bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Medlendisponeras efter förslag av ide lokala utvecklingsavtal som skall tecknas medstorstadskommunerna.I avtalen kommer medel att fördelas till en utbyggdförskoleverksamhet. För detta ändamål har 150miljoner kronor avsatts. Ytterligare 75miljoner kronor beräknas för andra halvåret 2002.För att kommunerna skall få del av dessa medel skall3-5-åringarna i de berörda bostadsområdena erbjudasförskola med ensärskild inriktning på barns språkutveckling. Vidarekommer i avtalen medel att fördelas tillspråkutveckling i skolan. per århar avsatts . Medlen skallanvändas för åtgärder som syftar till att främjaspråkutvecklingen i svenska hos elever med utländskbakgrund. Dessutom skall i avtalen medel fördelasför att underlätta varvning mellan praktik ochstudier för arbetslösa invandrare och sfi-studerande. har avsattsunder treårsperioden för detta ändamål.Regeringen föreslår att ytterligare 45 miljonerkronor avsätts för . Dessa medel skallanvändas till insatser där vuxna stöder skolelevermed t.ex. läxläsning. Medlen skall även användas föratt bryta segregationen mellan infödda svenska barnoch ungdomar och barn och ungdomar med utländskbakgrund.Moderaterna föreslår att anslaget till förstärkningav utbildning i storstadsregionerna skall utgå. Deanser att problemen med utanförskap inte löses medmer statsbidrag till vissa kommuner. Det som behövsär att alla elever ges bra möjligheter att väljaskola och att staten tar över finansieringen avskolan (mot. 1999/2000:Ub812 yrk. 16).U t s k o t t e t påminner om att riksdagensbeslut med anledning av propositionen Utveckling ochrättvisa - en politik för storstaden på 2000-talethar lagt grunden för en nationell politik förstorstadsregionerna (prop. 1997/98:165, bet.1998/99:AU2). Enligt denna proposition bör medelbl.a. fördelas till särskilda insatser för barn ochungdomar samt vuxna inom utbildningsområdet. Vidbehandlingen av budgetpropositionen för 1999beslutade att för detta ändamål anvisasammanlagt under entreårsperiod med början . I sambanddärmed avslog ett yrkande från Moderatasamlingspartiet om att det föreslagna anslagetskulle utgå. Utskottet, som fortfarande anser attdet är mycket angeläget att en särskildutbildningssatsning görs för barn, ungdomar ochvuxna i storstädernas utsatta områden, avstyrkermotion 1999/2000:Ub812 yrkande 16.Utskottet tillstyrker regeringens förslag attförstärka utbildningssatsningen istorstadsregionerna med ytterligare 45 miljonerkronor för . Utskottet föreslår att riksdagenbeslutar anvisa det begärda anslagsbeloppet,265 000 000 kr.A 6 i skolanStatens i skolan ()skall ge specialpedagogisk rådgivning och stöd tillkommunerna och sådana fristående skolor som stårunder statlig tillsyn. skall också utveckla,framställa och distribuera läromedel för synskadade,rörelsehindrade, hörselskadade/döva ochutvecklingsstörda elever. skall genom sinainsatser verka för att minimera de svårigheter somkan uppstå för elever med funktionshinder.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att har en ny organisation för denspecialpedagogiska stödorganisationen. Regeringenpekar på att den tidigare efterfrågat en utvecklingrespektive redovisning av resultat-indikatorer sommäter måluppfyllelse. Regeringen bedömer det somangeläget att myndigheten redovisar sådana måttvilka sannolikt kommer att underlätta bedömningen avmyndighetens utveckling och resultat.I propositionen Elever med funktionshinder - ansvarför utbildning och stöd har regeringen redovisatsina principiella utgångspunkter för den statligastödorganisationen i specialpedagogiska frågor(prop. 1998/99:105). Regeringen anser att denframtida stödorganisationen bl.a. bör omfattaresurserna för . Denkonkreta utformningen av den framtidastödorganisationen kommer att bli en uppgift för eni propositionen aviserad organisationskommitté.Regeringen bedömer att den förändrade organisationenkan starta sin verksamhet tidigast budgetåret 2001.Regeringen har beräknat anslaget till 123 098 000kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.Som utskottet har redovisat under anslaget A 1Statens skolverk föreslås i Moderatasamlingspartiets motion 1999/2000:Ub812 yrkandena 2och 17 bl.a. en sammanslagning av att anslaget till skall utgå. Utskottethänvisar till sina överväganden härom i detföregående.A 7 Skolutveckling och produktion av läromedel förelever med handikappUr anslaget bekostas dels bidrag enligt förordningen(1991:978) om statsbidrag till produktion av vissaläromedel, dels kostnader för utveckling ochproduktion av samt information om läromedel förelever med funktionshinder. Från anslaget bekostasäven olika utvecklingsinsatser för elever medfunktionshinder. Målet är att framställa läromedeloch hjälpmedel i nödvändigt antal och av godkvalitet för att tillgodose målgruppens behov.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att en samlad bedömning av läromedelssituationen förde gravt synskadade eleverna är att de i alltväsentligt får de läromedel de behöver inom den tidsom krävs för att de skall kunna följaundervisningen på lika villkor som övriga elever.SIH framhåller dock att det utbud av läromedel somfinns på marknaden är otillräckligt för . För döva elever anges bristerna somsärskilt stora.Regeringen har i propositionen Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stödaviserat en särskild utredning vad gäller statensengagemang för produktion av läromedel för barn,ungdomar och vuxna med funktionshinder (prop.1998/99:105, bet. 1999/2000:UbU4).I avvaktan på denna utredning beräknar regeringenanslaget oförändrat i förhållande till år 1999.Moderata samlingspartiet föreslår att anslaget ökasmed . Skolutveckling och produktionav läromedel för elever med handikapp är ettprioriterat område, heter det i motion1999/2000:Ub812 (yrk. 5 och 18).U t s k o t t e t anser i likhet med motionärernaatt utveckling och produktion av läromedel förelever med funktionshinder är en angelägenverksamhet. Utskottet delar emellertid regeringensuppfattning att den av regeringen aviseradeutredningen bör avvaktas. Utskottet tillstyrkersåledes regeringens förslag till anslagsbelopp, , och avstyrker yrkandena.A 8 Specialskolor och resurscenterUtbildningen i specialskolan har som mål att ge barnoch ungdomar med synskada, dövhet, hörselskada ellertalskada en till varje elevs förutsättningaranpassad utbildning som så långt det är möjligtmotsvarar den utbildning som ges i grundskolan.Resurscentren skall genom utredning och träningfrämja den allsidiga utvecklingen hos elever i detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom samtinformera och kompetensutveckla föräldrar, lärareoch övrig personal.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att några av specialskolorna för döva ochhörselskadade i årsredovisningarna framhållit attdet finns en stor andel elever i behov av särskiltstöd. Den grupp av elever som bedöms ha omfattandesvårigheter att uppnå betyget Godkänd uppskattastill på dessa skolor. Skolorna framhållerockså den allt större bristen på utbildadespecialpedagoger. Det totala antalet elever uppgickunder /99 till 809, vilket är en ökningmed 17 elever jämfört med föregående år.Regeringen har i propositionen Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stödbl.a. föreslagit en avveckling genom intagningsstoppav de fasta skoldelarna vid ochHällsboskolan (prop. 1998/99:105).Intagningsstoppet vid fr.o.m. den 1juli 2002 bör enligt regeringens mening föregås avbl.a. en satsning på kompetensutveckling av lärare iden kommunala skolan som arbetar med elever med gravspråkstörning. Regeringen avser att ge skolansresurscenter i uppdrag att skyndsamt lägga upp ensådan kompetensutveckling. För detta ändamål börenligt regeringen under entreårsperiod, med början , få disponerasammanlagt av det anslagssparandesom står till regeringens disposition.Som utskottet har redovisat ovan (anslaget A 3)föreslås få disponera sammanlagt 6miljoner kronor för att stödja ochstimulera forskning inom området elever