bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Överskottet borde ha satts högre än2 % , enligt motionärerna. anser i sittbudgetalternativ att överskottet 2000 skall uppgå till av BNP.Utskottet delar inte motionärernas uppfattning. Enligt utskottets meningligger de mål som fastlagts för de enskilda i linje med detövergripande målet om ett överskott på av BNP över enkonjunkturcykel. Hur lång en konjunkturcykel är kan visserligen diskuteras,men de undersökningar som gjorts inom t.ex. visar attden svenska cykeln i genomsnitt varit lång under de senastedryga 50 åren, räknat från den ena botten av konjunkturcykeln till nästa.Använder man detta som utgångspunkt och räknar genomsnittet av utfalletav den offentliga sektorns finanser 1998 och det preliminära och deuppsatta målen på av BNP 2000-2002 blir resultatet ett överskott i deoffentliga finanserna på ganska exakt av BNP under femårsperioden1998-2002. Om man för den aktuella även tarhänsyn till att riksdag och regering när målen först fastställdes bedömde attdet behövdes en infasning av målet för framstårmåluppfyllelsen som ännu bättre.Det är utskottets övertygelse att förutsättningarna skulle ha varit mycketsmå att ens klara målet om i överskott över en konjunkturcykel med detbudgetalternativ som liberalerna presenterat för perioden 1998-2002.Utskottet vill i sammanhanget också erinra om att regeringen ibudgetpropositionen anger att avvikelser från de fastlagda överskottsmålenför 2001 och 2002 kan tolereras om tillväxten i ekonomin blir väsentligtstarkare eller svagare än förväntat.De allt gynnsammare utsikterna för den svenska tillväxten under denärmaste åren och de starka statsfinanserna gör att det , inom ramen förbudgetmålen, är möjligt att börja sänka skatterna i den svenska ekonomin.Utgångspunkterna för skattesänkningarna är att ytterligare förbättraförutsättningarna för hög svensk tillväxt och stärka rättvisan i samhället.Därför ligger tyngdpunkten i skatteförändringarna på låg- ochmedelinkomsttagare och på företagande. Utskottet vill dessutom påminna omatt regeringen i budgetpropositionen anger att de skattesänkningar som nuföreslås skall ses som ett första steg i en omfattande skattereform. Från den 1januari 2000 sänks skatterna så att löntagarna till att börja med kompenserasför motsvarande en fjärdedel av de egenavgifter som tas ut för att finansieradet nya ålderspensionssystemet. Regeringens inriktning är attkompensationen fullföljs . Gränsen för statliginkomstskatt höjs så att färre betalar statlig skatt. Fastighetsskatten förhyreshus sänks till för att möjliggöra lägre hyror. Dessutomförlängs för den mot låginkomsttagare riktade temporäraskattereduktionen. Avsikten är att en förlängning skall ske även underkommande år. Vilken metod som skall användas kan dock övervägas.Som utskottet redovisat under behandlingen av Moderata samlingspartietspartimotion föreslås i budgetpropositionen även en rad skattesänkningar somriktar sig mot företagen.En viktig effekt av skattesänkningarna är, enligt utskottets mening, att deminskar de marginaleffekter som slår hårt mot låg- och medelinkomsttagare.Därmed skapas bl.a. förutsättningar för ett ökat utbud av arbetskraft,vilket är en nödvändig utveckling om vi skall kunna bibehålla och förstärkaden kraftiga återhämtningen i den svenska ekonomin. Förslaget om en maxtaxai barnomsorgen verkar, enligt utskottets uppfattning, i samma riktning.Men enligt utskottets mening är det också viktigt att kommandeskatteförändringar noga avstäms mot utvecklingen i de offentliga finansernaoch konjunktur- och efterfrågeläget i den svenska ekonomin. Regeringenanger också i budgetpropositionen att möjligheten till fortsattaskattesänkningar bl.a. är betingad av att lönebildningen fungerar väl. Omlöneökningarna framöver blir högre än vad svensk ekonomi tål kanskattesänkningar leda till överhettning av ekonomin och stigande inflation.Utskottet delar regeringens uppfattning att detta är en situation som måsteundvikas.Samtidigt kan utskottet