bet · GM01AU5 · 1999-02-02 00:00:00 — Vissa frågor om arbetstid Utskottet behandlar i detta betänkande 12motionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1998om arbetstidsfrågor. I fokus står frågor omarbetstidsförkortning och flexibilitet iregelsystemen. Även övertidsfrågan tas upp.Samtliga yrkanden avstyrks, främst med hänvisningtill den arbetsgrupp för arbetstidsfrågor somtillsatts och som innefattar representanter förRegeringskansliet, och Miljöpartiet.Till betänkandet har fogats en gemensam reservationfrån , . Ett gemensamt särskilt yttrande haravlämnats av och . 1998/99:A233 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omövertidsarbete.1998/99:A241 av m.fl. (s) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att förkortaarbetstiden.1998/99:A255 av m.fl. (fp) variyrkas17. att hos regeringen begär förslag ny arbetstidslag i enlighet med vad i motionenanförts.1998/99:A257 av m.fl. (kd) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbetstiden.1998/99:A281 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förberedande avkortare arbetstid.1998/99:A288 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvidgadförsöksverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att omarbetstidsförkortning inte genomförs via avtalmellan arbetsmarknadens parter så avser riksdagenlagstifta om en generell arbetstidsförkortning.1998/99:A710 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om minskatövertidsarbete,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökatlöntagarinflytande över arbetstidens förläggning.1998/99:A810 av m.fl. (kd) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en möjlighet tillstörre flexibilitet i förläggning av arbetstid.1998/99:U704 av m.fl. (v)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sammanställning avförsök med förkortad arbetstid i Norden.1998/99:Sf255 av m.fl. (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om flexibel arbetstidoch job-sharing. InledningUtskottet behandlar i detta betänkande vissa frågorom arbetstid. Motionerna, som väckts under denallmänna motionstiden , tar upp frågorsom rör såväl olika aspekter på arbetstidens längdsom på dess förläggning.Det pågående samarbetet mellan densocialdemokratiska regeringen, ochMiljöpartiet, som bl.a. redovisats ibudgetpropositionen för (prop. 1998/99:1),berör fem områden, däribland sysselsättning. Påsysselsättningsområdet avser regeringen enligtbudgetpropositionen att tillsätta en arbetsgruppinom för att fördjupa underlaget iarbetstidsfrågor, bl.a. med representanter förVänsterpartiet och . Arbetsgruppen skallpresentera bedömningar av konsekvenserna av olikaarbetstidsförändringar samt lägga fram förslag omhur arbetet med arbetstidsfrågan bör bedrivasvidare.Utskottet har tidigare under behandlatmotionsyrkanden om inriktningen av sysselsättnings-och arbetsmarknadspolitiken som innefattat frågorrörande arbetstidsförkortning (bet. 1998/99:AU1).Motionerna refereras i det följande utan angivandeav årtal (1998/99).Arbetstidens längd och förläggningSom framgått behandlar vissa motioner frågor somfrämst rör arbetstidens längd, såsomarbetstidsförkortning och övertidsarbete, medanandra motionsförslag framför allt är inriktade påarbetstidens förläggning. Samband mellanarbetstidens längd och förläggning berörs också.Vänsterpartiet tar upp frågan om enarbetstidsförkortning i flera parti- ochkommittémotioner. I motion A288 (yrk. 1 och 2)hävdas att en förkortning med målet sextimmarsdag ären nödvändig välfärdsreform. Livskvalitet,jämställdhet, folkhälsa och rätten till arbetepåverkas positivt av en arbetstidsförkortning, anserVänsterpartiet. Reformen är nödvändig för attarbetslösheten varaktigt skall kunna minskas.Vänsterpartiet anser att det finns parlamentariskaförutsättningar för att inleda enarbetstidsförkortning under mandatperioden.Jämställdhet främjas av kortare arbetstid.Kvinnorna får dels ökade möjligheter att arbetaheltid och därmed större