bet · GN01BoU2 · 1999-12-14 00:00:00 — Detta gör att värdefulla kultur-och naturvärden, liksom eventuella grannarsintressen av en fortsatt god boendemiljö, måstebeaktas. Enligt utskottets mening måste en markägareges möjlighet att själv bestämma vad marken skallanvändas till och om han så önskar upplåta markenför vindkraft. Men detta kräver att även övrigaintressen tas till vara på ett bra sätt. Det bördärför skapas ett fungerande regelverk som sättersnäva gränser för byggande av vindkraftverk.Vindkraftsetableringar bör även beaktas i denkommunala planprocessen. På detta sätt kanskyddsvärda natur- och kulturmiljöer undantas ochförutsebarhet garanteras ägare till kringliggandemarkområden. Vidare bör Vindkraftsutredningensförslag att projekt med en högre effekt än 125 kWalltid skall tillståndsprövas enligt miljöbalkenövervägas.Det är angeläget att regeringen kommer medförslag till lagstiftning i de frågor som utskottethar behandlat. Detta bör i anledning av motion1999/2000:Bo419 (m) yrkande 6 ges regeringen tillkänna. Övriga motioner angående vindkraften som intekan anses vara tillgodosedda med detta avstyrks iavvaktan på det pågående beredningsarbetet inomRegeringskansliet.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande lagstiftning angående vindkraftatt med anledning av motion 1999/2000:Bo419 yrkande6 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna1999/2000:Bo504, 1999/2000:Bo516 yrkandena 1 och2, 1999/2000:MJ718 yrkande 16, 1999/2000:N275yrkandena 2-8 och 1999/2000:N276 yrkande 2,4. Lagstiftning angående vindkraft (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet noterar" och slutar med"angående vindkraft" bort ha följande lydelse:Ett hållbart energisystem måste enligt utskottetsmening bygga på förnybara energikällor. börvara föregångare med höga ambitioner och strävaefter att minska de klimatpåverkande utsläppen frånfossila bränslen. Förnybara energikällor minskarutsläppen och är miljötekniskt och näringspolitisktbra. För att förbättra vår miljö är det nödvändigtatt den svenska forskningen kring alternativaenergisystem intensifieras. En sådan forskningskapar även komparativa fördelar för ochmöjliggör export av svensk miljöpolitik. Den i dettasammanhang viktiga utbyggnaden av svensk vindkraftgår dock mycket långsamt.Ett av hindren för utbyggnaden är otydligheterna ireglerna kring tillståndsprövningen. Framför alltgäller detta den otydliga rollfördelningen mellankommun och länsstyrelse. Det är därför av stor viktatt, såsom påtalas i centermotionerna1999/2000:Bo516 yrkande 2 och 1999/2000:MJ718yrkande 16, rollfördelningen vidtillståndsprövningen förtydligas.Ett annat hinder är den låga prioriteringen avvindkraftsintresset gentemot andra etableradeintressen. Det är såsom framhålls iVindkraftsutredningens slutbetänkande viktigt att tafram kvantitativa mål för vindkraftsutbyggnaden. Detav utredningen föreslagna planeringsmålet som svararmot en produktion av framstår somrimligt. Det är av stor vikt förvindkraftsutbyggnaden att det upprättas en nationellvindkraftsplan där vissa områden utpekas somriksintressen för vindkraft enligt bestämmelserna i3 kap. MB. och bör i en sådan planpekas ut som områden av riksintresse för vindkraft.Vidare bör, vilket krävs i en av centermotionernaoch i motion 1999/2000:N276 (s) yrkande 2,prövningsreglerna för vindkraftsanläggningar varalika oberoende av om anläggningen skall placeras påland eller till havs. Utskottet ställer sig ävenbakom de i mp-motion 1999/2000:N275 yrkandena 2-8framförda kraven angående vindkraften somriksintresse, behovet av vindenergikarteringar,utredningar om förutsättningar för havslokaliseringrespektive fjällokalisering samt att anläggningarmed en effekt om 125 kW eller mer börtillståndsprövas.Riksdagen bör med anledning av motionerna1999/2000:Bo516 (c) yrkandena 1 och 2,1999/2000:MJ718 (c) yrkande 16, 1999/2000:N275 (mp)yrkandena 2-8 samt 1999/2000:N276 (s) yrkande 2 somsin mening ge regeringen till känna vad utskottetanfört. Det saknas skäl att i anledning av övrigamotioner föreslå ytterligare tillkännagivanden.