bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Härav avser en sänkning avinkomstskatten och sänkta arbetsgivaravgifter.På utgiftssidan görs ökade satsningar motsvarande 4,6 miljarder kronor.Dessutom beräknas användas för amortering avstatsskulden. Totalt sett uppgår skattesänkningar och satsningar till 33,1miljarder kronor. Dessa skattesänkningar och satsningar föreslås blifinansierade genom besparingar på , vilket ger utrymmeför en amortering på statsskulden om och leder till ettöverskott i de offentliga finanserna för . Med tanke på attsaldot utan extraordinära engångstillskott skulle vara negativt för hela period1998-2002, och på enbart det faktum att AP-fondernas fastighetsinnehavbolagiserats, vilket gör att man formellt kan komma upp i ett överskott på 2 %genomsnitt , anser vi det angeläget med ett större överskott.SkattepolitikenDagens svenska skatter förhindrar en långsiktigt hållbar tillväxt.Skattepolitiken måste därför läggas om och inriktas på att skapaförutsättningar för ett växande och dynamiskt näringsliv. behöverinte högre skatter utan fler skattebetalare. Genom en omläggning avskattepolitiken för att skapa förutsättningar för ett växande och dynamisktnäringsliv kan skattebaserna växa. Genom en nationell långsiktig strategiför skattepolitiken skapas goda och stabila förutsättningar för ekonomisktillväxt, minskat bidragsberoende och möjligheter för flera att leva på sinlön.Utskottet tillstyrker mot denna bakgrund liberalernas föreslag tillinriktning av skattepolitiken som innehåller en skattereform som kangenomföras med skattesänkningar på sammanlagt ca55 miljarder kronor. Reformen skall finansieras genom besparingar, tillväxt ochgenom ett nej till regeringens kompensationstänkande. Reformen innebär att degrundläggande principerna skattereform återupprättas. Dettainnebär att de allra flesta enbart skall betala kommunalskatt och attmarginalskatten skall begränsas till , "hälften kvar". Detta uppnås genomavskaffad värnskatt, höjd brytpunkt för den statliga inkomstskatten samtborttagande av den s.k. LO-puckeln, dvs. att det förhöjda grundavdraget inteavtrappas. I reformen ingår också en skattereduktion, lika för alla. Av beloppepå ca avsätts ungefär 5 miljarder till barnstöd. För mångakommunalskatten den tyngsta skatten. För att möjliggöra ennivåsänkning föreslås att staten övertar vissa kommunala utgifter, bl.a. halvakostnaden för socialbidrag. Ett första steg i en sådan ändrad kostnadsfördelninbör tas inom reformperioden.För år 2000 avvisar utskottet regeringens förslag om "kompensation föregenavgifter". Utskottet ansluter sig till liberalernas förslag somår 2000 innebär en skattereduktion för alla om bortåt , avskaffande avvärnskatten samt ett första steg mot att höja brytpunkten. Värnskatten påinkomster slopas. Värnskatten är ett brott mot skattereformenoch målet är att återgå till skattereformens princip 30/50. De inkomster som dehöga marginalskatten inbringar står inte i rimlig proportion till de skador denåsamkar samhällsekonomin och medborgarnas förtroende för de besked de fårfrån politikerna. innebär förslaget en inkomstskattesänkning om ca16 miljarder kronor. liberalerna avvisar regeringens val avinkomstskattemetoder och anser att de tekniska skillnader i avräkning medkommunsektorn som därigenom uppstår dels på grund av skattereduktion, delspå grund av den bibehållna avdragsrätten för pensionspremier i stället för viastatsbidrag skall avräknas mot inkomsttitel.Därutöver är följande förslag som liberalerna föreslår angelägna.· Sänkta arbetsgivaravgifter. Skattereglernas utformning är av centralbetydelse för klimatet för att nya företag skall skapas och mindre företagväxa. Det måste bli billigare att anställa. Eftersom den största potentialenför nyföretagande och jobb finns inom den privata tjänstesektorn skallhela sänkningen riktas mot denna del av ekonomin. Arbetsgivaravgiftensänks , från till , under år 2000.· En skattereduktion för hushållstjänster införs för privatpersonersbetalning av arbetskostnaden för hushållstjänster som utförs i hemmet.Skattereduktionen uppgår till av arbetskostnaden upp till 25 000 krper år och hushåll.· Förbättrade skattevillkor för fåmansbolagen. I avvaktan på underlag förett konkret förslag föreslås en temporär lösning. Utdelning i fåmansbolag,efter det att ägaren tagit ut en lön motsvarande vad en anställd ibranschen tjänar, beskattas som inkomst av kapital.· Förtida inbetalning av moms slopas. Kravet på förtidamomsinbetalningar upplevs av många småföretagare som helt orimligt.Utskottet delar denna uppfattning och föreslår att de gamla reglernaåterinförs.· Skattetillägget för fel i momsredovisningen bör slopas. Förperiodiseringsfel i momsredovisningen utgår en "straffavgift" ommomsen betalas . Denna "straffavgift" bör slopas.· Särskild löneskatt på vinstandelar slopas. Utskottet ser positivt på desy- stem med andel i vinst för de anställda som många företagtillämpar. Det ökar arbetsglädjen och motivationen på arbetsplatserna ochkan dessutom bidra till att öka förståelsen för företagandets villkor ochmöjligheter. Särskild löneskatt bör därför inte utgå på vinstandelar somerbjuds anställda i ett företag.· Förmögenhetsskatten slopas. I ett allra första steg bör sambeskattningav makar slopas.· Avdragsrätten för pensionssparande bör höjas till ett och ett halvtbasbelopp.· I avvaktan på bör utrymme skapas för enprovisorisk lösning för de värst drabbade fastboende i attraktivafritidsområden.