bet · GM01TU12 · 1999-05-19 00:00:00 — Ändringar i telelagen m.m. I detta betänkande behandlar utskottet proposition1998/99:92 Ändringar i telelagen m.m., tre motionersom väckts med anledning av propositionen samt fyramotioner om telemarknaden som väcktes under denallmänna motionstiden i september förra året.Utskottet ställer sig bakom regeringens samtligaförslag. Det innebär att telelagen anpassas tillnyligen beslutade EG-direktiv påtelekommunikationsområdet vilka syftar till attuppnå en öppen och effektiv tillgång till telenätenoch till de tjänster som tillhandahålls i näten.Teleabonnenterna får genom förslaget ett stärktintegritets- och konsumentskydd. Krav införs bl.a.på att uppgifter om telefonsamtal skall, med vissaundantag, utplånas eller avidentifieras. Reglerinförs vidare om vad abonnemangsvillkor skallinnehålla och bemyndigande lämnas för regeringeneller, efter regeringens bemyndigande,tillsynsmyndigheten att lämna närmare föreskriftervad gäller nummerpresentation, vidarekoppling ochkataloguppgifter. Lagändringarna föreslås träda ikraft den 1 juli 1999.Med hänvisning främst till pågående reform- ochuppföljningsarbete på teleområdet avstyrks samtligamotionsyrkanden.Till betänkandet är fogat fyra reservationer.PropositionernaProposition 1998/99:92Regeringen () föreslår iproposition 1998/99:92 att antarregeringens förslag till1. lag om ändring i telelagen (1993:597),2. lag om ändring i lagen (1998:486) om ändring itelelagen (1993:597),3. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),4. lag om ändring i lagen (1993:599) omradiokommunikation.Lagförslagen är fogade som bilaga 1 tillbetänkandet.Proposition 1998/99:72Regeringen () föreslår iproposition 1998/99:72 Rättspsykiatrisktforskningsregister att antar regeringensförslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) (punkt 3 Lagförslag 2.3).Lagförslag 2.3 har avjustitieutskottet överlämnats tilltrafikutskottet för behandling.Lagförslaget är fogat som bilaga 2till betänkandet. Motioner med anledning av proposition1998/99:921998/99:T20 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av attregeringen inom ramen för EU-samarbetet verkar förett undantag som medger användning avteledatauppgifter i brottsbekämpningsarbetet,2. att beslutar uppdra åt regeringen attåterkomma med lagförslag om skydd för den personligaintegriteten vid behandlingen av personuppgifter påtelekommunikationsområdet i enlighet med vad somanförts i motionen.1998/99:T21 av m.fl. (m) variyrkas1. att i enlighet med vad i motionenanförts hos regeringen begär förslag till införandeav "equal-access" i telelagen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Post- ochtelestyrelsen.1998/99:T22 av m.fl. (kd)vari yrkas att beslutar om sådanändring i telelagen att EU-direktivenfastställs i en särskild lag där denprincipiella grundnivån anges.Motioner från den allmänna motionstidenhösten 19981998/99:T220 av m.fl. (m) variyrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för attutveckla konkurrensen på teleområdet,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om atttillförsäkra åtkomsten och konkurrensneutralitet vadavser Telias accessnät.1998/99:T223 av m.fl. (kd) vari yrkas38. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om avreglering avtelemarknaden.1998/99:T806 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utvecklandet av ettlänstäckande GSM-nät i Värmland.1998/99:N275 av m.fl. (c) vari yrkas7. (delvis) att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enutvärdering av konsekvenserna av avreglering avpost- och televerksamheten samt prövning av depolitiska initiativ denna kan föranleda. 