bet · GM01SkU9 · 1999-02-16 00:00:00 — Den fördes dock inte över tillskattebetalningslagen och har därför numera upphörtatt gälla.MotionernaI motion Sk659 av och ()förespråkas att alla skatter på inkomster öppetredovisas för svenska löntagare på lönebesked ochinkomstuppgifter.Även i motion Sk660 av () talas om attsynliggöra de skatter som betalas, och bl.a.föreslås att den som betalar lön eller annanersättning skall vara skyldig att redovisa vilkaarbetsgivaravgifter och skatter som man dessutombetalar.I motionerna Sf215 av () och Sf258av de () föreslås attstatliga arbetsgivare skall vara skyldiga att pålönebeskedet redovisa arbetsgivaravgifter,löneskatter och andra avgifter.Utskottets ställningstagandeUtskottet vidhåller (jfr bet. 1997/98:SkU19 s. 25)sin tidigare redovisade uppfattning att det intefinns någon anledning att införa ett obligatorisktuppgiftslämnande för arbetsgivarna, vare sig de äroffentliga eller privata, och belasta dem med detmerarbete och kostnader ett sådant uppgiftslämnandemedför. Strävandena bör tvärtom vara att så långtsom möjligt begränsa arbetsgivarnasuppgiftsskyldighet. En ordning med redovisning avskatter och avgifter på t.ex. lönebesked kan ledatill otydligheter och missförstånd. När det gällerinkomstskatt kan exempelvis en arbetsgivare endastange den preliminära skatten på lönebeskedet ochkontrolluppgifter. Arbetsgivaren vet nämligen intehur stor den slutliga skatten blir. Givetvis stårdet arbetsgivarna fritt att lämna den begärdainformationen på lönebeskeden till de anställda, mendå som en frivillig seviceåtgärd. Enligt vadutskottet känner till är en sådan ordning, somrelativt lätt kan programmeras in i företagets ADB-rutiner vid löneutbetalning, numera mycket vanlig.Med det anförda avstyrker utskottetmotionsyrkandena.PreliminärskatteavdragMotionenI motion Sk816 av m.fl. (s)påtalas problem med att det är vanligt attsjukskrivna och pensionärer med ersättning frånförsäkringskassan får kvarskatt. Dessa människor harsvårt att ekonomiskt klara en kvarskatt som blirföljden av att drar för litepreliminär skatt.Utskottets ställningstagandeReglerna om skatteavdrag måste av administrativaskäl bygga på schabloner. Nuvarande regler medföratt skatteavdraget ofta blir för lågt när ersättningavseende en och samma månad betalas ut av bådearbetsgivare och försäkringskassa. Problemet hängersamman med att den ene utbetalaren inte vet vad denandre utbetalaren kommer att betala ut eller harbetalat ut. Utskottet bedömer att de problem sommotionärerna tar upp till stor del är individuellaoch därmed svåra att lösa med generella regler.Utskottet vill dock peka på att det är möjligt förden som vill undvika kvarskatt att begära ett störrepreliminärskatteavdrag än som skulle bli fallet medavdrag enligt tabell.DeklarationstidpunktGällande bestämmelserEnligt 2 kap. 28 § lagen (1990:325) omsjälvdeklaration och kontrolluppgifter skallförenklad självdeklaration lämnas senast den 2 majunder tax-eringsåret. Särskild självdeklarationskall normalt lämnas undertaxeringsåret.MotionenI motion Sk805 yrkande 1 av m.fl. (v)föreslås att sista inlämningsdag för förenkladdeklaration bör vara under tax-eringsåret.Utskottets ställningstagandeSkattekontrollutredningen har i sitt slutbetänkandebl.a. föreslagit att taxeringsåret blir engemensam deklarationsdag för alla deklarations-skyldiga, såväl fysiska som juridiska personer.Utredningens förslag, som alltså går i en annanriktning än vad motionären föreslagit, övervägs förnärvarande inom . Utskottet anserdet inte lämpligt att föregripa regeringens slutligaställningstagande utan avstyrker motion Sk805 i härberörd del.Avgift vid försenad deklarationGällande ordningEnligt 15 kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483)tas förseningsavgift ut med om den som ärskyldig att lämna skattedeklaration eller enperiodisk sammanställning inte gjort det inomföreskriven tid.MotionenI motion N326 yrkande 33 av Per och (m, kd) anförs att det är oskäligt attförseningsavgiften är lika stor