ekonomiskt oberoende, delsstärks deras ställning på arbetsmarknaden. Dettamedför bättre möjligheter till internutbildning,befordran och positiv löneutveckling. Förheltidsarbetande innebär förkortad arbetstid attmännens tid i lönearbete minskar. Därmed ökarförutsättningarna för större ansvarstagande ihushållet och för att utveckla nära relationer tillsina barn.Enligt motionärerna är sysselsättningen ett viktigtskäl till att förkorta arbetstiden.Arbetstidsförkortning leder till att arbetslöshetenminskar och fler får arbete.Vänsterpartiet anser att rättviseskäl talar för enlagstadgad arbetstidsförkortning. Erfarenheternavisar att generella arbetstidsförkortningar alltidkrävt lagstiftning. Om arbetstidsförkortning intesker via avtal mellan arbetsmarknadens parter bör engenerell arbetstidsförkortning genomföras vialagstiftning. Ekonomiska förutsättningar förbibehållen lön vid en förkortning bör tillskapasgenom en differentierad sänkning avarbetsgivaravgifterna.Den arbetsgrupp som regeringen avser att tillsättamed uppdrag att fördjupa underlaget iarbetstidsfrågan skall självfallet behandla fråganom en arbetstidsförkortning, anser partiet.För att inhämta mer kunskaper om företagsekonomiskaoch samhällsekonomiska effekter av enarbetstidsförkortning erfordras utvidgadförsöksverksamhet med sextimmarsdag inom nyasektorer och branscher. Sådan verksamhet börinitieras . Det behövs ekonomiskstimulans för arbetsgivare som deltar iförsöksverksamheten. Ett villkor måste vara attnyanställningar sker.I kommittémotion U704 (yrk. 3) begär Vänsterpartietatt information om de försök medarbetstidsförkortning som gjorts på olika håll iNorden sammanställs för att bilda underlag inför ettbeslut om en gemensam nordisk, generellarbetstidsreform.I motion A710 (yrk. 10 och 11) anser partiet attdet maximala tillåtna övertidsuttaget bör sänkastill och . Detbör fortfarande finnas möjlighet till dispens frånlagens övertidsregler. För att stimulera omvandlingav övertidsarbete till nyanställningar börtimkostnaden bli högre ju fler övertidstimmar somtas ut. Övertidsavgift vid överträdelse av lagensregler bör fastställas i förhållande till företagetsomsättning.Löntagarnas inflytande över arbetstidensförläggning måste förstärkas. Normer förarbetstidens förläggning bör fastställas ikollektivavtal.Kristdemokraterna förespråkar i motion A257 (yrk. 9)mer flexibla arbetstider och stor öppenhet för nyaarbetstidsmönster. Det är arbetsgivaren ocharbetstagarna som skall fastställa arbetstidenlokalt. Arbetstiden bör kunna vara mer säsongs-och/eller konjunkturanpassad och i störreutsträckning kunna variera utifrån livssituationen.Det bör övervägas en möjlighet att införa rätt förtvå arbetstagare med samma kompetens ocharbetsuppgifter att dela på ett heltidsarbete ochfördela arbetstiden sinsemellan. Också ikommittémotion A810 (yrk. 6) och i motion Sf255(yrk. 5) pläderar för sådanarbetsdelning, bl.a. i syfte att gagnasmåbarnsföräldrar.Kristdemokraterna anser att den framtidaarbetstidslagstiftningens huvuduppgift blir attbalansera den enskildes önskemål om arbetstidensförläggning med verksamhetens behov och kravet på engod arbetsmiljö.Partiet anser att det är önskvärt med fler projektoch försök med förkortad arbetstid och arbetsdelning(job-sharing). Man avvisar lagstiftning omarbetstidsförkortning. Det är arbetsgivaren ocharbetstagarna lokalt som skall komma överens omarbetstiden. Enligt har det intebelagts att en allmän arbetstidsförkortning skulleleda till fler arbetstillfällen.Folkpartiet anser i motion A255 (yrk. 17) att en nyarbetstidslag måste utformas så att den uppmuntrarflexibilitet och inte innebär lagstadgadnormalarbetstid. Lagen måste medge att arbetstidenkan fastställas efter överenskommelse mellanarbetsgivaren och den enskilde arbetstagaren.Partiet avvisar lagstiftning omarbetstidsförkortning av sysselsättningsskäl.Ronny och () anser imotion A233 att det finns anledning att sökabegränsa övertidsarbetet och