bet · GM01UU11 · 1999-05-06 00:00:00 — En svensk Asienstrategi för 2000-talet I detta betänkande behandlas regeringens skrivelse1998/99:61 Framtid med . En svenskAsienstrategi inför 2000-talet och ett antalmotioner som väckts med anledning av denna.Utskottet ställer sig bakom det synsätt som syftartill att utveckla ett närmare och mer jämbördigtsamarbete genom att skapa varaktiga, fördjupade ochömsesidiga relationer mellan och länderna iAsien. I betänkandet diskuteras den politiska ochekonomiska situationen och kontakter medkontinenten. Vidare diskuteras regeringensAsienpolitik inom ett antal viktiga områden somdemokrati och mänskliga rättigheter, handel,utvecklingssamarbete, miljö, forskning ochutbildning, folkrörelser och gränsöverskridandenätverk samt kultur, information ochSverigefrämjande. Olika handlingsmöjligheterdiskuteras - på multilateral nivå, EU-nivå ochbilateral nivå.En svensk Asienstrategi inför 2000-talet föreslås hatyngdpunkten på åtta centrala områden:- demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet,-- handel och direktinvesteringar,-- fattigdomsbekämpning och fördjupade relationergenom utvecklingssamarbete,-- miljö,-- forskning och utbildning,-- folkrörelser och gränsöverskridande nätverk,-- kultur, informationsverksamhet ochSverigefrämjande,-- politiska relationer.-Ett motionsyrkande rörandereligionens roll i samarbetet medAsien tillstyrks, övrigamotionsyrkanden besvaras elleravstyrks. Till betänkandet är fogat1 reservation och 5 särskildayttranden.SkrivelsenRegeringen yrkar att tar del av skrivelse1998/99:61 Framtid med . En svenskAsienstrategi inför 2000-talet. 1998/99:U3 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de ekonomiskaaspekterna på den svenska Asienstrategin,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om främjandemålet somen grundläggande utgångspunkt för UD:s verksamhet iAsien,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om centralabetydelse för utvecklingen i och för densvenska Asienstrategin,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fördjupatforskningssamarbete och främjande av studentutbytemed Japan.1998/99:U4 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar att förstärka den svenskautlandsrepresentationen i de nya viktiga ekonomiskaoch politiska centrumen i i enlighet med vadsom anförts i motionen och inom de ramar somModeraterna föreslagit i budgetbehandlingen,2. att beslutar att förstärka forsknings-och utbildningssamarbetet med Stillahavsasien ienlighet med vad som anförts i motionen,3. att beslutar att uppdra åt regeringenatt ta initiativ till trepartssamarbete i biståndet,där och gemensamt bygger upplångsiktiga stödinsatser i Afrika.1998/99:U5 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om religionsperspektivet vidutvecklingen av den svenska Asienstrategin.1998/99:U6 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ekonomiskt samarbeteoch handel med ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om demokrati ochmänskliga rättigheter i ,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fred och säkerhet iAsien,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskning och högreutbildning med inriktning på Asien.1998/99:U7 av m.fl. (v) vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om en Asienstrategi.1998/99:U8 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett utökat biståndtill genom en större biståndsram,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att gemensamt medvissa med en relativt stark ekonomidriva utvecklingssamarbete med ett tredje asiatisktland,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att koncentreraSveriges utvecklingssamarbete i till ettmindre antal sektorer,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om krav på öppenhet ochutvärdering i institutionsuppbyggande samarbete ienpartistater,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om deltagande avrepresentanter