bet · GN01SkU5 · 1999-11-16 00:00:00 — 1999/2000:1, volym 1, s. 197) att dettaregelsystem skall utredas.MotionernaI motionerna Sk13 yrkande 3 och Sk326 yrkande 12 avCarl m.fl. (m) yrkas att riksdagenskall begära att regeringen lägger fram förslag omändrade 3:12-regler med innebörd bl.a. att allutdelning kapitalinkomstbeskattas om ägaren tagit utminst marknadsmässig lön. Yrkanden om att regeringenskall lägga fram förslag om ändradefåmansföretagsregler som innebär ett utvidgatkapitalbeskattat utrymme och enklare och merlikartade regler för all näringsverksamhet finns imotionerna N384 yrkande 18 av m.fl.(kd) och Sk15 yrkandena 4 och 5 av m.fl.(kd). Enligt motion N386 yrkande 10 av () bör uttala sig föratt särreglerna för inkomstuppdelningen i fåmansfö-retag skall ändras från grunden så att de tar hänsyntill det riskkapital som ägaren satsat. I motionSk16 yrkande 3 av m.fl. (c) föreslåsatt skall besluta att löneunderlaget nedtill fem basbelopp bör få beaktas vid beräkning avutrymmet för kapitalbeskattning.Utskottets ställningstagandeSom utskottet nämnde har regeringen för avsiktatt tillsätta en utredning om 3:12-reglerna. mening finns det inte någon anledning förriksdagen att begära förslag från regeringen omändrade regler eller göra uttalanden om inriktningenav ett utredningsarbete. Utskottet avstyrker därförmotionerna Sk13 yrkande 3, Sk15 yrkandena 4 och 5,Sk326 yrkande 12, N384 yrkande 18 och N386 yrkande10.I det ovan nämnda förslaget till lättnader iägarbeskattningen i onoterade företag motiveradesett bibehållande av begränsningen till tio basbeloppmed att lättnaden då kunde koncentreras tillexpanderande företag (prop. 1996/97:45 s. 40 f.).Detta innebar att den del avlöneunderlaget över de tio basbeloppen som fickläggas till grund för kapitalbeskattning - både vidtillämpningen av lättnadsreglerna och 3:12-reglernaoch inom ramen för det budgetmässiga utrymme som dåstod till förfogande - kunde höjas från till . Efter den sista justeringen av reglerna får 100 %av löneunderlaget över tio basbelopp räknas med(prop. 1996/97:150, s. 190, bet. 1996/97:FiU20).Utskottet anser inte att det finns skäl attföregripa ett utredningsarbete genom att ändra ireglerna på det sätt som föreslagits i motion Sk16yrkande 3. Utskottet avstyrker följaktligen ävendetta motionsyrkande.Övriga frågorFörslaget om slopade stoppregler innebär bl.a. atten förmån av att få förvärva tillgångar tillunderpris från ett fåmansföretag kan komma attbeskattas som inkomst av tjänst om förvärvaren äranställd i företaget medan den i sin helhet kommeratt beskattas som utdelning om förvärvaren är endelägare som inte är verksam i företaget. Förmånensstorlek utgörs av skillnaden mellan det avtaladepriset och marknadsvärdet.Upphävande av stoppregeln om förvärv till underprisaktualiserar en justering i lagen (1998:1600) ombeskattningen vid överlåtelser till underpris. I defall en tillgång överlåts till underpris från ettföretag för att ingå i en näringsverksamhet somskall beskattas hos förvärvaren medges under vissavillkor undantag från uttagsbeskattning enligtbestämmelser i underprislagen. Om dessa villkor äruppfyllda skall enligt 14 § nämnda lag inte hellerutdelningsbeskattning ske hos den som direkt ellerindirekt är delägare i det överlåtande företaget. Omförvärvaren är en fysisk person gäller detta dockbara till den del som det skattemässiga värdetunderstiger marknadsvärdet. I dagens stoppregler förde fåmansägda aktiebolagen finns ett undantag sominnebär att beskattning som för intäkt av tjänstinte skall ske när en delägare eller en delägarennärstående person förvärvar egendom till lägre prisän marknadsvärdet från fåmansföretaget under sådanaförhållanden