medfunktionshinder. Även denna satsning finansierasgenom en del av det anslagssparande som står tillregeringens disposition.När det gäller bristen på lärare medspecialpedagogisk respektive teckenspråkigkompetens avser regeringen att återkomma i frågannär beredningen av Lärarutbildningskommitténsbetänkande Att lära och leda (SOU 1999:63) haravslutats.Regeringen har beräknat anslaget till 453 129 000kr.Moderata samlingspartiet föreslår att anslaget ökasmed . I syfte attbibehålla och utveckla den kompetens som finns vidskolorna föreslås att anslaget tillförs ytterligaremedel , sammanlagt 30 miljonerkronor. Regeringens förslag att lägga ned Ekeskolanoch avvisas (mot. 1999/2000:Ub812 yrk.19).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Riksdagen har med anledning av den ovan nämndapropositionen beslutat om ändringar iskollagen beträffande specialskolans målgrupp ochatt genom ett intagningsstopp avveckla de fastaskoldelarna vid och (bet.1999/2000:UbU4, rskr. 14).Utskottet föreslår att anvisar det avregeringen begärda beloppet, , underanslaget.A 9 Särskilda insatser på skolområdetUnder anslaget beräknas medel för bidrag enligtförordningen (1991:931) om statsbidrag tillsärskilda insatser på skolområdet till kommuner församordnade utbildningsinsatser avseende särskildundervisning på sjukhus m.m. och samordnaderegionala utbildningsinsatser för elever medfunktionshinder. Medel beräknas också för bidragtill vissa riksrekryterande utbildningar för elevermed funktionshinder.Regeringen informerar om att en studie avsjukhusundervisningen har genomförts inomUtbildningsdepartementet. Resultatet av studienvisar behov av en fördjupad utredning, bl.a.avseende huvudmannaskapet. Regeringen avser atttillsätta en sådan utredning.Regeringen räknar med en viss ökning av elevantaletoch föreslår därför en ökning av anslaget med . Regeringen har beräknat anslaget till 276353 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 10 SameskolstyrelsenSameskolstyrelsen är en styrelse för sameskolornaoch integrerad samisk undervisning i den kommunalagrundskolan. Utbildningen vid sameskolorna och denintegrerade samiska undervisningen har som mål attbevara och utveckla det samiska språket och densamiska kulturen genom att ge samiska barn enutbildning med samisk inriktning. Sameskolstyrelsenhar som särskild uppgift att utveckla, framställaoch distribuera läromedel för samisk undervisning.Av regeringens resultatinformation framgår att detfinns sex sameskolor och att den integrerade samiskaundervisningen bedrivs inom grundskola inio kommuner. /99 gick 189 elever isameskolan jämfört med 161 elever läsåret innan. Denintegrerade verksamheten omfattade 150 elever,jämfört med 134 elever läsåret dessförinnan.Regeringen anser bl.a. att Sameskolstyrelsen detnärmaste budgetåret måste fortsätta sittkvalitetsarbete genom att implementera dekvalitetsmått som utarbetats. Regeringen harberäknat anslaget till 34 990 000 kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 11 Bidrag till viss verksamhet motsvarandegrundskola och gymnasieskolaUnder anslaget beräknas bidrag till bl.a. vissariksrekryterande utbildningar, kostnader förSveriges anslutning till examensordningenInternational ochsärskilt statsbidrag till IB-utbildningar(International Baccalaureate), riksinternatskolor,internationella grund- och gymnasieskolor, kostnaderför utlandssvenska elevers skolgång i ochersättning för kostnader för nordiska elever.Mot bakgrund av de förändringar i gymnasieskolansstruktur som kommer att ske fr.o.m. /01bör enligt regeringens uppfattning systemet medriksrekrytering ses över. En bedömning behöver görasom systemet med särskilt verksamhetsstödfortsättningsvis behövs. Regeringen avser att uppdraåt att göra en sådan översyn. I avvaktanpå resultatet av denna översyn har regeringenberäknat medelsbehovet på oförändrad nivå iförhållande till år 1999.Regeringen har beräknat anslaget till 123 793 000kr.