för människorättsorganisationer iutbildning för tjänstemän om institutionsuppbyggnad,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att bistånd i vissafall huvudsakligen bör gå via enskildaorganisationer,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att legitimerafolkrörelser och ideella organisationer,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om iambassadtjänst,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utvärdering avdet svenska avgiftssystemet för stöd till svenskaföretag,10. att som sin mening ger regering tillkänna vad i motionen anförts om representation frånsmåföretag i den rådgivande grupp som knutits tillUtrikesdepartementets enhet för och ,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om bevakning iprojektexportsyfte av den privata sektorn i ,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en oberoendegranskning och utvärdering av det svenskautvecklingssamarbetet i ,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om utökad hjälptill den nordkoreanska befolkningen,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att sända enhumanitär undersökningsgrupp från FN till ,15. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om samarbete medTaiwan. Sammanfattning av skrivelsenInledningRegeringen tillsatte en arbetsgrupp meduppgift att lämna förslag till en strategi för attintensifiera relationer med Asien.Målsättningen var att, med perspektiv , geen insiktsfull och nyanserad bild av ochkonsekvenserna av regionens omvandling. Förslagskulle utarbetas till en integrerad svensk strategigentemot länderna i för politiska relationer,säkerhetspolitik, handel, ekonomiskt samarbete,utvecklingssamarbete, miljösamarbete, besöksutbyte,forskning, information och kultur. Studien skulleomfatta de från ochösterut, dvs. , och Östasien.I skrivelsen föreslår regeringen en politik somsyftar till att utveckla ett närmare och merjämbördigt samarbete mellan och Asien.Huvudsyftet med skrivelsen är att ange enfärdriktning. Genomförandet kommer att konkretiserasytterligare i en handlingsplan.En strategi måste, menar regeringen, utvecklas påflera nivåer, såväl i förhållande till somhelhet och dess huvudregioner som i förhållande tillvarje enskilt land. Asienstrategier som tagits framav andra länder vittnar om riskerna med generellastrategier som omfattar hela . Naturligt iarbetet med en svensk Asienstrategi har varit attsom viktiga element utforma strategier för deenskilda länderna. En Asienstrategi måsteföljaktligen innehålla både generella inslag ochlandspecifika strategier i vilka såväl politiska ochandra förhållanden av betydelse som möjligheternaatt fördjupa relationerna på olika områdenbehandlas. Förutsättningarna växlar kraftigt frånland till land.Den så kallade Asienkrisen är till sin karaktärinte unikt "asiatisk" och det kan följaktligen inteheller lösningarna vara. Enskilda länder har inteutvecklat de institutioner - i form av öppenhet,rollfördelning mellan stat och näringsliv,fungerande lagstiftning, bankväsende, socialaskyddsnät - som krävs för att tillvarataglobaliseringens stora möjligheter och hantera dessbetydande risker.Basen för en svensk Asienstrategi är Asiensfortsatt växande ekonomiska roll i en alltmerintegrerad, ömsesidigt beroende värld. Långsiktigtförblir handel och investeringar dynamiska faktoreri våra relationer och målet bör vara att på grundvalav växande ömsesidigt beroende och växandeömsesidiga intressen utveckla och fördjuparelationerna. Detta kan bara uppnås genom ettutvidgat långsiktigt besöksutbyte, växande handeloch direktinvesteringar, utvecklingssamarbete, ettnätverk av folkrörelsekontakter, forsknings- ochutbildningssamarbete, kulturutbyte och turism.Den globala säkerheten, världsekonomins utveckling,den globala miljön, fattigdomen i världen ochrespekten för mänskliga rättigheter beror i hög gradpå utvecklingen i . På flera av dessa områdenkan och bör spela en aktiv