bet · GM01UU11 · 1999-05-06 00:00:00 — bör detbiståndsfinansierade samarbetet utsträckas till flerländer genom forskarinitierat samarbete mellaninstitutioner i och länderna i Asien.I dag finns fyra institutioner för Öst- ochSydöstasienstudier i medan det saknas eninstitutionell bas för akademisk kompetensuppbyggnadom det samtida . Något av universiteten börutgöra bas för framtida utbildning och forskning omSydasien. En inventering av befintlig kompetens pådetta område kommer att göras av Sida i syfte attidentifiera en lämplig centrumbildning för en sådansatsning.För att underbygga ett förstärkt svensktAsienkunnande fordras ett utökatsamarbete mellan de forskarutbildandeinstitutionerna kring handledningsresurser ochforskarkurser. Språkutbildning vid universiteten ide stora asiatiska språken behöver förstärkas.Utbyte med förekommer inom ramen för såväl detreguljära utbildningsväsendet som i näringslivetsregi. Möjligheterna till samverkan mellan stat ochnäringsliv måste tas till vara.FolkrörelserFolkrörelser och enskilda organisationer har spelaten huvudroll i internationaliseringen av ,allt ifrån missionen som redan under 1800-taletssenare hälft upprättade förbindelser mellanförsamlingar i och samhällen i ochAsien, till det internationella fackliga arbetet ochdet u-landsengagemang som i början på 1950-taletledde till framväxten av det statliga biståndet. Enbärande idé bakom biståndets framväxt var atträttvisa hemma och ute i världen var tvåoskiljaktiga uttryck för samma solidaritetstanke. är över 300 organisationer engagerade länder genom närmare 2 000 projekt.Länderna i uppvisar mycket stora variationervad gäller utrymmet för och förekomsten avfolkrörelser och enskilda organisationer. Relationenmellan stat och organisationer skiljer sig mycketåt, likaså de roller som organisationer spelar isamhällena. En sak har dock flertalet länder i Asiengemensamt - att enskilda organisationer är en faktorav växande betydelse.Svenska folkrörelser och enskilda organisationerlämnar viktiga bidrag till förverkligandet avcentrala målsättningar för internationellaagerande. Genom organisationernas aktiva engagemangökar möjligheterna att verka för fred och säkerhet,demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet,fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling.Utvecklingen av de civila samhällena i Asieninnebär möjligheter till utbyggt samarbete mellansvenska folkrörelser och enskilda organisationer ochorganisationer i stor utmaning i samarbetet mellan svenska ochasiatiska organisationer är att utvecklademokratiskt uppbyggda organisationer som kan ingå iett livskraftigt civilsamhälle. Att stödjaorganisationerna i detta arbete är en förutvecklingssamarbetet central uppgift.En annan viktig möjlighet är att stödja regionalaenskilda organisationer vilka i sin tur kan stödjaoch utveckla inhemska organisationer. En sådantvåstegsmodell ökar förutsättningarna för enlångsiktigt hållbar organisationsutveckling.Kultursamarbete, informationsverksamhet ochSverigefrämjandeÖmsesidig förståelse och respekt skapas genomkulturmöten och kultursamarbete. Möjligheterna ärmånga för dem i vårt land som vill lära känna enannan kultur. har begränsat utrymme i våramedier utom i krisögonblick. Obalanserna är stora.Möjligheterna att i lära känna svensk kulturär ännu mycket begränsade. Ett närmande förutsätteromprioriteringar och nya initiativ från såväl statsom näringsliv.Genom att skapa ett särskilt fönster förkulturutbyte med kan projekt - små och stora -inom olika kulturområden ges stöd. Det väsentliga äratt finna former för väsentligt mera mångfasetteradeoch decentraliserade kulturkontakter än de som finnsi dag. Kultursamarbete är även en viktig del idemokratiseringsprocessen.De svenska utlandsmyndigheterna utgör regeringensfrämsta instrument för att i enskilda länder skapagoodwill och förtroende för sominternationell samarbetspartner och därmed främjasvenska intressen och bidra till tillväxt ochsysselsättning. Kraven och förväntningarna