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill anslagsbelopp.A 12 Bidrag till svensk undervisning i utlandetFrån anslaget utbetalas bidrag enligt förordningenom statsbidrag till utbildning av utlandssvenskabarn och ungdomar (1994:519). Bestämmelserna innebäri korthet att statsbidrag lämnas till huvudmannenför en svensk utlandsskola, distansundervisning,kompletterande svensk undervisning och undervisningvid utländsk skola (internationell skola). Frånanslaget bekostas även löneförmåner m.m. förnationellt anställda lärare m.fl. vidEuropaskolorna. Bidrag lämnas även tillRiksföreningen regeringens resultatinformation framgår att /99 fanns 32 svenska utlandsskolor.Antalet elever i reguljär utbildning uppgick tilltotalt 1 211. Det totala antalet elever vidEuropaskolorna var 322 (inklusive förskolan) läsåret1998/99.Regeringen bedömer att antalet elever vid desvenska sektionerna av Europaskolorna kommer att ökaäven . Genom att utnyttja befintligtanslagssparande ryms dock enligt regeringenkostnaderna inom anslaget. Även kostnaderna /01 för statsbidrag för utbildningmotsvarande förskoleklass vid svensk utlandsskolabedöms rymmas inom ramen för anslaget. Regeringenhar beräknat anslaget till 73 091 000 kr.Moderata samlingspartiet föreslår att anslagettillförs ytterligare 14 miljoner kronor.Motionärerna framhåller att de svenska skolornautomlands underlättar svenskars möjligheter atttjänstgöra utomlands och att skolorna fungerar sombetydelsefulla marknadsförare av (mot.1999/2000:Ub812 yrk. föreslår enökning av anslaget med 20 miljoner kronor.Motionärerna pekar på att tvåspråkigheten är entillgång och att svenska barn som bor utomlands börses som en framtida resurs för (mot.1999/2000:Ub294 yrk. 34).U t s k o t t e t avstyrkte i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för år 1999motsvarande motionsyrkanden (bet. 1998/99:UbU1).Utskottet hänvisade till vad utskottet anförde isamband med behandlingen av de ändrade reglerna förersättningsbelopp till huvudmännen förutlandsskolorna (bet. 1997/98:UbU1 s. 69). Utskottetdelade regeringens uppfattning att anslaget tillsvensk undervisning i utlandet inte kan undantasfrån besparingar, trots att de svenska skolorna ochden kompletterande svenskundervisningen är viktigaför de svenskar som bor utomlands. Utskottet haringen annan uppfattning nu.Utskottet anser således att bör avslåyrkandena och bifalla regeringens förslag tillanslagsbelopp.A 13 Statens skolor för vuxnaMålet för statens skolor för vuxna (SSV) iNorrköping och är att öka tillgänglighetenav vuxenutbildning genom att i form avdistansutbildning erbjuda och utvecklaundervisningsverksamhet som motsvarar kommunalvuxenutbildning. Anslaget tillförs inkomster förbl.a. uppdragsutbildning.Av regeringens resultatinformation framgår attantalet kursdeltagare vid de båda skolorna ökat ochvar närmare 30 000 under år 1998.Uppdragsutbildningen har ökat jämfört med tidigareår. Förklaringen till ökningen av antalet studerandevid de båda skolorna hör samman med åtaganden inomKunskapslyftet.Regeringen framhåller att distansutbildningen ärett viktigt led i den förnyelse av vuxenutbildningensom nu pågår till följd av . Idecember 1998 beslutade regeringen att inom ramenför anslaget A 15 Särskilda utbildningsinsatser förvuxna avsätta för fortsattprojektverksamhet för utveckling av distansmetoderinom gymnasial vuxenutbildning. Ytterligare 2miljoner kronor av resterande medel årsanslag bör få användas. Regeringen informerar om atten särskild arbetsgrupp har tillsatts avUtbildningsdepartementet med uppgift att ledaprojektverksamheten under åren 1999 och 2000.Målsättningen är, förutom att utveckladistansmetoder inom gymnasial vuxenutbildning,främst vid komvux, att utveckla funktioner vid SSV-skolorna till stöd för flexibel utbildning genomfördav kommunala vuxenutbildningsanordnare.Regeringen har beräknat anslaget till 41 834 000kr.U t s k o t t e t, som delar regeringensuppfattning att distansutbildning är ett viktigt ledi förnyelsen av vuxenutbildningen, anser attriksdagen bör bifalla regeringens förslag tillanslagsbelopp.A 14 