roll, sominitiativtagare, pådrivare och förmedlare, ochdärmed bidra till att länderna i ges en störredelaktighet i utformningen av det gemensammainternationella systemet.Utgångspunkter för en svensk AsienstrategiHur kommer att se ut ? Den ofrånkomligautgångspunkten måste vara att fråga hur den världkan tänkas se ut som länderna i - och Sverige- då kommer att ingå i. Om vi blickar tillbaka likamånga år, till 1986-1987, ser vi hur vansklig varjeprognos är. Knappast någon förutsåg vid den tidenSovjetsamhällets snara fall, och ingen förutsåg denAsienkris som många beskriver som något somvar närmast oundvikligt.Utgångspunkter för en svensk Asienstrategi ärSveriges intressen och ansvarstaganden som de kommertill uttryck i vårt internationella agerande.Grundelement bör vara:- att främja utveckling mot demokrati och ökadrespekt för mänskliga rättigheter samt jämställdhetmellan kvinnor och män,-- att verka för fred och säkerhet genom utvecklingav de internationella instrumenten för attförebygga och hantera konflikter och förnedrustning,-- att verka för ökad tillämpning och utveckling avdet internationella normsystemet och deorganisationer som bär upp systemet,-- att verka för ekonomisk utveckling genom frihandelgenom att medverka till att stärka detmultilaterala regelverket för handel ochinvesteringar inom ramen förvärldshandelsorganisationen och stödja vidgatmedlemskap i denna, och genom fortsatt aktiv dialogmed de , t. ex. inom ramen förASEM (Asia-Europe Meeting),-- att verka för att höja de fattiga folkenslevnadsnivå genom att bidra till att lösautvecklingsproblem som orsakar eller orsakas avfattigdom och flyktingsituationer som föranletts avkonflikter,-- att främja framväxten av öppna och effektivainstitutioner och livskraftiga civila samhällen,-- att verka för förbättrad miljö ochnaturresurshushållning.-Utifrån såväl dessa övergripande mål församhällsutveckling som utifrån målet att främja vårvälfärd genom sysselsättning och tillväxt ligger deti hög grad i intresse att på jämbördigagrundvalar utveckla ömsesidiga och fördjupaderelationer med Asien.Stark tonvikt läggs i strategin på följande områden:stöd till reformer och kapacitets- ochinstitutionsbyggnad som syftar till att utveckla degrundläggande förutsättningarna för demokrati,marknadsekonomi och socialt och ekologiskt hållbarutveckling, miljösamarbete samt uppbyggnad avbredare ömsesidiga kontakter med länderna i påutbildningens, forskningens, folkrörelsernas,kulturens och näringslivets områden.Sveriges bilaterala relationer med länderna i Asienär redan vittförgrenade, och de har utvecklatspåtagligt politiskt, kommersiellt, kulturellt ochinte minst genom omfattandeutvecklingssamarbete. Turism, massmedia ochinvandring har också fört länderna i och deraskulturer väsentligt närmare oss. En god grund finnsför en fördjupning och breddning av de bilateralarelationerna till länderna och samhällena i Asien.Perspektiv på AsienPå område efter område uppvisar komplexitetoch mångfald: rikedomen i kultur ochverklighetsuppfattningar, förändringstakten ochvitaliteten i utvecklingen, de oerhörda skillnadernai levnadsstandard, utbildningsstandard ochforskningsnivå. är svagheterna i deninstitutionella basen uppenbar. Något enhetligtAsien finns inte, och sannolikheten för att deasiatiska länderna kan enas om några specifikaasiatiska värderingar framstår som liten.Skillnaderna är för stora.Den ekonomiska integrationen och utvecklingen avregionala organisationer som ASEAN kommer samtidigtatt fortsätta. ASEAN är en naturlig gruppering ochdet finns skäl att förvänta att den, trots desvårigheter organisationen går igenom, kommeratt växa sig starkare. och dess subregioner äri stort behov av organisationer för ökad samverkan.Att ASEAN:s säkerhetspolitiska samarbetsforum ARFutvecklas till ett verkligt instrument för regionalsäkerhet är av globalt intresse. Av stor betydelseär också att förmår ge sin regionalagruppering - SAARC - ett verkligt innehåll.Ekonomi, handel, investeringar och FoUFör tre fyra decennier sedan skulle varje diskussionom primärt handlat om oerhörd fattigdom, om dehundratals miljoner människor i länder som Indienoch som levde under fattigdomsstrecket ochom det hot som överbefolkningen utgjorde. varvisserligen på väg att komma i kapp västvärlden, menJapan ansågs inte vara representativt för detegentliga . Detsamma gällde kronkoloninHongkong. Föreställningen om det egentliga Asienomfattade utvecklingsländer jämte Maos Kina.Under de år som gått har vi sett ettväxande antal länder ta sig över den klyfta somskiljer världens mest utvecklade ekonomier från demsom ligger långt efter. har andelav världens bruttonationalprodukt (BNP) nästantredubblats. 1980 svarade för av världensBNP. hade andelen stigit till 27 %.Detta motsvarar nästan samma andelar som NAFTA-länderna () och EU-länderna (). Trots attden ekonomiska utvecklingen i kraftigt haröverstigit tillväxttakten i andra regioner under desenaste 25 åren är emellertid variationerna storamellan olika länder och olika tidsperioder.Världshandelns geografiska mönster har kommit attförändras som en följd av de asiatiska ekonomiernashöga tillväxt och exportinriktade utvecklingsmodell.Den ekonomiska utvecklingen har varit exportledd ochekonomierna är starkt handelsorienterade. Export ochimport utgör en stor andel av BNP. 1980 härrördedrygt av världens export från . Femton årsenare var andel av världens export ,vilket kan jämföras med som svarar för 16 %och EU som svarar för av världsexporten. Japanär världens tredje största exportnation, avvärldsexporten. , , ochSingapore har alla större export än . Kinasexport har ökat mycket kraftigt , från0,av världsexporten 1980 till 1995.De asiatiska ekonomierna har också utvecklats tillbetydande importnationer. Inkomster från exportenmöjliggjorde import av kapitalvaror och utländskteknologi som sedan spreds till den övriga ekonomin.Asiens andel av världens totala varuimport ökadefrån 1980 till en fjärdedel . Iflertalet ekonomier har utrikeshandeln ökat markantsom en konsekvens av övergången frånimportsubstitutionspolitik med höga tullmurar ochicke-tariffära handelshinder, kontroll avväxelkurser och reglering av utländskadirektinvesteringar till en mer exportorienterad ochmarknadsorienterad regim.Flödet av direktinvesteringar till snabbt växandeekonomier har ökat kraftigt . Frånatt tidigare ha varit koncentrerade till framförallt industrialiserade länder i ochNordamerika har en stor del av direktinvesteringarnagått till . Genom utländska direktinvesteringarfår länderna tillgång till inte bara finansiellaresurser som möjliggör ökad produktion, utan ocksåteknologiöverföring, kunskapsutveckling, ökadhandel, marknadsutvidgning, ökad konkurrens och flerarbetstillfällen, vilket påverkar den ekonomiskautvecklingen positivt.Den snabba utvecklingen på forskningsproduktionensoch patenteringens områden är en föga uppmärksammadaspekt av transformering. Utvecklingen harvarit särskilt dramatisk inom områdena tele,datorer/ databehandling ochbioteknologi/mikrobiologi. Inte heller här är detdock fråga om någon uniform process. Spännviddenmellan länderna är mycket stor.AsienkrisenKrisen har avslöjat många av de strukturella problemsom den snabba expansionen dragit med sig: gradvisförsämrad konkurrenskraft, spekulativainvesteringar, svaga finansiella system och politiskoförmåga att handla , bl.a. till följd avsymbios mellan regering och ekonomiska intressen.En viktig förklaring till krisen är främst bristenpå insyn - i banker, i balansräkningar som inte påett korrekt sätt redovisar värdelösa fordringar, ikorruptionens inflytande över beslut om lån, iavsaknaden av fungerande bankinspektioner och isymbiosen mellan olika intressen.Den ekonomiska krisen har blottlagt storabefolkningsgruppers sårbarhet. Det sociala kapitaletoch det civila samhällets skyddsnät har i mångaländer varit svagt av snabbmodernisering, urbanisering och omstrukturering.Denna svaghet kunde lättare döljas så länge denekonomiska tillväxten var hög, men får förödandekonsekvenser i kristider.De krisdrabbade länderna står inför tre utmaningarför att tillväxten åter skall ta fart i regionen:- att genomföra strukturella reformer,-- att få de internationella kapitalflödena attåtervända-- att skydda låginkomstgrupper och försäkra attdessa är delaktiga i återhämtningen.