag tilldels lag om ändring i kommunallagen (1991:900)till den del den inte berörs ovan under momenten1 och 9 med de ändringarna attdels fjärde delssatsen i ingressen skall haföljande lydelse: "dels att 3 kap. 17 §, 4 kap.6 och 17 §§, 5 kap. 19, 23 och 31 §§, 6 kap. 7och 19 §§, 7 kap. 8 §, 8 kap. 17 och 18 §§, 9kap. 4 och 20 §§ samt 10 kap. 2 § skall haföljande lydelse,",dels i 9 kap. 5 § ordet "beslutsföra" skallbytas ut mot "beslutföra",dels i 9 kap. 16 § orden "och 18 §§" skall bytasut mot "eller 18 §",dels i övergångsbestämmelsen orden "sammanträdei 5 kap. 25 a §" skall bytas ut mot "sammanträdeenligt 5 kap. 25 a §",dels lag om ändring i lagen (1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissa företag,dels lag om ändring i lagen (1987:667) omekonomiska föreningar,dels lag om ändring i stiftelselagen(1994:1220),dels lag om ändring i lagen (1979:412) omkommunala indelningsdelegerade,dels lag om upphävande av lagen (1996:945) omsammanläggningsdelegerade för länslandsting,dels lag om ändring i lagen (1996:1415) omförsöksverksamhet med regionförbund i länoch län,dels lag om upphävande av lagen (1997:222) omsammanläggningsdelegerade för länslandsting.Stockholm den 6 maj 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), BarbroHietala (), (), (),(), JerryMartinger (m), (),(), KerstinKristiansson (s), (), (), vonder Esch (kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c) och HelenaBargholtz (fp). Valbarhet (mom. 1)() och von der Esch (kd)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "I propositionen" och slutar med "yrkande1." bort ha följande lydelse:Som regeringen anför finns det både fördelar ochnackdelar med att kunna rekrytera revisorerna blandfullmäktiges ledamöter. Enligt utskottetsuppfattning överväger nackdelarna. Revisorernaskall, som framhålls i motion 1998/99:K26 (kd), varapersoner som i alla lägen kan uppträda självständigtoch fria från vad kommunalråd, landstingsråd ochandra ledande företrädare för kommunen ellerlandstingen önskar. En bestämmelse av innebörd attfullmäktigeledamöter och ersättare för dem inte blirvalbara som revisorer eller revisorsersättare bördärför tas in i kommunallagen.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande valbarhetatt med anledning av proposition 1998/99:66 och medbifall till motion 1998/99:K26 yrkande 1 antarregeringens förslag till lag om ändring ikommunallagen (1991:900) såvitt avser 4 kap. 6 §med den ändringen att paragrafen erhåller den ibilaga 4 som Reservanternas förslag betecknadelydelsen,2. En oberoende revision (mom. 2)Per (), (), (),() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "delarfinansutskottets" och slutar med "yrkande 1avstyrks." bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet delar uppfattningen i enavvikande mening till finansutskottets yttrande ochanser att många argument talar för en helt oberoenderevision i kommuner och landsting. Med en växandeoch alltmer komplex verksamhet har detblivit allt svårare för icke-professionellarevisorer att fullgöra en revisionsuppgift somtillgodoser relevanta krav. Även om förslaget ipropositionen innebär vissa förbättringar inom ramenför en förtroendevald revision anser utskottet attdet hade varit värdefullt med ett förslag sommöjliggjort en helt professionell och oberoendekommunal revision, som anges i motion K22 (fp)yrkande 1.Utskottet anser därför i likhet med motionärernabakom motion K21 (m) yrkande 1 att enförsöksverksamhet med en professionell och heltoberoende revision bör startas i ett antal kommuneroch landsting. Därigenom kan erfarenhet fås av huren sådan ordning skulle fungera i jämförelse med denförtroendemannaledda modell som regeringens förslagutgår från. Om försöksverksamheten blirframgångsrik, bör därefter en generell möjlighetinföras i kommunallagen som ger kommuner ochlandsting frihet att välja att införa en oberoendekommunal revision.Vad utskottet anfört bör med anledning avde nämnda motionsyrkandena ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande en oberoende revisionatt med bifall till motion 1998/99:K21yrkande 1 och med anledning av motion1998/99:K22 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. En oberoende revision (mom. 2)() och von der Esch (kd)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "delarfinansutskottets" och slutar med "yrkande 1." bortha följande lydelse:Med en växande och alltmer komplex kommunalverksamhet har det blivit allt svårare för icke-professionella revisorer att fullgöra enrevisionsuppgift som tillgodoser relevanta krav.