att göra en översyn avhur övertidsstatistiken kan förbättras. Frågorna börbehandlas i den arbetsgrupp som skall tillsättas iRegeringskansliet.Inger m.fl. (s) anser i motion A241 atten första förkortning av den generella arbetstidenbör påbörjas via avtal senast 1999.Förutsättningarna för arbetstidsförkortningar måstebedömas med hänsyn till effekterna av redangenomförda förkortningar och behovet av ekonomisktutrymme för vård, omsorg och skola. I vilkenutsträckning arbetstidsförkortningar sker måste varaberoende av dels de anställdas val mellan kortarearbetstid och reallöneökningar, dels kraven på godaproduktionsförutsättningar. Om arbetsmarknadensparter inte lyckas lösa frågan omarbetstidsförkortning genom avtal bör den bliföremål för lagstiftning. Den arbetsgrupp somregeringen skall tillsätta bör utifrån dessaförutsättningar ta fram förslag om arbetstidsfrågansframtida behandling.Agneta m.fl. (s) förespråkar i motion A281kortare arbetstid. Motionärerna anser att regeringenbör tillsätta en arbetsgrupp som skall förberedalagstiftning om arbetstidsförkortning i det fallarbetsmarknadens parter intekan träffa avtal om förkortad arbetstid.Utskottet vill nämna att ochMiljöpartiet i motioner som lagts fram underallmänna motionstiden framförtsynpunkter på frågan om arbetstidsförkortning. Deaktuella motionsyrkandena har behandlats ibetänkandet 1998/99:AU1.Moderaterna har i motion Sk310 poängterat att engenerell arbetstidsförkortning motverkar tillväxt.Utrymmet för löneökningar minskar. Risken är attenklare arbetsuppgifter rationaliseras bort elleratt de lägsta lönerna sänks.Miljöpartiet har lagt fram motionsförslag omarbetstidsförkortning i motionerna So309 och N334.Partiet anser att det är viktigt att sänkanormalarbetstiden, i ett första steg till 35 timmari veckan på väg mot 30-timmarsvecka.BakgrundDen parlamentariskt sammansatta Arbetstidskommitténlämnade sitt slutbetänkande Arbetstid - längd,förläggning och inflytande (SOU 1996:145) tillregeringen . Betänkandet hardärefter remissbehandlats och varit föremål förberedning i . Enligt vadsom framgår av budgetpropositionen för (prop. 1998/99:1) har ett särskilt projektgenomförts i anslutning till beredningen avutredningsförslagen. Syftet med projektet har varitatt initiera en fördjupad diskussion kringarbetstidsfrågan.Vissa kompletterande uppgifterNedan redovisar utskottet vissa statistiskauppgifter om arbetstid. Utskottet vill framhålla attmånga statistiska mätningar av arbetstid ärbehäftade med osäkerhet. Vidare kan olika mått påoch jämförelser av arbetstid leda till vitt skildaslutsatser, vilket gör att man måste iakttaförsiktighet vid användningen avarbetstidsstatistik.Utskottet angav i betänkandet 1997/98:AU8 Vissafrågor om arbetstid att en kartläggning gjorts avsvensk forskning om arbetstidens längd ochförläggning. har vidare en studie aveuropeisk arbetstidspolitik publicerats. Studien hargenomförts på uppdrag av Rådet förarbetslivsforskning och Institutet förarbetsmarknadspolitisk utvärdering.I studien redovisas arbetstidsutvecklingen i ettantal länder. Diagram 1 visar utvecklingen av denårliga arbetstiden bland sysselsatta i ochytterligare fyra länder . Arbetstidenhar mätts som totala antalet arbetade timmardividerat med genomsnittligt antal sysselsatta(inkl. egenföretagare).Av diagrammet framgår att årsarbetstidenfortlöpande har minskat i ochTyskland. I reducerades den fram tillbörjan av , därefter kom en period medökad arbetstid och inträdde en periodmed endast små förändringar. uppvisadeockså kontinuerligt minskad arbetstid fram tillbörjan av . Därefter var förändringarna avmycket begränsad omfattning. Även i minskadeårsarbetstiden successivt fram till 1980-taletsbörjan men därefter har den ökat. visardiagrammet att hade den näst lägstaårsarbetstiden bland de fem redovisade länderna.I Employment Outlook görs motsvarandejämförelse mellan totalt 14 . Av denframgår att hade den tredje kortastearbetstiden. Endast i och