påutlandsmyndigheterna att på olika vägar medverkatill att genomföra regeringens tillväxt- ochsysselsättningsmål har ökat markant . Detta ställer nya och förändrade krav påresurser och kapacitet hos utlandsmyndigheterna föratt ge främjandeinsatserna den inriktning som krävsfrån land till land för att uppnå effekt medlångsiktiga satsningar inom export, turism ochinvesteringar.En fördjupning av relationerna med länderna ochsamhällena i förutsätter en utbyggnad avkultursamarbete och informationsverksamhet. Det är ihög grad i intresse att kultur- ochinformationsutbytet utvecklas, i synnerhet medländer som är eller kan förväntas bli viktigamarknader för och därmed för tillväxt ochjobb i . En större andel av tillgängligaresurser skall avsättas för . Målet är att omnågra år ha ett decentraliserat kultursamarbete medväsentligt fler länder och en påtagligt större ochbättre målinriktad informationsverksamhet än i dag.Detta kan ske genom att förutsättningar skapas förett väsentligt utbyggt kultursamarbete mellansvenska kulturinstitutioner och kulturarbetare ochderas motsvarigheter i . Grunden för dettafinns i och Sida. Det som nubehövs är ett tydligt "fönster" genom vilket välgenomtänka samarbetsprojekt, små såväl som stora,kan få stöd.Ett urval ambassader i bör ges förbättradefinansiella möjligheter att bedrivainformationsverksamhet. I syfte att uppnå en klarareinriktning av informationsverksamheten i varjeenskilt land för några av de större länderna bör manutveckla landspecifika strategier som omfattar såvälden över informationsbudgetfinansierade verksamheten som verksamhet inomSvenska institutets ansvarsområde. Sverigefrämjandebör vara ett centralt tema i dessa strategier ochsponsring ses som en viktig finansieringsmöjlighet.Sammanfattning av motionernaGenomgående välkomnas i motionerna regeringensansats till en samlad svensk Asienstrategi,inklusive partnerskapstanken, och många av de formerav samarbete som framtida relationerföreslås omfatta.I den enskilda motionen 1998/99:U3 (m) yrkande 1framhålls att fortsatt tillväxt i och ett ökatsvenskt engagemang i regionen är viktiga svenskaintressen. växande ekonomiska betydelse förvårt eget land bör därför få en mer framträdanderoll och de ekonomiska aspekterna bör ges enöverordnad ställning i den svenska Asienstrategin.Frågan om hur svenskt näringsliv och svenskforskning och utbildning bör möta utvecklingen iAsien för att behålla och stärka Sverigeskonkurrenskraft i regionen bör tydligare vägas in ien svensk Asienstrategi.Mot bakgrund av de asiatiska ekonomiernas storabetydelse för svensk ekonomi bör Sverigefrämjandetfå en mer framträdande roll i en Asienstrategi(yrkande 2). I yrkande 3 understryks den japanskaekonomins betydelse för regionen och för helavärldsekonomin och vikten av att noggrant följautvecklingen i . Vidare, i yrkande 4, anförsatt forskningsmässigt står i särklass i Asienoch att forskningssamarbetet och studentutbytet medJapan bör får en framträdande roll i en svenskAsienstrategi.I kommittémotion 1998/99:U4 (m)framhålls det som positivt att ser över sinAsienpolitik men motionärerna understryker samtidigtdet omöjliga i att bygga upp en enda sammanhållenAsienstrategi. Världsdelen - som har av jordensbefolkning - är alldeles för mångfasetterad fördetta. Länder som , , ochSydkorea är i många avseenden mer tekniskt ochvetenskapligt avancerade än . har bådevärldens mest avancerade dataprogrammerare och dessyttersta fattigdom. Övergången från socialistiskplanekonomi till olika grader av marknadsekonomi harförbättrat de materiella levnadsvillkoren i dekvarvarande stora kommunistländerna, men förtrycketgentemot den egna befolkningen, bristen på respektför mänskliga rättigheter och avsaknaden avdemokrati fortsätter. Svenskt bistånd till börenligt motionärernas mening inriktas på att utrotafattigdomen genom att stärka tillväxten. Framförallt bör svenskt bistånd inriktas motkunskapsöverföring,I yrkande 1 framhålls att kommer att spela enallt större roll för framtid. UD måstedärför