bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Motionerna avstyrks iberörda delar.Utskottet förutsätter att regeringen bereder fråganom miljöstöd så att de politiska partierna gesmöjlighet att ta ställning till förslaget. Därmedavstyrks motionerna MJ253 (v) yrkande 4 och MJ256(m) yrkande 7 delvis.I anslutning till motionen om miljöstöd tillnyponodling erinrar utskottet om att miljöstödetinte får utformas som ett allmänt produktionsstöd.Däremot utesluter utskottet inte att odling avsvenska nypon skulle kunna motiveras av miljöskäloch ingå i ett särskilt svenskt delprogram.Utskottet utgår från att regeringen uppmärksammarmöjligheten att inom ramen för det nyafemårsprogrammet pröva förutsättningarna för ettmiljöstöd till den svenska nyponodlingen. bedömning är syftet med motion MJ203 (m)yrkandena 1 och 2 med det anförda i allt väsentligttillgodosett. Yrkandena påkallar således ingenriksdagens vidare åtgärd.Som utskottet tidigare framhållit (se bet.1997/98:JoU3 s. 11-13) har , påregeringens uppdrag, i samråd medRiksantikvarieämbetet, utarbetat en nationellbevarandeplan för odlingslandskapet. Huvudsyftet medbevarandeplanen är att presentera de, i ettnationellt perspektiv, mest bevarandevärda ängs-och hagmarkerna och de värdefullastehelhetsmiljöerna i odlingslandskapet. Ibevarandeplanen framhålls särskilt att fäbodar hörtill de jordbruksmiljöer som finns i hävd iså liten omfattning att samtliga som brukas börbetraktas som viktiga att bevara från nationellsynpunkt. Enligt vad utskottet erfarit har dockarbetet med ett åtgärdsinriktat program förgenomförandet av den redovisadebevarandeplanen försenats och påbörjas först underår 1999. arbete medbevarandeplanen (kulturmiljövärden) beräknas varaklar . På regeringens uppdrag harJordbruksverket utvärderatmiljöersättningsprogrammet (rapport 1997:10). Bl.a.föreslås för nästa programperiod att miljöstödetäven skall omfatta restaurering av värdefulla natur-och kulturmiljöer. Härigenom förbättrasmöjligheterna att kunna söka det ordinariemiljöstödet. Med det anförda och i avvaktan på denkommande beredningen av ovan nämndautredningsförslag beträffande fortsatt inriktningoch innehåll i ett svenskt miljöprogram föreslårutskottet att motion MJ206 (c) yrkandena 1 och 2 nulämnas utan vidare åtgärd.När det gäller den ekologiska äggproduktionen villutskottet anföra följande. Ett visst stöd utgår tillrådgivning om ekologisk äggproduktion inom ramen förjordbrukets miljöprogram. En konsulenttjänstfinansieras delvis inom miljöprogrammet. Ävenframtagandet av kursmaterial och stöd tilldokumentation av olika projekt med inriktning påekologisk äggproduktion finansieras med sådanamedel. I detta sammanhang bör även behovet avutbildning och rådgivning om alternativa system förinhysning av höns uppmärksammas. Medel för ändamåletkan disponeras från anslag E 3 Djurhälsovård ochdjurskyddsfrämjande åtgärder. för avseendeStatens jordbruksverk (beslut ) får högst600 från anslaget användas till rådgivningoch information för att underlätta övergången tillalternativa inhysningssystem för värphöns. Med detanförda avstyrker utskottet motion MJ204 (mp)yrkandena 1 och 2 i den mån den inte kan ansestillgodosedd.Enligt utskottet är det väsentligt att dengenetiska variation som representeras av våralantraser bevaras för framtiden. EG:s miljöprogramsyftar till att omfatta alla hotade lokalahusdjursraser som har svårt att konkurrera