konstatera att den låga inflationen och de lågainflationsförväntningarna skapar förutsättningar för en bra reallönetillväxtäven vid relativt låga nominella lönepåslag. Det framgår inte minst avutvecklingen då reallönetillväxten varit hög samtidigtsom de nominella löneökningarna historiskt sett varit små. Under 1970- och1980-talen och var situationen nästan denomvända. Höga nominella löneökningar gav nära nog obefintligareallöneökningar.Det helt avgörande ur sysselsättnings- och tillväxtsynpunkt är attlönebildningen fungerar väl. Den totala svenska lönekostnadsutvecklingenmåste, enligt utskottets mening, anpassas till vad som gäller i våra viktigastekonkurrentländer. Alltför höga löneökningar ger dämpad tillväxt och lägresysselsättning. För att klara inflationsmålet tvingas föra en strampenningpolitik och höja räntorna.Enligt utskottets mening är det viktigt att lönebildningssystemet är såkonstruerat att det ger rimliga löneökningar även i den situation som nuråder, med en snabbt stigande sysselsättning och sjunkande arbetslöshet. Dediskussioner om tillväxtallianser som arbetsmarknadens parter förde förrahösten ledde inte till någon enighet om t.ex. spelreglerna för lönebildningen.De två samsynsmän som regeringen tillsatte rapporterade att detfinns betydande motsättningar mellan parterna, men att det även existerar ensamsyn om vissa principer för lönebildningen. Regeringen anger därför ibudgetpropositionen att den avser att lägga fram förslag tillåtgärder som syftar till förbättra förutsättningarna för lönebildningen.Utgångspunkten är att lönebildningen skall fungera på ett sätt som ärförenligt med en bestående god sysselsättningsutveckling.I frågor om näringsklimat och åtgärder för företagande och kommunalskattesänkning hänvisar utskottet till behandlingen av motion Fi209 (m).Vad gäller s.k. välfärdsliga hänvisas till utskottetsställningstagande i samband med behandlingen av motion Fi210 (kd).Med anledning av vad som i motion Fi212 (fp) sägs omarbetsmarknadens funktionssätt hänvisas till utskottets behandling avmotion Fi211 (c).Med anledning av vad som anförts ovan avstyrker utskottet motion Fi212(fp) yrkande 1.1.4 Det europeiska valutasamarbetetMotionernaI motion Fi204 av () framhålls att regeringens oförmågaatt ta ställning till eurons införande i skapar en osäkerhet som ärskadlig för svensk ekonomi och medborgarnas välfärd. Ett minimikravär, enligt motionären, att regeringen följer de brittiskasocialdemokraternas exempel och lägger fram en plan för övergången tillden gemensamma valutan. En första punkt i en sådan plan måste vara attvisa hur skall kunna uppnå den valutastabilitet som krävs för eneuroanslutning. Den bästa vägen är via ett inträde i 2. En svenskanslutning till 2 måste föregås av förhandlingar med övrigamedlemsländer om t.ex. kursrelationen till euron. Eftersom dessaförhandlingar kan bli svåra och segdragna bör de inledas omgående.Utarbetandet av en övergångsplan och förhandlingar om ett ERM-inträdebör dessutom innebära en omarbetning av konvergensprogram.I det befintliga konvergensprogrammet, som gäller fram ,ägnas mycket liten uppmärksamhet åt valutapolitiken.I motion Fi205 av () framhålls att bör införa dengemensamma valutan, euron. Frågan om ett införande av euron måste pånågot sätt underställas folkets prövning. Det kan ske i ordinarie val ellerextra val till eller genom folkomröstning. Men eftersomutanförskapet är kostsamt bör frågan avgöras snabbt. Regeringen bördärför kalla till partiöverläggningar om hur och när frågan skall avgöras.Motionären anser också att det redan nu bör vara möjligt att få sin lön ieuro och betala skatt i euro. Regeringen bör därför föregå med gottexempel och öppna för möjligheten för människor i statlig tjänst att fåhela eller delar av lönen i euro.I motion Fi206 av m.fl. (v) framhålls att frågan omEMU skall avgöras direkt av folket i en folkomröstning. Enligtmotionärerna borde folkomröstningen ha genomförts innan riksdagenfattade beslut om grundlagsändring om