oberoende avförseningens längd och vilka belopp som deklareras.Avgiften vid försenad deklaration bör därför slopas.Utskottets ställningstagandeNär förseningsavgiften infördes uttalade utskottetatt en avgift behövdes för attredovisningshandlingarna skall komma in i rätt tidoch skattemyndigheterna kunna göra en snabb ochkorrekt avstämning av skattekontona. Utskottet ansågockså att förseningsavgiften av praktiska skäl bordeges en lättillämpad utformning, vilket en avgift medett fast belopp hade (bet. 1996/97:SkU23). Utskottetvidhåller denna uppfattning och avstyrker motionN326 i motsvarande del.SkattebetalningsdagGällande ordningEnligt 16 kap. 3 § skattebetalningslagen gäller attskatten anses betald den dag betalningen bokförts påskattemyndighetens konto. Före skattereformen gälldeatt skatten ansågs betald den dag inbetalningskedde.MotionenI motion N238 yrkande 5 av m.fl. (c)begärs ett tillkännagivande om att skatten skallanses betald den dag inbetalning skett.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat och avstyrkt motsvarandeyrkande i sina av godkända betänkanden1996/97:SkU23 och 1997/98:SkU24. Utskottet vidhålleruppfattningen vad gäller skattebetalningsdag - dvs.vid vilken tidpunkt en skattebetalning skall ansesha skett - att det är en fördel att ha en ordning påskatteområdet som stämmer överens med civilrättsligaprinciper och hur betalningar görs i andrasammanhang. Till saken hör också att det numerainförts möjligheter som inte fanns innan att betalaskatten genom bankgiro. Härigenom har tidsåtgångenminskat för den som föredrar denna betalningsform.Därmed avstyrks motion N238 i motsvarande del.Inbetalning av kvarskattGällande bestämmelser m.m.Enligt 16 kap. 6 § första stycketskattebetalningslagen (1997:483) skall obetaldslutlig skatt betalas senast den förfallodag sominfaller närmast efter det att har gåttfrån den dag då ett grundläggande beslut om slutligskatt fattades. Enligt andra stycket samma paragrafär motsvarande frist beträffande skatt som harbestämts genom omprövningsbeslut . Detankommer på den skattskyldige själv att betala inobetald slutlig skatt. Arbetsgivarens tidigaremedverkan i betalningen av kvarstående skatt slopa-des i och med införandet av den nyaskattebetalningslagen (prop. 1996/97:100 s. 358 f.bet. SkU23 s. 234(235).MotionenI motion Sk805 yrkandena 2 och 3 av . (v) begärs förslag om ett återinförande av dentidigare betalningstiden för kvarskatten, liksomskyldigheten för arbetsgivaren att betala in denanställdes kvarskatt. Den nuvarande ordningenställer enligt motionärernas mening till problemspeciellt för barnfamiljer, då slutet av året oftastinnebär stora påfrestningar för familjeekonomin.Utskottets ställningstagandeMot bakgrund av att kvarskatterna under 1990-taletfortlöpande har minskat och att de skattskyldiga medförenklad deklaration numera redan på den förtrycktadeklarationsblanketten får tydligt besked om sinaskatteförhållanden anser utskottet att det intefinns något skäl att ånyo pålägga arbetsgivarnaskyldigheten att betala in de anställdaskvarskatter. Ett återinförande av denna skyldighetskulle dessutom passa dåligt in iskattekontosystemet och ge upphov tilladministrativt merarbete. Liksom tidigare anserutskottet att betalningsfristen inormalfallet är väl avvägd. Utskottet avstyrkerföljaktligen motionen i nu behandlade delar.Dröjsmålsränta i skattemålGällande bestämmelserI samband med införandet av skattekontosystemetavskaffades de tidigare pålagorna dröjsmålsavgift,respitränta och diverse andra ränteformer. I ställetinfördes i 19 kap. 4(11 §§ skattebetalningslagen(1997:483) en enhetlig kostnadsränta på tre olikanivåer beroende på dels det bristande beloppetsstorlek, dels hur det dröjt medbetalningen.MotionenI motion Sk810 av m.fl. (fp, m,kd, c) föreslås att om skattemyndighetenifrågasätter en deklaration bör möjligheten att taut dröjsmålsränta på i efterhand påförd skattbegränsas till ett år.Utskottets ställningstagandeUtskottet har behandlat motsvarande yrkande undertidigare