bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Det ger också samhället som helhet fördelaroch nya möjligheter.I samband med beredningen av ungdomspropositionenoch motionerna har utskottet uppvaktats avLandsrådet för Ungdomsorganisationer (LSU).Vid detta tillfälle berördes bl.a. ungdomarsintresse för och medverkan i internationelltutvecklingssamarbete, särskilt demokratibistånd.Representanterna för LSU redovisade attungdomsorganisationerna har haft möjlighet att lämnasina synpunkter till Sida på utvecklingsfrågorna ochatt de önskar att denna möjlighet utvecklas. LSUanser att det finns problem med finansieringen avömsesidiga och kontinuerliga kontakter medungdomsorganisationer i andra länder. Finansieringenfår baseras på projektmedel som oftast måste sökashos olika finansieringskällor varje gång utbyte äraktuellt.Utskottet förutsätter att Sida ävenfortsättningsvis utvecklar sitt samarbete med olikaungdomsorganisationer som kan dela med sig averfarenheter och ge unga människors syn påutvecklingsverksamheten. Utskottet förutsätter ocksåatt man i det kommande samarbetet mellanUngdomsstyrelsen, ochSida tar till vara de erfarenheter som ungdomar harav arbete och medverkan i biståndsprojekt. Motbakgrund av det anförda avstyrker utskottet motionKr30 (kd) yrkandena 13 och 15.Utskottet har i ett tidigare avsnitt av betänkandetredovisat att på regeringensuppdrag sett över reglerna för statligt bidrag tillungdomsorganisationerna och att regeringen förnärvarande bereder förslag efterremissbehandling. I avvaktan på regeringens förslagtill nya bidragsregler föreslår utskottet attriksdagen avstyrker motion Kr30 (kd) yrkande 14 omstöd till ungdomsorganisationernas internationellaverksamhet.Ekonomiska konsekvenser (avsnitt 8)Utskottet behandlar i sitt betänkande 1999/2000:KrU1frågor om anslag till ochungdomsverksamhet . Målstyrning av ungdomspolitikenUtskottet hemställer1. beträffande en samladungdomsproposition varje mandatperiod, m.m.att avslår motion 1998/99:Kr509 yrkandena 1 och 4,res. 1 (kd)Mål för den nationella ungdomspolitiken2. beträffande fråga om avslag påpropositionen i vad avser mål för den nationellaungdomspolitikenatt avslår motion 1998/99:Kr32 yrkande 1,res. 2 (c)3. beträffande mål för den nationellaungdomspolitikenatt med avslag på motionerna 1998/99:Kr30yrkandena 1 och 2, 1998/99:Kr31 yrkandena 1 och2 samt 1998/99:Kr32 yrkandena 2 och 3 godkännervad regeringen föreslår,res. 3 (m)res. 4 (kd)res. 5 (c) villk. 2Ungdomsstyrelsens verksamhet och genomförandet avden nationella ungdomspolitiken4. beträffande Ungdomsstyrelsensverksamhetatt med avslag på motionerna 1998/99:Kr30 yrkande5 och 1998/99:Kr31 yrkande 6 godkänner vadregeringen föreslår,res. 6 (m)res. 7 (kd)Demokrati - inflytande och delaktighet5. beträffande utredning om ungdomarspåverkansmöjligheteratt avslår motion 1998/99:Kr35 yrkande 1,Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro6. beträffande försöksverksamheten medlokala styrelser med elevmajoritetatt avslår motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 6 och1998/99:Kr35 yrkande 2,res. 8 (kd)res. 9 (c, fp)7. beträffande generationsaspekterna i denpolitiska processenatt avslår motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 11 och1998/99:Kr509 yrkande 2,res. 10 (kd)8. beträffande ungdomars delaktighet i dendemokratiska beslutsprocessenatt avslår motion 1998/99:Kr509 yrkande 3,9. beträffande ungdomars politiska uppdragvid flyttning till studieortatt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 12,res. 11 (c, fp)10. beträffande sänkt rösträttsålderatt avslår motionerna 1998/99:Kr35 yrkande 3 samt1998/99:Kr36 yrkandena 1 och 3,res. 12 (mp)11. beträffande rösträtt som följerkalenderåratt avslår motion 1998/99:Kr36 yrkande 2,res. 13 (mp)12. beträffande Ungdomskanalenatt avslår motion 1998/99:Kr30 yrkande 8,res. 14 (m, kd, c, fp)13. beträffande överläggningar omungdomars tillgång till informationatt avslår motion 