1 Propositionernas huvudsakliga innehåll1.1 Proposition 1998/99:92I propositionen föreslås vissa ändringar i främsttelelagen (1993:597) för att genomförateledataskyddsdirektivet (97/66/EG),taltelefonidirektivet (98/10/EG) samt direktivet97/51/EG om ändring i ramdirektivet (90/387/EEG)och direktivet om hyrda förbindelser (92/44/EEG)inom telekommunikationsområdet.Enligt regeringens redovisning under rubrikenBehandling av personuppgifter inomtelekommunikationsområdet framgår att förslagetinnebär att uppgifter som gäller särskildatelemeddelanden skall, med vissa begränsadeundantag, utplånas eller avidentifieras vidsamtalets slut eller när meddelandet nåttmottagaren. Bestämmelser om skadestånd och rättelsevid behandling av personuppgifter förelås vidareinföras i telelagen. Bemyndigande lämnas förregeringen eller, efter regeringens bemyndigande,tillsynsmyndigheten att i viss utsträckning meddelanärmare föreskrifter om tillhandahållande avnummerpresentation, vidarekoppling ochkataloguppgifter.Av propositionen framgår vidare under rubriken m.m. att lagförslagen innebäratt abonnemangsavtal skall innehålla vissa villkor,bl.a. om leveranstid, kvalitet och om hur fel skallavhjälpas. Genom lagförslaget gestillsynsmyndigheten befogenhet att förelägga parteratt ändra avtalet på visst sätt. Information omabonnemangsvillkor skall vara korrekt och tydlig.Föreskrifter införs med bl.a. krav på specificeraderäkningar och preciseringar om vad som skall gällaexempelvis vid avstängning av abonnemang.Teleoperatörer som tillhandahåller telefonitjänsttill fast nätanslutningspunkt och som har ettbetydande inflytande på marknaden skall informeratillsynsmyndigheten och andra berörda användare vidstörre förändringar i nätet som begränsartillgängligheten. Om det inte är möjligt för enabonnent som byter operatör att få behålla sitttidigare nummer (nummerportabilitet) skall denne påbegäran av abonnenten mot skälig ersättningvidarekoppla samtal till det nya numret ellerhänvisa till detta nummer. Skyldigheten att tillämpakostnadsgrundade taxor skall enbart omfattateleoperatörer som har ett betydande inflytande påmarknaden och som tillhandahåller telefoni mellanfasta nätanslutningspunkter eller hyrdaförbindelser.Regeringen föreslår mot denna bakgrund attriksdagen antar ett i propositionen framlagt förslagtill lag om ändring i telelagen (1993:597).Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli1999. antog (prop.1997/98:126, bet. 1997/98:TU14, rskr. 1997/98:305)lagen (1998:486) om ändring i telelagen (1993:597).Lagen träder i kraft . Det i fjolbeslutade ändringarna av telelagen har föröverskådlighetens skull arbetats in i det nuföreliggande förslaget till lag om ändring itelelagen. Som en följd härav föreslår regeringenatt lagen (1998:486) utgår.Det nu föreliggande förslaget till lag om ändring itelelagen innebär bl.a. en omnumrering avparagraferna i telelagen. Som en följd häravföreslår regeringen också en lag om ändring isekretesslagen (1980:100) och en lag om ändring ilagen (1993:599) om radiokommunikation.Ändringsförslaget i fråga om sekretesslagen gäller16 kap. 1 § 9 p. Författningsändringarna föreslåsträda i kraft den 1 juli 1999.1.2 Proposition 1998/99:72I proposition 1998/99:72 Rättspsykiatrisktforskningsregister föreslår regeringen attett förbiseende vid införandet av lagen(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område (LYHS) skall rättastill. Förbiseendet gäller 16 kap. 1 § 8 p.sekretesslagen. Rättelsen innebär, enligtett till propositionen fogat lagförslag somomfattas av punkt 3 i regeringenshemställan, att en hänvisning i nämndalagrum till vissa bestämmelser i lagen(1994:953) om åligganden för personal inomhälso- och sjukvården ersätts med enhänvisning till vissa bestämmelser i lagenom yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område.2 Motionsförslag2.1 Telelagen m.m.Gun m.fl. (m) framhåller i motion T20yrkande 1 att det ligger både i medborgarnas ochstatsmakternas intresse att polisen även framdeleskan möta den alltmer komplicerade och svårutreddabrottsligheten på ett effektivt sätt och medfortsatt utnyttjande av tekniska landvinningar. Detär därför viktigt att regeringen inom ramen för EU-samarbetet verkar för ett undantag från kravet påutplåning eller avidentifiering av teledatauppgiftersom