-Reformbehoven är stora och inte bara striktekonomiska. Krisen har skapat en ny insikt ombetydelsen av öppnare ekonomier och demokratiskapolitiska system och av en finanspolitik somstimulerar sysselsättning och uppbyggnad av socialaskyddsnät. Legitima institutioner utgör enförutsättning för långsiktig stabilitet. Däri liggerkrisens positiva sida. Den visar med stor konkretionpå den institutionella utvecklingens centralabetydelse nationellt och internationellt.Även om de kortsiktiga åtgärderna för att mildraeffekterna av Asienkrisen är viktiga har delångsiktiga åtgärderna stor betydelse. En viktigmålsättning är att vidta sociala åtgärder somskyddar de fattiga på kort sikt och att utveckla ettvälfärdssystem som innebär social tillväxt ochstabilitet på lång sikt.Fattigdom och maktlöshetNärmare en miljard av befolkning - entredjedel - lever på mindre än motsvarande en dollarper dag. De lever i absolut fattigdom. Närmare trefjärdedelar av världens fattiga återfinns därmed,trots de senaste decenniernas stora förändringar, iAsien.I alla länder i råder en stor brist påjämlikhet mellan män och kvinnor. I - liksom ivärlden i stort - har männen högre utbildning ochinkomster än kvinnor. Diskrimineringen av kvinnornär det gäller tillgång till utbildning ochhälsovård är betydligt mindre i Öst- och Sydöstasienän i som helhet. Det motsatta förhållandetgäller dock , där kvinnorna tillhör de minstjämställda i världen.Flertalet människor i är bosatta pålandsbygden och sysselsatta inom jordbruk ellerjordbruksrelaterade näringar. Men ökningen avsysselsättningen inom tillverkningsindustri ochtjänstesektorn har varit snabb i flertalet länder.Ett speciellt problem utgör barnarbetet som i fleraländer i regionen, i huvudsak i delar av ,är både omfattande och extremt.Under senare decennier kan vi se hur utbildning ochekonomisk utveckling går hand i hand. Satsning påutbildning ökar tillväxten, och de ökande resursernamöjliggör att det satsas mer och mer per elev.Liksom i många andra sammanhang avviker vadgäller utbildningsnivå från det östasiatiskamönstret. var läskunnighetenhos vuxna i Öst- och . ISydasien, däremot, var av de vuxna fortfarandeanalfabeter.Den ökning i medellivslängd somhar registrerats i är i storutsträckning en följd av den dramatiska nedgång ispädbarnsdödlighet som har ägt rum i alla regioner.Av de drygt 30 miljoner människor i världen somuppskattas vara hivpositiva bor nära en fjärdedel iAsien. är det land som beräknas ha detstörsta antalet hivinfekterade i världen.MiljöSamtidigt som inkomsterna stigit och andelen fattigasjunkit har utvecklats till en av världensmest förorenade regioner även om stora regionalaskillnader förekommer. Miljöförstöringen har nåttsådan omfattning att den har fått globala effekter.Miljöproblemen skiljer sig mellan olika delar avAsien, både vad gäller problemens karaktär ochomfattning, beroende till länders geografiska läge,befolkningsmängd, utvecklingsgrad och tillgångar pånaturresurser. Generellt kan sex grundläggandefaktorer urskiljas som utmärker flertalet länder iAsien och som bidragit till att miljösituationenblivit så allvarlig:- snabb ekonomisk tillväxt,-- hög befolkningstillväxt och befolkningstäthet,-- bristande lagstiftning, miljöpolitik ochinstitutionell kapacitet,-- misshushållning med resurser,-- fattigdom och-- urbanisering.