oberoende. För attväljarna skall få en allsidig bild av de bedömningar som ligger bakom deolika alternativen i en folkomröstning bör, enligt motionärerna, enparlamentarisk kommitté tillsättas med uppgift att förberedafolkomröstningen. Kommittén skall bestå av representanter från samtligariksdagspartier och stå som garant för att det officiellaupplysningsmaterialet blir allsidigt utformat.I motion Fi207 av m.fl. (fp) anförs att bör gå med iEMU och att en tidtabell för närmandet och inträdet fastställs. Den börinnehålla följande fem steg. I ett första steg bör regeringen utan dröjsmåluttala sin avsikt att avser att gå med i . Det är viktigt attavsiktsförklaringen görs tidigt och tydligt inför ordförandeskapi EU . I ett andra steg bör en nationell handlingsplanför inträde i och utarbetas. Detta arbete bör starta omedelbartoch omfatta såväl offentlig förvaltning som banker och företag. I etttredje steg bör en folkomröstning om EMU genomföras. Datum förfolkomröstningen bör fastställas och siktet bör vara inställt påhösten . Efter ett ja i folkomröstningen bör en förhandling inledasmed de andra EU-länderna och ECB om ett svenskt inträde i . efter folkomröstningen bör kunna gå med i EMU:ss.k. tredje fas.I motion Fi208 av m.fl. (mp) framhålls att EMU-fråganär av så stor betydelse att ett beslut om svenskt inträde i EMU:s tredje fasmåste föregås av en folkomröstning. En folkomröstning bör genomförasså snart som möjligt, så att beslut finns när blir ordförandeland iEU första halvåret 2001.I motion Fi211 av m.fl. (c) framhålls att Centerpartietaktivt medverkat till beslutet att står utanför EMU. Enligtmotionärerna bör långsiktiga relationer till EMU utvärderasutifrån vunna erfarenheter. har erfarenheten visat att det varit braför att stå utanför EMU. avvisar en s.k. halvfastväxelkursregim för . Att öppna dörren till EMU genom enanslutning till bör inte ske.I motion U505 av m.fl. (fp) anförs att börfastställa en tidsplan i fem steg för närmande och inträde i EMU. Steg ettinnebär att regeringen avger en avsiktsförklaring att avser att gåmed i . Steg två innebär att en nationell övergångsplan upprättassnarast. Steg tre innebär att en folkomröstning om EMU genomförs. Stegfyra innebär att efter ett ja i folkomröstningen tar uppförhandlingar med de andra EU-länderna och ECB om ett svenskt inträdei . Steg fem innebär att efterfolkomröstningen går med i EMU:s tredje fas.I motion Sk692 av m.fl. (m) anförs att ett deltagande i EMUär en viktig åtgärd i integrationsarbete. Dessutom är införandetav den gemensamma valutan ett viktigt steg i fullbordan av en verkliggemensam marknad och ett värdefullt hjälpmedel för att bekämpaarbetslösheten. Det tar bort valutaosäkerhet och ger lägre ränta. Denstörsta fördelen är att det blir mycket lättare för privatpersoner ochsmåföretag att agera över gränserna när de skall resa, handla, göraaffärer, spara, låna, investera, köpa hus, studera eller pensionera sig.I motion L713 av m.fl. (fp) framhålls att den gemensammavalutan, euron, skapar transparens. Olika priser för samma ellerlikvärdiga produkter avslöjas. En större prispress uppstår på framför alltde varor och tjänster som lätt kan beställas över nationsgränserna. För attde svenska konsumenterna fullt ut skall kunna utnyttja dessa fördelar ärdet viktigt att deltar i EMU.I motion U503 av m.fl. (m) framhålls att Moderatasamlingspartiets uppfattning är att borde ha varit med i deteuropeiska valutasamarbetet redan från början. Som läget nu är börSverige söka delta i EMU:s tredje steg fr.o.m. , dvs.den tidpunkt då sedlar och mynt sätts i cirkulation.Finansutskottets ställningstagandeI utskottets betänkande 1997/98:FiU9 om och den ekonomiskaoch monetära unionen fastslog utskottet att inte bör införa EU:sgemensamma valuta euron när den tredje etappen av EMU inleds den 1januari 1999. Utskottet framhöll vidare att bör behålla störstamöjliga handlingsfrihet och handlingsberedskap inför ett eventuelltframtida deltagande i valutaunionen.Utskottet anförde också att om