medframavlade raser med stor avkastningsförmåga.Samtidigt vill utskottet som en allmän synpunktframhålla att huvudsakliga uppgift ifråga om EG:s miljöstöd måste vara att ange merövergripande synpunkter på stödets omfattning ochinriktning. Mer detaljerade bedömningar angåendevilka raser som bör stödjas och vilka villkor som iövrigt skall gälla för stödet och bevarandearbetetmåste göras av regeringen och framför alltJordbruksverket. Utskottet utgår ifrån att nu nämndamyndigheter noga följer utvecklingen på detta områdeoch vid behov kompletterar nuvarande stödformer. Meddet anförda avstyrker utskottet motionerna MJ214(mp) yrkandena 3 och 4, MJ240 (kd) yrkande 3 ochMJ244 (c) i den mån de inte kan anses tillgodosedda.När det gäller stöd till lantrasföreningarna aktuella rådsförordningen (2078/92) möjlighetatt stödja kurser, praktik och demonstrationsprojekt(artikel 6). Medel för ändamålet kan disponeras frånanslagen B12 Kompletterande åtgärder inom jordbruketoch B13 Från EG-budgeten finansierade kompletterandeåtgärder inom jordbruket. Enligt regleringsbrevetför avseende (beslut ) får disponeramedel från anslagen för att organisera och genomförasådan utbildning, information och sådanademonstrationsprojekt inom jordbruket som ärförenliga med artikel 6 (s.k. UID-stöd). Högst från anslagen får användas för att främjabevarandet av de utrotningshotade husdjursrasernaardenner, nordsvensk brukshäst och gotlandsruss. Meddet anförda avstyrks motion MJ214 (mp) yrkandena 5,6 och 8.Administration, m.m.MotionernaEnklare regler, m.m.Enligt motion MJ201 (m) skall svenska myndigheterarbeta för större enkelhet i regelsystemet (yrkande5). I motion MJ215 (m) framhålls att riksdag ochregering har ett ansvar för att inom genomJordbruksverket och berörda lantbruksenheterminimera bidragskrånglet. Enligt motion MJ219 (c) ärdet av nationellt intresse att administrationenbidrar till att svenskt jordbruk kan få det stöd somdet är berättigat till. Administrationen skall inteorsaka onödiga kostnader, vare sig internt ellerexternt hos t.ex. jordbrukarna. Enkelhet måste varamålet i utformningen av administrationen (yrkande8). En förenkling av administrationen kringkartavgiften begärs i motion MJ224 (kd) yrkande 12.En översyn bör vidare göras av det statistiskauppgiftslämnandet i syfte att förenkla för denenskilde lantbruksföretagaren (yrkande 17).I motionerna MJ205 (c) yrkande 4 och MJ219 (c)yrkande 5 framhålls att jordbruket, alltsedan detsvenska EU-inträdet, erhåller en del av sinaintäkter i form av EG-stöd. Stödet är av storbetydelse för de enskilda lantbrukarna. Med dagenssystem görs en samlad utbetalning av EG-stödet islutet av året. För många kan det innebära att manmåste låna till driften i avvaktan på att EG-stödetbetalas ut. Regeringen bör överväga att förändrasystemet så att utbetalningar av EG-stöd kan görasvid flera tillfällen under året.Jordbrukets blockdatabasEnligt motion MJ224 (kd) skall lantbrukarna ejbelastas med kostnader för hållande av registerföranledda av EU-krav, såsom kartavgift och avgiftför djurdatabas (yrkande 11). I motion MJ227 (m)framhålls att det är angeläget att lantbrukarna inomolika EU-länder konkurrerar på lika villkor. Därförbör kartavgiften tas bort. Enligt motion MJ256(m)yrkande 8 skall staten finansiera uppbyggnaden avblockdatabasen inom ramen för myndighetsanslageninom jordbrukets område i stället för via en extrakartavgift.