finnas på plats med myndigheter i alla Asiensnya viktiga ekonomiska och politiska centrum.Ambassadernas kompetens måste höjas, inte minst pådet ekonomiska området. Den svenskautrikesrepresentationen måste ta ett vida störreansvar för omvärldsbevakningen även åt svenskaföretag och prioritera de s.k. främjandefrågorna. Iyrkande 2 understryks vikten av samverkan med Asieninom forskning och utbildning. Från svensk sida börsträvan vara att skapa forskningsmöjligheter ochutbildningsplatser för svenska forskare iStillahavsasien och att erbjuda studieplatser iSverige åt forskare och studenter från . Iyrkande 3 anser motionärerna att trepartssamarbetemellan ett afrikanskt land, ett sydostasiatiskt ochSverige borde ha stora möjligheter att bliframgångsrikt. framstår härvid som denpartner som har de mest värdefulla erfarenheternaatt förmedla.I den enskilda motionen 1998/99:U5 (s) konstaterasatt regeringens Asienskrivelse markerar ett nyttangreppssätt för relationer till Asiengenom att det i skrivelsen görs ett försök till attta ett helhetsgrepp. Motionären konstaterar attskrivelsen lyfter fram folkrörelsekontakterna ochstärkandet av det civila samhället, men attreligionerna, med deras betydelse när det gällermöjligheter till positiv inverkan ikonfliktförebyggande och försoningsarbete, intebehandlas i tillräcklig utsträckning. Religionen kanspela en viktig roll när det gäller normbildning,som kulturbärare, solidaritetsskapare,konfliktförebyggare och försoningsbärare. Inteheller nämns att religionen i spelar en heltavgörande roll för de värdemönster som olikaasiatiska samhällen vilar på. Att religionen präglarasiatiska tankemönster finns det bara en antydan om,men ingen analys av eller reflektion kring dettafaktum. I stort sett konstateras enbart attvästvärlden är sekulariserad och att de asiatiskakulturerna vilar på en religiös grund. Motionärenmenar att en svensk Asienstrategi bör kompletterasmed överväganden kring det religiösa perspektivetoch en analys av hur detta påverkar våra framtidarelationer för att partnerskapstanken skall blifullödig. Motionären pekar på ett antal konkretapunkter för sådana kompletteringar.I kommittémotion 1998/99:U6 (fp)konstateras att för relationer med ländernai står ekonomiskt samarbete och handel ifokus. Detta står i sin tur inte på något sätt imotsatsställning till svenska ambitioner vare sigdet gäller demokrati och mänskliga rättigheter ellerbiståndssamarbete. Erfarenheten visar ofta attdemokrati följer på ekonomisk tillväxt. Det ärviktigt att öka kunskapen om potentialen förekonomiskt samarbete och handel med olika länder iAsien. Länder som , och har avdet officiella inte givits den uppmärksamhetsom de förtjänar - inte minst av rent svensktegenintresse. Även små marknadsandelar i t.ex. Japanskulle kunna betyda många arbetstillfällen iSverige. Den svenska uppmärksamheten gentemot Japanstår i skarp kontrast mot den som visats Kina.Landet är förvisso världens folkrikaste stat med marknadspotential, som dock till skillnad frånden japanska fortfarande i allt väsentligt återståratt förverkliga. Det kinesiska ekonomiska undret kanprecis som utvecklingen i de asiatiskatigerekonomierna visa sig mindre än vad detförefallit omvärlden.I yrkande 1 framhålls att ekonomiskt samarbete ochhandel i allt väsentligt sköts på andra sätt ängenom beslut av regering och riksdag. Det är därförviktigt att genom EU bidrar till att Asiensländer integreras fullt ut i det internationellasamarbetet för frihandel. Det är också viktigt attKina får möjlighet att gå med i WTO, men detskall ske på samma villkor som för andra WTO-medlemmar. , som är världens fjortondehandelsnation, får inte längre blockeras fråninträde i WTO. Fler svenska högnivåbesök liksom ettsvenskt generalkonsulat i , börprioriteras.Motionärerna menar att demokrati länge framstod somväldigt avlägset för de flesta människorna i Asien.Japan har sedan efterkrigskonstitutionens införandeunder den amerikanska ockupationen under 40-taletssenare hälft varit en klar