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande lagstiftning angående vindkraftatt med anledning av motionerna 1999/2000:Bo516yrkandena 1 och 2, 1999/2000:MJ718 yrkande 16,1999/2000:N275 yrkandena 2-8 samt 1999/2000:N276yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört samt avslårmotionerna 1999/2000:Bo419 yrkande 6 och1999/2000:Bo504,5. Lagstiftning angående vindkraft (mom. 4)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet noterar" och slutar med"angående vindkraft" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening behövs det en kraftigökning av den svenska vindkraftsproduktionen. Ettnödvändigt inslag i arbetet för att nå dithän ärantagandet av ett planeringsmål för vindkraften.Nivån är lämplig. Syftet medplaneringsmålet är i första hand att ge vindkraftentillräcklig vikt i den fysiska planeringen.Parallellt med arbetet att fastställaplaneringsmålet bör arbetet med att ta fram områdenav riksintresse för vindkraft bedrivas. Det ärviktigt att detta arbete intensifieras så att inteutbyggnaden av vindkraften stannar upp i avvaktan påarbetet med riksintressen. Regeringen bör därförsnarast möjligt påbörja detta viktiga arbete medriks-intressen för vindkraft. För att underlättadetta behöver det övergripande kunskapsunderlagetkompletteras. Det gäller främstvindenergikarteringar, förutsättningar förhavslokalisering samt förutsättningar förfjällokalisering.Ett vindkraftverks effekt är inte ett relevant måttpå dess miljöpåverkan. Den nuvarande gränsen förprövning, en MW, har dessutom visat sig leda tillatt etableringar delas upp på mindre delprojekt föratt slippa tillståndsplikt. Gränsen bör därförsättas ned. Den av föreslagnanivån 125 kW är rimlig.Ett annat problem med dagens tillståndsprövning äratt kommun och länsstyrelse utför ett dubbelarbetenär vindkraftverk prövas enligt MB och PBL. Det ärdärför angeläget att finna former för att samordnaplanläggningen och bygglovsprövningen enligt PBL medtillståndsprövningen enligt MB. Regeringen börutreda denna fråga närmare och förelägga riksdagenett förslag med inriktning på att samordna ochförenkla tillståndsprövningen av vindkraftverk. Detfinns i detta sammanhang även skäl att se överbehovet av den extra prövning av havsbaseradevindkraftverk som krävs enligt 11 kap. MB. Dethärigenom gällande särskilda lönsamhetskravet kankomma att begränsa utbyggnaden till havs, vilketskulle stå i strid med det energipolitiska beslutetoch övriga allmänna intentioner att bygga utförnybar vindkraftsproduktion.Vad utskottet nu med anledning av motion1999/2000:N275 yrkandena 2-8 (mp) anfört börriksdagen som sin mening ge till känna. Till den delsom övriga motioner härigenom inte kan ansestillgodosedda avstyrks de.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande lagstiftning angående vindkraftatt med anledning av motion 1999/2000:N275 yrkandena2-8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna1999/2000:Bo419 yrkande 6, 1999/2000:Bo504,1999/2000:Bo516 yrkandena 1 och 2,1999/2000:MJ718 yrkande 16 och 1999/2000:N276yrkande 2,6. Inrättande av flera nationalstadsparker(mom. 5)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "I utredningsbetänkandet" och på s. 8slutar med "flera nationalstadsparker" bort haföljande lydelse:En av många mycket viktiga uppgifter påmiljöområdet är att skydda grön-områden, parker ochgrönytor i städerna. Stadsregionernas djur- ochväxtliv är mycket sårbara. Detta innebär attstrukturen på tätorternas grönområden måste ha godasamband med omgivande naturområden. Grönområdena haräven en stor social betydelse för människorsvälbefinnande i ett stadslandskap. Genom inrättandeav nationalstadsparker ges stora områden skydd ochstatus som helhet, vilket gör det möjligt att bättreförvalta dessa naturtillgångar. Det är av denanledningen önskvärt att fler nationalstadsparkerinrättas. Det är viktigt att framhålla attplaner på inrättande av nya nationalstadsparkerskall vara lokalt förankrade. Enligt utskottetsmening bör detta, framför allt mot bakgrund av deöverväganden som fortfarande görs inomRegeringskansliet, ges regeringen till känna.Riksdagen bör därför med anledning av motion1999/2000:Bo231 (c) yrkande 8 som sin mening geregeringen till känna vad utskottet anfört. Motion1999/2000:Bo503 (m) avstyrks.