Övriga administrativa frågorI motion MJ231 (kd) yrkas att nya former för löpandekonsekvensutredningar prövas under förhandlingarnasgång och att då skall utgöra prognosområde(yrkande 2). Enligt motion MJ246 (kd) harJordbruksverket en mycket formalistisk syn när detgäller tillämpning av bl.a reglerna för ekologiskodling i förordningen EEG nr 2078/92. Reglerna skallvara till för att underlätta och strukturera enverksamhet i stället för att vara ett nålsöga somhindrar en positiv utveckling. I motion MJ771(mp)framhålls betydelsen av samarbete mellan olikaenheter vid länsstyrelserna för att tillvaratatillgänglig kompetens (yrkande 4). Vidareuppmärksammas behovet av ökade resurser tilllänsstyrelsernas arbete med att bevara biologiskmångfald (yrkande 5). Betydelsen av mer direktrådgivning (gårdsvandringar) i fält till brukare avängs- och hagmarker betonas (yrkande 6).Utskottets övervägandenEnklare regler, m.m.Den svenska administrationen av EU:s gemensammajordbrukspolitik måste vara utformad så att denmedverkar till att uppfylla EU:s och mål omett bärkraftigt och effektivt jordbruk, biologiskmångfald, bibehållet kulturlandskap och regionalutveckling. skall administrationen inteorsaka onödiga kostnader, och enkelhet måste därförvara målet i utformningen av denna. I dettasammanhang bör uppmärksammas att en särskildutredare, på regeringens uppdrag, i december 1998överlämnade ett betänkande ommyndighetsorganisationen på jordbrukets område motbakgrund av det svenska EU-medlemskapet (SOU1998:147). Utredningens överväganden omfattar bl.a.möjligheterna att inom ramen för gällanderegelsystem förenkla och förbilligaadministrationen. Som utskottet anfört ovan harregeringen gett en särskild utredare i uppdrag attlämna förslag till fortsatt inriktning och innehålli ett svenskt miljöprogram. Enligt direktivet(dir. 1998:11) är en viktig utgångspunkt förutredaren att lämna förslag till förenklingar avregelverket. Därmed underlättas administrationen ochdet blir lättare för lantbrukarna att överblicka deolika ersättningsformerna. Förenklingarna skallkunna genomföras utan att miljönyttan försämras.Även förslagen i Agenda kan förväntas ökamöjligheterna att förenkla de berörda regelsystemen.Enligt utskottets bedömning är syftet med motionernaMJ201 (m) yrkande 5, MJ215 (m), MJ219 (c) yrkande 8och MJ224 (kd) yrkandena 12 och 17 med det anförda iallt väsentligt tillgodosett. Yrkandena påkallarsåledes ingen ytterligare åtgärd.Frågan om utbetalning av EG-stödet vid mer än etttillfälle är komplicerad och kan endast ibegränsad omfattning regleras i nationella beslut.Enligt t.ex. EG:s grundförordning om ett stödsystemför producenter av vissa jordbruksgrödor (EEG1765/92) skall utbetalning enligt denna förordningske . Fördjurbidrag och miljöstöd finns liknande regler. Förde aktuella stödformerna gäller dessutom att Sverigeförskotterar ersättningen av nationella medel ocherhåller återfinansiering av EG närmast följandebudgetår. Skulle en utbetalning göras tidigt underåret uppstår betydande merkostnader för räntor påförskotterade ersättningar. Därtill kommer deadministrativa merkostnaderna för ytterligare enutbetalningsomgång. Också med hänsyn tillbestämmelserna om ansökningsfrister för olikastödformer och systemet med kontroller i fält undersommar och höst är det mindre lämpligt att göra enutbetalning . Med det anfördaavstyrker utskottet motionerna MJ205 (c) yrkande 4och MJ219 (c) yrkande 5.Jordbrukets blockdatabasEnligt beslut med anledning avproposition 1996/97:48 skall kostnaderna för dendigitala blockdatabas varpå de arealbaserade EG-stöden beräknas finansieras av en kartavgift (bet.1996/97:JoU7, rskr. 1996/97:157). Enligtförordningen (1997:183) om kartavgift i ärenden omjordbruksstöd skall kartavgiften gällastödansökningar inlämnade . Motbakgrund av det anförda avstyrks motionerna MJ224(kd) yrkande 11, MJ227 (m) och MJ256 (m) yrkande 8.