det efter bedöms lämpligtatt deltar i valutaunionen skall frågan underställas svenska folketför prövning. Vidare menade utskottet att det är önskvärt att en sådanprövning sker i allmänt val, men att det inte kan uteslutas att det istället kan ske genom ett extraval eller en folkomröstning. Därefterankommer det på att fatta slutligt beslut.Utskottet har i t.ex. utskottets betänkande med anledning avvårpropositionen (bet. 1998/99:FiU20) inte sett någon anledning att ändrauppfattning i frågan. Inte heller nu ser utskottet någon anledning tillomprövning.När det handlar om lön i euro vill utskottet anföra följande. Så länge detinte finns något beslut om att skall delta i valutaunionen finns detenligt utskottets mening ingen anledning att uppmuntra att personer i t.ex.statlig tjänst skall kunna få sin lön utbetald i euro.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi204 (m), Fi205(m), Fi206 (v), Fi207 (fp), Fi208 (mp), Fi211 (c) yrkande 2, Sk692 (m) yrk-ande 29, L713 (fp) yrkande 5, U503 (m) yrkande 5 och U505 (fp) yrkande 3.1.5 Övriga ekonomisk-politiska motionsyrkanden1.5.1 Utrymme för skattesänkningMotionenI motion Fi209 (m) anförs att staten bör medverka till att skapa utrymmeför kommunerna att sänka kommunalskatter, även om de faktiskabesluten fattas i kommunerna. Den relativt starka ökningen av dekommunala skatteinkomsterna ger ett tydligt utrymme försänkt kommunalskatt, särskilt när även staten marginellt möjliggör dettagenom att också öka sina bidrag till kommunerna. För att säkerställa attalla kommunerna därutöver kan sänka kommunalskatten föreslårmotionärerna att staten tar över vissa kostnader som belastar denkommunala sektorn. Det kan ske på olika sätt men genomförs i Moderatasamlingspartiets budgetalternativ i samband med att en nationellskolpeng införs. Långsiktigt ger denna åtgärd ett utrymme för enskattesänkning på i genomsnitt för hela landet. De förslag tillprivatiseringar och avregleringar av verksamhet, statligtövertagande av vissa verksamheter och den koncentration tillkärnverksamheten som efterlyses i motionen ger enligt motionärerna ettuthålligt utrymme för en sänkning av kommunalskatten i flertaletkommuner.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet vill till att börja med erinra om att den kommunala ekonominstärks . Genom tillskotten ochde planerade ökningarna för åren framöver tillförs kommunerna 27miljarder kronor i ökade statsbidrag för vård, skola och omsorg år 2001jämfört med situationen 1996 (inklusive viss finansiering av ett stegvisinförande av allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen). Till följd avden högre tillväxten och den snabbt stigande sysselsättningen bedömsdessutom kommunernas och landstingens skatteintäkter öka med ca 25miljarder kronor och ytterligare år 2001.Den demografiska utvecklingen med alltfler äldre personer i befolkningengör att behoven av och landstingskommunal verksamhet ökar.Det kommer i sin tur att ställa stora krav på starka och sunda offentligafinanser. Enligt utskottets mening är det viktigt att finansieringen av t.ex.vården och omsorgen sker gemensamt, så att alla människor, oavsett var debor eller vilken inkomst de har, får samma tillgång till vård och omsorg avhög kvalitet. Erfarenheten visar att en gemensamt finansierad vård ger denbästa och bredaste utvecklingen av hälsan i ett samhälle.Det är utskottets bestämda uppfattning att de förslag till omfattandeavregleringar, privatiseringar och utförsäljningar som presenteras i motionFi209 dramatiskt skulle påverka den kommunala verksamheten ochmöjligheterna att på lite upprätthålla en hög kommunalservicenivå. Effektiviteten och produktiviteten inom t.ex. vården, skolan ochomsorgen skulle drabbas hårt. Moderata samlingspartiets omfattandeskattesänkningar skulle oundvikligen leda till stora nedskärningar av viktigoch angelägen offentlig verksamhet. Den inriktning av politiken sommotionärerna stakar ut leder till att samhället på lite inte kommeratt klara en gemensamt finansierad vård, skola och omsorg. Därmed kommerinte samhället heller att klara kravet på en rättvis skola, vård och omsorg.