Även om förslaget i propositionen innebär vissaförbättringar inom ramen för en förtroendevaldrevision anser utskottet därför i likhet medmotionärerna bakom motion K21 (m) yrkande 1 att enförsöksverksamhet med en professionell och heltoberoende revision bör startas i ett antal kommuneroch landsting. Därigenom kan erfarenhet fås av huren sådan ordning skulle fungera i jämförelse med denförtroendemannaledda modell som regeringens förslagutgår från.Detta bör med bifall till den nämnda motionen ochmed anledning av motion K22 (fp) yrkande 1 gesregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande en oberoende revisionatt med bifall till motion 1998/99:K21 yrkande 1 ochmed anledning av motion 1998/99:K22 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Beredning av revisorernas budget(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "delarregeringens" och slutar med "(s) avstyrks." bort haföljande lydelse:Som anförs i en avvikande mening tillfinansutskottets yttrande är det olämpligt attstyrelsen skall ha ett avgörande inflytande över ivilken utsträckning granskning skall ske. Detta inteminst med hänsyn till att styrelsen själv är föremålför granskning. anser att enlämplig ordning är att fullmäktige utser en särskildbudgetberedning för revisionsanslaget på det sättsom anges i Svenska Kommunförbundets ochLandstingsförbundets förslag tillrevisionsreglemente. På detta sätt markerasrevisionens självständighet. Enligt utskottetsmening är denna princip så väsentlig att den börlagregleras. Regeringen bör därför som begärs imotion 1998/99:K22 (fp) yrkande 2 återkomma tillriksdagen med erforderligt förslag till ändring ikommunallagen.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande beredning av revisorernasbudgetatt med bifall till motion 1998/99:K22 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1998/99:K23 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Ordförandeskap (mom. 4)Per (), (), JerryMartinger (m), (), von der Esch(kd), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "Enligt 8 kap." och slutar med "yrkande 2avstyrks." bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet delar uppfattningen i enavvikande mening till finansutskottets yttrande attordföranden i revisionen normalt bör utses efternominering av minoriteten i fullmäktige. Detöverensstämmer också med den ordning som enhälligtförordades av . Frågan omordförandeskapet i revisionen kan hanterasolika i olika kommuner. Regeringen har ipropositionen avstått från att tydligt förorda denprincip som utredningen rekommenderade. uppfattning bör ett förordande av dennaprincip göras. Utskottet anser att det kan ske isamband med att en bestämmelse införs om attrevisorerna inom sig skall utse en ordförande.Regeringen bör därför återkomma till medett förslag till sådan bestämmelse.Härigenom tillgodoses motionerna 1998/99:K21 (m)yrkande 2, 1998/99:K22 (fp) yrkande 3 och1998/99:K26 (kd) yrkande 2.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande ordförandeskapatt med anledning av motionerna 1998/99:K21 yrkande2, 1998/99:K22 yrkande 3 och 1998/99:K26 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Partirepresentation (mom. 5)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 12börjar med "delar" och slutarmed "och 2 avstyrks." bort ha följande lydelse:En effektiv revision måste kännetecknas avoberoende och opartiskhet. Det är därför riktigt attpå det sätt som anges i propositionen ställa högakrav på oberoende, effektivitet och kompetens. Somanförs i en avvikande mening till finansutskottetsyttrande och i motion K25 (mp) bör också kravet pårepresentativitet säkras. Således bör samtligagrupperingar som är representerade i fullmäktigeockså vara företrädda bland revisorerna. Regeringenbör därför enligt konstitutionsutskottetsuppfattning återkomma med förslag till sominnebär att en bestämmelse med denna innebörd tas ini kommunallagen.