Övriga administrativa frågorUtskottet anser inte att bör göra ettuttalande i enlighet med det i motion MJ231 (kd)yrkande 2 framförda förslaget om löpandekonsekvensutredningar med anledning av arbetet medreformeringen av den gemensamma jordbrukspolitiken.Motionen avstyrks i berörd del.Vidare avstyrks det i motion MJ246 (kd) framfördaförslaget att skall uttala sig omJordbruksverkets tillämpning av vissa regler omekologisk odling. Enligt utskottets mening ståryrkandet ej i överensstämmelse med de principer sombör gälla i fråga om ansvarsfördelningen mellanriksdagen och myndigheterna.Utskottet är inte heller berett att föreslå någotuttalande från sida om länsstyrelsernasarbete med bevarandet av den biologiska mångfalden.När det gäller direkt rådgivning i form av bl.a.gårdsvandringar ingår detta enligt vad utskotteterfarit redan som en viktig del i arbetet medmiljöersättningsprogrammets delprogram förutbildning, information och demonstrationsprojekt(det s.k. UID-programmet). Motion MJ771 (mp)yrkandena 4, 5 och 6 avstyrks.TrädgårdsnäringMotionernaI motion MJ208 (m) yrkande 1 efterfrågas motbakgrund av att harmoniseringen avväxtskyddsfrågorna inom EU är kraftigt försenad, enutredning av trädgårdsnäringensbekämpningsmedelssituation. I motionens yrkande 2anförs att ett bättre och generösare utformat REKO-stöd skulle kunna ge snabba miljöresultat församhället. Även anser i motionMJ241 yrkande 5 att REKO-stödet bör ses överavseende trädgårdsodling.Enligt motion MJ209 (m) bör agera för attett särskilt övergångsstöd för yrkesmässig ekologiskodling av trädgårdsväxter i växthus införs.För att öka utbudet av ekologiskt odladeträdgårdsprodukter föreslås i motion MJ220 (v)yrkande 1 att regeringen skall ta initiativ till attformulera målsättningar för hur stor andel avträdgårdsodlingen som skall vara ekologiskt odlad.Motionerna MJ224 (kd) yrkande 29 och MJ255 (m)yrkande 1 behandlar båda konkurrensvillkoren för denyrkesmässiga trädgårdsodlingen. I den förra anförsatt de svenska odlarna har betydligt sämrekonkurrensvillkor än sina europeiska konkurrentervad gäller bl.a. skatter och investeringsstöd. I densenare anförs dessutom att en förbättring avkonkurrensförhållandena bör ta sikte på attförstärka de fördelar som svenska produkter skullekunna utnyttja för export till bl.a. övriga EU.I motionerna MJ224 yrkande 31 och MJ241 yrkandena 2och 3 (båda kd) föreslås att ett generelltinvesteringsstöd för trädgårdsnäringen införs ienlighet med EG:s maximala normer. I motionernayrkas därutöver att regeringen bör få i uppdrag attkomma med förslag till ett nationellt stödprogramför miljöförbättrande och energibesparande åtgärder.Dessutom anförs i motionernas yrkande 34 respektive6 att stödet till ekologisk odling inom EU ocksåskall innefatta stöd till ekologisk växthusodling.