bet · GM01SkU10 · 1999-02-16 00:00:00 — Dessa höjningar måste emellertidses i ett samhällsekonomiskt sammanhang som tarhänsyn till sysselsättnings- ochfördelningspolitiska effekter. Sådana krav kantillgodoses genom att intäkterna från demiljörelaterade skattehöjningarna används för attsänka skatten på arbete, t.ex. genom riktadesänkningar inom löneintensiva branscher.Verksamheter som genererar samhällsekonomiskaförluster när man tar hänsyn till miljökostnader börta sitt ansvar redan i dag.En grön skatteväxling löser inte alla problem. Denbidrar t.ex. inte automatiskt till en rättvisfördelning av skattetrycket, varken mellan olikainkomstgrupper eller mellan städer och landsbygd.Det kan också vara ett problem att en ökande del avskattebasen utgörs av något oönskat, dvs.miljöförstöring. Trots detta är det viktigt att vianvänder skatteväxling som ett ekonomiskt styrmedeldär det är lämpligt och där det kan åstadkomma enhållbar utveckling. måste vi kombinera denmed andra metoder på de områden där en skatteväxlingär mindre lämplig.I takt med att statsfinanserna förbättras kan detskapas möjligheter att minska det samlade uttaget avskatter. Enligt mening bör ettfinansiellt utrymme användas försysselsättningsfrämjande åtgärder. I praktikeninnebär detta skattesänkningar med fördelningsprofili syfte att öka den totala efterfrågan isamhällsekonomin.För att tillgodose fördelningsprofilen bör sådanaskattesänkningar i första hand kompensera för detökade uttaget av allmänna pensionsavgifter. Dettakan ske t.ex. genom höjt grundavdrag för lägreinkomster, ett förvärvsavdrag eller på annat sättsom ökar den disponibla inkomsten. Vänsterpartiethar bl.a. föreslagit att den allmännapensionsavgiften omvandlas till en statliginkomstskatt (jfr 1998/99:Sf224). En möjlighet kanvidare vara en statligt finansierad sänkning avkommunalskatterna. I praktiken förutsätter dettanågon form av ökade statsbidrag eller en breddningav den kommunala skattebasen.2. Mangårdsbyggnader (mom. 24) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Vi har lagt fram förslag om ett utvidgat ochpermanent rot-avdrag på för tjänster som utförsi det egna hemmet. Förslaget innebär bl.a. attarbetskostnaden för underhåll och reparationer avegnahem och därmed halveras även jordbruketsmangårdsbyggnader direkt vid inköp.Motionärernas önskemål om bättreförutsättningar för reparationeroch underhåll av mangårdsbyggnadertillgodoses således omModeraternas, Kristdemokraternasoch gemensamma förslagom en permanent skattereduktioninförs. Vi har därför inte någotyrkande när det gäller förslaget omsärskilda regler för jordbruketsmangårdsbyggnader.Bostadsutskottets yttrande1998/99:BoU2yVissa frågor omfastighetsbeskattningen, m.m.Till skatteutskottetSkatteutskottet har berett bostadsutskottettillfälle att avge yttrande över ett antal motionerfrån allmänna motionstid angående bl.a.fastighetsskatt och reavinstbeskattning av bostäder.Bostadsutskottet behandlar i yttrandet motionerna1998/99:Sk307 (kd) yrkande 7, 1998/99:Sk601 (m),1998/99:Sk603 (m), 1998/99:Sk614 (kd), 1998/99:Sk615(m), 1998/99:Sk623 (kd), 1998/99:Sk666 (kd),1998/99:Sk679 (kd), 1998/99:Sk680 (kd), 1998/99:Sk681 (c),1998/99:Sk707 (kd) yrkande 1, 1998/99:N230 (c)yrkande 4 samt 1998/99:Bo235 (v) yrkande 1.SammanfattningBostadsutskottet avstyrker de motioner omfastighetsskatt, fastighetstaxering, skattereduktionoch reavinstbeskattning som behandlas i dettayttrande. Utskottet hänvisar bl.a. till att pågåendeutredningsarbete bör avvaktas.UtskottetInledningBostadsutskottet har vid ett flertal tillfällenframhållit den centrala betydelse somfastighetsskatten och övriga skatter som påverkarboendekostnaderna har i ett bostadspolitisktsammanhang. I samband med utskottets överväganden iskattefrågor har bl.a. nivån på fastighetsskattensamt härtill anknytande frågor diskuterats. Förslagmed denna inriktning fördes fram i ett antalmotioner års allmänna motionstid.Flertalet av dessa motionsförslag har behandlats avfinansutskottet i betänkande 