att underprislagen blir tillämplig(punkt 14 fjärde stycket av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen).Avsikten är inte att beskattning skall ske i sådanaomstruktureringssituationer där underprislagen ärtillämplig. Ett tillägg bör därför göras i 14 §underprislagen som klargör att förvärvaren inteskall beskattas i tjänst för skillnaden mellan detskattemässiga värdet och marknadsvärdet, om denavtalade ersättningen är lägre än marknadsvärdet. Omersättningen understiger det skattemässiga värdetskall han dock beskattas för skillnaden mellan detskattemässiga värdet och ersättningen. Ett förslagtill lagtext finns i utskottets hemställan.Utskottet kommer att lägga fram förslag om enmotsvarande ändring i den inkomstskattelag somregeringen har lagt fram förslag om (prop.1999/2000:2, bet. 1999/2000:SkU2). Utskottet haröverfört den författningstekniska behandlingen avförslaget till ändring i inkomstskattelagen (lagför-slag 5) till utskottets fortsatta beredning av en nyinkomstskattelag. I sak tillstyrker utskottetändringen.Beträffande propositionen i övrigt har utskottetinte funnit anledning till någon kommentar ochtillstyrker propositionen i denna del. beträffande slopade stoppregleratt godtar proposition 1999/2000:15 i denna deloch avslår motion 1999/2000:Sk12,res. 1 (v)2. beträffande inkomstfördelning ifamiljenatt avslår motionerna 1999/2000:Sk13 yrkande 1,1999/2000:Sk14 yrkande 1, 1999/2000:Sk15 yrkande1, 1999/2000:Sk16 yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:Sk326yrkande 13,res. 2 (m, kd, c, fp)3. beträffande förbjudna lånatt godtar proposition 1999/2000:15 i denna deloch avslår motionerna 1999/2000:Sk13 yrkande 2,1999/2000:Sk14 yrkande 2 och 1999/2000:Sk15yrkande 2,res. 3 (m, kd, fp) -delvis4. beträffande personalavvecklingatt avslår motionerna 1999/2000:Sk13 yrkande 4,1999/2000:Sk14 yrkande 3 och 1999/2000:Sk15yrkande 3,res. 4 (m, kd, fp)5. beträffande ikraftträdandet av slopadestoppregleratt godtar proposition 1999/2000:15 i denna deloch avslår motion 1999/2000:Sk13 yrkande 5,6. beträffande fördelning av inkomstmellan tjänst och kapital i fåmansföretagatt avslår motionerna 1999/2000:Sk13 yrkande 3,1999/2000:Sk15 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:Sk16yrkande 3,1999/2000:Sk326 yrkande 12, 1999/2000:N384yrkande 18 och 1999/2000:N386 yrkande 10,res. 5 (m, kd, fp)res. 6 (c)7. beträffande propositionen i övrigtatt godtar proposition 1999/2000:15 i denna del,8. beträffande lagförslagenatt med anledning av proposition 1999/2000:15 idenna del och vad utskottet ovan anfört ochhemställtdels antar de i bilaga till detta betänkandeåtergivna förslagen till1. lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),2. lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskatt,3. lag om ändring i lagen (1951:763) om statliginkomstskatt på ackumulerad inkomst,4. lag om ändring i lagen (1998:1601) om uppskovmed beskattningen vid andelsbyten,dels antar följandeFörslag till lag om ändring i lagen (1998:1600) ombeskattningen vid överlåtelser till underprisHärigenom föreskrivs att 14 § lagen (1998:1600) ombeskattningen vid överlåtelser till underpris skallha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Utskottets förslag-----------------------------------------------------14 §-----------------------------------------------------Har tillgången överlåtits Har tillgångenav ett företag, skall överlåtits av ettöverlåtelsen inte medföra företag, skallbeskattning för utdelning överlåtelsen inte medföraför någon som direkt att någon skall ta uppeller indirekt äger andel skillnaden mellani företaget. marknadsvärdet ochersättningen som intäkt.