Även i motion MJ252 (s) föreslås att stödet tillekologisk odling inom EU bör utökas till att omfattaväxthusodlingen. Vidare anser motionärerna att enöversyn bör göras av investeringsstödet tillträdgårdsnäringen samt att frågan om ett särskiltstödprogram för produktutveckling bör behandlas.I motionerna MJ220 (v) yrkande 2 och MJ241 (kd)yrkande 7 påtalas behovet av kollektivautvecklingsfonder för trädgårdsnäringen. Regeringenbör därför enligt den sistnämnda motionen utredaförutsättningarna för en sådan fond och därefteråterkomma till riksdagen.Utskottets övervägandenInom EU ingår trädgårdsprodukter i den gemensammajordbrukspolitiken (CAP). EG:s nya marknadsordningför färska frukter och grönsaker antogs (rådets förordning (EG) nr 2200/96).Marknadsordningen syftar främst till att minskaöverskottsproduktionen inom sektorn genom att efteren övergångsperiod begränsa gemenskapsstödet föråterköp av frukt och grönsaker. Inom ramen förmarknadsordningen kan godkändaproducentorganisationer erhålla investeringsstöd förgemensamma åtgärder genom s.k. driftsfonder. Dessadriftsfonder finansieras till hälften av gemenskapenoch till hälften av producentorganisationernasmedlemmar. Trädgårdsnäringen omfattas även av vissastödformer inom det svenska miljöprogrammet förjordbruket (rådets förordning (EEG) nr 2078/92).Regeringen har som tidigare nämnts tillkallat ensärskild utredare med uppdrag att lämna förslag tillfortsatt inriktning för och innehåll imiljöprogrammet för . Uppdragetskall redovisas senast den 30 juni 1999.Trädgårdsodlingen kan även erhålla investeringsstödför vissa åtgärder i enlighet med rådets förordning(EG) nr 950/97.Ett flertal av de frågor som tas upp i motionernahar behandlats av utredningen om livsmedelssektornsomställning och expansion (SOU 1997:167). Somtidigare nämnts bereds utredningens förslag förnärvarande i Regeringskansliet.Miljöersättningsprogrammet 1998 med ett nytt delprogram förfrämjande av ett resurshushållande konventionelltjordbruk i hela landet (prop. 1997/98:2, bet. JoU9).Syftet med stödet är att genom förbättrade kunskaperminska riskerna med bekämpningsmedel inom jordbruketoch att ytterligare minska växtnäringsförlusternatill vatten och luft. Krav på utbildning är därfören betydelsefull del av stödet. Dessutom finnsvillkor om att brukaren skall planera ochdokumentera förhållandena på den egna gården samtvidta vissa åtgärder vid kemisk bekämpning.Stödbeloppet uppgår till per hektar förarealer upp till . För arealer mellan 50och är stödet per hektar. Förarealer därutöver utgår inget stöd. Stöd kan ävenutgå till trädgårdsföretag.I motionerna MJ208 (m) yrkande 2 och MJ241 (kd)yrkande 5 anförs att REKO-stödets utformning gör attdet är mindre intressant för trädgårdsodlareeftersom de har väsentligt mindre genomsnittligareal än jordbruksföretag och betydligt högreomsättning per arealenhet. De extra kostnader enanslutning till programmet medför är dock desammaför båda sektorerna.Som tidigare nämnts har en särskild utredare fått iuppdrag att lämna förslag till ett miljöprogram . I detta uppdrag ingår även attse över REKO-stödet. Med hänvisning till den översynsom pågår föreslår utskottet inga ytterligareåtgärder med anledning av motionerna, menförutsätter att de problem som behandlas imotionerna beaktas under arbetets gång.Stöd för ekologisk växtodling lämnas i hela landetför odling på . Alla jordbruksgrödor ochfrilandsodlade trädgårdsgrödor som användsför produktion av foder, livsmedel och utsäde ärstödberättigade. Yrkesmässig