bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — En annan fråga som tas upp i den sistnämndamotionen gäller att EU utbetalar omfattandestöd till flygbolag och bilindustri. Regeringen börenligt motionärerna arbeta för att EU:sinfrastruktursatsningar riktas mot trafikslag somkan bidra till att minska växthuseffekterna och attsubventioner till bil- och flygindustri skyndsamtavvecklas.Enligt motion 1998/99:U509 (kd) bör en nygränsöverskridande energipolitik utarbetas i Europa.Energipolitiken skall främja energieffektiviseringoch förnybara energislag, skydda naturresurser samtmålmedvetet minska dagens beroende av icke förnybaraenergislag.SkrivelsenI skrivelsen (s. 133 f.) konstateras att EG-fördraget inte har något speciellt avsnitt somhandlar om energi. De gemensamma åtgärderna somfinns på energiområdet har framför allt utvecklatsinom ramen för reglerna om den inre marknaden och påsenare tid på basis av unionsfördragets artiklar omtranseuropeiska nät.I skrivelsen nämns att det vid energirådsmötet imaj 1998 hölls en öppen debatt om energi och miljö,i vilken ministrarna betonade vikten av stöd tillforskning och utveckling, betydelsen av gemensammaregler och anpassad lagstiftning för att främjaförnybara energikällor. Flera ministrar nämndemöjligheten att skapa reglerade marknader förförnybara energikällor medan andra varnade för attkonkreta åtgärder kan verka konkurrenssnedvridandepå den inre marknaden. Vidare antogs enrådsresolution om en gemenskapsstrategi för attfrämja förnybara energikällor. Denna strategi skallbidra till att de relativa kostnaderna för deförnybara energikällorna minskas så att de bättrekan konkurrera med traditionella energibärare. Iresolutionen uppmanas medlemsländerna att fortsättabidra till gemenskapens indikativa mål om attandelen förnybara energikällor skall uppgå till 12 %år 2010.Vid energirådsmötet debatteradeministrarna om hur förnybara energikällor skallfrämjas på den inre marknaden för el. Kommissionenaviserade ett förslag till direktiv om harmoniseraderegler för främjande av förnybara energikällor påden inre marknaden för el. Vidare enades ministrarnavid energirådsmötet om ett ramprogram för energi ochdärmed sammanhörande åtgärder, inklusive sexdelprogram, inriktat på förnybara energikällor(Altener), energieffektivisering (Save), analys(Etap), samarbete med tredje land (Synergy),fastbränsle () och säkerhetsaspekter inomkärnenergisektorn (Sure).Forskningen på energiområdet tas upp i skrivelsen(s. 185) i samband med beskrivningen av det femteramprogrammet för forskning och utveckling. Den 22december 1998 beslutade rådet om detta ramprogram,som löper . om fem tematiska program, nämligenLivskvalitet och förvaltning av levande resurser,Ett användarvänligt informationssamhälle,Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt, Energi samtMiljö och hållbar utveckling. För svensk del var detav särskilt stor vikt att det bildades delprogramför miljö och energi, påpekas det i skrivelsen.Ramprogrammet trädde i kraft den 1 januari 1999.När det gäller statsstöd till bil- ellerflygindustrin nämns i skrivelsen (s. 131) denfranska statens stöd på motsvarande 28 miljarderkronor till . intervenerade år1995 och framförde argument tillförstainstansrätten. Enligt skrivelsen meddelanderätten sin dom , där man delvis gavSverige rätt.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingNäringsutskottet gjorde följande bedömning av fråganom prioritering av utvecklingen avförnybara energikällor i sitt yttrande 1997/98:NU4ytill utrikesutskottet över regeringens skrivelse omverksamheten i Europeiska unionen (skr.1997/98:60). Förutsättningarna för att effektiviseraresursinsatserna i syfte att öka användningen avförnybara energikällor och åstadkomma en förbättradenergieffektivitet kan vinna väsentliga framstegunder . Den nödvändigaförstärkningen av insatserna realiseras genom kravenpå långsiktighet och samordning av olikafinansieringskällor i enlighet med kommanderådsbeslut. Det