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motion Fi209 (m) yrkande 14.1.5.2 Miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionenMotionernaI motion Fi213 av m.fl. (mp) framförs att BNP-måttet ärdirekt missvisande om det används som ett välfärdsmått. Ett användbartalternativt eller åtminstone kompletterande mått är ISEW (Index ofSustainable Economic Welfare). ISEW utgår från BNP men kostnaderför bl.a. bilolyckor, pendling, föroreningar och förluster i miljökapitaldras bort. Dessutom vägs sociala effekter av inkomstfördelningen isamhället in i måttet. Enligt motionen bör regeringen ges i uppdrag attfr.o.m. statsbudgeten för redovisa ISEW bland de ekonomiskanyckeltalen i finansplanen.I motion U515 av m.fl. (mp) anförs att under sintid som ordförandeland i EU bör ta initiativ till att utveckla systemet meds.k. gröna räkenskaper eller grön BNP där även slitage på det naturligakapitalet finns med i kalkylen. I har de gröna fåttigenom gröna nyckeltal i budgeten. Ett liknande system bör även införaspå EU-nivå. Vidare framhålls att miljöorganisationer över hela Europahar introducerat ett system för s.k. ekologiska fotavtryck. Dessa visar hurmycket den enskilda individens aktiviteter påverkar miljöns tillstånd.Systemet bör utvecklas till att gälla företag och myndigheter. Enligtmotionärerna bör som ordförandeland i EU läggafram en plan för hur systemet med ekologiska fotavtryck skall kunnagenomföras i unionens ekonomiska politik.I motion MJ752 av m.fl. (v) framförs att ettdirektiv om bedömning av vissa planers och programs inverkan påmiljön är under utarbetande i EU. Förslaget innebär attmiljökonsekvenserna identifieras och bedöms innan ekonomisk-politiskaplaner och program antas. Gröna nyckeltal är enligt motionärerna ettförsök att belysa miljöutvecklingen i anslutning till budgeten. Men deträcker inte. Miljöaspekterna måste bli mer integrerade i beslutsprocessen.Därför bör regeringen fr.o.m. nästa års budget följa upp förslagen ibudgeten med miljökonsekvensbeskrivningar.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat frågan om alternativa BNP-mått och miljöräkenskaper (senast i bet. 1998/99:FiU2).Till att börja med vill utskottet anföra att dagens system förnationalräkenskaper (NR), i vilken totalmåttet bruttonationalprodukt (BNP)ingår, successivt har byggts upp . Räkenskapernahar också alltmer samordnats mellan olika länder i t.ex. FN:s och . Detta gör att NR och BNP är ett mycket användbart redskap när detgäller att analysera och belysa ekonomisk tillväxt och konjunkturen i olikaländer samt hur ländernas utveckling samvarierar via t.ex. världshandel ochkapitalrörelser. Existensen av ett räkenskapssystem som ger jämförbarhetöver tiden och mellan länder är enligt utskottets mening ovärderligt när detgäller möjligheterna att ge underlag för ekonomisk-politiska åtgärder ochfrågeställningar. pågår också inom EU en omläggning avrespektive lands nationalräkenskaper till det nya europeiskanationalräkenskapssystemet, ENS 95. Syftet är bl.a. att ytterligare ökakvaliteten och jämförbarheten mellan länderna. För svensk del genomfördesomläggningen (se vidare avsnitt 1.2.6).Enligt utskottets mening är det dock uppenbart att BNP-måttet har tydligabrister om det används som ett mått på välfärden i samhället. Viktiga delarav välfärden, som t.ex. skador på miljön, fångas inte upp i BNP-beräkningarna. Men enligt utskottets mening är det inte möjligt att skapa ettsamlat och enhetligt BNP-mått som inkluderar och värderar all ekonomiskaktivitet och korrigerar för alla effekter som tillväxten skapar. Risken med ensådan utveckling är bl.a. att värdet av BNP-måttets ursprungliga roll som ettmakroekonomisk analysverktyg försämras drastiskt.Internationellt har i stället trenden varit att vidsidan av BNP-måttet utveckla kompletterande räkenskaper inom speciellaområden, s.k. satelliträkenskaper. Ett belysande