frukt- och bärodlingberättigar också till stöd. Vad avser stödbeloppendelas in i två zoner med olika stödbelopp. Izon 1 (huvudsakligen stödområde 1-4) är stödbeloppet900 kr per hektar och i zon 2 (övriga landet) är det1 per hektar. Stödbeloppet för frukt- ochbärodling är per hektar i hela landet.Miljöersättningsprogrammet enligt EG:s förordning2078/92 syftar till åtgärder direkt relaterade tilljordbruksmark. Stöd till ekologisk odling i växthusär därför inte möjligt inom ramen förmiljöstödsprogrammet. Utskottet anser i likhet medmotionärerna att flera skäl talar för att ävenekologisk odling i växthus inordnas i stödsystemet.Utskottet utgår ifrån att regeringen i det fortsattaarbetet överväger möjligheterna att åstadkomma ensådan förändring. Motionerna MJ209 (m), MJ224 (kd)yrkande 34, MJ241 (kd) yrkande 6 och MJ252 (s)(delvis) avstyrks i den mån de inte tillgodosettsgenom det anförda.Jordbruksverket har regeringens uppdrag att föreslåett nytt mål för den ekologiska produktionen efterår 2000. Uppdraget skall redovisas senast den 30juni 1999. Utskottet utesluter inte att särskildamålsättningar för den ekologiska trädgårdsodlingenkan bli aktuella, men anser i likhet med vad somtidigare anförts (1997/98:JoU9) att nyamålformuleringar inte bör göras innan det nugällande målet har utvärderats, särskilt med hänsyntill graden av måluppfyllelse. Resultatet av dennautvärdering kommer att ge ledning för fortsattaöverväganden huruvida kvantitativa eller kvalitativamål är det mest lämpliga. Med hänvisning till detanförda avstyrks motion MJ220 (v) yrkande 1.Konkurrenssituationen för den svenskaträdgårdsodlingen har behandlats av utredningen omlivsmedelssektorns omställning och expansion.Utredningens förslag bereds som tidigare nämnts iRegeringskansliet. I avvaktan på resultatet av dettaarbete är utskottet inte berett till någrauttalanden i enlighet med vad som anförs imotionerna MJ224 (kd) yrkande 29 och MJ255 (m)yrkande 1. Motionerna avstyrks i berörda delar.Sverige införde ett av EGmedfinansierat investeringsstöd. Inomträdgårdsnäringen kan stöd erhållas bl.a. förinvesteringar som avser åtgärder för skydd av denyttre miljön, energibesparing eller övergång tillbiobränsle samt investeringar i slutnaodlingssystem. I södra och ärstödet maximerat till . I norra den maximala stödnivån mellan 300 000 och600 000 kr.Utredningen om livsmedelssektorns omställning ochexpansion föreslår att ett särskilt stödprogramutformas för trädgårdsnäringen inom ramen för EG:sstrukturstöd. Programmet bör i första hand ta siktepå att förbättra åldersprofilen i växthusbeståndet,främja miljöförbättrande åtgärder samt bidra till enviss storleksrationalisering i näringen. Åtgärdernaoch stödprogrammet bör i första hand inriktas på enfemårsperiod och stödet bör utges med de maximalastödbelopp som EG godkänner för dettamedfinansierade stöd. Som anförts ovan beredsutredningens förslag iRegeringskansliet. Med hänvisning till det arbetesom pågår avstyrker utskottet motionerna MJ224 (kd)yrkande 31, MJ241 (kd) yrkandena 2 och 3 och MJ252(s) i återstående del.För att trygga den svenska trädgårdsnäringens behovav utvecklingsinsatser föreslår ovan nämndautredning att staten anvisar 15 miljoner kronorunder en femårsperiod att användas som en kollektivresurs för branschens gemensamma utveckling. utfrågning med jordbruksministernframgick det att förnärvarande behandlar en framställning