dåvarande ordförandeskapetsprioritering av dessa frågor var ur svensk synpunktglädjande. Den politiska uppmärksamhet som på dettasätt skapas är nödvändig för att få de nationellaresursinsatserna infogade på ett strukturerat sättmed de gemensamma åtgärderna. Detta arbete sträckersig också över den tidsperiod under vilken Sverigekommer att inneha ordförandeskapet i rådsarbetet.Näringsutskottet påpekade att det därmed ges godamöjligheter för att påverka den fortsattaprioriteringen av dessa frågor. I en avvikandemening (mp) anfördes att det ankommer på regeringenatt försöka utöva inflytande på andra medlemsländeroch tillsammans med dem få till stånd enomorientering av de energipolitiska programmen tillförmån för en kraftfull resursförstärkning påförnybara energikällor.Information från regeringen om förberedelserna förSveriges ordförandeskap i EUVice statsministern informeradeden om förberedelserna förSveriges ordförandeskap i EU under första halvåretår 2001. Som ordförande skall man verka i hela EU:sintresse, sade vice statsministern. Enligt hennesinformation avser regeringen emellertid också attutnyttja det utrymme som ändå finns för att sättavår prägel på ordförandeskapet och EU-samarbetet.För det första vill regeringen bidra till enöppnare, modernare och mer jämställd union. För detandra kommer regeringen, enligt vice statsministern,att driva vardagsnära frågor som miljöfrågor,konsumentskydd och jämställdhet.Statsstöd till bil- och flygindustriEnligt (artikel 92) är statsstöd somsnedvrider konkurrensen genom att gynna vissaföretag eller produktion oförenligt med dengemensamma marknaden. Undantag finns dock. Avintresse i detta sammanhang är att följande stöd ärtillåtna: stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen iregioner där levnadsstandarden är onormalt lågeller där det råder allvarlig brist påsysselsättning (artikel 92.3a), stöd för att underlätta utveckling av vissanäringsverksamheter eller vissa regioner, när detinte påverkar handeln i negativ riktning i enomfattning som strider mot det gemensammaintresset (artikel 92.3c).Som rättesnöre vid tillämpning av ovanstående reglerfinns för bilindustrins del rambestämmelser, vilkapreciserar undantagen till de allmänna reglerna.Gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd tillbilindustrin återfinns i Europeiska gemenskapenstidning 15.9.97. Rambestämmelserna inleds med enredogörelse för behovet av sådana bestämmelser. Detuppges att bilindustrin direkt eller indirektsysselsätter av den förvärvsarbetandebefolkningen. Sektorn kännetecknas av en allt störreglobalisering av marknaderna och en allt störrekonkurrens. De nya rambestämmelserna trädde i kraftden 1 januari 1998.Förutom kontrollen av olika statliga stöd harkommissionen som mål att kontrollera även stödenenligt gemenskapsinstrumenten som t.ex. stöd frånstrukturfonderna eller Europeiskainvesteringsbanken. Även dessa stöd måste varaförenliga med bestämmelserna i 92, 93 och 94.I enlighet med (artikel 93.3) skallstaterna underrätta kommissionen om stödåtgärder somplaneras. Rambestämmelserna säger att statligt stödoch strukturfondsstöd m.m. inom bilsektorn somsammantaget uppgår till 5 miljoner ecu eller merskall förhandsanmälas till kommissionen. Därefterkontrollerar kommissionen det planerade stödetsförenlighet med konkurrensreglerna i fördraget.De riktlinjer som skall användas för bedömningen avstöd innebär att alla ekonomiska och industriellaförhållanden, liksom regionala, miljömässiga ochsociala förhållanden, måste beaktas. Kommissionensträvar efter att begränsa de skadeverkningar avkonkurrensen som stöden medför och vill bibehålla enkonkurrenssituation, som kan bidra till attförstärka sektorns konkurrenskraft ochproduktivitet. Statligt stöd som syftar till att ökanettokapaciteten för produktionen tillåts inte.Generellt tillåts inte heller stöd tillmodernisering och rationalisering inom bilsektorneller driftstöd. Kommissionen menar att driftstödskapar varaktiga snedvridningar