Bidrag till viss verksamhet inomvuxenutbildningFrån anslaget bekostas statsbidrag tillkompletterande skolor enligt förordningen omfristående skolor (1996:1206), vissa andra skolor,bl.a. Tekniska skola och visskursverksamhet. Från anslaget utgår också medelenligt särskilda regeringsbeslut tillförsöksverksamhet och utvecklingsarbete inomvuxenutbildningsområdet.Av regeringens resultatinformation framgår attbidrag lämnats till 39 kompletterande skolor under1999. har avsatts förutvecklingsprojekt för vuxenlärare i syfte attutveckla arbetssätt och arbetsformer inomvuxenundervisningen, har avsattsför utvecklingsinsatser i syfte att stimulerarekryteringen av lågutbildade invandrare istorstäderna till och 1 miljon kronorhar avsatts för utveckling och planering av enstudie av vuxnas kunskap och kompetens inom kommer fr.o.m. attbesluta om statlig tillsyn och statsbidrag tillkompletterande utbildningar (jfr. 1998/99:110,bet. 1999/2000:UbU5, rskr. 15).Medel till och delar avStenebyskolan - två kom-pletterande skolor som fått bidrag från detta anslag- föreslås förasöver till respektive Göteborgsuniversitet.Regeringen beräknar, liksom ,medel för försöksverksamhet och utvecklingsarbeteinom vuxenutbildningsområdet. Vidare avserregeringen att ta initiativ till enförsöksverksamhet för att utveckla former förvalidering av vuxnas faktiska, icke formellakunskaper.En överföring på görs från anslaget A2 Utveckling av skolväsende och barnomsorg. Av dessamedel beräknas för fortsattverksamhet vid Nationellt centrum för sfi ochsvenska som andraspråk.U t s k o t t e t har inget att erinra mot deföreslagna förändringarna under anslaget ochtillstyrker att det begärda beloppet, 140 701 000kr, anvisas.A 15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxnaFrån anslaget bekostas statsbidrag enligtförordningen om statligt stöd till särskildasatsningar på utbildning av vuxna (1998:276). Underanslaget beräknas också bidrag tillförsöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning(KY) samt medel till administration m.m. avförsöksverksamheten.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att den femåriga satsningen på vuxenutbildning,, som i första hand vänder sig tillarbetslösa som saknar treårig gymnasieutbildning,har mötts av ett mycket stort intresse ochengagemang. Vidare framgår det att flertaletkommuner mer än väl har uppnått de volymmål somsatts upp genom beslut. Tendensen är attju längre pågått, desto flerdeltagare med kortare utbildning har påbörjatvuxenutbildning.Målet är enligt regeringen att i stort settupprätthålla samma volym i som år1999 under hela kunskapslyftsperioden fram t.o.m.våren , vilket innebär att den tidigareplanerade utbyggnaden inte kommer till stånd. För år2000 beräknar regeringen medel motsvarande 101 913årsstudieplatser till kommunerna, varav 5 000 avsergrundläggande vuxenutbildning. Därtill kommer 10 000platser till folkhögskolan som fördelas viaFolkbildningsrådet. Regeringen anser att det är avstor vikt att uppmärksamma kvalitet och likvärdigheti utbildningen. Genom uppdrag tillkvalitetsgranskningsnämnden på kommerinsatser att vidtas för att granska såväl detkommunala ansvaret som utbildning på entreprenad.För budgetåren 1997, 1998 och 1999 har 40 miljonerkronor anvisats under folkbildningsanslagetför uppsökande verksamhet och utbildning isamhällsfrågor. Dessa medel föreslås föras över frånutgiftsområde 17 till detta anslag. Regeringenbedömer att stödet bör finnas . begärde i sambandmed behandlingen av budgetpropositionen för år 1999att regeringen skulle återkomma till meden mer utförlig rapport om hur medlen har använts(bet. 1998/99:KrU1, rskr. En särskild utredarehar haft i uppdrag att granska och värderagenomförandet och effekten av det statliga stödet.En rapport överlämnades till regeringen våren 1999.Regeringen lämnar i propositionen en redovisning avinnehållet i denna rapport. Regeringen anser attstödet som har fördelats till de fackligaorganisationerna m.fl. har visat sig ha positivaeffekter. Regeringen