frånTrädgårdsnäringens riksförbund angåendetillskapandet av kollektiva fonder finansierade avnäringen. Regeringen kommer troligen att fattabeslut i frågan under våren.Utskottet vill inte föregripa regeringensbehandling av ärendet, men anser att denna möjlighetför näringen att avsätta medel för angelägnagemensamma insatser är intressant och bör övervägasnoga. () hari skrivelse till utskottet framställt önskemål omatt motsvarande insats bör göras för potatisodlarna.Motionerna MJ220 (v) yrkande 2 och MJ241 (kd)yrkande 7 avstyrks i den mån de inte tillgodosettsgenom det anförda.Jordbruksverket konstaterar i sitt förslag tillhandlingsplan för att minska hälso- ochmiljöriskerna vid användningen av bekämpningsmedeltill (rapport 1996:2 från )att det inom trädgårdsodlingen är svårt att få framersättningsmedel till nuvarande bekämpningsmedel.Kunskaperna om hur eventuella nya produkter skallanvändas är dessutom ofta bristfälliga. Vidare kanutnyttjande av integrerade och behovsanpassademetoder försvåras av bristen på bekämpningsmedel.Jordbruksverket anför i rapporten att dessa frågorär så komplexa att trädgårdsnäringensbekämpningsmedelssituation bör utredas i särskildordning.Enligt uppgift pågår diskussionermellan och om att tillsätta en arbetsgrupp meduppgift att utreda nämnda frågor. Arbetsgruppenskall enligt planerna påbörja sitt arbete undervåren. Motion MJ208 (m) yrkande 1 torde i huvudsakvara tillgodosedd genom det anförda och avstyrks iden mån så inte är fallet. beträffande den framtida gemensammajordbrukspolitikenatt avslår motionerna 1998/99:MJ224 yrkandena 22,24, 25 och 27, 1998/99:MJ231 yrkande 1,1998/99:MJ253 yrkande 1, 1998/99:MJ256 yrkande13, 1998/99:MJ749 yrkande 2, 1998/99: MJ774yrkandena 2 och 5, 1998/99:MJ804 yrkande 3,1998/99:U507 yrkande 9, 1998/99:U508 yrkande 16och 1998/99:U509 yrkande 9,res. 1 (m)res. 2 (v)res. 3 (kd)res. 4 (c)res. 5 (fp)2. beträffande renationalisering avjordbrukspolitikenatt avslår motion 1998/99:U508 yrkande 17,3. beträffande förslagen i Agenda 2000att avslår motionerna 1998/99:MJ201 yrkande 4,1998/99:MJ205 yrkande 1, 1998/99:MJ219 yrkande2, 1998/99: MJ774 yrkande 1, 1998/99:U508yrkande 31 och 1998/99:N275 yrkande 10,res. 6 (m)res. 7 (kd, c)4. beträffande mjölksektorn i Agenda2000att avslår motion 1998/99:MJ205 yrkande 2,res. 8 (kd, c)5. beträffande inriktningen av den svenskajordbrukspolitikenatt avslår motionerna 1998/99:MJ217,1998/99:MJ219 yrkande 1, 1998/99:MJ224 yrkandena1 och 2, 1998/99:MJ256 yrkande 10, 1998/99:MJ771yrkande 1 och 1998/99:MJ774 yrkande 4,res. 9 (m)res. 10 (kd)res. 11 (c)6. beträffande lika konkurrensvillkoratt avslår motionerna 1998/99:MJ201 yrkandena 1och 3, 1998/99:MJ210, 1998/99:MJ216 imotsvarande del, 1998/99:MJ256 yrkandena 1 och 6samt 1998/99:Sk309 yrkande 29,res. 12 (m, kd, c, fp)7. beträffande ramen för EG-finansieradestödatt avslår motionerna 1998/99:MJ201 yrkande 2 och1998/99:MJ219 yrkande 3,8. beträffande stödåtgärder ochrådgivningatt avslår motion 1998/99:MJ207 yrkandena 6-8,9. beträffande ekologisk produktionatt avslår motionerna 1998/99:MJ213 och1998/99:MJ250 yrkandena 2 och 3,10. beträffande FoU på livsmedelsområdetatt avslår motion 1998/99:MJ254 yrkande 3,11. beträffande urin som insatsmedel ilivsmedelsproduktionenatt avslår motion 1998/99:MJ804 yrkande 6,res. 13 (kd)12. beträffande svensk hästavel ochhästnäringatt avslår motion 1998/99:MJ240 yrkandena 4-6,res.