bet · GM01FiU24 · 1999-06-01 00:00:00 — Utvecklingen inom den kommunala sektorn(skr. 1998/99:97) I detta betänkande behandlar finansutskottetregeringens skrivelse 1998/99:97 Utvecklingen inomden kommunala sektorn. Utskottet noterar medtillfredsställelse de insatser som regeringen görför att bygga upp och utveckla den nationellauppföljningen av kommunsektorn. Den årligaskrivelsen om utvecklingen inom den kommunalasektorn utgör enligt utskottet ett betydelsefulltinslag i återrapporteringen av resultatinformationtill . Ett fortsatt arbete med att utvecklaskrivelsen är enligt utskottet av vikt. Utskottetföreslår att lägga regeringens skrivelsetill handlingarna.Utskottet behandlar i betänkandet också en motionsom väckts med anledning av skrivelsen. Samtligayrkanden i motionen avstyrks av utskottet.Till betänkandet har 7 reservationer fogats.Regeringens skrivelseI skrivelse 1998/99:97 lämnar regeringen() en översiktlig redovisning avhur ekonomin och verksamheten i kommuner ochlandsting har utvecklats de senaste åren.Motionen1998/99:Fi43 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om bakgrunden tillkommuners avancerade skatteplanering,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en mer korrektredovisning av den kommunala sektorns storlek,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enredovisning av det tillväxtfientliga utjämningssy-stemets konsekvenser för kommuner med växandeskattekraft,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attomedelbart återinföra en vårdgaranti inom hälso- ochsjukvården,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten avprioritering av kommunala kärnuppgifter somäldreomsorgen och handikappomsorgen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om valfrihet ochutveckling av nya verksamhetsformer inom barnomsorgoch förskola,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kvalitets- ochuppföljningsåtgärder inom och gymnasiet.Yttranden från andra utskottFinansutskottet beslöt att beredasocialutskottet och utbildningsutskottet tillfälleatt yttra sig över regeringens skrivelse jämteeventuella motioner i de delar som berör respektiveutskotts verksamhetsområde.Socialutskottets yttrande (1998/99:SoU5y) ochutbildningsutskottets yttrande (1997/98:UbU4y)återfinns som bilagorna 1 och 2 till dettabetänkande. Utskottet redovisar inledningsvis sin syn på behovetav en nationell uppföljning av ekonomin ochverksamheten i kommuner och landsting samt allmännasynpunkter på regeringens skrivelse 1998/99:97Utvecklingen inom den kommunala sektorn. Därefterövergår utskottet till att behandla de yrkandenavseende olika delar av redovisningen i skrivelsensom tagits upp i den motion som väckts med anledningav skrivelsen.Allmänt om skrivelsen och inriktningen avden statliga uppföljningen av den kommunalasektornInledningRiksdagen har på förslag avfinansutskottet uttalat sig om betydelsen för statenav en väl fungerande uppföljning av kommuner ochlandsting. Det skedde senast i samband med attutskottet behandlade förslagen ibudgetpropositionen till anslag för budgetåret 1998inom utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner(bet. 1997/98:FiU3). Utskottet ansåg att ettfortsatt utvecklingsarbete i syfte att förbättraåterföringen till nationell nivå av kunskaper omverksamheternas kostnader, kvalitet och effekter iförhållande till de nationella målen var mycketangeläget.Bland annat mot denna bakgrund aviserade regeringeni ekonomiska vårproposition att arbetet medatt förbättra och utveckla uppföljningen ochutvärderingen av verksamheten och ekonomin skulleintensifieras. Som ett led i detta arbete tillsatteregeringen en interdepartementalarbetsgrupp med uppgift att utveckla uppföljningenav verksamhet och ekonomi i kommuner och landsting.Gruppen skall bl.a. lämna förslag till åtgärder föratt på åstadkomma en bättre uppföljningav måluppfyllelse och resursanvändning i denkommunala verksamheten. Gruppen har också medverkattill att förbättra redovisningen av prestationer