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande partirepresentationatt med bifall till motion 1998/99:K25 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1998/99:K25 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Certifiering av biträden (mom. 6)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "delar" och slutarmed "och 4." bort ha följande lydelse:Som anförs i en avvikande mening tillfinansutskottets yttrande och i motion K25 (mp) bördet i kommunallagen införas en regel om certifieringav de sakkunniga biträdena. Regeln bör utformas såatt yrkesverksamma skall ha tillräckliga teoretiskakunskaper samt erfarenheter inom det specifikaområde som certifieringen avser. mening bör det finnas ettcertifieringsorgan som ansvarar för kontroll m.m.Särskilda övergångsregler bör föreskrivas.Regeringen bör återkomma till med förslagtill bestämmelser av angiven innebörd.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande certifiering av biträdenatt med bifall till motion 1998/99:K25 yrkande 4 ochmed anledning av motion 1998/99:K25 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Särskild lag om kommunala företag(mom. 8)Per (), (), JerryMartinger (m), (), von der Esch(kd), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "delar" och slutarmed "yrkande 4." bort ha följande lydelse:Konstitutionsutskottet kan i stort ställa sig bakomförslagen i propositionen till en samordnad revisionav verksamhet i förvaltningsform och iföretagsform. Utgångspunkten för förslagen har varitdagens förhållanden och gällande regelsystem.Utskottet finner det emellertid, som anförs i enavvikande mening till finansutskottets yttrande,vara otillfredsställande med de ständiga ochparallella ändringar som måste vidtas ikommunallagen och aktiebolagslagen. Detta belyserdet angelägna i att lagstiftning och annat regelverkpå sikt utformas så att förvaltningsformen ånyo blirdet helt dominerande sättet att bedriva kommunalverksamhet. Ett alternativt sätt är attaktiebolagslagen - som i grunden är utformad förprivaträttslig verksamhet - inte bör gälla förkommunala företag utan att en särskild bolagsformför kommunala företag inrättas. Inte minst denavancerade och i grunden helt onödiga form avskatteplanering som bedrivs genom kommunala bolagaktualiserar denna fråga. Skattefrågorna uppstårenbart därför att verksamheten bedrivs iaktiebolagsform, eftersom verksamhet iförvaltningsform är skattebefriad. Utskottet villunderstryka att en särskild lag om kommunala företaghelt kan anpassas till de speciella förhållanden somkommunala företag verkar under.Enligt utskottets uppfattning behövs således, somframhålls i motion 1998/99:K21 (m), en särskild lagom kommunala företag. bör därför uppdra åtregeringen att återkomma med förslag till en sådanlag.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande särskild lag om kommunalaföretagatt med bifall till motion 1998/99:K21 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Benämningen lekmannarevisor (mom. 9)Per (), (), JerryMartinger (m), (), von der Esch(kd) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "anser" och på s.21 slutar med "yrkande 3." bort ha följande lydelse:Trots lagutskottets uttalande harregeringen tagit fram ytterligare lagförslag däruttrycket "lekmannarevisorer" används som benämningpå sådana förtroendevalda revisorer som väljs föratt genomföra en allmän granskning i aktiebolag. Isammanhanget finns anledning att erinra om attbegreppet förtroendevalda traditionellt har använtsi lagstiftningen som beteckning på de personer somav fullmäktige eller motsvarande organ hartilldelats uppdrag. Därtill kommer att begreppetlekmän är oegentligt i samband med den typ avuppdrag som det här är fråga om, eftersom det tillden förtroendevalda revisorsfunktionen med fördelkan väljas personer som i sin yrkesutövning är justrevisorer, vilket inte torde vara helt ovanligtbeträffande de förtroendevalda revisorerna ikommunerna.Trots de starka skäl som finns för att snarastutmönstra ordet lekmannarevisor ur lagstiftningenhar lagutskottet, inom vars beredningsområdeaktiebolagslagen ligger, avstyrkt motionsyrkanden omatt benämningen lekmannarevisor i aktiebolagslagenoch kommunallagen skall bytas ut mot benämningenförtroendevald revisor. Användningen av ordet iaktiebolagslagen får visserligen anses vara styrandeför dess användning i kommunallagen.Konstitutionsutskottet instämmer dock i vad somanförts av företrädarna för Moderata samlingspartietoch i en avvikande mening tilllagutskottets yttrande om att motionsyrkandena hadebort tillstyrkas.Konstitutionsutskottet anser därför att ordetlekmannarevisor i olika böjningsformer i deföreliggande förslagen till lagtext bör bytas ut mot"förtroendevald revisor" i motsvarandeböjningsformer.