1998/99:FiU1.Bostadsutskottet har också genom ettprotokollsutdrag yttrat sig över motionerna tillfinansutskottet. tog den 2 december 1998ställning till finansutskottets betänkande.Bostadsutskottet kan konstatera att även en av demotioner som är aktuella för beredning iskatteutskottet tar upp motsvarande frågor omfastighetsskattenivån m.m. Mot bakgrund av attriksdagen behandlat förslag med sammainriktning gör utskottet inte nu någon förnyadsakbehandling av de förslag som förs fram i motion1998/99:Sk603 (m) yrkandena 2-4. Utskottet kan istället hänvisa till de ställningstaganden somrespektive parti redovisat i samband medriksdagsbehandlingen i december 1998.Fastighetsskatt och fastighetstaxeringTomträttsmarkI tre motioner, 1998/99:Sk307 (kd) yrkande 7,1998/99:Sk623 (kd) och 1998/99:Sk679 (kd), tas uppfrågor om fastighetsskatt på tomträttsmark.Gemensamt för dessa motioner är att motionärernahävdar att markägaren, och inte tomträttshavaren,skall betala fastighetsskatten för tomträttsmarken.Enligt lagen om statlig fastighetsskatt ochfastighetstaxeringslagen jämställs tomträttshavaremed fastighetsägare vad gäller skattskyldighet tillfastighetsskatt. Vad som anförs i de aktuellamotionerna ger inte bostadsutskottet anledning attförorda någon förändring i detta avseende. Enomläggning av skatteskyldigheten skulle sannoliktföranleda krav från markägaren på en kompensationinom ramen för tomträttsavgälden. Motionernaavstyrks således.Energibesparande åtgärderFörslag om att energibesparande åtgärder på enfastighet inte skall leda till höjt taxeringsvärderespektive höjd fastighetsskatt förs fram imotionerna 1998/99:Sk615 (m), 1998/99:Sk680 (kd) och1998/99:Sk707 (kd) yrkande 1. Motionärerna menar attde nuvarande reglerna motverkar önskvärdaenergihushållningsåtgärder i bostadsbeståndet.I de gällande regelsystemen för fastighetstaxeringoch fastighetsskatt särbehandlas inte investeringarsom gjorts i energibesparande syfte. Huvudprincipenär att investeringar som leder till höjtmarknadsvärde för en fastighet också leder till höjttaxeringsvärde och därmed höjd fastighetsskatt.Bostadsutskottet kan instämma i att dessa principeri vissa fall kan leda till att åtgärder som ärönskvärda ur samhällets synvinkel delvis blir mindreförmånliga att genomföra för den enskildefastighetsägaren. Investeringar i energibesparandeåtgärder eller byte till mer miljövänligauppvärmningsmetoder är exempel på sådana åtgärder.Sett ur ett energihushållningsperspektiv kan detsåledes framstå som olyckligt att åtgärder som ivissa fall har främjats genom statligt stödsamtidigt leder till en ökad skattebelastning förfastighetsägaren. Som förordas i de aktuellamotionerna kan det mot denna bakgrund finnas skälatt överväga möjligheterna till regeländringar inomfastighetsskattesystemets ram. börgivetvis en strävan vara att reglerna för taxeringoch uttag av fastighetsskatt skall vara så enkla ochenhetliga som möjligt.Bostadsutskottet kan konstatera attFastighetsbeskattningskommittén enligt sina direktiv(dir. 1998:20) bl.a. skall överväga frågor omundantag från de generella reglerna förfastighetsskatt. En av de frågor som kommitténdärvid skall ta ställning till är hurmiljöinvesteringar och andra miljörelateradeåtgärder bör påverka fastighetsskatten. I direktivennämns som tänkbara lösningar att underlaget förfastighetsskatten sätts ned eller att särskildaregler införs om skattereduktion förmiljöinvesteringar.