-----------------------------------------------------Har tillgången överlåtits till en fysisk person ochhar ersättning inte utgått, gäller bestämmelsen iförsta stycket inte för ett belopp motsvarande detskattemässiga värdet av tillgången. Har ersättningutgått med ett belopp som understiger detskattemässiga värdet, gäller bestämmelsen i förstastycket inte för ett belopp motsvarande skillnadenmellan det skattemässiga värdet och ersättningen.-----------------------------------------------------Har tillgången överlåtits till ett handelsbolag medfysiska personer som delägare, tillämpasbestämmelserna i andra stycket för personerna.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft ochtillämpas på överlåtelser som görs den 1 januari2000 eller senare.res.3 (m, kd, fp) -delvisStockholm den 16 november 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), CarlFredrik (), Per (), PerRosengren (v), (), (), de (), UllaWester (s), (), (),(), (), MargaretaCederfelt (m), (), DesiréePethrus (), () och BengtNiska (s). Slopade stoppregler (mom. 1) - vPer () och () hardels anfört följande:Vi biträder de förslag till slopade stoppregler somfinns i proposition 1999/2000:15. Vårtställningstagande vilar dock på förutsättningen attföretagarna å sin sida tar sitt ansvar när detgäller de grundläggande intentionerna i svenskskattelagstiftning, bl.a. de om icke sammanblandningav privat sfär och näringsverksamhet. Slopandetkräver vidare att skattemyndigheterna har deresurser som krävs för att kontrollera och följa uppdessa frågor utifrån den generella lagstiftningen.De föreslagna förändringarna, med beskattningenligt de allmänna reglerna om förmånsbeskattning,kan dock komma att innebära att sammanblandning avprivatekonomi och näringsverksamhet ökar, eftersomen sådan sammanblandning ibland kan vara ekonomisktlönsam. Det är viktigt att det finns en beredskapför att återinföra stoppregler om det visar sig attde incitament som föranledde dessas införandekvarstår eller ökar. Regeringen bör därför nogafölja utvecklingen på detta område och, om det visarsig behövligt, återkomma till med förslagpå återinförande av stoppregler. Detta bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels vid moment 1 hemställt:1. beträffande slopade stoppregleratt med bifall till motion 1999/2000:Sk12 och medanledning av proposition 1999/2000:15 i dennadel som sin mening ger regeringen till känna vadsom i motionen anförts om beredskap attåterinföra stoppregler för att förhindrasammanblandning av privatekonomi ochnäringsverksamhet.2. Inkomstfördelning i familjen (mom. 2) -m, kd, c, fpCarl (), (), CarlErik (), de (),(), (), DesiréePethrus () och () hardels anfört följande:Vi anser att personer som äger och ärverksamma i fåmansägda företag diskrimineras genomskattebestämmelserna om lön till företagarensmake/maka och barn . Eftersom redan deallmänna reglerna ger stöd för skattemyndigheten attingripa mot en inkomstfördelning som klart avvikerfrån vad som är marknadsmässigt, finns det inga skälatt ha kvar en regel om att lön från fåmansföretagskall vara marknadsmässig. Detsamma gäller regeln ombeskattning av lön till företagsledarens egna barn.Denna regel innebär att lönen ofta beskattas medöver skatt. Regeln innebär att företagsledarensbarn diskrimineras i förhållande till andra barn.Riksdagen bör därför ta ställning till ett slopandejämväl av de särskilda reglerna om lön till barn ifåmansbolag.Regeringen har hänvisat till en pågående beredningav ett förslag som avser de särregler som finns ävenför inkomstfördelning mellan makar vid enskildnäringsverksamhet. Vi anser att redan idetta ärende bör ta ställning för att upphävasärbestämmelserna för inkomstfördelningen