av konkurrensen. Degodkända stöden måste vidare både stå i proportiontill vikten av de problem som skall lösas och varanödvändiga för genomförandet av projektet.Enligt rambestämmelserna kan följande stöd tillämpasinom bilsektorn: stöd i samband med undsättning elleromstrukturering av ett företag med allvarligaekonomiska svårigheter, regionalstöd i stödberättigat område, stöd till forskning och utveckling, investeringsstöd till innovationer, stöd till skydd för miljön och energibesparing, stöd till yrkesutbildning.När det gäller flygindustrin finns ingasärbestämmelser som på motorfordonsområdet, men deallmänna statsstödsbestämmelserna med begränsningartill regionalstöd m.m. gäller.Näringsutskottets ställningstagandeNäringsutskottet gör i grunden samma bedömning somför , nämligen att förutsättningarna föratt effektivisera resursinsatserna i syfte att ökaanvändningen av förnybara energikällor och attåstadkomma en bättre energieffektivitet kan vinnaväsentliga framsteg under de närmaste åren.Utskottet hänvisar i den delen till sitt yttrande1997/98:NU4y. Vidare utgår utskottet från att frågorom utredning av förnybar energi kommer attaktualiseras under det svenska ordförandeskapet iEU.När det gäller den i motion 1998/99:MJ778 (mp)upptagna frågan om statsstöd till bl.a.bilindustrin, har näringsutskottet i det föregåenderedogjort för regelverket inom EU. Näringsutskottetkonstaterar att det finns ett gemenskapsrättsligtsystem, som tillåter stöd under vissaförutsättningar. Det gäller t.ex. stöd som harsamband med miljöteknikfrågor. Sådana stöd syftartill att påverka tillverkarna mot ett ökatmiljömedvetande. Enligt utskottets mening finns detinte anledning att i detta sammanhang ifrågasättastatsstödssystemet och de tillåtna undantagen.Däremot måste de olika ländernas tillämpning avsystemet fortlöpande uppmärksammas.Med hänvisning till vad som anförts avstyrks de idetta avsnitt behandlade motionsyrkandena.EuratomfördragetMotionenI motion 1998/99:MJ804 (v) framhålls det att rättenatt bestämma över kärnkraften bör vara en nationellfråga. Euratomfördraget är till stora delarföråldrat och kan ersättas av ett mellanstatligtsamarbete om energisparande och utveckling avenergiteknik baserad på förnyelsebara energislag.SkrivelsenI skrivelsen (s. 166) redovisas att EU:smedlemsländer och kommissionen för Euratom medInternationella atomenergiorganet () harförhandlat om texten till tre tilläggsprotokoll tillde befintliga avtalen om förhindrande av spridningav kärnvapen. Tilläggsprotokollen är nu föremål förratifikation.Det informeras också om att rådet den 24 november1998 beslutade att godkänna Euratoms anslutning tillkonventionen om kärnsäkerhet. Rådet antog den 7december 1998 slutsatser om kärnsäkerhet i sambandmed utvidgningen av EU. I slutsatserna anmodar rådetkommissionen bl.a. att se till att kärnsäkerhet geshög prioritet i samband med partnerskap föranslutning och betonar att reaktorer som inte kanförbättras till en rimlig kostnad, så att de når upptill internationellt godkända säkerhetsnivåer, måstestängas.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingNär det gäller Euratomfördraget har näringsutskottetsenast redovisat vissa synpunkter i sitt yttrande1997/98:NU3y över proposition 1997/98:58 omAmsterdamfördraget jämte motioner tillutrikesutskottet. Genom Amsterdamfördraget föreslogsbl.a. vissa ändringar i Euratomfördraget.