demokrati. I världensstörsta demokrati, , har regeringsmakten byttinnehavare åtskilliga gånger. I övrigt hardemokratins genomslag i varit av kortvarigkaraktär.Med den nyvunna tillförsikt som följde i spåren påden snabba ekonomiska utvecklingen i flera stater,särskilt i , utveckladeföreträdare för de auktoritära regimerna begreppetasiatiska värden som motvikt mot västerländskavärden. De förra skulle framhålla individens plats inationen och individens skyldigheter gentemotkollektivet till skillnad från den västerländskabetoningen av individen och dennes fri- ochrättigheter.I yrkande 2 menar motionärerna att utvecklingen iflera , ochsärskilt i och med den asiatiska krisen, har visatatt demokrati inte är ett västerländskt påfund utannågot som har universell giltighet för människorrunt om i världen. Allt tal om "asiatiska värden"när det gäller krav på demokrati och mänskligarättigheter i Ost- och har avslöjats somoförbätterliga politiska ledares rädsla för ettöppet och demokratiskt samhälle. I ,och har det visat sig att stater medfungerande demokratiska institutioner varit bättrerustade att möta och att hantera följderna av denasiatiska krisen.Kina har en av mänsklighetens och historiensfrämsta kulturer. Ett , där folket har fullfrihet att välja och välja bort sina politiskaledare, har en självklar plats som politisk ochekonomisk ledare i det demokratiska världssamfundet.Sverige bör, också inom ramen för EU, ökaansträngningarna för att få att efterleva deFN-konventioner landet undertecknat. Därefteråterstår det avgörande kriteriet på demokrati, dvs.att folket i fria val får möjlighet att själva väljasina ledare och, om det så önskar, avsätta dem.Fokus i den globala säkerhetspolitiska utvecklingenförflyttas alltmer till Asien-Stilla (yrkande 3). spelar här med singeografiska belägenhet, sina verkliga eller befaradeambitioner och sitt agerande en central roll ipraktiskt taget varje delproblem i området. Dekinesiska ledarnas oro efter Sovjetunionensupplösning och de amerikanska militära framgångarnai kriget med , har övertygat dem om behovet aven snabb modernisering av den kinesiskaförsvarsmakten.De indiska kärnvapenprovsprängningarna våren 1998har i första hand setts i relation till den indisk-pakistanska konflikten kring Kashmir, men torde iminst lika hög grad från indisk sida vara avsedd somen kraftfull markering inför militära ochnukleära upprustning och utplacering av kärnvapen.Den säkerhetspolitiska oron i har i höggrad påverkats av den till synes helt oförutsägbaraserie av militära provokationer som ägnarsig åt gentemot i första hand men iförlängningen också alla andra stater med egnaintressen i Nordostasien.Beijing varnar ständigt för att på nytt skallutvecklas till en militär stormakt och följernoggrant eventuella förändringar i den amerikansk-japanska försvarsalliansen.Inom ramen för bedrivs detenda institutionaliserade samarbetet för fred ochsäkerhet i Ost- och . Arbetet har i alltväsentligt fokuserats på en förtroendeskapandedialog mellan de inblandade staterna. Motionärernaanser att det borde finnas utrymme för EU och inteminst att i den fortsatta euro-asiatiskadialogen bistå med värdefulla erfarenheter från ESK-samarbetet.Motionärerna anser i yrkande 4 att såvälAsienstudien som regeringens skrivelse på ettföredömligt sätt lyfter fram den strategiskabetydelsen av kunskapen i om och deolika och deras kultur ochsamhällsliv. Den gjorda inventeringen visar på raderav önskvärda åtgärder för att förstärka Sverigesmöjligheter på detta område, men de återstår attförverkliga i form av beslut och allokeraderesurser. Regeringen bör gå vidare med ettåtgärdsprogram och vid behov återkomma tillriksdagen med nödvändiga förslag och prioriteringar.Efterfrågan på studieplatser i förstudenter från är stor. Den kunskapom och det intresse för som därvid skapas,utgör en ovärderlig tillgång för framtidarelationer med länderna i . Detta område börkunna utvecklas väsentligt. Än mer angeläget är detatt öka förutsättningarna för svenska studenter