ochkostnader för skola och omsorg i den nu aktuellaskrivelsen om utvecklingen inom den kommunalasektorn.Regeringen rapporterar nu ekonomiskavårproposition (avsnitt 9) om det pågåendeutvecklingsarbetet. Bland annat pekas på behovet avatt vidareutveckla och förtydliga befintliga mål förskola, vård och omsorg och förbättra det statistiskaunderlaget för att tydligare kunna följamåluppfyllelsen. Regeringen avser att kontinuerligtpresentera resultatet av det fortsatta arbetet ikommande års skrivelser om utvecklingen inom denkommunala sektorn.Regeringen anmäler i vårpropositionen också ettpågående arbete med att upprätta en databasför att skapa förutsättningar för en bättre samladuppföljning och aktiva jämförelser. Det är enligtregeringen såväl ett nationellt intresse som ettintresse för kommuner och landsting att ha tillgångtill jämförande statistik. En uppföljning sombaseras på aktiva jämförelser inom kommunsektorn börockså kunna stödja de statliga sektorsmyndigheternasarbete med utvärdering av verksamheten inomrespektive sektor. Arbetet med att bygga upp enkommunal databas sker i samarbete med kommunernasoch landstingens företrädare och berörda statligamyndigheter.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet noterar med tillfredsställelse densatsning som från regeringens sida görs på attsuccessivt bygga upp och utveckla den nationellauppföljningen av kommunsektorn. I vårpropositionenunderstryks att uppföljningen och utvärderingen avden kommunala verksamheten bl.a. skall utgöra ettunderlag för statsmakternas beslut om såväldimensioneringen av resurser till kommuner ochlandsting som för ställningstaganden till de ramaroch regler som i övrigt styr verksamheten. Dettaaccentuerar enligt utskottet betydelsen av ettfortsatt arbete med att förbättra kvaliteten påunderlaget. Utskottet ser också positivt påuppbyggnaden av en för statsmakterna ochkommunsektorn gemensam databas, något sombl.a. kan underlätta för kommunerna och landstingenatt göra jämförelser och därigenom ge impulser tillatt effektivisera den egna verksamheten.Den årliga skrivelsen med sin övergripanderedovisning av läget i kommunsektorn utgör enligtutskottet ett betydelsefullt inslag iåterrapporteringen av resultatinformation tillriksdagen. Utskottet kan för sin del konstatera attuppföljningsskrivelsen fortlöpande har blivitbättre, men att ytterligare åtgärder krävs ienlighet med vad regeringen framhåller ivårpropositionen. Utskottet ställer sig bakom denallmänna inriktning av arbetet som redovisas ivårpropositionen.Utskottet föreslår att lägga regeringensskrivelse till handlingarna.Redovisningen av den kommunala sektornsstorlekMotionenI motion Fi43 av m.fl. (m) framhållsatt kommunalt ägda företag inte ingår i denstatistiska redovisningen av kommunsektornsverksamhet och omfattning. Enligt motionärerna finnssamtidigt en tydlig tendens hos många kommuner attlägga betydande delar av sin verksamhet i justbolag. I motionen begärs mot bakgrund därav enkorrekt redovisning av kommunsektorn som inkluderarde kommunala företagen. De kommunala företagen börinte räknas till den vanliga företagssektorn, och enomläggning av den officiella statistiken bör såledesske.Finansutskottets ställningstagandeNär det gäller kraven i motion Fi43 (m) på en merfullständig redovisning av den kommunala sektornsstorlek vill utskottet betona att redovisningen avomfattningen av den kommunala verksamheten bl.a.påverkas av hur nationalräkenskaperna är upplagda.Enligt de internationella reglerna förnationalräkenskaperna (SNA) styrs redovisningen avde kommunala företagen av den associationsrättsligaform som de drivs i. måste betonas attskrivelsen innehåller ett separat avsnitt om dekommunala företagen. Enligt vad utskottet erfarit ärdet regeringens avsikt att till kommande årytterligare bygga ut denna redovisning för attbättre belysa den kommunala verksamhetens totalaomfattning. Någon omläggning av den officiellastatistiken kan utskottet däremot inte ställa sigbakom.Med det anförda