mellanfamiljemedlemmarna i fåmansföretag och fåmansägdahandelsbolag. Det får ankomma på regeringen attåterkomma till med förslag tillerforderliga följdändringar.dels vid moment 2 hemställt:2. beträffande inkomstfördelning i familjenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk13yrkande 1, 1999/2000:Sk14 yrkande 1,1999/2000:Sk15 yrkande 1, 1999/2000:Sk16 yrkandena 1 och 2 och 1999/2000:Sk326yrkande 13 antar följande.Förslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att punkt 13 av anvisningarnatill 32 § kommunalskattelagen (1928:370) skallupphöra att gälla.Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering.3. Förbjudna lån (mom. 3 och mom. 8 imotsvarande del) - m, kd, fpCarl (), (), CarlErik (), de (),(), () ochDesirée () hardels anfört följande:Aktiebolagslagen innehåller ett förbud motpenninglån till aktieägare, styrelseledamöter ochverkställande direktör i såväl moder- somdotterbolag. Förbudet omfattar även närståendepersoner. En överträdelse är straffbar. Låneförbudeti aktiebolagslagen behöver enligt vår mening inte hastöd av de särskilda skattebestämmelser som finns och som riktar sig mot fåmansföretag. Ettslopande av dessa skattebestämmelser medför intenågra statsfinansiella konsekvenser. Det finnsdärmed ingen orsak att skjuta upp slopandet. Vitillstyrker motionerna Sk13 yrkande 2, Sk14 yrkande14 och Sk15 yrkande 2. Det innebär att vi avstyrkerpropositionen i motsvarande del.dels vid moment 3 och moment 8 i motsvarande delhemställt:3. beträffande förbjudna lånatt med avslag på proposition1999/2000:15 i denna del och med bifall tillmotionerna 1999/2000:Sk13 yrkande 2,1999/2000:Sk14 yrkande 2 och 1999/2000:Sk15yrkande 2 beslutar att slopa de särskildaskattebestämmelserna om förbjudna lån,8. beträffande lagförslagen i fråga omförbjudna lånatt riksdagendels beslutar att tillföra ingressen tillförslaget till lag om ändring ikommunalskattelagen (1928:70) en föreskrift omatt punkt 15 av anvisningarna till 32 §kommunalskattelagen skall upphöra att gälla,dels avslår förslaget till 2 § 17 mom. lagen(1947:576) om statlig inkomstskatt.4. Personalavveckling (mom. 4) - m, kd, fpCarl (), (), CarlErik (), de (),(), () ochDesirée () hardels anfört följande:Syftet med nuvarande skattefrihet för utbildningm.m. i samband med personalavveckling är attstimulera arbetsgivarna att hjälpa de anställda attfå nytt arbete. Av likformighetsskäl bör desärregler som gäller för bl.a. fåmansföretag slopas.Det får ankomma på regeringen att återkomma tillriksdagen med förslag till erforderligaföljdändringar.dels vid moment 4 hemställt:4. beträffande personalavvecklingatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk13yrkande 4, 1999/2000:Sk14 yrkande 3 och1999/2000:Sk15 yrkande 3 antar följande.Förslag tillLag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)Härigenom föreskrivs att 32 § 3 h mom.kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följandelydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Reservanternas förslag-----------------------------------------------------32 § 3 h mom.-----------------------------------------------------Om en skattskyldig är eller riskerar att bliarbetslös på grund av omstrukturering,personalavveckling eller liknande i arbetsgivarensverksamhet, skall en förmån avseende utbildningeller annan åtgärd som är av väsentlig betydelse föratt den skattskyldige skall kunna fortsätta attförvärvsarbeta inte tas upp som intäkt.-----------------------------------------------------Bestämmelserna i förstastycket gäller inte förförmån från fåmansföretageller fåmansägthandelsbolag om denanställde ärföretagsledare ellerdelägare i företageteller närstående tillsådan person. Ärarbetsgivaren en fysiskperson gällerbestämmelserna inte ifråga om förmåner frånarbetsgivaren, om denanställde är enarbetsgivaren närståendeperson.