medger användning av teledatauppgifter ibrottsbekämpningsarbetet.Motionärerna framhåller vidare att bestämmelser somrör väsentliga medborgarintressen, som t.ex.integritetsskyddet vid behandlingen avpersonuppgifter på telekommunikationsområdet, börregleras av genom lagstiftning i ställetför genom myndighetsuppgifter (yrkande 2).Regeringen bör därför återkomma med lagförslag omskydd för den personliga integriteten vidbehandlingen av personuppgifter påtelekommunikationsområdet.Enligt m.fl. (kd), motion T22, ärKristdemokraterna kritiska mot den omfattandedetaljreglering som genomsyrar regeringens förslagtill ändringar i telelagen. Motionärerna förordar istället att det borde prövas att utfärda en särskildlag där den principiella grundnivån på teleområdetanges.2.2 Konkurrens- och avregleringsfrågorPer-Richard Molén m.fl. (m) begär i motion T21 attkrav på equal-access införs i enlighet med EU:sdirektiv på området. Därmed är det inte längrenödvändigt för abonnenterna att slå ett prefix föredet aktuella telefonnumret för att använda sig avkonkurrerande operatörer i Telias fasta telefonnät.Motionärerna framhåller vidare att med hänsyn tillTelias tendenser till motspänstighet och fördröjningmed att genomföra s.k. equal-access bör Post- ochtelestyrelsen ges erforderliga befogenheter så attuppställda tidsplaner kan följas.Per-Richard Molén m.fl. (m) understryker i motion T220 behovetav åtgärder för att utveckla konkurrensen och skapaen ökad mångfald på teleområdet. Det är enligtmotionärerna viktigt att krav snabbt införs pånummerportabilitet för fastnätsoperatörer och att enöppen nummerplan införs. Vidare bör regler införassom innebär att fastnätsoperatörerna skall se tillatt abonnenterna har möjlighet att genom förval fåtillgång till tjänster i det fasta nätet avsamtrafikerande teleoperatörer. Motionärernaframhåller vidare att frågan om Telias kontroll avaccessnätet har fått en tillfällig lösning i och medde nya samtrafikavgifter som förhandlats fram.Frågan om Telias accessnät bör dock få en permanentlösning så att konkurrerande teleoperatörer kanverka på likvärdiga villkor.Johnny m.fl. (kd) framhåller i motion T223att tillsammans med , tackvare avregleringen, har fått ett klart försprångframför övriga länder. Det kommer att visa sigmycket svårt att hämta igen detta försprång omSverige håller tempot uppe. Trots avregleringen ärdock fortfarande den helt dominerande aktörenpå den svenska telemarknaden. Mot denna bakgrundframhålls vikten av att fortsatta insatser görs föratt avreglera telemarknaden.2.3 Uppföljning och utvärderingAgne m.fl. (c) föreslår i motion N275 attkonsekvenserna av avregleringen på bl.a. teleområdetundersöks och att en prövning görs av de politiskainitiativ som en sådan utvärdering kan föranleda. Iuppdraget bör ingå att överväga vilkaregionalpolitiska konsekvenser en ytterligareprivatisering på teleområdet kan leda till liksommöjligheterna att åstadkomma en ökad politiskstyrning inriktad på att åstadkomma regionalrättvisa med eller utan en sådan privatisering.2.4 GSM-nätets utbyggnadTorgny () framhåller i motionT806 att stora delar av i daginte täcks av GSM-mobiltelefonsystem. Föratt utveckla turismen och stödja små- ochensamföretagare i regionen krävs en snabbutbyggnad av GSM-systemet så attmobiltelefonsystemet kan utnyttjas inomhela länet. Motionären förordar mot dennabakgrund att tillförssärskilda resurser för att som pilotlänutveckla ett länstäckande GSM-nät förmobiltelefoni.3 Utskottets ställningstagande3.1 UtgångspunkterUtskottet konstaterar att förutsättningarna förtelekommunikationerna genomgåttsnabba förändringar, bl.a. till följd av en snabbteknisk och marknadsmässig omvandling och enomfattande internationalisering. Genom telelagen(1993:597) fick mycket tidigt en av världensmest avreglerade marknader. Det övergripande måletför den svenska telepolitiken är - som stadgas i 2 §telelagen - att enskilda och myndigheter skall fåtillgång till effektiva