bet · GM01KU20 · 1999-02-04 00:00:00 — I motionen anförs också attriksdagsbehandlingen av vårpropositionen irealiteten innebär en behandling också av kommandeårsbudget, vilket inte stämmer överens medintentionerna med den nya budgetprocessen. Dennämnda utvärderingen bör bedrivas med storskyndsamhet. Den bör ges i uppdrag att utarbetakonkreta förslag ägnade att öka riksdagensinflytande över den ekonomiska politiken, i samklangmed regeringsformen.I motion 1998/99:K332 föreslår ()att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förlängdbudgethantering och motionstid i anslutning tillvalår. Motionären motiverar sitt förslag med att denyvalda ledamöterna har svårt att som står till förfogande efter ettval hinna med den nödvändiga inskolningen ibudgetarbetet. Mot denna bakgrund bör sådanajusteringar av budgetprocessen göras att ledamöternages åtminstone 4-6 veckors hanteringstid medåtföljande förlängd motionstid. Om detta leder tillatt budgetåret förskjuts en månad just efter ettvalår, torde en förlängning av det innevarandebudgetåret med vissa övergångsregler vara möjlig attgenomföra.BakgrundDen utvärdering av budgetprocessen som åsyftas imotion K326 (v) beslutades av våren 1998på förslag av (bet.1997/98:KU27). Utskottet sade sig i betänkandet delatalmanskonferensens uppfattning att en mera allmänutvärdering av budgetprocessen borde komma tillstånd efter det att budgetprocessen efter 1998 årsval genomförts. Denna utvärdering var så mycket merangelägen som det fanns kritik bland såväl enskildaledamöter som partigrupper mot hur budgetreformenfungerat. Utvärderingen borde enligt utskottetsmening ske med inriktning på att stärka riksdagensinflytande, varvid frågor som behandlades i någramotioner som väckts med anledning avtalmanskonferensens förslag (förs. 1997/98:TK1)respektive under den allmänna motionstiden 1997borde behandlas. Vad utskottet anfört ominriktningen av utvärderingen har , påutskottets förslag, som sin mening getttalmanskonferensen till känna.Talmanskonferensen har beslutatom direktiv till en parlamentarisk kommitté meduppdrag att se över och utvärdera vissa frågor somrör arbetsformer, däriblandbudgetprocessen m.m. Av direktiven framgår att iuppdraget i denna del även bör ingå de särskildafrågor med anknytning till budgetprocessen somkonstitutionsutskottet och ansett börövervägas och andra näraliggande frågor som kankomma att väckas under utredningsarbetets gång.Kommittén skall dels utvärdera den nyabudgetprocessen, dels överväga behovet avförändringar. I uppdraget ingår att undersöka omintentionerna bakom omläggningen har uppfyllts ochvilka konsekvenser i övrigt omläggningen medfört sompåverkar ställning. Av särskilt intresseär att bedöma konsekvenserna för arbeteav det nya steget i budgetprocessen med utgiftstakoch en preliminär fördelning på utgiftsområden i denekonomiska vårpropositionen. Kommittén skall ocksåanalysera konsekvenserna för ochbudgetberedningen av de komplikationer ett val kanmedföra.Till kommittén skall i denna del enligt direktivenknytas dels en parlamentarisk referensgrupp, dels enexpertgrupp som skall samråda med Regeringskanslietoch andra berörda myndigheter. Utredningsarbetetskall vara avslutat senast under hösten 2000.Utskottets bedömningDe frågor som aktualiseras i motion K326 yrkande 1(v) har enligt utskottets mening en direktanknytning till uppdrag. Detgäller också i viss mån motion K332 (s). Någotinitiativ från är därmed inte påkallat.Motionerna avstyrks.KommissionerGällande regler m.m.Statliga myndigheter lyder enligt 11 kap. 6 §regeringsformen under regeringen, om myndigheteninte enligt regeringsformen eller annan lag lyderunder . Utredningsväsendet ligger, medundantag för frågor om riksdagsarbetet, underregeringen. framhöll i sittbetänkande statsskick (SOU 1963:17)beträffande granskande funktion attriksdagen i förhållande till rikets styrelse ochförvaltning har en särskild och alltmer väsentligkontrollfunktion. Utredningen underströk att detfrån funktionsuppdelningssynpunkt är av betydelseatt kontrollfunktionen utövas enligt bestämda igrundlagen (12 kap. RF) fastställda former:möjligheten till misstroendeförklaring,interpellations- och frågeinstitutet,granskningsverksamhet,ombudmän (JO) samt revisorer.Bland regeringens kommittédirektiv har under desenaste tio åren redovisats ett tjugotal direktivtill kommissioner. Flertalet av kommissionerna haromfattats av kommittéförordningens regler med statussom egna myndigheter.MotionenI kommittémotion 1998/99:K328 hemställer HelenaBargholtz och , båda (fp), attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att