riksmöten (jfr bet. 1997/98:SkU19 s. 23).Utskottet vidhåller sin tidigare ståndpunkt att ensådan begränsning av räntepåföringen bakåt i tidensom föreslås i motionen skulle strida mot självasyftet med räntepåföringen, som är att fungera somen påtryckning att betala skatten i rätt tid. Ävenav kredit- och rättviseskäl bör en sådan begränsningsom föreslås i motionen inte komma i fråga. Motbakgrund av vad nu anförts avstyrker utskottetmotion Sk810.Avdrag för kostnader för fullgörande av uppdragetsom riksdagsledamotBakgrund m.m.En riksdagsledamot kan enligt kommunalskattelagenyrka avdrag för de särskilda omkostnader somuppdraget för med sig och som inte täcks avresekostnads- och traktamentsersättning. Avdragenskall på skattemyndighetens begäran kunna styrkasmed kvitton. 1988/89:KU39) uttaladevåren i samband med ett ställningstagande omökat ekonomiskt stöd till ledamöterangelägenheten av att skattemyndigheterna för attåstadkomma största möjliga rättvisa och likformighetvid riksdagsledamöternas taxeringar behandlarledamöterna mer likvärdigt när det gäller avdrag förkostnader för riksdagsuppdraget.MotionenI motion K263 av () påtalas att sedanriksdagen senast uttalade sig i frågan omriksdagsledamöternas taxeringar har ledamöternasersättningar ändrats, skatteförvaltningenomorganiserats och mediernas intresse ökat.Likformigheten är viktig och frågan vad som kan varaavdragsgilla kostnader bör belysas från denutveckling som skett i samhället. böruppdra åt förvaltningsstyrelsen att lägga framförslag till uttalande om riksdagsledamöternasavdragsrätt.Utskottets ställningstagandeDet riksdagsuttalande som motionärenrefererar till gjordes enligt utskottets mening viden tidpunkt, då behovet av vägledning beträffandevilka kostnader för riksdagsuppdraget som varavdragsgilla var betydligt större än vad som ärfallet . Regeringsrätten hade vid tillfälletrelativt i en dom (RÅ 1986 ref. 130), vilkenrefereras i betänkande,fastslagit att ett uppdrag som riksdagledamotomfattade inte bara arbetet som utförs i samband medriksdagens verksamhet i formell mening utan ocksåutanför , i den egna valkretsen, ipartiorganisationen samt i samband medkontaktverksamhet med enskilda och organisationer.Genom flera regeringsrättsavgöranden är osäkerhetenom ledamöternas kostnadsavdrag avsevärtmindre. sammanställersom service till ledamöterna information om vilkakostnader för uppdraget som är avdragsgilla.Det är enligt utskottet främst olikheter iskattemyndigheternas hantering avriksdagsledamöternas kostnadsersättning som påtalatsunder senare tid. Vissa skattemyndigheter godtarkostnadsavdrag upp till kostnadsersättningens belopputan att ledamoten behöver visa kvitton. Andramyndigheter kräver att ledamöterna verifierarsamtliga avdrag. De nämnda förhållandena är enligtutskottets bedömning väl kända i skatteförvaltningenoch bör lösas utan inblandning.Sammanfattningsvis finns enligt utskottets meninginget behov av ett sådant uttalande från riksdagensom förespråkas i motionen. Den avstyrks därför.Folkbokföring av barnGällande ordning m.m.Huvudregeln i 6 kap. 13 § är attvårdnadshavarna endast gemensamt kan företrädabarnet. Enligt 30 § folkbokföringslagen åligger detföljaktligen båda vårdnadshavarna att anmälaflyttning av barnet. antog enproposition om folkbokföringslagens överklagande-regler (prop. 1997/98:9, bet. SkU5) som även berördefrågan om folkbokföringen av barn. Propositioneninnebar att en vårdnadshavare inte skulle ges rättatt mot den andre vårdnadshavarens vilja överklagaett beslut som rör barnets folkbokföring. Frågan ombarns folkbokföring ansågs inte vara så särprägladatt det fanns skäl att göra undantag frånhuvudregeln i föräldrabalken.MotionenI motion Sk902 av m.fl. (v)föreslås en lagändring på så sätt att en föräldervid gemensam vårdnad skall ha rätt att överklagaeller begära ändring av barnets folkbokföring ävennär den andra föräldern är nöjd med beslutet.Utskottets ställningstagandeEnligt utskottets mening skulle det innebäraavsevärda svårigheter med