attkunna utbilda sig och forska vid universitet iAsien. Det svenska Linneausprogrammet är ettvälkommet steg i rätt riktning. Finansiering viabiståndsmedel utgör emellertid en mycket olyckligbegränsning till att gälla länder med vilka Sverigehar biståndssamarbete. Därmed utesluts i dettasammanhang viktiga länder som , ,, och . Svensk politik förett utökat samarbete med inom utbildning ochforskning får inte, anser motionärerna, inskränkasav valet av biståndsländer.I kommittémotion 1998/99:U7 (v)framhålls att de stora ekonomiska framgångarna iAsien i många länder har givit upphov till en sortsekonomisk nationalism. Denna tar sig bl.a. uttryck imisstänksamhet mot de europeiska före dettakolonialmakterna och mot . har entillgång i att man aldrig varit någon framgångsrikkolonialmakt. Tvärtom har solidariserat sigmed kampen för nationell frigörelse i Asien.Motionärerna anser att det är välkommet attregeringen tillsatte arbetsgruppen som utarbetatförslaget till en ny svensk Asienstrategi där manföreslår ändringar i den svenska politiken när detgäller biståndet, forskningen och kulturutbytet.Asien har inte uppmärksammats i relationtill sin betydelse. Meningarna är delade om denasiatiska krisens orsaker och vad bot den kräver.Det är dock tydligt att globaliseringen med dessvåldsamma kapitalrörelser ställer länder ochsamhällen inför nya stora och svåra hot, som måstemötas med politiska åtgärder.Motionärerna anser emellertid att Asienstrateginbehandlar jämställdheten enbart som en fråga ommänskliga rättigheter - dvs. endast den rättsligasidan av hela denna omfattande problematik. Man hari skrivelsen glömt det sjätte biståndsmålet och detfaktum att jämställdheten är en viktigutvecklingsfaktor. Könsproblematiken måsteföljaktligen behandlas utförligare, mer ingående ochsom ett utvecklingsproblem även när det gäller enAsienstrategi. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtde länder där kvinnorna under en lång följd av årvarit delaktiga i kampen för nationell frigörelse,såsom exempelvis Vietnam.Motionärerna menar vidare att regeringen i sinskrivelse presenterar ett antal goda initiativ föratt öka våra kunskaper om . Den nuvarande lågakunskapsnivån kan exemplifieras med att avde svenska studenter som studerar utomlands gör deti . Man konstaterar att regeringen iForskningspropositionen föreslår en satsning pånaturvetenskap på bekostnad av humaniora ochsamhällsvetenskap. Kunskap om är emellertid iallra högsta grad en fråga om humaniora ochsamhällsvetenskap; att öka kunskapen om asiatiskaländers historia, kultur och samhälle.I har de folkliga rörelserna ochorganisationerna som finns sina rötter i denantikoloniala och nationella självständighetskampen.I många fall har dessa rörelser institutionaliseratsoch förvandlats till politiska partier - i en delfall också till statsbärande partier. Nyasjälvständiga sociala rörelser håller dock på attväxa fram. Motionärerna anser att det är positivtatt ger stöd till regionala nätverk,folkliga rörelser och folklig organisering i Asien.Med tanke på att större delen av befolkningen iAsien är sysselsatt i jordbruk och för det mestahelt oorganiserad är det olyckligt att det svenskajordbrukets ekonomiska föreningsrörelse inteengagerats mer i biståndet till Asien.Det är viktigt att hävdar att de mänskligarättigheterna är universella. Alla försök att hävdaatt de skulle utgöra en inre angelägenhet för varjeenskilt land måste bestämt avvisas. måsteenträget hävda ståndpunkten att det inte existerarnågra särskilda "asiatiska värderingar" när detgäller mänskliga rättigheter utan att de mänskligarättigheterna är universella.Motionärerna menar att utgör det störstahindret i arbetet för mänskliga rättigheter ochdemokrati i och i allmänhet. Dettaland är en stark ekonomisk makt och utgör en så storoch lockande marknad att få vågar utmana det.Om kritikerna uppträdde mer samordnat skulleeffekterna bli större. Auktoritära regimer ikrisdrabbade länder har förlorat mycket av sinlegitimitet och prestige. Många