telekommunikationer tilllägsta möjliga samhällsekonomiska kostnad. Som ettmedel att uppnå detta mål skall, enligt 3 § sammalag, strävan vara att skapa utrymme för ochupprätthålla en effektiv konkurrens inom alla delarav telekommunikationsområdet.För att nå ökad ekonomisk tillväxt samt ettförbättrat och större utbud av olika tjänster inomtelekommunikationsområdet har alltfler länder kommitatt eftersträva en ökad konkurrens. Inom Europeiskaunionen har, som en del i arbetet med att skapa engemensam och öppen inre marknad, direktiv antagitssom inneburit att telemarknaden har avreglerats i deflesta länder fr.o.m. den 1 januari 1998.För att säkerställa en öppen och effektiv tillgångtill och användning av allmänt tillgängliga telenätoch teletjänster har inom EU beslutats om vissaytterligare direktiv inom telekommunikationsområdet.Det gäller och rådets direktiv(97/66/EG) om behandling av personuppgifter ochskydd för privatlivet inom telekommunikationsområdet(teledataskyddsdirektivet), direktivet (98/10/EG) omtillhandahållande av öppna nätverk (ONP) förtaltelefoni och samhällsomfattande tjänster förtelekommunikation i en konkurrensutsatt miljö(taltelfonidirektivet) samt direktivet (97/51/EG) omändring i ramdirektivet (90/387/EEG) och direktivetom hyrda förbindelser (92/44/EEG) inomtelekommunikationsområdet. Genomförandet av dessadirektiv medför att vissa nationella bestämmelser iSverige på telekommunikationsområdet måste ändras.3.2 Teledatauppgifter för brottsbekämpningEtt av huvudsyftena med regeringens lagförslag äratt stärka teleabonnenternas integritetsskydd.Utskottet delar regeringens uppfattning att för attstärka integritetsskyddet bör enligtEuropaparlamentets och rådets direktiv särskildabestämmelser införas i telelagen. Det innebär bl.a.att teleoperatören skall utplåna eller avidentifierauppgifter som angår särskilda telemeddelanden eftersamtalets slut eller när meddelandet nåttmottagaren.Som uppmärksammas i motion T20 yrkande 1 av GunHellsvik m.fl. (m) kan det dock ligga både imedborgarnas och statsmakternas intresse attteledatauppgifter kan användas ibrottsbekämpningsarbete. Enligt utskottets mening ärdet angeläget att polisen kan möta den alltmerkomplicerade och svårutredda brottsligheten på etteffektivt sätt och med fortsatt utnyttjande avtekniska landvinningar. Utskottet har därförförståelse för de synpunkter som motionärerna tarupp.Utskottet vill mot denna bakgrund klarlägga attkravet på utplåning eller avidentifiering integäller för meddelande som omfattas av beslut omhemlig teleavlyssning eller teleövervakning.Lagringsförbudet för teledatauppgifter gäller hellerinte om det är nödvändigt att hindra och avslöjaobehörig användning av telenätet. Sådana uppgifterfår sparas för att säkerställa lagföring eller enframtida skadeståndsprocess. Vidare gäller att omabonnenten begär att störande samtal skall spårasskall uppgifter som identifierar den uppringandeabonnenten lagras och hållas tillgänglig avteleoperatören. Dessutom gäller att lagringsförbudetinte omfattar behandling av sådana uppgifter som ärnödvändiga för fakturering av abonnenter ellerfakturering och betalning av samtrafikavgifter tilldess fordringen är betald eller preskriberad.Som framgår av propositionen anser regeringen attdet kan finnas skäl att återkomma till frågan omutnyttjande av teleuppgifter för brottsbekämpning.Ett omfattande arbete pågår kring frågor ombekämpning av grov och organiserad brottslighet inomEuropeiska unionens tredje pelare. Det gäller bl.a.möjligheterna för brottsbekämpande instanser att tadel av datauppgifter från olika former av nyteleteknik. Utskottet förutsätter att regeringeninom ramen för EU-samarbetet verkar för en effektivbrottsbekämpning och för redovisar deresultat som därvid uppnås. Med det anförda finnerutskottet att syftet med motion T20 (m) yrkande 1blir tillgodosett. Något initiativ från riksdagenssida är inte erforderligt. Yrkandet avstyrks därför.3.3 Ändringar i telelagenI