varårsarbetstiden kortare.Diagram 1 Utvecklingen av den årliga arbetstiden,sysselsattaKälla: (1998)Män har genomgående längre arbetstider än kvinnor. Detframgår av diagram 2 som visar hur medelarbetstiden pervecka har utvecklats . Diagrammetredovisar faktiskt arbetad tid för hel- ochdeltidsarbetande i olika åldersgrupper uppdelat efter kön.Medelarbetstiden för män i harvarit i stort sett oförändrad . Förkvinnor i samma åldersgrupp steg den och har sedan legat kvar tämligen oförändrad pådenna högre nivå. Arbetstiden har stigit för såväl äldrekvinnor som äldre män . För yngre personer harutvecklingen varit den motsatta. Medelarbetstiden pervecka har långsamt minskat för både yngre män och yngrekvinnor . Därefter harmedelarbetstiden fortsatt sjunka något för unga män medanden stigit något för unga kvinnor.Diagram 2 Medelarbetstid för personer i arbete 1987-1998.Antal veckoarbetstimmar. Män respektive kvinnor.Källa: (justerade) Årsmedeltal 1987-1998Diagram 3 och 4 redovisar förekomsten avövertidsarbete enligt SCB:sarbetskraftsundersökningar (). Av diagram 3framgår hur stor andel av anställda män och kvinnori olika åldersgrupper som arbetade övertid ochmertid . Endast personer med längreveckoarbetstid än redovisas. Diagrammetvisar att övertidsarbete är klart mansdominerat. Merän två tredjedelar av övertidsarbetet utfördes avmän. Bland män var det vanligast förekommande och bland kvinnor iåldersgruppen 45-54 år.Diagram 3 Andel anställda män och kvinnor i olikaåldersgrupper, med längre arbetsvecka än , somarbetade övertid och mertid 1998Källa: Arbetskraftsundersökningarna () 1998Övertidsarbetets utveckling framgårav diagram 4. Där visas hur stor andel mänrespektive kvinnor som arbetade övertid åren1993-1998. Efter en relativt kraftig uppgång avandelen som arbetade övertid mellan åren 1993 och1994 har andelen minskat något.Diagram 4 Andel män och kvinnor som arbetade övertidav antalet anställda 1993-1998Källa: AKUTabellen nedan visar att antalet övertids-respektive mertidstimmar i genomsnitt föranställda (båda könen) varit relativt oförändratunder femårsperioden. Antalet övertidstimmar somutförts av kvinnor har dock minskat något medan enökning skett när det gäller antalet övertidstimmarsom utförts av män. Av tabellen framgår vidare attandelen övertids- respektive mertids-timmar avfaktiskt arbetad tid för anställda undergått småförändringar under åren 1994-1998.Tabell. Övertids- respektive mertidstimmar föranställda 1994-1998----------------------------------------------------|År Antal timmar i Andel i % av || genomsnitt faktiskt || (1 000-tal) arbetad tid, || båda könen |---------------------------------------------------| Män KvinnorBåda || könen |---------------------------------------------------|1994 1 726 1 004 2 730 2,7 |---------------------------------------------------|1995 1 716 985 2 702 2,6 |---------------------------------------------------|1996 1 730 942 2 672 2,6 |---------------------------------------------------|1997 1 769 978 2 747 2,7 |---------------------------------------------------|1998 1 778 961 2 739 2,6 |---------------------------------------------------Källa: Arbetskraftsundersökningarna ()Många avtal som slöts i årsavtalsrörelse inkluderade arbetstidsförkortning.Formerna för förkortning varierade avsevärt mellanolika avtalsområden. Enligt en kartläggning avavtalsutvecklingen som utförts avArbetslivsinstitutet har det lokala inflytandet överarbetstidsfrågorna ökat. Det är för tidigt att dranågra slutsatser om vilka faktiskaarbetstidsförändringar som följer av avtalen eftersomnågon samlad information om prioriteringarna på lokalnivå inom olika avtalsområden ännu inte finnstillgänglig. I sammanhanget kan nämnas att Institutetför arbetsmarknadspolitisk utvärdering anslagit medeltill ett forskningsprojekt om effekter av avtaladarbetstidsförkortning. I projektet skall inverkan påfaktiskt arbetad tid respektive lön studeras.Enligt SCB:s Undersökningar