avstyrker utskottet motion Fi43 (m)yrkande 2.Kommunala skattetvisterMotionenI motion Fi43 (m) hävdas att kommunerna och dekommunala företagen på många håll bedriver enavancerad skatteplanering. En rad skattetvisterpågår mellan kommuner ochskatteförvaltningar, något som i sig enligtmotionärerna är märkligt eftersom kommunalverksamhet i förvaltningsform är skattebefriad.Samtidigt belyser förhållandet behovet av entydligare lagstiftning beträffande kommunerna och dekommunala företagen. I regeringens skrivelse saknasen redovisning av denna fråga trots att den ärmycket aktuell. I motionen påpekas att regeringeninte heller anger att de extraordinära intäkter sommånga kommuner redovisar i sina resultaträkningarhelt är hänförliga till "artificiella" reavinster isamband med kommunintern försäljning av tillgångarnär "koncernholdingbolag" bildats.Finansutskottets ställningstagandeI motionen ställs krav på att transaktioner mellankommunen och dess olika bolag borde beskrivas iskrivelsen. Utskottet vill understryka attskrivelsen innehåller ett särskilt avsnitt somavhandlar koncernredovisning där ävenekonomiska effekter av försäljningar av företag tillmoderbolag beskrivs. När det gäller de kommunalabolagens förhållande till skattelagstiftningen villutskottet endast framhålla att kommunala bolaggivetvis skall behandlas på samma sätt som privatabolag.Utskottet avstyrker med det anförda motion Fi43 (m)yrkande 1.UtjämningssystemetMotionenI motion Fi43 av m.fl. (m) framförsatt regeringen i sin skrivelse bör redovisa dettillväxtfientliga utjämningssystemets konsekvenserför kommuner med växande skattekraft. I ställetförsöker sig regeringen enligt motionärerna på attförneka de pomperipossaliknande effekter som allasakkunniga ekonomer som granskat systemet är varse.Cirka 35 kommuner ökade, anför motionärerna, sinrelativa skattekraft per invånare med mer än enprocentenhet . All dennatillväxt konfiskerades av utjämningssystemet, någotsom inte berörs i regeringsskrivelsen. Motionärernaanser att detta är en orimlig signal i ett land somönskar ekonomisk tillväxt och lägre arbetslöshet.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet behandlar effekterna av inkomstutjämningeni sitt betänkande 1998/99:FiU25 med anledning avregeringens förslag i proposition 1998/99:89Förändringar i utjämningssystemet för kommuner ochlandsting. I avsnittet Inkomstutjämningen anförutskottet bl.a. följande (s. 16-17).En fråga som fått stor uppmärksamhet i debatten ominkomstutjämningen är i vad mån det kan uppstånegativa marginaleffekter i form av att kommunernasskatteinkomster efter inkomstutjämning minskar närderas skatteunderlag ökar - populärt kalladpomperipossaeffekt. Rent teoretiskt kan en sådaneffekt uppstå under två bestämda förutsättningar.För det första måste kommunen ha en skattesats somär betydligt lägre än genomsnittet. För det andramåste kommunens eget skatteunderlag öka mycketkraftigt i förhållande till utvecklingen avskatteunderlaget i riket. Erfarenheterna under detnuvarande utjämningssystemet visar att ingen kommunännu har uppfyllt detta andra villkor och att detsåledes inte förekommit någon s.k.pomperipossaeffekt.Utskottet understryker också i sitt betänkande omutjämningssystemet att det inte har kunnat visas attdet finns något egentligt samband mellanutjämningsgraden i systemet och hur en kommunfaktiskt agerar för att påverka sitt skatteunderlag.När det gäller den nu aktuella skrivelsenkonstaterar utskottet att den innehåller enredogörelse för de faktiska effekter som uppståttför enskilda kommuner. Utskottet vill ocksåunderstryka att en av hörnstenarna iutjämningssystemet är att sprida den ekonomiskatillväxten och fördela ökade skatteinkomster mellankommunerna för att skapa likvärdiga ekonomiskaförutsättningar. Med vad utskottet här anförtavstyrks motion Fi43 (m) yrkande 3.Hälso- och sjukvårdMotionenI motion Fi43 av m.fl. (m) ställs kravpå att återinföra en vårdgaranti inomhälso- och sjukvården. Motionärerna anför att sedan1994 har