motion T20 (m) yrkande 2 riktas invändningar motatt regeringens lagförslag innebär att vissabestämmelser i direktiven överförs tillmyndighetsföreskrifter i stället för lag. Utskottetkonstaterar att de aktuella direktiven innehållerbestämmelser som i huvudsak är sådana att de vidgenomförande i svensk rätt enligt regeringsformenkräver lagstiftning. Regeringens förslag tilländringar i telelagen har utformats med dennautgångspunkt. Vissa bestämmelser i de aktuelladirektiven är emellertid på en sådan detaljnivå ochav en sådan betydelse att de inte lämpar sig förlagreglering. Som föreslås i propositionen bördärför regeringen eller, efter regeringensbemyndigande, tillsynsmyndigheten ges bemyndigandeatt meddela närmare föreskrifter i vissa frågor. Detgäller bl.a. i fråga om tillhandahållande avnummerpresentation, vidarekoppling ochkataloguppgifter.Av propositionen framgår vidare att de föreslagnabemyndigandena när det gäller behandling avpersonuppgifter inom telekommunikationsområdet görsmed stöd av lag och strider som sådana inte motregeringsformen. Lagrådet har inte heller haft någonerinran mot regeringens lagförslag i denna del.Utskottet gör för sin del samma bedömning. Utskottetär mot denna bakgrund inte berett förorda någonriksdagens åtgärd med anledning av motionsyrkandet.Beträffande motion T23 (kd) om en översyn avtelelagstiftningen konstaterar utskottet att densnabba utvecklingen när det gällertelekommunikationer och informationsteknik har letttill en rad förändringar i teleregleringen på såvälnationell som europeisk nivå. har gått frånen situation som ibland kallats ett "oregleratmonopol" till ett läge som kan karakteriseras som"reglerad konkurrens". Belysande för den snabbaförändringstakten inom området är att harbehandlat förslag om ändringar i telelagen i detnärmaste alltsedan lagen trädde i kraft år1994.Som utskottet återkommer till senare i avsnitt 3.6Konkurrens- och avregleringsfrågor har Post- ochtelestyrelsen väckt nya reformförslag om ändringar itelelagen för att främja utvecklingen av en meröppen och effektiv telemarknad. Till bilden hör ävenatt utvecklingen kan leda till krav på en gemensamoch integrerad lagstiftning för ljudradio,television, övrig radiokommunikation ochteleverksamhet. Utskottet har tidigare underriksmötet behandlat denna fråga (prop. 1997/98:167,bet. 1998/99:TU3, rskr. 1998/99:30).Utskottet har förståelse för motionärernasuppfattning att lagstiftningen på teleområdet kanbehöva ses över för att bl.a. uppnå ökad tydlighetoch minskad detaljreglering. Enligt vad utskotteterfarit har inlett enöversyn av gemenskapens hittillsvarandetelereglering. Ny lagstiftning kan förväntas träda ikraft omkring . Utskottet förutsätter attregeringen inom ramen för detta reformarbete aktivtverkar för en tydlig och ändamålsenlig lagstiftningför att uppnå en effektiv och öppen telemarknad.Med hänvisning till det anförda finner utskottet attsyftet med motionen kommer att tillgodoses.Utskottet har mot denna bakgrund ingen erinran motregeringens förslag till lag om ändring avtelelagen. bör därför enligt utskottetsmening anta de i proposition 1998/99:92 framlagdaförslagen till lag om ändring i telelagen och lag omändring i lagen (1998:496) om ändring i telelagen.Motionerna T20 (m) yrkande 2 och T23 (kd) avstyrks.3.4 Ändringar i sekretesslagenRegeringen har i propositionerna 1998/99:72 punkt 3och 1998/99:92 punkt 3 föreslagit förändringar isekretesslagen (1980:100). Ändringsförslagen gällersekretesslagen 16 kap. 1 §. För att samordnaförslagen till ändringar bör sekretesslagen 16 kap.1 § 8 och 9 p ändras genom att antar detav utskottet i bilaga 3 framtagna förslaget till lagom ändring i sekretesslagen.3.5 Ändring i lagen om radiokommunikationUtskottet tillstyrker det i proposition 1998/99:92framlagda förslaget till lag om ändring i lagen omradiokommunikation.3.6 Konkurrens- och avregleringsfrågorGenom en väl fungerande telemarknad gynnaskonsumenterna i form av lägre