Ändringarna var dock enbart formellakonsekvensändringar som inte innebar att detmateriella innehållet i Euratomfördragetförändrades. I anslutning till ett motionskrav attSverige skall ta initiativ till att Euratomfördragetses över och moderniseras konstateradenäringsutskottet i nämnda yttrande att det inom EUförekommer ett omfattande samarbete på energiområdetrörande bl.a. energieffektivisering och främjande avförnybara energikällor. Delar av Euratomfördraget ärföråldrat och tillämpas inte enligt sin lydelse.Näringsutskottet förutsatte att fördraget i lämpligtsammanhang kommer att moderniseras och detta utanatt tar något initiativ i frågan. Enligten avvikande mening (c, v, mp) bör regeringen inomEU ta initiativ till en omvandling av detta fördrag.Näringsutskottets ställningstagandeSom framgått av den tidigare redovisningenförekommer inom EU ett omfattande samarbete påenergiområdet rörande bl.a. energieffektiviseringoch främjande av förnybara energikällor.Näringsutskottet ser positivt på ett sådantsamarbete utan att - som motionärerna - göra någonkoppling till Euratomfördraget. Näringsutskottetkonstaterar att delar av Euratomfördraget ärföråldrat och inte tillämpas enligt sin lydelse. Ilikhet med tidigare förutsätter utskottet attfördraget i lämpligt sammanhang kommer attmoderniseras. Något särskilt initiativ i frågan ärinte nödvändigt enligt näringsutskottet. Detaktuella motionsyrkandet avstyrks därmed.HandelsfrågorMotionernaMiljöpartiet framhåller i motion 1998/99:U508 attdet måste vara en prioriterad uppgift under Sverigesordförandeskap att motverka EU:s detaljreglering avvaror. I stället för en fri marknad blir resultateten detaljreglerad marknad med nackdelar i form avreducerad mångfald.Vidare anför i motion 1998/99:U9 attEU:s handelspolitik bygger på ett ekonomisktresonemang som inte tar hänsyn till ekologiska ochsociala realiteter. har EU inlettarbetet med att utforma en strategi inför destundande förhandlingarna inom WTO(). Motionärerna menaratt i detta arbete måste spela en mycketaktiv roll och bl.a. driva att frihandel börkompletteras med såväl miljöklausuler som socialaklausuler.SkrivelsenI skrivelsen (s. 217 f.) anges att WTO nu harexisterat och att medlemsantalet har ökattill 134. WTO:s andra ministerkonferens ägde rum18-20 maj 1998 i . Målsättningen medkonferensen, dvs. att ge en startsignal tillförberedelsearbetet inför nya förhandlingar, kundeuppnås i och med att ministerdeklarationen uppdrogåt WTO:s allmänna råd att inleda detta arbete. EG:smål är att en bred förhandlingsrunda skall kunnainledas vid sekelskiftet.EG har i WTO presenterat sin syn vad gäller behovetav en bred samlad förhandling och att förhandlingenskall vara kort (). EG förespråkar genomkommissionen en öppen attityd till andra ländersintressen och att inga frågor böruteslutas. Det slutliga beslutet om förhandlingarförväntas tas vid påföljande ministerkonferens iFörenta staterna i början av december 1999.Vissa kompletterande uppgifterTidigare riksdagsbehandlingNäringsutskottet anförde i sitt betänkande1997/98:NU13 om vissa utrikeshandelsfrågor (s. 8)att även fortsättningsvis aktivt bör delta iett systematiskt arbete för att befästa och stärkaförtroendet för det multilaterala handelssystemet,liksom för WTO. Frihandel är en av de viktigasteförutsättningarna för näringslivets tillväxt ochkonkurrenskraft. Det är angeläget att Sverigefortlöpande bevakar frihandelsintresset i EU-samarbetet och driver på övriga medlemsstater iriktning mot en större öppenhet mot omvärlden, inteminst beträffande viktigasteexportvaror. underströk i nämndabetänkande det starka samband som råder mellan enliberaliserad världshandel och förutsättningarna föratt åstadkomma ekonomisk utveckling, tillväxt ochsysselsättning. Minskade restriktioner för detgränsöverskridande varu- och tjänsteutbudet gerpositiva effekter i de enskilda ländernas ekonomieroch avspeglas i form av förbättrad konkurrenskraft,ökade varuflöden och en förbättrad tillväxt.Förhållandet gäller för såväl i-länder som u-länder.Att värna frihandelns principer och ständigtuppmärksamma protektionistiska inslag i detinternationella handelsutbytet måste vara hörnstenari den svenska handelspolitiken enligtnäringsutskottet.I det nämnda betänkandet framhöll näringsutskottetvidare betydelsen av den koppling som finns mellanöppnare handel mellan länder och förutsättningarnaför att åtgärda bristande arbetsvillkor ochmiljöskydd. ville näringsutskottet erinraom att både och EU i WTO:s arbete med handeloch miljö verkar för att handelsregelverket skallkunna stödja