av levnadsförhållandena1994-95 förefaller möjligheterna för anställda attpåverka arbetstidens förläggning har ökat väsentligt.I undersökningen 1994-95 sade sig helt saknainflytande över arbetstidens förläggning. Det är 10procentenheter färre än 1986-87. Arbetstidernauppvisar större variation i förläggningenän tidigare. Andelen som enbart arbetar regelbundendagtid sjunker sakta, enligt (ULF-undersökningarna. Rapport 92, 1998).Utskottets ställningstagandeSom framgått skall en arbetsgrupp förarbetstidsfrågor med representanter förRegeringskansliet, och Miljöpartietbedöma konsekvenserna av olika arbetstidsförändringarsamt lägga fram förslag om hur arbetet medarbetstidsfrågan bör bedrivas vidare.Enligt vad utskottet erfarit skall gruppen, somtillsattes , bedöma förutsättningarnaför och analysera konsekvenserna av olikaarbetstidsförändringar (flexibel årsarbetstid,kortare veckoarbetstid eller andra alternativaarbetstidsförkortningar). Bedömningen och analysenskall göras utifrån en rad olika aspekter, exempelvisjämställdhet, lönebildning, tillväxt, produktivitetoch sysselsättning. Den skall också omfattakonsekvenser för offentliga finanser ochvälfärdssystem. Arbetsgruppen skall vidare bl.a. geen samlad överblick över och redovisa resultaten avde senaste svenska försöken medarbetstidsförkortningar och flexibel arbetstid.Gruppen skall presentera förslag om hur arbetet medarbetstidsfrågor skall bedrivas vidare. Den skall hafortlöpande kontakter med arbetsmarknadens parter.Arbetet beräknas vara slutfört våren 2000.Arbetstidsfrågan kan mot denna bakgrund väntas få eningående genomlysning i arbetsgruppen. I fleramotioner reses krav på att vissa angivna frågor börbehandlas i den aktuella gruppen. Utskottet bedömeratt så kommer att bli fallet och anser att deaktuella motionsyrkandena såtillvida blirtillgodosedda.Utskottet utgår från att arbetstidsdebatten kommeratt fortgå medan arbetsgruppen verkar. Inte minsttill följd av de kollektivavtal som slutits undersenare tid kommer kunskapsnivån att öka och nyaerfarenheter kunna inhämtas. Utskottet anser att detvore fel att föregripa gruppens arbete och kommandeförslag från regeringen. Det kan dock finnasanledning att slå fast att utskottet anser att detrådande förhållandet mellan lag och kollektivavtalbör behållas. Det grundläggande skyddet bör anges ilagstiftningen. Parterna bör sedan själva så långtsom möjligt kunna anpassa de grundläggande reglerna ilagen till de specifika förhållanden som råder påavtalsområdet. Dispositiviteten är en förutsättningför att man skall kunna ha allmängiltiga regler.Utskottet avstyrker med det anförda samtliga nubehandlade motions-yrkanden. Utskottet hemställerbeträffande arbetstidens längd ochförläggningatt avslår motionerna 1998/99:A233, 1998/99:A241,1998/99:A255 yrkande 17, 1998/99:A257 yrkande 9,1998/99:A281, 1998/99:A288 yrkandena 1 och 2,1998/99:A710 yrkandena 10 och 11, 1998/99:A810yrkande 6, 1998/99:U704 yrkande 3 samt1998/99:Sf255 yrkande 5.res. 1 (m, kd, c, fp)den 2 februari 1999På arbetsmarknadsutskottets vägnarJohnny AhlqvistI beslutet har deltagit: (), HansAndersson (v), (), MikaelOdenberg (m), (), (),(), (), PatrikNorinder (m), (), (), (), (), BarbroJohansson (mp), () och (). Arbetstidens längd och förläggningMargareta (), (), StefanAttefall (kd), (), (), () och () anserdels att utskottets ställningstagande bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning finns det starka skälsom talar för en ökad flexibilitet i arbetstiderna.Arbetstidslagstiftningen måste utformas så attarbetsgivare och arbetstagare i större utsträckninglokalt kan fastställa arbetstiden efter sina behovoch önskemål. Båda parter gynnas av en sådanutveckling.För arbetstagaren är det positivt att, utifrånarbetslagets möjligheter, få större inflytande överarbetstidens förläggning eftersom detta medför bättreförutsättningar att kombinera arbete med exempelvisstudier, tid med barnen eller fritidsaktiviteter. Denökade