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande inrättande av fleranationalstadsparkeratt med anledning av motion 1999/2000:Bo231 yrkande8 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motion1999/2000:Bo503,7. En fond för (mom. 6)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 8börjar med "Enligt utskottets" och slutar med "förnationalstadsparken" bort ha följande lydelse:När inrättar nationalparker så skyltasområdet med informationstavlor, särskilt lämpligavid entréer, gränser stakas ut så att man vet närman är inom respektive utanför . Nuhar det gått och det är attdetta görs även i och runt vår nationalstadspark. Ennationalstadspark är något unikt för landet och avstort värde för turismen till . Därför börinformationen förbättras. Det finns fortfarandebyggrätter som ligger kvar i området i somborde lösas in. i fick efterförfrågan nej från angåendemedel för friköp av en byggrätt som innehas av JMBygg i kvarteret . blir det i ställeten störande byggnation i norra . BirkaEnergi har begärt förlängd koncession för att få hakvar sina luftledningar över anser att kostnaderna för att läggaledningarna i jord blir för höga. Med en statligfond skulle de påtalade problemen kunna lösas. nu med anledning av motion 1999/2000:Bo539(mp) yrkande 1 anfört bör som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande en fond för nationalstadsparkenatt med anledning av motion 1999/2000:Bo539 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Särskilda insatser förnationalstadsparken (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 9börjar med "Enligt utskottet" och slutar med "förnationalstadsparken" bort ha följande lydelse:Efter nästan fem år från nationalstadsparkensbildande har problem med bullersituationenuppdagats. Enligt och kommunernasmätningar är bullernivåerna mycket höga i parken,särskilt inom Brunnsvikenområdet. Där har man över150 000 fordonsrörelser . Denna del avparken har bullernivåer på (A) stora delarav dygnet. Enligt normer bordenivån ligga på (A) och definitivt inte över (A). Enligt utskottets mening motiverar denrådande situationen särskilda insatser för attbegränsa bullerproblemet. Just i nationalstadsparkenskulle extra resurser för bullerbekämpning kommamånga medborgare till godo. Större resurser måsteavsättas för bullerbekämpning. Detta bör ianledning av motion 1999/2000:Bo539 (mp) yrkande 2ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande särskilda insatser förnationalstadsparkenatt med anledning av motion 1999/2000:Bo539 yrkande2ger regeringen till känna vad utskottet anfört,9. Undantagen från det kommunala vetot(mom. 8)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 10börjar med "Det kommunala" och slutar med "kommunalavetot" bort ha följande lydelse:Kommunernas rätt att säga nej till etablering avmiljöstörande anläggningar i den egna kommunen är enav hörnstenarna i den kommunala bestämmanderätten.Den kommunala vetorätten är också en förutsättningför en reell demokrati. Kommunerna har ettövergripande ansvar för människors hälsa och förmiljön i kommunen. En förutsättning för attkommunerna skall kunna ta detta ansvar ärnaturligtvis att de ges ett helt avgörandeinflytande över vilka verksamheter som skall fålokaliseras till kommunen.Ett säkert förvar av kärnavfall går inte attgarantera. Kommunerna måste därför ges rätt attbestämma om och i så fall vilka typer avmiljöfarliga anläggningar och verksamheter som skallfinnas i kommunen. Av den anledningen bör riksdagenstidigare ställningstaganden omprövas. Det börtillsättas en utredning som skall se över gällandebestämmelser om kommunalt veto för kärntekniskaanläggningar. I enlighet med förslaget i motion1999/2000:Bo511 (mp) bör utredningen ha till uppgiftatt komma med förslag till en ny bestämmelse omkommunalt veto som skall gälla även för kärntekniskaanläggningar. Vad utskottet nu med anledning avmotion 1999/2000:Bo511 (mp) anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande undantagen från det kommunalavetotatt med anledning av motion 1999/2000:Bo511 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,10. Vattendomar med villkor om utsättningav laxyngel (mom. 13)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 15börjar med "Motionsförslagen aktualiserar" och på s.16 slutar med "av laxyngel" bort ha följandelydelse:Det stora antalet odlade laxar utgör ett hotmot de vilda laxar som finns kvar. I de vattendomarsom följde på älvexploateringen står attkraftbolaget skall sätta ut lax. Man kramar därförlax, som