1998/99:Kr32 yrkande 7,res. 15 (c)Rättvisa villkor - ingen får lämnas utanför!14. beträffande uppdrag tillIntegrationsverket och om ungdomarmed annan etnisk och kulturell bakgrundatt avslår motion 1998/99:Kr32 yrkande 4,res. 16 (c)15. beträffande metodutveckling förförebyggande insatser mot drogmissbrukatt avslår motion 1998/99:Kr30 yrkande 9,res. 17 (kd)16. beträffande ett brett perspektiv påmissbruksfrågoratt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 7,res. 18 (fp)17. beträffande information till föräldrarom narkotikamissbrukatt avslår motion 1998/99:Kr29 yrkande 1,18. beträffande skolans informationsansvarom elevers narkotikamissbrukatt avslår motion 1998/99:Kr29 yrkande 2,19. beträffande vissa åtgärder motnarkotikamissbrukatt avslår motion 1998/99:Kr29 yrkandena 3 och 4,res. 19 (m)20. beträffande självmordspreventionatt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 8,Kompetens och entreprenörskap, m.m.21. beträffande skolans arbetsmiljöatt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 1,res. 20 (kd, c, fp)22. beträffande ungdomars utbildningatt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 3,res. 21 (fp)23. beträffande insatser för hörselskadadebarnatt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 6,res. 22 (c, fp)24. beträffande läs- ochskrivsvårigheteratt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 10,res. 23 (fp)25. beträffande ungdomarsentreprenörskapatt avslår motion 1998/99:Kr30 yrkande 10,res. 24 (kd)Arbetsmarknadsfrågor26. beträffande lärlingsutbildning ochandra åtgärder mot ungdomsarbetslöshetatt avslår motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 3 idenna del och 1998/99:Kr31 yrkande 5,res. 25 (m) - delvisres. 26 (kd) - delvis27. beträffande vissa förändringar avregelsystemen på arbetsmarknadenatt avslår motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 3 idenna del, 1998/99:Kr31 yrkandena 3 och 4,1998/99:Kr32 yrkande 5 samt 1998/99:Kr33 yrkande2,res. 25 (m) - delvisres. 26 (kd) - delvisres. 27 (c)res. 28 (fp)Bostadsfrågor28. beträffande en bred översyn avbostadspolitiken ur ett ungdomsperspektivatt avslår motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 4 och1998/99:Kr32 yrkande 6,res. 29 (m, kd, c, fp)Förstärkt stöd till lokal ungdomsverksamhet - bidragfrån AB Svenska Spel29. beträffande bidrag till barn- ochungdomsorganisationer från spelvinsteratt avslår motion 1998/99:Kr32 yrkande 8,res. 30 (c)Stöd till utvecklingen av ungas egen organisering30. beträffande stöd till politiskaungdomsorganisationers verksamhet i skolanatt avslår motion 1998/99:Kr30 yrkande 7,res. 31 (kd)Statsbidraget till ungdomsorganisationerna31. beträffande ett nyttstatsbidragssystematt avslår motion 1998/99:Kr30 yrkande 12,res. 32 (kd)32. beträffande statsbidraget till depolitiska ungdomsorganisationernaatt avslår motionerna 1998/99:Kr33 yrkande 11,1998/99:Kr502 och 1998/99:Kr508,res. 33 (kd, fp)33. beträffande bidrag till ungdomar somdriver enskilda projektatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 60,34. beträffande bidrag tillungdomsorganisationer som kompletterarsamhällets insatseratt avslår motion 1998/99:Kr34,Satsning på Ung kultur35. beträffande ungdom och kulturatt avslår motionerna 1998/99:Kr33 yrkande 4 och1998/99:Kr509 yrkande 5,res. 34 (fp)36. beträffande funktionshindradeungdomars behov av fritidsverksamhetatt avslår motion 1998/99:Kr33 yrkande 5,res. 35 (kd, c, fp)Ungdomar som resurs i det internationella arbetet37. beträffande ungdomsorganisationernasinternationella verksamhet m.m.att avslår motion 1998/99:Kr30 yrkandena 13-15.res. 36 (kd, fp)den 4 november 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), (), (v), (), (), (), PaavoVallius (s), (), (),(), (), (), (), () ochAnne-Katrine (). En samlad ungdomsproposition varjemandatperiod, m.m. (mom. 1)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets hemställan underrubriken av ungdomspolitiken (4.1) sombörjar