i särskildafall skall kunna tillsätta särskildariksdagskommissioner (yrkande 7). Enligt motionenvisar debatten om den s.k. IB-affären på ett behovav att skall kunna utse särskildariksdagskommissioner. Dessa bör vara komplement tillden granskning som löpandegör och avse sådana mera omfattande undersökningarsom KU svårligen kan klara inom ramen för denordinarie granskningen. I varje särskilt fall börställning tas till om dessa kommissioner skall hamöjlighet att ta upp vittnesmål undersanningsförsäkran och ha möjlighet att befriapersoner från gällande tystnadsplikter.Frågans tidigare behandlingKonstitutionsutskottet behandlade under förrariksmötet den här aktuella frågan med anledning aven motion (fp) med i stort samma innehåll som motionK328. Utskottet konstaterade att frågan ominrättandet av ett kommissionsinstitut i enlighetmed motionens intentioner var av den digniteten attden borde behandlas inom ramen för en översyn avförfattningen i mer samlad form. Utskottet såg viddet aktuella tillfället inget skäl att föreslå ettsådant översynsarbete och avstyrkte motionen(1997/98:KU27). Mot detta reserverade sigFolkpartiets representanter.Utskottets bedömningUtskottet finner ingen anledning att ändra sintidigare intagna ståndpunkt, varför motion K328yrkande 7 (fp) avstyrks.Registrering av lobbyisterMotionenI motion 1998/99:K207 hemställer ()att beslutar att införa ett system medregistrering av lobbyister i enlighet med vad somanförts i motionen. Motionären framhåller bl.a. attdet är angeläget att det informationsutbyte somlobbyverksamheten representerar lyfts fram i ljusetoch att man finner allmänt accepterade och välförankrade former för verksamheten.Riksdagsledamöterna bör alltid vara klara överrollfördelningen vid överläggningar medprofessionella lobbyister. Det är också enligtmotionären angeläget att eventuellt förekommandedesinformation kan beivras. Med hänvisning tillregelverket beträffande lobbyverksamhet i denamerikanska kongressen och EU-parlamentetargumenterar motionären för att liknande reglerinförs även för den svenska riksdagen.Frågans tidigare behandling m.m.Med anledning av en motion (m) vars innehåll i stortsett stämmer överens med den här aktuella motionengjorde utskottet under förra en allmängenomgång av förhållandena i vad avserlobbyverksamhet i och andra länder, därolika typer av registreringsförfarande tillämpas,samt i . Exempel på företag ochorganisationer som bedriver lobbyverksamhetredovisades också. Beträffande detaljerna iredovisningen hänvisas till betänkandet (bet.1997/98:KU27).Utskottet anförde i sin bedömning att frågan omlobbyism som riktar sig mot regering och riksdagsyntes ha utvecklats i olika avseenden under senareår. konstaterade utskottet att detsaknades en systematisk genomgång av lobbyismensformer, omfattning och effekter på det demokratiskasystemet i . Mot denna bakgrund föreföll detlämpligt att avvakta resultatet av detutredningsarbete som (SB1997:01) skall göra enligt sina direktiv (dir.1997:101). Utskottet fann mot den angivna bakgrundeningen anledning att föreslå någon annan åtgärd frånriksdagen vid den aktuella tidpunkten. Motionenavstyrktes.Enligt vad utskottet erfarit kommerDemokratiutredningen att inom ramen för ett samlatbetänkande att redovisa vissa slutsatser angåendesynen på förhållandet mellan lobbyism och denrepresentativa demokratin.Utskottets bedömningMed hänvisning till det pågående arbetet inomDemokratiutredningen avstyrker utskottet motion K207(m).Arbetsrum för riksdagsledamöterna ivalkretsenMotionenI motion 1998/99:K287 hemställer ()att beslutar att ledamöter skall beredasarbetsrum på i valkretsen i enlighetmed vad som anförts i motionen. Enligt motionen harpersonvalet medfört att kontakten mellanriksdagsledamöterna och väljarna blivit ännuviktigare . Därför behöver ledamöternaockså tillgång till expedition i valkretsen. Detformellt logiska är då enligt motionären attriksdagsledamöterna bereds arbetsrum ochkontorsservice på länsstyrelserna i respektivevalkretsar.BakgrundFrågan om riksdagsledamöternas tillgång till lokaleroch kansliresurser inom de valkretsar där de ärverksamma har behandlats av utskottet (bet. 1995/96:KU26) med anledning av en motion somväckts av samme motionär som står bakom den häraktuella motionen.I det nämnda betänkandet redovisades bl.a.riksdagens tidigare beslut och principuttalandenangående ledamotsstödet (bet. 1988/89:KU39).Utskottet uttalade i detta sammanhang att man genomden höjda kostnadsersättningen försökte åstadkommaså stor valfrihet som möjligt för de enskildaledamöterna