köerna till vård och behandling vuxit ijämn takt. Erfarenheten under de tre borgerligaregeringsåren visar att en vårdgaranti ären förutsättning för att kunna komma till rätta medbristerna i hälso- och sjukvården. Mot denbakgrunden anser motionärerna att en vårdgarantiomedelbart bör återinföras på nationell nivå. Envårdgaranti bör, som motionärerna uttrycker det,inte bara vara dem förunnade som bor i borgerligtstyrda landsting. Utgångspunkten för en sådangaranti skall vara den som infördes den 1 januari1992 och som då tog bort de dåvarandelånga vårdköerna. Självklart bör man se över om debehandlingar/insatser som fanns på vårdgarantinsprioriteringslista bör justeras, men eftersom dengamla vårdgarantin visade så goda resultat är detviktigt, enligt motionärerna, att regeringenåterkommer till med ett förslag snarastmöjligt.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet delar i sitt yttrande (SoU5y)motionärernas bedömning att det är angeläget attväntetiderna till vård och behandling minskar.Utskottet anser emellertid dels att vårdgarantin isin ursprungliga form på många sätt spelat ut sinroll, dels att tidsfrister i vården inte börlagfästas utan att det i stället är lämpligare attbygga vidare på systemet med överenskommelser mellanstaten och landstingen.Av den senaste Dagmaröverenskommelsen mellan statenoch framgår, enligtsocialutskottet, att parterna är ense om attlandstingen påtagligt skall minska väntetiderna förbåde besök och behandling samt att särskilda medelavsatts för att följa hur tillgängligheten isjukvården utvecklas. De ökade resurser som tillförskommuner och landsting via det generellastatsbidraget skall, understryker socialutskottet,tillföras vård- och omsorgssektorn. Dessa tillskottförväntas ge påtagliga effekter på vårdenstillgänglighet för alla patienter och gerlandstingen ökade möjligheter att minskaväntetiderna.Socialutskottet pekar vidare på attSocialstyrelsen, som på regeringens uppdragbeskrivit och analyserat förutsättningarna för ochkonsekvenserna av en behandlingsgaranti inom svenskhälso- och sjukvård, i sin rapport i hälso- och sjukvården -förutsättningar och konsekvenser () menatatt köproblemen i vården inte heller löses med engenerell sådan garanti. Därmed föreslårsocialutskottet att motion Fi43 (m) yrkande 4avstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ställer sig bakom det somsocialutskottet anför i sitt yttrande och avstyrkermotion Fi43 (m) yrkande 4.Äldre- och handikappomsorgMotionenI motion Fi43 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om vikten avprioritering av kommunala kärnuppgifter som äldre-och handikappomsorgen. Motionärerna anför vad gälleräldreomsorgen att även om delar av de problem somfinns där har administrativa orsaker, exempelvisföråldrade bemanningsplaner bland hemtjänstpersonal,är det ett faktum att kommunerna under flera årprioriterat andra verksamheter än den kärnuppgiftäldreomsorgen är. Detta måste tydligt observeras ochdiskuteras mot bakgrund av att behoven av äldrevårdkommer att öka i takt med att vi får alltfler mycketgamla, dvs. Det ställer änstörre krav på kommunernas prioriteringar. Enligtmotionärernas utgångspunkt bör kommunernakoncentrera sin verksamhet till ett antal begränsadekärnområden, bland vilka äldreomsorg är ett. Detställer nya krav på kommunerna, men det innebärockså att vi möjliggör för våra äldre att få envärdig ålderdom, när de egna krafterna inte längreräcker till.Beträffande handikappomsorgen hävdar motionärernabl.a. att regeringen konsekventförsämrat situationen för landets funktionshindrade.Det är främst lagen om stöd och service till vissafunktionshindrade (LSS) samt lagen omassistansersättning () som försämrats. Aktuellstatistik visar att runt om i landet drabbas barnoch ungdomar som har funktionshinder av att det nufinns två olika huvudmän för LSS. Besparingar i denoffentliga sektorn är nödvändiga. Samtidigtframhåller motionärerna att besparingar inte skalldrabba utsatta grupper. Därför är regeringenspolitik mot just de funktionshindrade enligtmotionen inte acceptabel.Socialutskottets yttrandeSocialutskottet hänvisar i sitt yttrande (SoU5y)till ett tidigare betänkande där utskottetkonstaterade att ädelreformen noga följs av såvälmyndigheter som politiker och att de olika insatserregeringen vidtagit på området, som t.ex.