priser, bättrekvalitet och ett större utbud av olika teletjänster.Sedan telepolitiska beslut harsåväl tekniken som marknaden förändrats i storutsträckning. Inom EU har vidare beslutats om en raddirektiv på telekommunikationsområdet i syfte attavreglera marknaden. har mot dennabakgrund antagit en rad förändringari telelagen för att anpassa den till de nyaförutsättningar som råder.De förslag som förs fram i motionerna T21 och T220(båda m) om s.k. equal access och nummerportabilitetbehandlades av så sent som (prop. 1997/98:126, bet. 1997/98:TU14, rskr.1997/98:305). Riksdagsbeslutet innebär attnummerportabilitet införs , vilketgör det möjligt för abonnenten att behålla sitttelefonnummer vid byte av teleoperatör.Riksdagsbeslutet , som grundades på ettbetänkande från ett enigt trafikutskott, innebarvidare att tillståndshavare skall se till attabonnenterna får tillgång till de teletjänster somerbjuds i telenätet av samtrafikerandeteleoperatörer genom s.k. equal access. Abonnenternaskall kunna utnyttja en sådan tjänst genom ståendeförval. Det innebär att abonnenterna själva kan väjavilken operatör man vill använda utan att först slåett särskilt prefix, som t.ex. 007, vilket idagkrävs om man vill använda sig av Tele 2.Lagändringen träder i kraft . har meddelats av Post- ochtelestyrelsen (PTS) (PTSFS1999:2). Enligt föreskrifterna skallaccessnätsoperatörerna för fast nätanslutningspunktse till att funktionen förval finns ifunktionsdugligt skick för att tas i drift den 11september 1999 . Förval skall vara möjligtvid såväl internationell som nationell teletrafik.När det gäller de farhågor som framförs i motionT21 (m) om att den beslutade reformen inte kangenomföras i den takt som åsyftats vill utskottetnämna att statsrådet den 13 apriltidigare i vår i besvarat en fråga av PerWesterberg (m) om bl.a. förval av teleoperatör(snabbprotokoll 1998/99:78, s.11). Hon sade dåföljande:Det är glädjande att vi i denna frågeställning, tillskillnad från andra debatter som Per ochjag kanske skulle kunnat ha, är helt och hålletöverens.... Regeringen tar det för självklart attTelia kommer att följa de regler som anges i deföreskrifter som PTS i går antog. Jag kommer attfölja den frågeställningen mycket noga. harett mycket stort ansvar på grund av den starka ochunika ställning på marknaden som företaget har. Detkräver i sin tur att man med mycket stor varsamhetföljer de regler och lagar som gäller. Jag följerfrågan med stort allvar, Per , och kommeratt agera i större utsträckning om jag bedömer detnödvändigt.Utskottet utgår från att teleoperatörerna följer detregelverk som statsmakterna har beslutat om ochförutsätter att regeringen kommer att följa denfortsatta utvecklingen noga. Med det anförda finnerutskottet att syftet med motion T21 (m) blirtillgodosett.Beträffande de ytterligare åtgärder som efterlyses imotion T220 (m) för att utveckla telemarknaden kannämnas att på regeringensuppdrag redovisat principer för en nynummerplan inklusive överväganden omriktnummerområden. Enligt PTS har nuvarandenummerplan en del brister genom att den bl.a.begränsar möjligheterna till tjänsteutveckling ochfull nummerportabilitet. PTS slutsats är dock attnuvarande struktur för telefonnummer bör behållasytterligare men att det långsiktiga målet ären sluten, icke begränsande nummerplan utanriktnummer. I rapporten anges att PTS fortlöpandekommer att pröva när behov och förutsättningar förändring av nummerplanen föreligger. Utskottet anseratt pågående beredningsarbete bör avvaktas och ärdärför inte berett att förorda någon riksdagensåtgärd vad gäller nummerplaner.När det gäller de synpunkter som förs fram imotionerna om avregleringstakten och accessnätetkonstaterar utskottet att tillgång till kundernagenom det fast kopplade telenätet utgör enförutsättning för en väl fungerande marknad påteleområdet. Villkor om samtrafik, som gerteleoperatörerna möjlighet att utnyttja varandrasnät, är därför ett viktigt inslag i gällandetelereglering.