-----------------------------------------------------Denna lag träder i kraft ochtillämpas första gången vid taxering.5. Fördelning av inkomst mellan tjänst ochkapital i fåmansföretag (mom. 6) - m, kd,fpCarl (), (), CarlErik (), de (),(), () ochDesirée () hardels anfört följande:Ett slopande av flertalet stoppregler är bara ettsteg på vägen till att undanröja den diskrimineringsom fåmansägda företag blir utsatta för i skattelag-stiftningen. En verklig förbättring avföretagsklimatet förutsätter att fåmans-bolagsreglerna reformeras med sikte på att sänka dentotala beskattningen av fåmansföretag. Specielltgäller detta de krångliga s.k. 3:12-reglerna, somför många produktiva företagare innebär enväsentligt högre beskattning av det kapital som desatsat i det egna företaget än den skatt som andrakapitalinvesteringar i externa verksamheter gerupphov till. Dessa regler måste ändras från grunden.Huvudregeln vid beskattning av utdelning till aktivägare i fåmansbolag bör vara att all utdelning frånbolaget anses som kapitalinkomst om ägaren tagit uten lön som minst motsvarar den som en anställdkollega i samma yrke har. Enligt vår mening börriksdagen uppdra åt regeringen att återkomma med ettförslag till sådana grundläggande förändringar isärreglerna för fåmansföretag som avses imotionerna.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande fördelning av inkomst mellantjänst och kapital i fåmansföretagatt med anledning av motionerna 1999/2000:Sk13yrkande 3, 1999/2000:Sk15 yrkandena 4 och 5,1999/2000:Sk16 yrkande 3, 1999/2000:Sk326yrkande 12, 1999/2000:N384 yrkande 18 och1999/2000:N386 yrkande 10 hos regeringen begäratt den skyndsamt lägger fram förslag omändringar i reglerna om inkomstuppdelning mellantjänst och kapital i fåmansföretag i enlighetmed vad som ovan anförts.6. Fördelning av inkomst mellan tjänst ochkapital i fåmansföretag (mom. 6) - cAgne () hardels anfört följande:De speciella utdelningsregler som gäller förfåmansbolag har betydligt större ekonomisk betydelseför företagarna än stoppreglerna. Dessautdelningsregler gör att en stor del av denutdelning som egenföretagare tar ut från sitt bolagbeskattas som inkomst av tjänst. Det är alltsåbetydligt högre skatt på den aktivefåmansföretagarens avkastning än på den passiveägaren av börsaktier. Detta är orimligt. Nuvarandediskriminerande regler bör ändras så att avkastningutöver en rimlig arbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst. Genom att skapa ett större utrymmeför fåmansföretagen, som beskattas i form av inkomstav kapital, bör fåmansföretagens ägare ges mergynnsamma skattevillkor. Därigenom skapas störremöjligheter att anställa samt expanderaverksamheten. Jag föreslår i enlighet medCenterpartiets motion Sk16 att den begränsning, somi dag uppgår till tio basbelopp vid beräkning avlöneunderlaget och som är en del av underlaget förberäkning av det totala utrymmet förkapitalbeskattning, skall halveras till fembasbelopp. bör besluta om bättreskattevillkor för fåmansbolag i enlighet med vad somanförts. Det bör ankomma på regeringen att skyndsamtlägga fram förslag om erforderlig lagändring.dels vid moment 6 hemställt:6. beträffande fördelning av inkomst mellantjänst och kapital i fåmansföretagatt med bifall till motion 1999/2000:Sk16 yrkande 3och med anledning av motionerna 1999/2000:Sk13yrkande 3, 1999/2000:Sk15 yrkandena 4 och 5,1999/2000:Sk326 yrkande12, 1999/2000:N384yrkande 18 och 1999/2000:N386 yrkande 10 hosregeringen begär förslag om ändrade regler ienlighet med motion 1999/2000:Sk16.k