Äldreprojektet, gemensamt skapar förutsättningar fören positiv utveckling av äldreomsorgen framöver(bet. 1998/99:SoU7 Äldrepolitik). Genomädelreformen, som genomfördes ,har kommunerna fått ett sammanhållet ansvar föräldreomsorgen och skall fördela resurserna efterbehov. pekar även på de avregeringen ekonomiska vårpropositionföreslagna och aviserade höjningarna av detgenerella statsbidraget till kommunerna som bl.a.syftar till att utveckla kvaliteten i de kommunalakärnverksamheterna genom att t.ex. vidtaförbättringar inom äldreomsorgen samt till förslageni vårpropositionen om ytterligare medel tillhandikappområdet , delsför kompetensutveckling, forskning och ytterligaremedel till handikapporganisationerna m.m., dels förengångsvisa tillskott till bilstödet förhandikappade. Resurser prioriteras även för ettinförande av personliga ombud för psykisktfunktionshindrade. Slutligen hänvisarsocialutskottet till sitt betänkande 1998/99:SoU11Handikappolitik m.m. där utskottet konstaterade attett omfattande arbete pågår med syfte att förbättratillgängligheten i samhället och att implementeraFN:s standardregler om delaktighet och jämlikhet förmänniskor med funktionshinder. ansågdet angeläget att detta arbete bereds skyndsamt.Regeringen borde därför återkomma till ochredovisa sin tidsplan för det fortsatta arbetet medtillgänglighetsfrågorna. Därmed föreslås att motionFi43 (m) yrkande 5 avstyrks.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar det som socialutskottet anförti sitt yttrande och avstyrker motion Fi43 (m)yrkande 5.BarnomsorgMotionenI motion Fi43 av m.fl. (m) begärs etttillkännagivande till regeringen om valfrihet ochutveckling av nya verksamhetsformer inom barnomsorgoch förskola. Motionärerna menar att den aviseradeallmänna förskolan för fyra- och femåringar riskeraratt minska alternativen inom och utanför denoffentliga barnomsorgen. Vidare anser de att behovetav ett mer aktivt kvalitetsarbete är uppenbart.Regeringen har enligt motionärerna inte i någotavseende stimulerat den mest effektiva formen avutvärdering, nämligen föräldrarnas valfrihet vadavser barnomsorg.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU4y)att har behandlat regeringensförslag om fristående förskoleklass (prop.1998/99:45, bet. UbU9, rskr. De nyabestämmelserna om godkännande och bidrag tillfristående förskoleklass som anordnas av enfristående skola, som träder i kraft iår, är i huvudsak utformade på ett sätt somöverensstämmer med motsvarande bestämmelser förfristående skolor. Huvudregeln är enligtutbildningsutskottet att bidrag skall lämnas avkommunen till en fristående skola som godkänts föratt anordna förskoleklass.Vidare anför utbildningsutskottet att även fråganom valfrihet och alternativa former förförskoleverksamhet har behandlats tidigare i vår avutskottet (bet. 1998/99:UbU10). Utskottet erinradedå om de bestämmelser som reglerar möjligheten förenskilda att driva förskola samt pekade på attkommunen kan lämna bidrag till sådan verksamhet (2 akap. 13 och 17 §§ skollagen).Slutligen pekar utbildningsutskottet på attregeringen i regleringsbrevet för år 1999föreskriver att - utifrån förskolans ochfritidshemmets pedagogiska roll - skall prioriterafrågor som berör verksamheternas tillgänglighet ochkvalitet. I sin återrapportering skall Skolverketsärskilt uppmärksamma kvaliteten i verksamheternaför de yngsta barnen i förskolan, barn i behov avsärskilt stöd och arbetet i mångkulturella grupper.Utbildningsutskottet föreslår därmed attfinansutskottet avstyrker bifall till motion Fi43(m) yrkande 6.