med "Utskottet har" och slutar med "deavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är viktigt att riksdagenunder varje mandatperiod får tillfälle att merasamlat och grundligt diskutera resultaten av denförda ungdomspolitiken för att kunna ta ställningtill om och eventuellt hur målen bör förändras.Utskottet har noterat att regeringen i propositionen(s. 36) har anfört att vart fjärdeår till regeringen skall redovisa en fördjupadanalys av hur ungdomspolitiken utvecklas och attdenna analys skall kunna läggas till grund förregeringens redovisning till . Utskottetanser att som sin mening bör ge regeringentill känna att en sådan redovisning bör göras i ensamlad ungdomspolitisk proposition under varjemandatperiod i enlighet med förslaget i motion Kr509(kd) yrkande 1.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande en samlad ungdomspropositionvarje mandatperiod, m.m.att med bifall till motion 1998/99:Kr509 yrkande 1och med avslag på motion 1998/99:Kr509 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Fråga om avslag på propositionen i vadavser mål för den nationellaungdomspolitiken (mom. 2)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken den nationella ungdomspolitiken(4.2) och Precisering av den nationellaungdomspolitiken (4.3) som börjar med "Utskottetinstämmer" och slutar med "nationellaungdomspolitiken" bort ha följande lydelse:Utskottet vill inledningsvis påminna om att enligtde av fastslagna riktlinjerna förungdomspolitiken bör de offentliga insatserna förungdomar i första hand vara stödjande och bygga påungdomars, föräldrars och andra närståendesengagemang. Ungdomar skall ha rätt till godauppväxtvillkor som tillgodoser behovet av bådetrygghet och personlig utveckling. Ungdomar skallges goda förutsättningar att etablera sig som vuxnaoch göra egna val. Ungdomars personligaansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet ochinflytande skall främjas. Åtgärder inom olikaområden skall präglas av en helhetssyn på ungdomarssituation och utgå från ett ungdomsperspektiv.Myndigheter och organisationer bör samverka i ökadutsträckning. Engagemanget i den ideella sektornskall tas till vara.Utskottet anser att regeringens förslag till nyaövergripande mål för ungdomspolitiken bör avslås ienlighet med motion Kr32 (c). Ungdomspolitiken bör ihögre grad ta sin utgångspunkt i ungdomars vilja ochkapacitet att ta ansvar både för sig själva och förandra. I propositionen görs en olyckligsammanblandning av stat och samhälle. De föreslagnaövergripande målen är alltför långtgående samtidigtsom de är otydliga. Det kan medföra en långtgåendereglering av kommunernas verksamhet och begränsamöjligheterna till flexibla, lokala lösningar.Fixerade statliga mål kan inte förenas med enpolitik som avses att utformas på ungdomars egnavillkor. Ungdomspolitiken bör därför även ifortsättningen styras av de riktlinjer somfastställdes av år 1994.Riksdagen bör med bifall till motion Kr32 (c)yrkande 1 avslå regeringens förslag till mål för dennationella ungdomspolitiken samt som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande fråga om avslag påpropositionen i vad avser mål för den nationellaungdomspolitikenatt med bifall till motion1998/99:Kr32 yrkande 1 avslår regeringensförslag till mål för den nationellaungdomspolitiken, samt som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Mål för den nationella ungdomspolitiken (mom. 3), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken den nationella ungdomspolitiken(4.2) och Precisering av den nationellaungdomspolitiken (4.3) som börjar med "Utskottetinstämmer" och slutar med "föreslagna målen" bort haföljande lydelse:Utskottet ställer sig något tvekande tillregeringens användning av begreppet ungdomspolitikoch till en indelning av politiken till att avseolika grupper. Som anförs i motion Kr31 (m) klargörinte regeringen innebörden av de tre föreslagnamålen. Regeringen beskriver ett antal problemsnarare