exempel på detta är denpågående utvecklingen av miljöräkenskaperna, som för svensk del är ettgemensamt projekt mellan (), ()och (). Enligt utskottets mening är detta ettmycket viktigt och intressant projekt. Projektet är emellertid långsiktigtoch arbetet är fortfarande inriktat på forskning och metodutveckling, ävenom stora praktiska framsteg gjorts . Under 1998presenterades elva olika rapporter i ämnet och har SCBpublicerat tre rapporter, bl.a. en studie om skogsräkenskaper. mening finns i sammanhanget anledning att erinra om attutvecklingen av miljöräkenskaper i hög grad också är ett internationelltprojekt, där EU och ett flertal av de enskilda länderna i EU inklusiveSverige ligger långt framme i processen.Enligt utskottets mening finns det inget som i princip hindrar attkompletterande räkenskaper även tas fram för andra ekonomisktbetydelsefulla faktorer. Utskottet kan dock konstatera att utvecklandet av denhär typen av räkenskaper är en mycket långsiktig och resurskrävandeprocess. Insamlings- och beräkningsmetoder som är hållbara för ett nationelltsystem måste utvecklas och tas fram, och helst skall dessa vara möjliga attöversätta i en internationell miljö.Som ett av de första länderna i världen presenterade regeringen s.k. grönanyckeltal i vårpropositionen. De gröna nyckeltalen, som även redovisas ibudgetpropositionen, är ett av regeringens instrument för att följa detövergripande målet i miljöpolitiken - att till nästa generation kunna lämnaöver ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Nyckeltalen kananvändas som vägledning för politiska beslut och som underlag församhällsdebatt på samma sätt som andra ekonomiska nyckeltal. Regeringenanger också i budgetpropositionen att arbetet med att vidareutvecklanyckeltalen skall fortsätta. Bl.a. studeras möjligheten att i framtidenpresentera prognoser för vissa nyckeltal. De gröna nyckeltalen kommerockså att löpande presenteras för riksdagen.Tidigare i år tillsattes även en särskild utredare för att genomföra enöversyn av sambandet mellan miljö och tillväxt och behovet av åtgärder fören effektivare användning av naturresurser i syfte att nå en hållbarekonomisk utveckling. Uppdraget skall avrapporteras till regeringensommaren 2000.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att regeringens mål är att göraSverige ekologiskt hållbart och att, som redovisades ovan, till nästageneration lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Detinbegriper givetvis att regeringen kartlägger konsekvenser för miljön av olikapolitiska förslag. Här finns även anledning att påminna om det s.k.miljöledningssystem som är under införande i ,myndigheterna, kommunerna och landstingen. Miljöledningssystem innebär ikorthet ett systematiserat miljöarbete med tydliga riktlinjer och mål i bl.a.centrala styrdokument, integrering av miljöhänsyn i den ordinarieverksamheten, klargjorda ansvarsförhållanden, rutiner för uppföljning samtredovisning av resultat. Vidare är samarbetet inom EU en central del av densvenska miljöpolitiken. Utskottet vill också erinra om att regeringen uttalatatt miljön är ett av de områden som regeringen avser att prioritera underSveriges ordförandeskap första halvåret 2001.Med det ovan anförda avstyrker utskottet motionerna Fi213 (mp) yrkande1, U515 (mp) yrkandena 6 och 8 och MJ752 (v) yrkande 4.1.5.3 Vidgat perspektiv på ekonomisk politikMotionenI motion Fi213 av m.fl. (mp) framförs att det ärnödvändigt att balansera den skenande globaliseringen med ökandesjälvtillit, uppbyggande av en social ekonomi, spelregler för valuta- ochfinansmarknaderna, ökad tröghet i kapitalrörelserna, genom t.ex. avgifterpå valutatransaktioner, och med ekologiska och sociala klausuler som ettviktigt inslag i frihandeln. Vidare måste ekonomismen motverkas.Ekonomismen är den nya religion där det mesta underställs avkastnings-och förräntningskrav. Människan reduceras stegvis till en producent ochkonsument, vars uppgift är att vara kugge i ett maskineri som snurrar alltsnabbare.