flexibilitet i arbetstiderna som utskottetförordar ligger i linje med utvecklingen på en modernarbetsmarknad och kan ta sig många olika uttryck.Job-sharing (arbetsdelning) innebär exempelvis atttvå personer med lika kompetens delar på ett jobb.Det möjliggör för två föräldrar eller två familjeratt dela jobb och samverka om barnomsorg. Mångaungdomar har projektanställningar där det ärfrågan om att utföra en bestämd uppgift snarare änatt tillbringa ett visst antal timmar på enarbetsplats. Vid distansarbete utfört i hemmet kanarbetstidens förläggning variera väsentligt såvälöver dagen som över veckan eller annan tidrymd.Möjligheter att påverka den egna arbetstiden ärenligt utskottet mycket motivationsskapande.Arbetstiden kan också variera mellan olika faser ilivscykeln.Också arbetsgivaren gynnas av minskadarbetstidsreglering. Genom att flexiblare arbetstiderkan innefatta exempelvis säsongs- ellerefterfrågeanpassad arbetstid ökar möjligheterna attbehålla arbetskraften i en konjunktursvacka eller vidminskad orderingång. En arbetstidspolitik som främjarfler arbetstillfällen genom företagande bidrar tillatt pressa ner den totala arbetslösheten och till attöka antalet sysselsatta.Utskottet kan inte ställa sig bakom motionsyrkandenom lagstiftad arbetstidsförkortning. Enligt deforskningsrön som presenterats finns detinte några samstämmiga resultat som visar att engenerell arbetstidsförkortning långsiktigt skullekunna minska arbetslösheten.Med det ovan anförda ansluter sig utskottet tillmotionerna A255, A257, A810 och Sf255, samtliga iberörda delar. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan bort ha följandelydelse:beträffande arbetstidens längd och förläggningatt med anledning av motionerna 1998/99:A255 yrkande17, 1998/99:A257 yrkande 9, 1998/99:A810 yrkande6 och 1998/99:Sf255 yrkande 5 samt med avslag påmotionerna 1998/99:A233, 1998/99:A241,1998/99:A281, 1998/99:A288 yrkandena 1 och 2,1998/99:A710 yrkandena 10 och 11 samt1998/99:U704 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilt yttrandeArbetstidHans Andersson (), () och BarbroJohansson (mp) anför:Vi står bakom utskottets ställningstagande ochnoterar med tillfredsställelse den klargörandeskrivning som finns beträffande förhållandet mellanlag och kollektivavtal. Vi kan ha förståelse för attdet arbete som skall utföras i den arbetsgrupp somutsetts inom inte föregrips, ändå lyfta fram några kompletterande synpunkter.Arbetstidsförkortning är en omistlig del av eneffektiv politik för full sysselsättning. Men engenerell arbetstidsförkortning är en stor reform sominte kommer att kunna genomföras utan vissaomställningsproblem. För att underlätta omställningenoch skapa goda förutsättningar för ett smidigtgenomförande av reformen behövs breda erfarenheterfrån olika branscher med olika arbetstidsmönster.Förutsättningarna är olika inom stora och små företagliksom inom varu- och tjänstesektorn. Vi vill därförunderstryka vikten av att ekonomiskt och på andrasätt stimulera en utvidgad försöksverksamhet redan nuoch att dra nytta av de resultat som framkommit ivåra nordiska grannländer med delvis likartadarbetsmarknadsstruktur.Det är vår uppfattning att som det ärviktigt att ge utrymme för individuella variationeroch anpassning till verksamhetens krav är detnödvändigt att förstärka arbetstagarnas avtalsmässigainflytande över arbetstidsförläggningen. Detta är enviktig demokratifråga som det i grundenhandlar om människors välfärd och livskvalitet ivardagen.Övertidsuttaget har ökat kraftigt under 1990-taletskrisår. Trots massarbetslösheten visar undersökningaratt den registrerade och dolda övertiden motsvarar130 000 heltidsjobb. En del av denna volym ärgivetvis nödvändig för att klara oförutseddasituationer men mycket är en följd av enarbetsgivarstrategi som med slimmade organisationerförutsätter stora övertidsuttag för att klara normalasituationer. Det borde vara ett gemensamt intresseatt nedbringa övertidsuttaget.