-Avgörande för utvecklingen av miljösituationen ärhur de underliggande orsakerna angrips. Svagainstitutioner utgör ett av huvudproblemen. Enförutsättning för att trenden skall vända är attinstitutionerna stärks. I många fall där enmiljölagstiftning införts har den varit ineffektivoch bristfälligt genomförd. Institutionell kapacitetför att genomdriva miljölagstiftningen har saknats.Det är också nödvändigt att komplettera eneffektivare miljölagstiftning med att ökaanvändningen av ekonomiska styrmedel som styr motren och resurssnål produktion. Genom att prissättade negativa effekterna på miljön leds konsumtion ochproduktion bort från teknologier och produkter somskadar miljön. Ägarförhållanden måste ocksådefinieras bättre. Bristfälligt definieradeägarförhållanden för naturtillgångar är i många fallen avgörande orsak till kortsiktigt tänkande ochmisshushållning med resurser.Reformer i form av institutionella förbättringar,ökad insyn och minskad korruption är nödvändiga föratt effektivt kunna driva miljöpolitik. Merdemokratiska system och öppenhet innebär också ökademöjligheter för lokala opinionen att göra sig hörd.Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhetAsien är i grunden alltför omfattande och heterogentför att det skall vara rimligt att generalisera omdemokratins tillstånd. Historiskt finns högst olikapolitiska kulturer, och kolonialtiden lämnade eftersig vitt skilda avtryck på den indiskasubkontinenten, i , i , påFilippinerna och i . Demokratiutvecklingen iAsien har beskrivits somlångsammare än i resten av världen med undantag förMellan-östern. Den "mjukt auktoritärautvecklingsstaten" av typ domineradebilden. Den bedömningen underskattar dock betydelsenav de förändringar som inträtt sedan slutet av 1980-talet.En fundamental fråga är vad som krävs vad gällerutveckling av normer och institutioner för attförstärka och konsolidera demokratin. Frågan blirsärskilt viktig då man betänker att ett stort antalav det hundratal länder som i någon mening kanbetecknas som demokratier är ytterst sköra med fögautvecklad demokratisk kultur och regeringar med svaglegitimitet och begränsade förutsättningar för attåstadkomma påtagliga förbättringar av människorsmateriella villkor. Demokrati kräver tid för attutveckla värdegemenskap och institutioner.Ratificeringsläget i vad gäller FN:s sexstörre konventioner om mänskliga rättigheter ärrelativt svagt, med undantag för konventionen omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,som i stort sett alla länder som behandlas i dennaskrivelse ratificerat; konventionen om barnetsrättigheter har ratificerats av samtliga länder.Endast cirka hälften av länderna är anslutna till1966 års konventioner om ekonomiska, sociala ochkulturella rättigheter respektive medborgerliga ochpolitiska rättigheter. Två tredjedelar harratificerat konventionen om avskaffande av allaformer av rasdiskriminering, medan enbart entredjedel har ratificerat konventionen mot tortyr.Internationell rätt anger tydliga begränsningar förtillämpningen av dödsstraffet, liksom krav pårättsgarantier. Ännu har inte något asiatiskt landratificerat det andra tilläggsprotokollet tillkonventionen om medborgerliga och politiskarättigheter samt om förbud mot dödsstraff.Framväxten av ett starkt civilt samhälle har visatsig vara av stor betydelse för förbättrad respektför de mänskliga rättigheterna. I många länder iregionen finns enskilda organisationer ochsamhällsaktiva akademiker, som för denna processframåt.Några asiatiska ledare har framhållitbegreppet "asiatiska värderingar", vilket hotat attundergräva de mänskliga rättigheternasallmängiltighet. Tendenserna till en asiatiskposition har dock försvagats påtagligt under desenaste åren, bl.a. till följd av den asiatiskaekonomiska krisen som visat på den hävdade asiatiskamodellens inneboende svagheter. Rättigheternasuniversalitet erkänns som vissa länderbetonar den kulturella särarten.Framtiden och vägvalenNågon utvecklad idé om som en sammanhållenenhet i annat än geografisk mening finns inte, annatän i vissa frågor .