vad gällde tekniska hjälpmedel m.m.Avsikten var att ledamöterna skulle kunna utnyttjaden ökade kostnadsersättningen till att självainförskaffa teknisk utrustning eller till att ordnastöd i arbetet på hemorten i annan form.I ett senare betänkande (bet. 1993/94:KU18)behandlade utskottet motioner i vilka föreslogs attde enskilda ledamöterna personligen borde fådisponera över en viss del av de ekonomiska resursersom går till partierna. Enligt utskottets meningstod det partierna fritt att låta ledamöternadisponera en viss del av stödet till partigruppernai den mån det fanns ett starkt önskemål om detta.I sin bedömning hänvisade utskottet till de nyssrefererade uttalandena, och mot denna bakgrundavstyrktes den nämnda motionen (bet. 1995/96:KU26).Riksdagen beslöt på förslag avkonstitutionsutskottet att uppdra åtförvaltningsstyrelsen att undersöka ledamöternasåsikter om dispositionen av assistent/utredarstödetoch därefter eventuellt återkomma med förslag tillutformning av stödet (bet. 1997/98:KU1 s. 9).Utskottets förslag grundades på motioner (m), (fp),(c), (kd) och (mp), i vilka bl.a. frågan om enstörre flexibilitet beträffande användningen avassistent- och utredarstödet efterlystes. Utskottetanförde i sin bedömning i denna del att det fanns,mot bakgrund av att ledamöternas behov av stöd ärindividuella, skäl att undersöka om ledamöterna varnöjda med hur det nuvarande stödet disponeras.Med anledning av beslut harförvaltningsstyrelsen tillsatt en beredningsgruppmed uppgift att se över lagen (1994:1065) omekonomiska villkor för ledamöter bl.a.med avseende på en prövning av alternativa formerför ett förbättrat politiskt sekreterarstöd tillledamöterna och disponeringen av stödet.Beredningsgruppen kommer enligt vad utskotteterfarit att lämna sin rapport tillförvaltningsstyrelsen under våren 1999.Utskottets bedömningMed hänvisning till beredningsgruppens arbete ochaviserade rapport avstyrks motion K287 (m).Dureformens återupprättandeMotionenI motion 1998/99:K342 hemställer () att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet av attåterupprätta dureformen, åtminstone i Riksdagshuset.Enligt motionären har niandet börjat bli moderntigen. Denna tilltalsform skapar ett onödigt avståndmellan människor, och därför bör dureformenåterupprättas. bör föregå med gott exempeloch ta bort niandet.BakgrundI beslöts 1977 att titlarna (herr, fru,fröken) i tilltal i kammaren skulle ersättas medendast namn. Året därefter skrevs för första gångenett du in i protokollet sedan ()vägrat godkänna att hennes tilltal till OlofJohansson (c) i protokollet ändrades till ni. Praxisi i debattsammanhang är att ledamöternainte tilltalar varandra med du utan med namn. Detfrämsta skälet till detta är att ledamöterna ansesprimärt rikta sig till talmannen i sina anförandenoch därför tilltalar andra ledamöter via talmannen.Denna ordning låter sig inte alldeles lätt förenasmed de reformer som genomförts under senare år,t.ex. att ledamöterna tar repliker från bänkplats istället för talarstolen och att man använder sig avtvå talarstolar vid interpellationsdebatterna föratt åstadkomma en rappare och mera direktdebattstil. Eventuellt duande ledamöterna emellanjusteras i protokollet med ett undantag, nämligen isamband med att ledamöterna harangerar varandrainför förestående avgång.Utskottets bedömningUtskottet finner mot bakgrund avvad som redovisats i det föregåendeatt det inte föreligger något behovav att vidta någon åtgärd för attändra på den nuvarande ordningenvad gäller tilltal i kammaren.Tilltal ledamöterna emellan ochmellan ledamöterna och riksdagenspersonal är enligt utskottetsmening en privat angelägenhet ochingenting som bör hanågon uppfattning om. beträffande tid för propositionersavlämnandeatt med anledning av motionerna 1998/99:K266 och1998/99:K328 yrkande 8 som sin mening gertalmanskonferensen till känna vad utskottetanfört,2. beträffande antalet ledamöter iutskottenatt avslår motion 1998/99:K245,res. 1 (m)3. beträffande ändring av namn på miljö-och jordbruksutskottet m.m.att avslår motion 1998/99:K247,res. 2 (fp)4. beträffande motionstidenatt avslår motionerna 1998/99:K236 och1998/99:K322,5. beträffande besvarande avinterpellationeratt avslår motionerna 1998/99:K220 och1998/99:K328 yrkande 9,6. beträffande budgetprocessenatt avslår motionerna 1998/99:K326 yrkande 1 och1998/99:K332,7. beträffande inrättande av ettkommissionsinstitut i riksdagenatt avslår motion 1998/99:K328 yrkande 7,res. 3 (fp)8. beträffande registrering avlobbyisteratt avslår motion 1998/99:K207,9. beträffande arbetsrum förriksdagsledamöterna i