än att redovisa hur den skulle vilja lösadessa genom konkreta åtgärder, t.ex. beträffandeutbildning och arbetsmarknad.En politik för att främja ungdomar bör inte - som iregeringens proposition - präglas av en strävanefter att få in ungdomarna i de representativasystemen. Dagens ungdomar är mer intresserade av attha direkt makt över sina egna liv. Ungdomar ärindividualister som inte vill inordna sig ikollektiva lösningar eller färdiga mallar. De harett starkt engagemang för politik om den handlar omkonkreta åtgärder för att t.ex. förbättraundervisningen eller ge de unga arbete. Det ärdärför viktigt att den förda politiken innehållersådana konkreta förslag inom olika områden.Utskottet ifrågasätter starkt om ungdomarsengagemang för demokrati- och rättvisefrågor kanökas genom gamla metoder. Ungdomar vill i ställetatt ungdomspolitiken skall fokuseras på ett nyttsätt att leva, där utvecklingen på medie- och IT-området ger nya uttrycks- och arbetsmöjligheter.Denna utveckling bör tas till vara och beaktas i enallmän strävan att stärka unga människors villkoroch engagemang för demokrati, rättvisa ochframtidstro. De av regeringen föreslagna målen bördärför kompletteras med utgångspunkt i de nyauttrycksmöjligheter som erbjuds ungdomar genomIT och nya medier samt alla de nya möjligheter somföljer av det numera avskaffade mediemonopolet.Riksdagen bör med bifall till motion Kr31 (m)yrkandena 1 och 2 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört om en politik som gynnarde unga.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mål för den nationellaungdomspolitikenatt med bifall till motion 1998/99:Kr31 yrkandena 1och 2, med anledning av proposition 1998/99:115samt med avslag på motionerna 1998/99:Kr30yrkandena 1 och 2 och 1998/99:Kr32 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,4. Mål för den nationella ungdomspolitiken(mom. 3)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken den nationella ungdomspolitiken(4.2) och Precisering av den nationellaungdomspolitiken (4.3) som börjar med "Utskottetinstämmer" och slutar med "föreslagna målen" bort haföljande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Kr30 (kd)anser utskottet att det är motiverat att ha ennationell ungdomspolitik som bidrar till att skapaen helhetsbild av ungdomars situation. Den bör ocksåbidra till att samordna de statliga insatserna ochtill att stödja föräldrar, kommuner, ideellaorganisationer och andra krafter i samhället i derasmedverkan till att skapa positiva levnadsvillkor fördagens och morgondagens ungdomar.Frågor om ungdomars välbefinnande och trygghet ärkärnan i det ungdomspolitiska arbetet och böruppmärksammas mer än vad som görs i propositionen.Ungdomspolitiken måste vidare ta till vara ungdomarsengagemang och åldersspecifika erfarenheter. Denstatliga ungdomspolitiken bör medge att ungdomarsjälva formar sin framtid och medverka till attgrundvärderingar som demokrati, solidaritet ochmänniskovärde överförs till kommande generationer.En etik som betonar alla människors lika värde ochansvaret för andra människor är en nödvändig grundför de ungas utveckling. Etik och normsystem skallsyfta till fasthet och skydd av varje individsamtidigt som de skall inspirera till utveckling avpersonlighet, initiativ, nytänkande ochansvarstagande.Den statliga ungdomspolitiken måste markera att deunga skall ges möjligheter att själva forma sinaliv. De offentliga insatserna får inte utformaseller genomföras så att de leder till att de unga,deras föräldrar och andra vuxna i deras närhet intekänner sitt ansvar. Det offentliga skall aktivtstödja de frivilliga, positiva krafterna i de ungasnärhet och ta ett särskilt ansvar för de mestutsatta grupperna.Det finns enligt utskottets mening anledning attutveckla riktlinjer för ungdomspolitikentill nya, reviderade, övergripande mål, varvid detbör understrykas att den statliga politiken skallvara stödjande, inte styrande. Det första av de