överklaganderätt förföräldrarna var för sig. Barnets talan skulle kunnakomma att skifta beroende på vem av föräldrarna somför talan. gäller vidare att enflyttningsanmälan alltid skall göras av bådavårdnadshavarna gemensamt. Ett införande av en sådanöverklagandemöjlighet som motionären föreslår bordeockså medföra att dessa regler ändras så attflyttningsanmälan för barnet kan göras avvårdnadshavarna var för sig. Utskottet ställer sigmycket tveksamt till en sådan ordning eftersom detär en stor risk för motstridiga flyttnings-anmälningar. Utskottet vill framhålla attbosättningen alltid skall bedömas efter de faktiskaomständigheterna. När föräldrar är oeniga om barnetsbosättning har vardera föräldern alltid möjlighetatt förse skattemyndigheten med den information somvederbörande anser relevant för prövningen. Med detanförda avstyrker utskottet motion Sk902.Folkbokföring av studerandeGällande ordningEn elev under som har sitt egentliga hemvisttillsammans med föräldrar eller andra anhöriga ansesbosatt där även om han eller hon på grund avskolgången regelmässigt tillbringar sin dygnsvila påannan fastighet (11 §). Detsamma gäller elev somfyllt så länge studierna avser grund- ellergymnasieskola eller motsvarande. En vuxen studerandeskall folkbokföras där han regelmässigt tillbringarsin dygnsvila enligt samma regler som gäller förandra vuxna. Om den studerande veckopendlar tillstudieorten och därigenom anses ha dubbel bosättningskall han vara folkbokförd där han med hänsyn tillövriga omständigheter får anses ha sin egentligahemvist.MotionenI motion Sk901 av () föreslås attstuderande själva skall få avgöra folkbokföringsortmed hänsyn till sina privata förhållanden.Utskottets ställningstagandeFolkbokföringen skall bedömas efter de faktiskaomständigheterna. Någon valfrihet i fråga om var enperson skall vara folkbokförd finns med några fåundantag inte. Tillräckliga skäl att utöka dettaundantag med studerande föreligger enligt utskottetsuppfattning inte. Motionen avstyrks därför.Översyn av folkbokföringenMotionenI motion Sk903 yrkande 1 av och () anförs att det behövs en översyn avfolkbokföringslagen för att utröna om det går attskapa klara regler och möjligheter för kommuner ochmyndigheter att övervaka och beivra uppenbartmissbruk av folkbokföringen.Utskottets ställningstagandeKommuner och landsting har en skyldighet attunderrätta skattemyndigheten om det finns anledningatt anta att någon har fel adress i folkbokföringen.Dessa uppgifter ligger till grund förbosättningskontroll. Inom skatteförvaltningen pågårför närvarande ett projekt för förbättradbosättningskontroll inom folkbokföringsverksamheten.Målet för projektet är att stärka kontrollfunktionenoch skapa underlag för effektivare metoder förkontrollen. En fråga som prioriteras är samarbetetmed andra myndigheter. Utskottet anser mot denanförda bakgrunden att det inte finnsanledning att göra en sådan översyn som begärs imotionen. Motionen avstyrks därmed.FolkbokföringsdagBakgrundDen var tidigare mantalsskrivningsdag. Ioch med den nya folkbokföringslagen avskaffadesmantalsskrivningen och ersattes av begreppetfolkbokföring. Folkbokföring sker löpande under åretoch någon viss folkbokföringsdag finns inte. Somhuvudregel gäller vid flyttning den nya folk-bokföringen fr.o.m. flyttningsdagen. Något skäl attha en viss folkbokföringsdag finns inte förfolkbokföringsverksamheten. Det finns dock fortfa-rande i t.ex. kommunalskattelagen och lagen omallmän försäkring kvar vissa bestämmelser som tarsikte på folkbokföringen den 1 november.MotionenI motion Sk903 yrkande 2 av och () anförs att det finns anledning att utredafrågan om huruvida folkbokföringsdag skall vara den1 januari i fortsättningen. Skälen för att ha den 1november som folkbokföringsdag existerar enligtmotionärerna inte längre.Utskottets ställningstagandeUtskottet har avstyrkt motsvarandeyrkanden - senast i det av godkändabetänkandet /98:SkU5. Utskottet har framhållitatt mantalsskrivningsdagen avskaffades med den nyafolkbokföringslagen. Det