Överväganden med den inriktning som motionärernaförordat kommer således att komma till stånd inomramen för pågåendearbete. Något tillkännagivande från ifrågan i enlighet med motionsförslagen kan mot dennabakgrund inte anses erforderligt.Lokala taxeringsnämnderI motionerna 1998/99:Sk603 (m) yrkande 1 och1998/99:N230 (c) yrkande 4 föreslås att det inrättastaxeringsnämnder med ett lokalt inflytande. Enligtmotiveringen i motionerna skulle detta leda till bättre tar till vara den lokala kunskapen ochdärigenom också får en rättvisare bedömning itaxeringssammanhang.I direktiven (dir. 1997:36) tillFastighetstaxeringsutredningen har uppmärksammatsden kritik som i olika sammanhang har riktats motatt den lokala kunskapen inte i tillräckligutsträckning tas till vara i taxeringsförfarandet.Utredaren har fått i uppdrag att undersöka om ettförstärkt lekmannainflytande kan leda till ettbättre taxeringsarbete samt lämna förslag till hurett sådant inflytande kan utformas.Utredningsarbetet kommer att avslutas år 1999.Mot bakgrund av den betydelse som taxeringsvärdethar bl.a. för nivån på fastighetsskatten är detgivetvis angeläget att taxeringen ger en sårättvisande bild av marknadsvärdena som möjligt. Desärförhållanden som kan råda på en ort bör så långtdet är möjligt beaktas. anserdärför att det är angeläget att ta till vara denlokala kunskapen och om möjligt ökalekmannainflytandet i taxeringsförfarandet.Eftersom det ingår i Fastighetstaxeringsutredningensuppdrag att överväga hur ett förstärkt lekmanna-inflytande kan uppnås finns det skäl att avvaktautredningsresultaten.Motionerna avstyrks med hänvisning till detanförda.Tilläggsdirektiv för FastighetsbeskattningskommitténVänsterpartiet hävdar i sin partimotion1998/99:Bo235 att det föreligger orättvisor mellanolika boendeformer som beror såväl på reglerna förfastighetsskatt samt övrig bostadsbeskattning som påde försämrade villkoren för räntebidrag. I motionensyrkande 1 föreslås att skall begära attFastighetsbeskattningskommittén skall erhållautvidgade direktiv som innebär att dessaförhållanden analyseras och att förslag förrättvisare boendekostnader redovisas.Fastighetsbeskattningskommittén har till uppgiftatt överväga frågor om skattemässig neutralitetmellan olika upplåtelseformer. I direktivenframhålls emellertid att det knappast ärmeningsfullt att enbart diskutera neutralitetenutifrån skattereglerna. Det anses vara nödvändigtför kommittén att beakta statens åtgärder förbostadsfinansiering och reglerna för bostadsbidrag ien analys av neutralitetsfrågan. Vidare framgår avdirektiven att kommittén särskilt skall analysera omfastighetsskatten i kombination med ränte-bidragssystemet innebär en diskriminering avnyinvesteringar i hyreshus eller ej. Ävenneutralitetsaspekterna på beskattningen avbostadsrättslägenheter bör enligt direktivenutvärderas.Sambanden mellan fastighetsskatten och andraförhållanden som kan påverka boendekostnadernakommer således att diskuteras i . Även om kommittén inte har tilluppgift att lämna förslag om exempelvis reglerna förbostadsfinansiering och bostadsbidrag får detförutsättas att frågor om hur bl.a. dessa reglersamverkar med skattereglerna kommer att analyseras.Det kan inte uteslutas att denna analys ocheventuella förslag om ändringar inomfastighetsskattesystemets ram kan föranledaöverväganden om regeländringar inom andra områden.Det kan dock inte anses nödvändigt att förslag meddenna inriktning utarbetas inomFastighetsbeskattningsutredningens ram.Bostadsutskottet avstyrker därför motion1998/99:Bo235 (v) yrkande 1.Skattereduktion för byggnadsarbete - Rot-avdragSkattereduktion för utgifter för byggnadsarbete -s.k. Rot-avdrag - medgavs ursprungligen för utgifterunder tiden den 15 april 1996-den 31 december 1997.Perioden har sedermera förlängts, och enligtgällande lag (1996:725) får utgifter förbyggnadsarbeten t.o.m. beaktas vidskattereduktion.I motion 1998/99:Sk614 (kd) diskuteras ett av devillkor som gäller för att skattereduktion förbyggnadsarbete skall kunna beviljas. Motionärensinvändningar gäller de bestämmelser som innebär attarbete som utförs av ett fastighetsföretagsanställda på företagets egna fastigheter inteberättigar till skattereduktion. Dessa bestämmelseranses leda till en konkurrensbegränsning eller tillatt fastighetsföretag friställer den egnaarbetskraften. Motionären föreslår att riksdagenbeslutar om sådana förändringar i lagen omskattereduktion för utgifter för byggnadsarbete påbostadshus att också fastighetsägare som använderegen arbetskraft skall vara berättigad tillskattereduktion.Enligt den aktuella lagen beviljas