valkretsenatt avslår motion 1998/99:K287,10. beträffande dureformensåterupprättandeatt avslår motion 1998/99:K342.Stockholm den 4 februari 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), (), (), (),(), JerryMartinger (m), (),(), KerstinKristiansson (s), (), (), vonder Esch (kd), (), Per (), ÅsaTorstensson (c), () och (). Antalet ledamöter i utskotten (mom. 2)Per , , och , samtliga (m), anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "I motion" och slutar med "motion K245(m)" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör nuvarande ordning vadgäller antalet ledamöter i utskotten skyndsamtförändras. Utskottet föreslår därför en återgångtill 15 ordinarie ledamöter i varje utskott.Riksdagsordningen bör således ändras så att det av 4kap. 3 § framgår att varje utskott skall ha 15ledamöter.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande antalet ledamöter i utskottenatt med bifall till motion 1998/99:K245 som sinmening ger talmanskonferensen till känna vadutskottet anfört.2. Ändring av namn på miljö- ochjordbruksutskottet m.m. (mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 6börjar med "I motion K247 (fp)" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motion K247(fp) att natur- och miljöfrågor frågor bör beredasfristående från frågor om bl.a. jord- och skogsbrukoch att miljö- och jordbruksutskottets namn motdenna bakgrund bör ändras till miljöutskottet.Jordbruks-, skogs- och fiskefrågor bör ocksåöverföras till näringsutskottet. bör medhänvisning till vad utskottet här anfört hostalmanskonferensen begära förslag till ändringar meddenna inriktning i riksdagsordningen.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande ändring av namn på miljö- ochjordbruksutskottet m.m.att med bifall till motion 1998/99:K247 som sinmening ger talmanskonferensen till känna vadutskottet anfört.3. Inrättande av ett kommissionsinstitut iriksdagen (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 13börjar med "Utskottet finner" och slutar med "K328yrkande 7 (fp) avstyrks" bort ha följande lydelse:Debatten om den s.k. IB-affären visar enligtutskottets mening på ett behov av att riksdagenskall kunna utse särskilda riksdagskommissioner, sombör vara ett komplement till den granskning somkonstitutionsutskottet löpande gör och avse sådanamera omfattande undersökningar som KU svårligen kanklara av inom ramen för den ordinarie granskningen.I varje särskilt fall bör enligt utskottets meningställning tas till om dessa kommissioner skall hamöjlighet att befria personer från gällandetystnadsplikter. Med hänvisning till detta börriksdagen uppdra åt talmanskonferensen att föreläggariksdagen förslag till lag om riksdagskommissioner.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande inrättande av ettkommissionsinstitut i riksdagenatt med bifall till motion1998/99:K328 yrkande 7 som sinmening ger talmanskonferensen tillkänna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeDureformens återupprättande (mom. 10)Per () anför:Du eller ni handlar om mycket mer än bara små ordmed två bokstäver. Det handlar om att bli tilltaladav och våga tilltala andra på jämlikt vis. För mångahar dureformen inneburit att de sluppit känslan avatt behöva "stå med mössan i hand". Det visar bl.a.Dagens Nyheters artikel om äldre isamhället, där svaret på frågan vilken händelse somvarit viktigast för dem personligen oftast varit:dureformen. Människor blev mer jämlika och det varlättare att föra samtal. Visst fanns det de som inteuppskattade förändringen, men i ett samhälle därpersonliga kvaliteter och människors lika värde ochmöjligheter skall stå i centrum - inte klass ochbörd - är duandet naturligt.Tyvärr börjar niandet bli på modet igen. Det gällerhela samhället. För många är ni enbart pluralform avdu och det nya niandet upplevs stötande. Det skaparonödiga avstånd mellan människor. Man kan fråga sigom populariteten för den äldre tilltalsformen baraär mode eller egentligen tecken på att vi är på vägin i ett nytt klassamhälle. Även i tycksdet bli allt vanligare både internt mellan ledamöteroch personal och externt i kontakt med allmänheten.Omskrivningar och tal i tredje person används ocksåallt oftare.Det är dags att återupprätta dureformen, denförenkling av tilltalet som en gånginitierade på Medicinalstyrelsen. (ledamöter och personal) borde, menar jag, föregåmed gott exempel genom att konse-kvent användatilltalsordet du internt och externt. Jag vill pådetta sätt fästa uppmärksamhet på en smygandeförändring och, vad jag anser, tillbakagång i vårtsätt att kommunicera på jämlika villkor.