finns ingenfolkbokföringsdag, även om det i vissa lagar finnskvar bestämmelser som tar sikte på folkbokföringenden . Utskottet gör inte nu någon annanbedömning och avstyrker motion Sk903 i motsvarandedel. beträffande behandling avpersonuppgifter i skattemyndigheternasbrottsutredande verksamhetatt med bifall till proposition 1998/99:34 i dennadel samt med avslag på motionerna 1998/99:Sk14yrkandena 1-3 och 1998/99:Sk16 yrkande 1 godtarregeringens förslag,res. 1 (m) - delvis2. beträffande personuppgiftsombud vidADB-revisionatt med bifall till proposition 1998/99:34 i dennadel samt med avslag på motion 1998/99:Sk14yrkande 4 godtar regeringens förslag,res. 2 (m)3. beträffande behandling av känsliga personuppgifteratt med bifall till proposition1998/99:34 i denna del samt med avslag påmotionerna 1998/99:Sk16 yrkande 2 och1998/99:Sk15 yrkande 3 godtar regeringensförslag,res. 3 (kd) - delvis4. beträffande utlämnande avpersonuppgifter som behandlas iskattemyndigheternas brottsförebyggandeverksamhetatt med bifall till proposition1998/99:34 i dennadel samt med avslag på motion 1998/99:Sk16yrkande 3 godtar regeringens förslag,res. 4 (kd)5. beträffande utvärdering avskattebrottsenheternaatt avslår motion 1998/99:Sk15 yrkande 1,6. beträffande övergripande utredning omden personliga integritetenatt avslår motion 1998/99:Sk15 yrkande 2,7. beträffande lagförslagenatt till följd av vad ovan anförts och hemställtsdels antar de i proposition 1998/99:34 framlagdaförslagen till1. lag om behandling av personuppgifter vidskattemyndigheters medverkan ibrottsutredningar,2. lag om ändring i lagen (1998:620) ombelastningsregister,3. lag om ändring i lagen (1998:621) ommisstankeregister,4. lag om ändring i lagen (1998:624) om ändringi sekretesslagen (1998:100),5. lag om ändring i lagen (1997:1024) omskattemyndigheters medverkan ibrottsutredningar,6. lag om ändring i polisdatalagen (1998:622),7. lag om upphävande av lagen (1987:1231) omautomatisk databehandling vid taxeringsrevision,m.m.,8. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291),9. lag om ändring i lagen (1994:466) omsärskilda tvångsåtgärder ibeskattningsförfarandet,10. lag om ändring i skatteregisterlagen(1980:343),dels antar det i proposition 1998/99:34framlagda förslaget till lag om ändring i lagen(1998:1441) om ändring i lagen (1998:624) omändring i sekretesslagen (1980:100) med följandeändring i 9 kap. 17 §:-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------9 kap.17 §-----------------------------------------------------Sekretess gäller för uppgift om enskilds personligaoch ekonomiska förhållanden, om inte annat följer av18 §1. i utredning enligt bestämmelserna omförundersökning i brottmål,2. i angelägenhet, som avser användning avtvångsmedel i sådant mål eller i annan verksamhetför att förebygga brott,3. i angelägenhet som avser registerkontroll ochsärskild personutredning enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627),4. i åklagarmyndighets, polismyndighets,skattemyndighets, Statens kriminaltekniskalaboratoriums, tullmyndighets eller kustbevakningensverksamhet i övrigt för att förebygga, uppdaga,utreda eller beivra brott,-----------------------------------------------------5. i register som förs av 5. i StatensRikspolisstyrelsen enligt biografbyrås verksamhetpolisdatalagen (1998:622) att biträdaeller som annars be- Justitiekanslern, allmänhandlas där med stöd av åklagare ellersamma lag, polismyndighet ibrottmål,6. i register som försenligt lagen (1998:621) 6. i register som försom misstankeregister, av Rikspolisstyrelsenenligt polisdatalagen7. i Statens (1998:622) eller sombiografbyrås verksamhet annars behandlas där medatt biträda stöd av samma lag,Justitiekanslern, allmänåklagare eller 7. i register som förspolismyndighet i enligt lagen (1998:621)brottmål, om misstankeregister,-----------------------------------------------------8. i register som förs av enligtlagen (1999:000) om behandling av personuppgiftervid skattemyndigheters medverkan i