endastskattereduktion för utgifter för byggnadsarbeten somutförts . I motionen föreslåsinte någon förändring i detta avseende. uppfattning finns det mot bakgrundav den begränsade återstående tid somskattereduktion kan beviljas inte skäl att nunärmare överväga den föreslagna lagändringen. Motion1998/99:Sk614 (kd) avstyrks således.Reavinstbeskattning vid försäljning avbostadsfastigheterI tre motioner tas frågor upp om reglerna förreavinstbeskattning vid försäljning avbostadsfastigheter.I motion 1998/99:Sk601 (m) framhålls en radförhållanden som enligt motionärerna visar attgällande regelsystem är oacceptabelt. Problemenanses dessutom accentueras i samband med attnuvarande övergångsregler upphör att gälla år 2000.Mot denna bakgrund föreslås i motionen att nuvarandeövergångsregler förlängs med (yrkande 1) ochatt en grundlig översyn av reglerna förreavinstbeskattning genomförs (yrkande 2).Även i motionerna 1998/99:Sk666 (kd) och1998/99:Sk681 (c) riktas kritik mot reavinstreglernasamt föreslås att en översyn genomförs.Bostadsutskottet vill inte utesluta att vissaregler avseende reavinstbeskattning vid försäljningav fastigheter kan behöva ses över. De problem sommotionärerna pekar på synes dock inte i första handvara av bostadspolitisk karaktär utan snarare frågorsom det ankommer på skatteutskottet att överväga.Det gäller exempelvis svårigheter att korrektberäkna, redovisa och kontrollera underlaget förreavinstskatten. avstår därför frånett närmare ställningstagande till förslagen i deaktuella motionerna.Stockholm den 26 januari 1999På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: LennartNilsson (s), (),(), (), (), StenAndersson (m), (),(), (), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (),(), CarinaAdolfsson (s) och ().Avvikande meningar1. TomträttsmarkUlf () och ()anser att den del av bostadsutskottets yttrande somunder rubriken börjar med "Enligt lagen"och slutar med "avstyrks således" bort ha följandelydelse:Som anförs i de aktuella kd-motionerna bör systemetmed fastighetsskatt avskaffas. I avvaktan påatt en avveckling kan genomföras bör sommotionärerna förordar principiella felaktigheter ifastighetsskattesystemet rättas till. En sådanfelaktighet gäller uttaget av fastighetsskatt förtomträttsmark. Fastighetsskatten för tomträttsmarkbör betalas av markägaren och inte som avtomträttshavaren. Det bör ankomma på regeringen attutforma de nödvändiga författningsändringarna ochsnarast återkomma till med förslag ifrågan.Bostadsutskottet anser att med anledningav motionerna 1998/99:Sk307 (kd) yrkande 7,1998/99:Sk623 (kd) och 1998/99:Sk679 (kd) som sinmening bör ge regeringen till känna vad ovananförts.2. Lokala taxeringsnämnderRigmor () anser att den del avbostadsutskottets yttrande som under rubrikenUtskottet börjar med "Mot bakgrund" och slutar med"det anförda" bort ha följande lydelse:Bostadsutskottet tillstyrker de aktuellamotionsförslagen 1998/99:N230 (c) yrkande 4 och1998/99:Sk603 (m) yrkande 1 om att lokalataxeringsnämnder bör återinföras. De lokalataxeringsnämnderna bör tillgodose behovet av såvälperson- som lokalkännedom. Detta ger bättreförutsättningar för en rättvis bedömning itaxeringsfrågor, särskilt i samband medgenomförandet av reduktion avfastighetsbeskattningen för fastboende iskärgårdarna.3. Tilläggsdirektiv förFastighetsbeskattningskommitténOwe () och () anser attden del av bostadsutskottets yttrande som underrubriken börjar med "Sambanden mellan"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Under förra mandatperioden tillsatte regeringen enbostadspolitisk utredning. Utredningens direktivmedgav emellertid inte att ett helhetsgrepp kundetas i frågan om hur rättvisa boendekostnader skallkunna uppnås. När nu den för boendekostnadernaväsentliga frågan om fastighetsskattesystemet utredshar direktiven åter utformats så ett en heltäckandeanalys av boendekostnaderna undviks. Det är därförangeläget att för sitt arbete.Bostadsutskottet tillstyrker förslaget iVänsterpartiets partimotion om att