nuföreslagna målen bör kompletteras och få följandelydelse. "Ungdomar skall ha goda förutsättningar attleva ett självständigt liv och att utvecklas utifrånsina egna förutsättningar." I enlighet med motionKr30 (kd) borde det också tydligare framgå att detandra och tredje målet är delar av en helhet sominnefattar både främjande av ungdomarsansvarstagande, medmänsklighet, delaktighet ochinflytande och tillvaratagande av de unga som enresurs i samhället, där deras engagemang,kreativitet, nytänkande och ifrågasättande bidrartill dynamiken i det moderna samhället.Vidare bör , inte regeringen, fastställadelmål i anslutning till de övergripande målen.Därigenom skall bättre kunna bedöma denpolitiska inriktningen av ungdomspolitiken.Riksdagen bör med bifall till motion Kr30 (kd)yrkandena 1 och 2 begära att regeringen återkommertill med förslag till omarbetadeövergripande mål i enlighet med motionen och förslagtill konkreta delmål.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mål för den nationellaungdomspolitikenatt med bifall till motion 1998/99:Kr30 yrkandena 1och 2, med anledning av proposition 1998/99:115samt med avslag på motionerna 1998/99:Kr31yrkandena 1 och 2 och 1998/99:Kr32 yrkandena 2och 3 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,5. Mål för den nationella ungdomspolitiken(mom. 3)Under förutsättning av avslag på reservation 2Birgitta () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken den nationella ungdomspolitiken(4.2) och Precisering av den nationellaungdomspolitiken (4.3) som börjar med "Utskottetföreslår" och slutar med "föreslagna målen" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att bör komplettera detre övergripande målen för den nationellaungdomspolitiken som föreslås i propositionen medett fjärde mål i enlighet med motion Kr32 (c)yrkande 2. Enligt detta mål skall ungdomspolitikenge större förutsättningar för ungdomar att självaoch i samverkan med det omgivande samhället taansvar för både sin egen och det omgivandesamhällets utveckling.Verkligt inflytande för ungdomarna bör, som anförsi motion Kr32 (c) yrkande 3, innebära makt attpåverka och makt att förändra. Ungdomar måste,liksom andra medborgare, kunna få ett avgörandeinflytande över hur viktiga beslut som rör derasvardag fattas. Det gäller makt över hur skolor ochfritidsgårdar styrs, makt över den fysiskaplaneringen och över användningen av resurseravsatta för ungdomars kultur. En nationellungdomspolitik måste syfta till att maktfrågor blirbelysta i allt politiskt beslutsfattande. Ungdomarsrätt till makt, inte bara rätt till inflytande,skall slås fast.Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotion Kr32 (c) yrkandena 2 och 3 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande mål för den nationellaungdomspolitikenatt med bifall till motion 1998/99:Kr32 yrkandena 2och 3, med anledning av proposition 1998/99:115samt med avslag på motionerna 1998/99:Kr30yrkandena 1 och 2 och 1998/99:Kr31 yrkandena 1och 2 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,6. verksamhet (mom. 4), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken ochgenomförandet av den nationella ungdomspolitiken(4.4) som börjar med "Utskottet instämmer" ochslutar med "verksamhet" bort haföljande lydelse:Utskottet anser i likhet med vad som anförts imotion Kr31 (m) att den verksamhet somUngdomsstyrelsen bedriver bör begränsas och dessstruktur ses över. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med ett förslag om att avskaffaUngdomsstyrelsen i dess nuvarande form. Vissauppgifter som bör finnas kvar, t.ex. fördelning avbidrag till de politiska ungdomsorganisationerna,bör överlämnas till en annan organisation,eventuellt till . Vad utskottetanfört bör med bifall till motion Kr31 (m)yrkande 6 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande verksamhetatt med bifall till motion 1998/99:Kr31 yrkande 6samt med avslag på proposition 1998/99:115 ochmotion 1998/99:Kr30 yrkande 5 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,7. verksamhet (mom. 4)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken ochgenomförandet av den nationella ungdomspolitiken(4.4) som börjar med "Det bör" och slutar med"verksamhet" bort ha följandelydelse:Det är enligt utskottets mening glädjande att denförsta utvärderingen av verksamhetvisar att den nya myndigheten i stor utsträckningutvecklats i enlighet med tankarna i denungdomspolitiska propositionen . Det ärviktigt att myndigheten fortsätter att utvecklas somen expertmyndighet med bred kunskap. När myndighetennu får ett tydligare uppdrag att följa upp målen förungdomspolitiken är det också viktigt att dess rollsom kompetent myndighet och stödjande resurs förkommuner, ideella organisationer och andra somengagerar sig i ungdomsfrågor betonas. Det börvidare understrykas att styrelsen aldrig får ageraså att den hämmar organisationers eller enskildasinitiativ. bör med bifall till motion Kr30yrkande 5 som sin mening ge regeringen till kännavad utskottet sålunda anfört.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande verksamhetatt med bifall till motion 1998/99:Kr30 yrkande 5,med anledning av proposition 1998/99:115 och medavslag på motion 1998/99:Kr31 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,8. Försöksverksamheten med lokala styrelsermed elevmajoritet (mom. 6)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken i skolan (5.1.2) som börjar med"anser" och slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som anförs i motion Kr30(kd) yrkande 6 att utvidgad försöksverksamhet medlokala styrelser med elevmajoritet i gymnasieskolorbör avvisas. Även om ungdomarna på gymnasiet är mermogna än högstadieelever, och i vissa fall hinnerbli myndiga innan de lämnar skolan, bör fortfarandevuxna ha det övergripande ansvaret för skolansstyrning. Det är inte rimligt att kräva av elevernaatt de skall ha ett helhetsgrepp över utbildningenmedan de är mitt uppe i den. Däremot kan de ochskall de ingå som en viktig del i den beslutandeprocessen. Mot denna bakgrund bör denförsöksverksamhet som bedrivits med elevmajoritet ide lokala styrelserna i gymnasieskolan inte spridasinnan en ordentlig utvärdering gjorts.Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motion Kr30 (kd) yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande försöksverksamheten med lokalastyrelser med elevmajoritetatt med bifall till motion 1998/99:Kr30 yrkande 6och med anledning av motion 1998/99:Kr35 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,9. Försöksverksamheten med lokala styrelsermed elevmajoritet (mom. 6)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken i skolan (5.1.2) som börjar med"anser" och slutar med "yrkande 2"bort ha följande lydelse:Det är enligt utskottets mening mycket viktigt attelevernas rätt och möjlighet till inflytande överden egna studiesituationen utvecklas och ökas.Eleverna skall inte vara hänvisade till att bytaskola, ämne, program eller klass för att få ettinflytande över fördjupningskurser, läromedel ellerstudietakt, för att ta några exempel. En annan inteoviktig del av elevernas behov av inflytande gällerarbetsmiljöfrågorna. Som anförts i motion Kr35 (fp)måste eleverna ges en starkare ställning i dessafrågor i ökande takt med stigande ålder. Elevstyrdaskolor i det kommunala skolväsendet är dock ingenlösning på elevinflytandefrågorna. Det är fel att enenskild kategori verksamma skall ha helastyrelseansvaret. Ungdomar vill ha större inflytandeöver den egna studiesituationen, bestämma mer iklassrummet och i samband med de egna aktiviteterna.Vad utskottet här anfört bör med bifalltill motion Kr35 (fp) yrkande 2 som sin mening geregeringen till känna.6. beträffande försöksverksamheten med lokalastyrelser med elevmajoritetatt med bifall till motion 1998/99:Kr35 yrkande 2och med anledning av motion 1998/99:Kr30 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,10.