brottsutredningareller som annars behandlas där med stöd av sammalag, om det inte står klart att uppgiften kan röjasutan att den enskilde eller någon honom närståendelider skada eller men.Sekretess gäller i verksamhet, som avses i förstastycket, för anmälan eller utsaga från enskild, omdet kan antas att fara uppkommer för att någonutsätts för våld eller annat allvarligt men omuppgiften röjs.Utan hinder av sekretessen får uppgift lämnas tillenskild enligt vad som föreskrivs i den särskildalagstiftningen om unga lagöverträdare och i säker-hetsskyddslagen (1996:627) samt i förordning som harstöd i denna lag. Utan hinder av sekretessen fåruppgift vidare lämnas ut enligt vad som föreskrivs ilagen (1998:621) om misstankeregister,polisdatalagen (1998:622) och lagen (1999:000) ombehandling av personuppgifter vid skattemyndighetersmedverkan i brottsutredningar samt i förordningarsom har stöd i dessa lagar.I fråga om uppgift i allmän handling gällersekretess i högst sjuttio år.-----------------------------------------------------res. 1 (m) - delvisres. 3 (kd) - delvis8. beträffande utfärdande av F-skattsedeloch startande av företagatt avslår motionerna 1998/99:Sk310 yrkande 7,1998/99:Sk801, 1998/99:Sk802, 1998/99:Sk804,1998/99:A215 yrkande 3, 1998/99:N330 yrkande 9,1998/99:Sk308 yrkande 14, 1998/99:N332 yrkandena3, 4 och 8, 1998/99:A811 yrkande 10,1998/99:Sk811, 1998/99:N326 yrkande 9 och1998/99:Sk812,res. 5 (m, kd)9. beträffande F-skattsedel tillriksdagsledamöteratt avslår motion 1998/99:Sk809,10. beträffande beräkning av F-skattatt avslår motion 1998/99:N238 yrkande 16,res. 6 (m, kd, c)11. beträffande förenklad bokföring ochdeklaration m.m.att avslår motionerna 1998/99:N238 yrkande 15,1998/99:N332 yrkande 2, 1998/99:A811 yrkande 11,1998/99:Sk813, 1998/99:N326 yrkande 10 och1998/99:Sk803,res. 7 (m)res. 8 (kd, c)12. beträffande revisionsregler ochskattetilläggatt avslår motion 1998/99:Sk808 yrkandena 1-3,res. 9 (m)13. beträffande åtgärder mot ekonomiskbrottslighetatt avslår motion 1998/99:Sk814,14. beträffande taxeringsnämndernaatt avslår motion 1998/99:Sk815,res. 10 (m)15. beträffande uppgift om skatt pålönebeskedatt avslår motionerna 1998/99:Sk659,1998/99:Sk660, 1998/99:Sf215 och 1998/99:Sf258,res. 11 (m)16. beträffande preliminärskatteavdragatt avslår motion 1998/99:Sk816,17. beträffande deklarationstidpunktatt avslår motion 1998/99:Sk805 yrkande 1,res. 12 (v)18. beträffande avgift vid försenaddeklarationatt avslår motion 1998/99:N326 yrkande 33,19. beträffande skattebetalningsdagatt avslår motion 1998/99:N238 yrkande 5,res. 13 (m, kd, c)20. beträffande inbetalning av kvarskattatt avslår motion 1998/99:Sk805 yrkandena 2 och 3,res. 14 (v)21. beträffande dröjsmålsränta iskattemålatt avslår motion 1998/99:Sk810,res. 15 (m, kd)22. beträffande avdrag för kostnader förfullgörande av uippdraget som riksdagledamotatt avslår motion 1998/99:K263,23. beträffande folkbokföring av barnatt avslår motion 1998/99:Sk902,24. beträffande folkbokföring avstuderandeatt avslår motion 1998/99:Sk901,25. beträffande översyn avfolkbokföringenatt avslår motion 1998/99:Sk903 yrkande 1,26. beträffande folkbokföringsdagatt avslår motion 1998/99:Sk903 yrkande 2.Stockholm den 16 februari 1999På skatteutskottets vägnarArne KjörnsbergI beslutet har deltagit: (), BoLundgren (m), (), PerRosengren (v), (), (), Per (), (), (), (), MarieEngström (v), (), dePourbaix-Lundin (m), (), RolfKenneryd (c) och (). Behandling av personuppgifter iskattemyndigheternas brottsutredandeverksamhet (mom. 1 och mom. 7 i motsvarandedel) - mBo Lundgren (), (), () och de () hardels anfört följande:Enligt Moderata samlingspartiets mening skallskattebrott som all annan brottslighet bekämpas såeffektivt som möjligt men inte på bekostnad avgrundläggande rättssäkerhetskrav. Det är väsentligtatt gränslinjen mellan fiskal verksamhet ochbrottsutredande verksamhet upprätthålls. Detframstår för oss som främmande att låta viss typ avbrottslighet utredas och bekämpas utanför detordinarie rättssystemet.