kommittén bör gesdirektiv som innebär ett utvidgat mandat attgenomföra en bred analys av boendekostnadernasutveckling. I denna analys bör bl.a. effekterna påboendekostnaderna av skattereformen och deförsämrade räntebidragen klarläggas.Tilläggsdirektiven bör också innebära ett mandat förkommittén att lämna förslag om åtgärder förrättvisare boendekostnader som ligger utanförfastighetsskattesystemets ram.Vad ovan anförts innebär att bostadsutskottettillstyrker motion 1998/99:Bo235 (v) yrkande 1.4. Skattereduktion för byggnadsarbete -Rot-avdragUlf (), (), IngaBerggren (m), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande som under rubriken börjar med"Enligt den" och slutar med "avstyrks således" bortha följande lydelse:Bostadsutskottet instämmer i den bedömning som görsi motion 1998/99:Sk614 (kd). Med den inriktning som skattereduktionenför byggnadsarbete har är det inte rimligt attfastighetsägare som använder egen arbetskraft inteär berättigade till skattereduktion. Reglerna ledertill konkurrensbegränsning och i värsta fall tillatt fastighetsägare tvingas friställa sina egnaanställda för att i stället anlita ett annat företagför nödvändiga arbeten. Vad utskottet anfört i dennafråga bör som sin mening ge regeringentill känna.Vad gäller frågan om villkoren i övrigt för ettfortsatt och utvidgat stöd till s.k. Rot-åtgärderhänvisar bostadsutskottet till de förslag somtidigare presenterats i motioner av m, kd och fprespektive c.5. Reavinstbeskattning vid försäljning avbostadsfastigheterUlf (), (), IngaBerggren (m), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anser att den del av bostadsutskottetsyttrande som under rubriken börjar med"vill" och slutar med "aktuellamotionerna" bort ha följande lydelse:Som framhålls i de aktuella motionerna leder detkomplicerade regelsystemet för reavinstbeskattningvid försäljning av fastigheter tilloförutsägbara resultat. Betydande svårigheter kanföreligga att korrekt beräkna reavinsten och tahänsyn till alla de faktorer som kan påverkaskattenivån. Effekterna av reavinstbeskattningenupplevs inte sällan som orimliga och orättvisa av deenskilda fastighetsägarna. Exempelvis gäller dettavid generationsskiften. När de nuvarandeövergångsreglerna för reavinstbeskattningen upphörår 2000 accentueras dessutom detta problem.Bostadsutskottet tillstyrker förslagen i deaktuella motionerna om att en översyn bör genomförasav reglerna för reavinstbeskattningen avfastigheter. Gällande övergångsregler bör förlängasi avvaktan på att nya permanenta regler kan träda ikraft. I den förordade översynen är det angelägetatt regelsystemet utformas på ett sådant sätt attstörningar inte uppkommer på bostadsmarknaden. Detär således angeläget att systemet inte ger någrainlåsningseffekter eller på annat sätt försvårarfastighetsöverlåtelser.Särskilt yttrandeTomträttsmarkSten (), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anför:Det är vår uppfattning att tomträttsinstitutet är enförlegad form av reglering som försätter denenskilde tomträttshavaren i ett beroendeförhållandetill kommunen. De motiv som en gång angavs som skältill tomträttsinstitutets införande har spelat utsin roll. Upplåtelse av mark genom tomträtt medför inte några fördelar varken förkommunen/markägaren eller för tomträttshavaren.Upplåtelseformen kan tvärtom leda till storosäkerhet vad gäller de ekonomiska förutsättningarnaför husägaren.Ett stort problem gäller grunderna förfastställande av tomträttsavgälderna. I de aktuellakd-motionerna tas upp ett problem som har sambandmed denna fråga, nämligen hur fastighetsskatt skalltas ut på tomträttsmark. Dessa problem får givetvissin lösning vid en avveckling avtomträttsinstitutet. Med denna utgångspunkt finnsinte anledning att överväga olika förslag om attreformera tomträttsinstitutet. bör istället verka för att förslag utarbetas om att nyatomträtter inte skall kunna bildas och om åtgärder isyfte att underlätta utförsäljning av befintligatomträtter.Vi återkommer till dessa frågor i annat sammanhang.