bedömer att de insatser som harvidtagits har inneburit att information kan anses hanått ut till målgruppen och att intresset förstudier har breddats.Försöksverksamheten med kvalificeradyrkesutbildning (KY) leds av en särskild kommitté.Av regeringens resultatredovisning framgår bl.a. attdet vid de ansökningstillfällen som hittillsförekommit har kommit in långt fler ansökningar ändet antal platser som kommittén har haft resurseratt fördela. finns det drygt 200 olikautbildningar inom 14 branschområden. Tillverkningoch informationsteknik är de två dominerandeområdena där drygt hälften av utbildningarnaåterfinns. Ekonomi och ledning är den tredje störstasektorn av utbildningarna. Antaletanordnare har tredubblats sedan starten ochomfattar närmare 140 stycken. Kommitténsuppföljning av verksamheten visar att de studerandeöverlag är nöjda med utbildningarna. Enligtregeringen har försöksverksamheten visatsig slå väl ut. Utbildningsformen är eftertraktadsåväl hos arbetslivet som hos de studerande.Försöksverksamheten har utökats och omfattar fr.o.m.år 1999 12 000 platser. Den har förlängts t.o.m. år2001.Regeringen har beräknat anslaget till 4 307 844 000kr för år 2000.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub812 yrkande 21 en successiv neddragningav som den kvalificeradeyrkesutbildningen byggs ut till att omfatta 27 200platser . Anslaget tillförs 850 miljonerkronor från utgiftsområde 17 anslaget L 1 Bidragtill folkbildningen. Sammantaget minskas förevarandeanslag med . Även iModeraternas motioner, 1999/2000:Sk692 yrkande 35,1999/2000:Ub812 yrkande 6 och 1999/2000:Ub310yrkande 5, betonas behovet av en utbyggnad av KY. sist nämnda motionen tas också frågan upp omutformning m.m. av den kvalificeradeyrkesutbildningen. Motionärerna pekar på att behovetav kvalificerat yrkeskunnande är omfattande.Specialdesignade utbildningar måste snabbt kunnaanordnas och genomföras. De positiva erfarenheternaav KY måste tas till vara och utvecklas (mot.1999/2000:Ub310 yrk. Vidare framhålls attfristående och flexibla yrkesskolor skall var ettalternativ till den . Beslutom godkännande kan tas nationellt, men det är enfördel om de kan tas lokalt med stöd av nationellakriterier (yrk. Det är viktigt attutbildningarna följer arbetslivets rytm. Nuvarandemodell är enligt motionärerna stelbent beträffandetidsanvändningen. För vissa branscher krävs mer avarbetsplatsförlagd utbildning, för andra mindre(yrk. De anser att lön bör kunna utgå tilllärlingen på arbetsplatsen, och deförutsätter att avtal om ersättning som motsvararminst studiemedelsbeloppet kan träffas (yrk. Detskall finnas minst tre olika examina som bygger påutbildningens längd och innehåll (yrk. 6).Kristdemokraterna håller fast vid denutbyggnadstakt av som de tidigareförordat och avsätter därför 100 miljoner kronorutöver regeringens förslag. De menar att ett projektskall genomföras och utvärderas enligt plan. Deanser vidare att bidraget på tillde fackliga organisationerna för uppsökandeverksamhet kan finansieras inom ramen för befintligamedel under anslaget. Sammantaget föreslås en ökningav anslaget med (mot.1999/2000:Ub807 i denna del).I motion 1999/2000:Ub814 yrkande 24(delvis) föreslås en besparing på anslaget på 1miljard kronor. Motionärerna anser attKunskapslyftet kan reduceras med hänvisning till enmera begränsad efterfrågan på denna utbildning ochtill det förbättrade arbetsmarknadsläget. De anserockså enligt motion 1999/2000:Ub219 yrkandena 1 och2 att det finns brister i uppföljning ochutvärdering av kvaliteten inom skall följa och utvärderasatsningen, men har få uppgifter somhandlar om kvaliteten redovisats. Utbildningen skallpågå varför eventuella brister iutbildningen bör rättas till . börges i uppdrag att göra en uppföljning av kvaliteteni . Uppdraget bör avse undervisningenskvalitet, lärarnas kompetens samt betygens relationtill resultat på nationella prov.U t s k o t t e t noterar att harmötts av ett mycket stort intresse både hosmålgruppen för satsningen och i kommunerna.