vill in i utbyggda älvar för att leka, pårom och mjölke. Laxynglen föds sedan upp i bassängeroch sätts ut . sätts ca2,5 miljoner laxyngel ut i de svenska vattendragen.De vandrar därefter ned till södra , växertill sig och vandrar sedan mot Norrlandför att leka. När mycket lax söker sig mot kusten ärrisken uppenbar att en del av de odlade laxarna tarsig in i älvar som inte byggts ut och där den frialaxen skall ha en frizon. Ett alternativ tillutsättningen är att låta laxarna vandra upp i älvarsom är stängda. Genom att se till att de kanta sig in och förbi vattenmagasin kan ett fintlaxfiske skapas i miljöer uppströms vattenmagasinen.Det kan ge underlag för en ny fisketurism ochinnebära ett behövligt tillskott i många glesbygder.De berörda vattendomarna bör därför ses över och därså behövs förändras. Kraven på utsättning av lax börhärvid ersättas med krav på åtgärder för attmöjliggöra vandringsvägar för laxen. Detta bör ianledning av motionerna 1999/2000:MJ753 (mp) yrkande12 och 1999/2000:MJ401 (mp) yrkande 4 ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande vattendomar med villkor omutsättning av laxyngelatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ753yrkande 12 och 1999/2000:MJ401 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.Särskilt yttrandeRiksintresseHelena () anför:Området omkring iYtterjärna församling i södra delen av har vuxit till en alldelesspeciell kulturell mötesplats i , ,och i världen. Under inflytandet av enväxande antroposofisk rörelse har ett säregetkulturellt landskap vuxit fram i det sörmländskalandskapet.Inom ett flertal områden har man i Ytterjärnaskapat livskraftiga alternativ till det etableradesamhället. Här har skapats ett rikt och varieratkulturområde - ett kulturcentrum.- Inom området finns bl.a. följande:-- och . Hjärtatoch det informella centret i detta kulturlandskapär med det tillhörandeKulturhuset i . i under sina sju verksamhetsår imponeratstorligen och dragit nya publikskaror tillYtterjärna med sitt breda internationella utbud.-- Arkitektoniskt högklassigt och spännande område.På tillsammans med Örjanskolan,Vidarkliniken samt Skogsbrynsbyns bostadsområde hardet därutöver skapats ett spännande arkitektonisktsammanhållet område ritat av den världskändearkitekten .-- Biodynamisk odling. Här finns störstakoncentration av ekologisk odling i form av ettantal biodynamiskt odlade gårdar. endautbildning för biodynamiska jordbrukare ochträdgårdsmästare finns på Skillebyholm. Det somproduceras på de ekologiska jordbruken förädlashär. Saltå mal den ekologiska säden och bakarbröd. Stiftelsen Biodynamiska Produkterdistribuerar som grossist ekologiska produkter överhela .-- Friskolor. Inom pedagogikens område existerarjämsides med den kommunala skolan trewaldorfskolor, ett gymnasium och fyrawaldorfförskolor. Waldorfskolorna tar emot ca 40 %av barnen inom kommundel.-- Läkepedagogiska institutioner. Inom omsorgen förfunktionshindrade har utvecklats tillett nationellt kompetenscenter. Det finns etttjugotal sinsemellan fristående verksamheter somarbetar med att hjälpa och utveckla barn och vuxnafunktionshindrade till ett bättre liv.-- Vidarkliniken. På Vidarkliniken i Ytterjärna finnsSveriges och enda komplementärmedicinskasjukhus med skolmedicinsk kompetens. I finnsäven ett antroposofiskt inspirerat ålderdomshem meden avdelning för demensvård och ett behandlingshemför kvinnliga missbrukare. Här finns även påSkillebyholm största alternativmedicinskaläkemedelsbolag, Weleda.-I den kommunala översiktsplanen för Södertäljeklassas området som riksintresse av kulturskäl. Denstatusen har redan bekräftat.Detta är ett unikt område i och ochbör uppmärksammas och skyddas. hotas dessavärden och verksamheter av planer på en flygplats påSödertörn - en flygplats som skulle lägga områdetunder bullermatta. Inte något verk eller myndighetsom varit aktiv i den diskussionen som förs omeventuell flygplats vid på har nämntdenna konflikt. Det visar att ett skydd som det somfinns i kommunens översiktsplan för Ytterjärna ärför svagt. Det borde vara självklart att områdetsstatus som riksintresse och effekterna på områdetvid en flygplatsetablering måste finnas med iLuftfartsverkets utredning. Vi anser därför attregeringen måste se över statusen för området ochskärpa skyddet.