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet ansluter sig till vadutbildningsutskottet anfört i sitt yttrande ochavstyrker motion Fi43 (m) yrkande 6.SkolanMotionenI motion Fi43 av m.fl. (m) anförs enrad synpunkter på situationen i skolan, ochmotionärerna efterlyser uppföljning och andraåtgärder för att främja kvaliteten. ochutbildningsinspektörernas genomfördagranskningar visar enligt motionärerna att detbehövs ett fristående nationellt kvalitetsinstitut.Rapporter visar att skillnaden i satsningar påundervisning per elev i skolan varierar avsevärtmellan olika kommuner. Skolorna måste göras mersjälvständiga och rektor ges ökat ansvar ochinflytande. Motionärerna pekar vidare bl.a. på denminskade andelen elever som lyckatsfullfölja sina gymnasiestudier på ett nationelltprogram. Detta förhållande borde föranledakraftfulla åtgärder i linje med vad de borgerligapartierna tidigare föreslagit.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet anför i sitt yttrande (UbU4y)att utskottet under föregående utförligtredovisade vilka åtgärder som vidtagits i syfte attfördjupa arbetet med att bedöma, värdera ochutveckla kvaliteten i skolan (bet. 1997/98:UbU9 s.9-13). Där erinrades om skyldigheten för varjekommun och skola att skriftligen göra enkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerligauppföljningen av skolplanen och arbetsplanen. Vidarehänvisar utbildningsutskottet till ett nyligenavgivet betänkande då frågan om tillsyn ochutvärdering behandlades av utskottet (bet.1998/99:UbU11 s. 18). I det nu aktuella sammanhangetnöjer sig utbildningsutskottet med att peka på atttillsynsarbetet - i enlighet med bestämmelserna i nugällande regleringsbrev - skall utformas så att allakommuner, räknat , inom loppet av ensexårsperiod blir föremål för tillsyn. Denna skallsärskilt ta sikte på situationen för elever medbehov av särskilt stöd. skall redovisasin tillsynsverksamhet för regeringen och därviduppge antal kommuner och huvudmän som varit föremålför tillsyn, generella slutsatser av tillsynen och ivilken utsträckning verkets kritik och övrigainsatser har lett till tillfredsställande åtgärder.Utbildningsutskottet anför slutligen att utskottetvid sin behandling av propositionen Gymnasieskola iutveckling - kvalitet och likvärdighet (prop.1997/98:169) i början av innevarande riksmöteutförligt behandlade situationen i gymnasieskolan(bet. 1998/99:UbU3). Utskottet tillstyrkte därregeringens förslag om ändrade bestämmelser för detindividuella programmet (rskr. 1998/99:160). Viktenav kvalitet på programmet betonades, och generelltför gymnasieskolan betonades statens särskildaansvar för att bl.a. underlätta arbetet medkvalitetssäkring lokalt, t.ex. genom atttillhandahålla prov i syfte att på likvärdigagrunder kunna bedöma elevernas kunskaper. MotionFi43 (m) yrkande 7 bör därmed enligtutbildningsutskottet avstyrkas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer för sin del iutbildningsutskottets bedömning ochavstyrker motion Fi43 (m) yrkande 7. beträffande allmänt om skrivelsen ochinriktningen av den statliga uppföljningen avden kommunala sektornatt lägger regeringens skrivelse 1998/99:97 tillhandlingarna,2. beträffande redovisningen av denkommunala sektorns storlekatt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande2,res. 1 (m, kd, fp)3. beträffande kommunala skattetvisteratt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande 1,res. 2 (m, kd, fp)4. beträffande utjämningssystemetatt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande 3,res. 3 (m)5. beträffande hälso- och sjukvårdatt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande 4,res. 4 (m, kd, c, fp)6. beträffande äldre- ochhandikappomsorgatt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande 5,res. 5 (m)7. beträffande barnomsorgatt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande 6,res. 6 (m, kd, c, fp)8. beträffande skolanatt avslår motion 1998/99:Fi43 yrkande 7.res. 7 (m, kd, fp)den 1 juni 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), MatsOdell (kd), (), (), (), (),(), (), SivHolma (v), (), (), (), (),(), (), () och ().