handelsbegränsande åtgärder vidtagnainom ramen för miljökonventioner. I en reservation(m, fp, kd) framhölls att med kraft måstemotverka de tendenser till förtäckt protektionismsom framskymtar när begreppet socialklausul försfram. Enligt en annan reservation (v, mp) måsteSverige aktivt driva frågor om arbetsvillkor ochmiljö i den internationella handelspolitiken, bl.a.i form av miljöklausuler och sociala klausuler.Skrivelse om svensk handelspolitik inför en ny WTO-rundaRegeringen har överlämnat en skrivelse tillriksdagen med - rättvisaspelregler (skr. 1998/99:59). Skrivelsen kommer inomkort att behandlas av näringsutskottet.I skrivelsen informeras att i EG verkar föratt vår traditionella frihandelslinje skall fåstörsta möjliga genomslag i gemenskapens yttrehandelspolitik. Det har därför varit naturligt,anför regeringen (s. 40), att ge stöd åt och aktivtdriva förslaget om att starta en ny, bredhandelsförhandling vid . EG visarenligt vad som sägs i skrivelsen styrka genom att nuta ledningen i formuleringen av 2000-talets frågor.Det är emellertid ännu för tidigt att säga i vilkenutsträckning EG kommer att lyckas i sin strävan attföra upp nya områden på dagordningen. Det är inteheller möjligt, sägs det, att redan på det härstadiet ha en klar uppfattning om hur långt det gåratt nå på andra för prioriterade områden,som miljö och mänskliga rättigheter i arbetslivet.Näringsutskottets ställningstagandeSom tidigare nämnts har näringsutskottet har våren1998 i ett betänkande om vissa utrikeshandelsfrågor(bet. 1997/98:NU13) redovisat sina övergripandesynpunkter på frihandelsfrågorna. Viss del avbetänkandet med anknytning till det här aktuellaområdet refereras tidigare i detta yttrande. Medhänvisning till att utskottet skallbehandla regeringens skrivelse om den svenskahandelspolitiken inför en ny WTO-runda saknas enligtnäringsutskottets uppfattning anledning att i daggöra något särskilt övervägande i de aktuellafrågorna. De behandlade motionerna avstyrks därmed iberörda delar.Stockholm den 22 april 1999På näringsutskottets vägnarPer WesterbergI beslutet har deltagit: Per (), BarbroAndersson (), (), LennartBeijer (v), (), (),(), (), Nils-GöranHolmqvist (s), (), (), (), (), IngegerdSaarinen (mp), (), ()och ().Avvikande meningar1. StrukturfondsfrågorBarbro , , , , ochAnne (alla s) anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om strukturfondsfrågorbort ha följande lydelse:Enligt näringsutskottet visar såväl motionerna somde redovisade utredningarna att det nuvarandestrukturfondssystemet är behäftat med ett antalorganisatoriska och administrativa problem.Näringsutskottet ansluter sig till den uppfattningsom tidigare uttryckts av arbetsmarknadsutskottet,nämligen att byråkratin kring strukturfondsstödenmåste minska och regelsystemen bli enklare. Helahanteringen av strukturfondsmedlen måsteeffektiviseras.Det finns emellertid inte någon anledning att nu islutet av den första programperioden för Sverigeutse någon syndabock för olika tillkortakommanden. Istället bör denna första period ses som en läro- ochanpassningsperiod till gemenskapensstrukturfondssystem. Det väsentliga är givetvis attlösa de problem som finns till nästa programperiod,2000-2006.Näringsutskottet ser positivt på den nyligenpresenterade , sombeskrivits i det föregående. Med detta och övrigtbefintligt underlag anser näringsutskottet att dettill nästa programperiod finns goda möjligheter atti det väsentliga komma till rätta med dekonstaterade problemen. På något kommerutredningen om den framtida regionalpolitiken (dir.1999:2) att ta fram ytterligare underlag. Kommitténskall ta del av utvärderingarna av strukturfondernashittillsvarande effekter och låta dem ingå i ensammanvägd bedömning av resultatet av olikaregionalpolitiska åtgärder i . Kommitténskall redovisa sitt uppdrag senast den 31 augusti2000.Med det anförda avstyrker näringsutskottet de häraktuella motionsyrkandena.2. StrukturfondsfrågorLennart Beijer (v), () och IngegerdSaarinen (mp) anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om strukturfondsfrågorbort ha följande lydelse:Näringsutskottet anser i likhet med deuppfattningar som förs fram i motion 1998/99:N335(v) att det finns olika slags problem i anslutningtill ämnet EU och regionalpolitik. Ett av problemenär att EU har beslutanderätten över de svenskastödområdena för nationellt regionalpolitiskt stöd.I denna fråga anser näringsutskottet att regeringenbör verka för en förändring.Strukturfondssystemet i sig har inte funnit sinaformer och som framgår av den tidigare nämndaStrukturfondsutredningen finns det mycket att göraför att förenkla och effektivisera systemet.Näringsutskottet vill i detta sammanhang framhållavikten av att projekten verkligen anpassas tilllokala förutsättningar. Särskiltmedfinansieringsfrågan har inneburit problem. Detkan finnas en risk att offentliga aktörer räknar medmedel, som egentligen varit avsedda för ordinarieoffentlig verksamhet. Bland annat av detta skäl börmöjligheten att släppa in privat kapital sommedfinansiering i samband med näringslivssatsningarutredas. Vidare bör det bli möjligt för projektägareatt få förskott på beviljade medel. Krångel måstemotarbetas.Med hänvisning till vad som anförts tillstyrkernäringsutskottet motion 1998/99:N335 (v) i aktuelldel. Övriga motionsyrkanden avstyrks i den mån deinte tillgodoses genom näringsutskottetsställningstagande.3. Energiforskning m.m.Ingegerd Saarinen (mp) anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om energiforskning m.m. bort ha följande lydelse:Näringsutskottet konstaterar att EU:s arbete meduppföljningen av har gått myckettrögt. I likhet med de uppfattningar som framförs imotionerna 1998/99:U508 (mp) och 1998/99:MJ778 (mp)anser näringsutskottet att en av de frågor somSverige bör driva som medlemsland och somordförandeland i EU är attenergiforskningsprogrammen inom EU:s ram helt skallinriktas på forskning och utveckling av förnybaraenergikällor. betonas fossil och nukleärenergi, vilket direkt strider mot andan iklimatöverenskommelsen i Kyoto.Vidare anser näringsutskottet att det finns skälatt avveckla olika former av stöd till bil- ochflygindustrin. Enligt utskottets mening, vilkenansluter sig till motion 1998/99:MJ778 (mp) i dennadel, bör stöd över huvud taget inte ges tillutveckling av trafikslag som bidrar till att ökaväxthuseffekten. konstaterades inomEG att efterfrågan på bilar minskade. En sådanperiod med naturlig minskning av efterfrågan påfordon är naturligtvis ett riktigt tillfälle attgenomföra strukturomvandlingar.Med det anförda tillstyrker näringsutskottetmotionerna /99:U508 (mp) och 1998/99:MJ778 (mp)i här aktuella delar. Yrkandet i motion 1998/99:U509(kd) avstyrks i den mån det inte tillgodoses genomnäringsutskottets ställningstagande.4. EuratomfördragetLennart Beijer (v), () och IngegerdSaarinen (mp) anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om Euratomfördragetbort ha följande lydelse:Sedan Euratomfördraget undertecknades harförhållandena ändrats, vilket har lett till att deti väsentlig omfattning är föråldrat. Delar avfördraget tillämpas därför inte enligt sin lydelseutan enligt en successivt utvecklad praxis. mening bör regeringen ta initiativtill en omvandling av detta fördrag inom EU.Politiken bör inriktas på avveckling av de ickeförnybara energislagen, på skyddande avnaturresurser, på främjande av förnybara energislagoch på energieffektiviseringsåtgärder.Med hänvisning till det nu anförda tillstyrkernäringsutskottet det aktuella yrkandet i motion1998/99:MJ804 (v).5. HandelsfrågorIngegerd Saarinen (mp) anser att näringsutskottetsställningstagande i avsnittet om handelsfrågor bortha följande lydelse:Näringsutskottet anser i likhet med vad som anförsi motion 1998/99:U9 (mp) att på ett aktivtoch konstruktivt sätt måste driva frågorna om miljöoch arbetsvillkor i den internationellahandelspolitiken. har EU inlettarbetet med att utforma en strategi inför dekommande WTO-förhandlingarna.