förefaller i dagvara eniga om att man där behöver mer demokrati,fler rättigheter, större öppenhet och insyn för attfå ekonomin att fungera. Det är dock i första handinhemska krafter som kan driva fram förändringar.Ett särskilt allvarligt problem när det gällermänskliga rättigheter är barnens rättigheter. Derassituation är på många håll i ytterst svår,trots att samtliga har ratificeratFN:s konvention om barnets rättigheter. Den svenskaregeringen har också hörsammat begäran omatt införa ett barnperspektiv i biståndet.Motionärerna anser att regeringen borde ta till varaden opinion som redan finns bland svenska medborgarenär det gäller kampen mot barnarbete ochbarnprostitution.Det är utmärkt att regeringen vill ta initiativ särskild kommitté i för att granskaförhållandet mellan arbetsvillkor, ekonomiskutveckling och konkurrensförmåga. I och med attarbetet ändrar karaktär måste arbetsvillkorenförändras. Löntagarna behöver sålunda ökadekunskaper för att företagen skall blikonkurrenskraftiga och länderna utvecklas. Fackligarättigheter handlar om betydligt mer änarbetsmarknadsfrågor. De handlar också om politisktinflytande, mänsklig värdighet och kamp motfattigdomen. Motionen är kritisk till skrivelsensjämförelse mellan Asienkrisen och den svenskafinanskrisen under det tidiga 1990-talet.Analysen av säkerhetsläget i och avförhållandet mellan , , , ASEA-ländernaoch är mager i regeringens skrivelse. Detfinns mycket litet om etniska konflikter, vilka ärlatent explosiva - i synnerhet i de fall då enetnisk minoritet i ett land är "statsbärande" i ettannat. Den kinesiska minoriteten har i flera länderfått spela rollen av syndabock i samband med olikakriser och konflikter.Regeringen hoppas att EU-medlemskap kommeratt förstärka effekten av det politiska agerandet påhandelspolitikens och biståndspolitikens område ochfå till en ändring av EU:s protektionistiskahandelspolitik. En annan sida av politik iEU rör mänskliga rättigheter i , inte minst iKina, där dödsstraffet används flitigt ochmöjligheterna för dödsdömda att överklaga dessutomär ringa. Här hör det till uppgifter attvara aktivt inom organisationer och inomkommissionen för mänskliga rättigheter för attförbättra rättssäkerheten och avskaffa dödsstraffet.En Asienstrategi skall främja såväl utvecklingen iländerna i som sysselsättning och tillväxt iSverige. Det är uppenbart att ökade Asienkunskaperbehövs i svenska företag, inte minst sedan denekonomiska och politiska krisen i rubbatmycket av den tidigare tillförsikten. Motionärernavill peka på de möjligheter som öppnas för svenskaföretag i samband med den planerade utbyggnaden avinfrastrukturerna i . Det handlar om järnvägar,landsvägar och IT-vägar. Med en kraftig satsning påutbyggda kommunikationer avser man att knyta sammanAsiens länder och förbinda dem med . Blandannat skulle svenskt miljökunnande kunna bidra mer hållbar utveckling än de storskaligalösningarna.När det gäller den militära ellermilitärindustriella verksamheten i förhållandet tillAsien avråder motionärerna bestämtfrån krigsmaterielexport av något slag tillIndonesien, , och andra länder somberörs i skrivelsen.Motionärerna anser att det är utmärkt attregeringen riktat sina blickar mot , som varitett försummat område när det gäller svensk utrikes-,handels- och biståndspolitik. Men skrivelseninnehåller främst en redogörelse för vad som gjortsoch vad som kan göras i förlängningen av vad somhittills gjorts. En strategi sträcker sig perdefinition över en längre tidsrymd. För sittgenomförande kräver den inte bara ett noggrant valav insatser utan följaktligen också en vissuthållighet. Motionärerna är kritiska till EU:srestriktiva hållning och kvotering när det gällerasiatiska produkter.I det fortsatta arbetet med utvecklandet av enAsienstrategi måste kompetenta kvinnor från detpolitiska och ekonomiska livet ges möjlighet att tadel i arbetet. Genderforskare bör fortsättningsvisfinnas med i strategiarbetet.Ingen utomstående aktör kan åstadkomma demokrati,utveckling och säkerhet i .