· Dubbelskatten på aktier måste slopas. Den enskilt viktigaste åtgärdenför att öka tillgången till riskvilligt kapital är att slopa dubbelskatten påaktier. Dubbelskatten hindrar dessutom småföretag att växa med egetkapital.· I avvaktan på en modell för beräkning av växtnäringsbalanser finns detav miljöskäl anledning att höja skatten på handelsgödsel från dagens 1,80kr per kg N till per kg N.Utskottet ställer sig också positivt till en s.k. grön skatteväxling. Genomatt växla skatt på arbete mot skatt på miljöförstöring förenas miljömålenmed målen för den ekonomiska politiken. För att uppfylla kriterierna förbegreppet skatteväxling är det viktigt att det sker motsvarande sänkningarav skatten på andra områden. Annars är det inte grön skatteväxling, utansnarare en form av svartväxling. har skatten på energi höjtskraftigt utan någon motsvarande skattesänkning på arbete. Det är därförmest angeläget att sänka skatten på arbete.UtgiftsramarnaUtskottet anser att god vård, värdig äldreomsorg, utbildning med kvalitetoch bättre ekonomiska villkor för barnfamiljerna är viktiga prioriteringar.Bland annat bör patientinflytandet öka och vårdköerna minska. Envårdgaranti bör därför införas. Kommunerna måste satsa på utbyggnad avomsorg och boende för äldre. De ekonomiska villkoren för pensionärerförbättras bl.a. genom att skattereduktionen gäller för alla,högkostnadsskyddet för vård och läkemedel förbättras samtbostadstillägget för pensionärer med låg pension utökas. En nytrygghetsförsäkring bör byggas upp. Dagens socialförsäkringar utformassom tre riktiga försäkringar - en allmän pensionsförsäkring, en allmänsjukförsäkring och en allmän arbetslöshetsförsäkring. Alla treförsäkringarna bör bli obligatoriska och fristående från statens budget.Avgifter och förmåner blir därmed tydligare. Vad avser sjukförsäkringenbör den utformas så att arbetsgivarna uppmuntras till aktiva åtgärder förrehabilitering av långtidssjuka.Vidare behöver familjepolitiken reformeras. Ett obeskattat barnkonto börinföras, med flexibel användning under förskoleåren. Minskademarginaleffekter uppnås genom en stegvis växling av bostadsbidrag motbarnbidrag och sänkt skatt. Däremot anser utskottet att den statligt beslutademaxtaxan inte skall genomföras, utan barnomsorgstaxor skall ävenfortsättningsvis beslutas lokalt. sker det genom att bostadsbidragminskas med som barnbidraget kan höjas med per barn.För att uppnå full valfrihet mellan kommunala och privata dagis bör enbarnomsorgspeng införas i kommunerna.Utbildningsväsendet bör vidare stärkas. Utskottet anser det oacceptabelt meden grundskola som elever kan lämna utan att vara godkända i viktiga ämnen.Likaså är det alarmerande att så många elever hoppar av gymnasiet ellelämnar det utan fullständiga betyg. Lärarna som är skolans viktigaste resurs hablivit en bristvara och många platser på lärarutbildningarna står tomma. För atåterskapa respekten för läraryrket bör bl.a. fler karriärmöjligheter skapas,lärarlegitimation införas och lönerna höjas. Lärarförsörjningen inom den högreutbildningen måste också tryggas. Därför vill utskottet inrätta flerdoktorandtjänster och mer pengar bör därför avsättas till doktorandtjänster ochforskning. Möjligheterna att utbilda sig senare i livet måste också förbättras.Barntillägget i Svux och Svuxa bör återinföras. Vidare bör vuxna som läser pågymnasienivå med särskilt utbildningsbidrag finansiera med studielån. Ettlivslångt lärande är viktigt och för att möjliggöra detta bör ett nytt system mindividuella utbildningskonton införas. Utskottet tillstyrker Folkpartietliberalernas föreslag att det nuvarande avdragsgilla pensionssparandet skallkunna utgöra ett "pensions- och utvecklingssparande", där individer får göraskattefria avsättningar, som senare kan användas för att bekosta studier. Det bvidare bli möjligt för människor mellan att upp till en viss gränslåna av det allmänna pensionssystemet för att finansiera utbildning. Förslagsvikan man få ta ut av sin årslön. I gengäld reduceras individensålderspension med motsvarande belopp. Den som tagit ut ett pensionsår iförväg kan återvinna denna pensionsrätt genom sparande, exempelvis i enpensionsförsäkring, annat privat sparande eller genom att gå i pension senare.Skattemyndigheterna bör tillföras ytterligare resurser för att minska skattefusEn rad regelförändringar och förenklingar, införande av servicecheckar,schablonbeskattning som möjlighet för småföretag, skattereduktion förhushållstjänster, F-skattsedel och vidgat näringsbegrepp m.fl. förslag införssom gör det lättare att göra rätt. Tillsammans med skattemyndigheternas ökademöjligheter att jaga dem som vill slippa undan räknar vi med attskatteinkomsterna ökar.Biståndet bör också höjas från regeringens till av BNI.Biståndet bör i hög grad inriktas på åtgärder som stärker demokratin. Vi villöka volym och kvantitet på biståndsinsatser men bör kvalitets-aspekterna få än större tyngd. Beslutat bistånd skall kunna genomföras ochbetalas i den takt som gagnar verksamheten bäst, och inte bli föremål fördrastiska begränsningsbelopp.De lokala investeringsprogrammen avskaffas och räntebidragen minskasliksom regeringens kommunakut för bl.a. kommunala bostadsbolag. Bygg- ochbostadssektorn behöver i stället mer marknadsmässiga villkor. Utskottet anservidare att det faktum att regeringen beslutat att de medelsom avsätts för lokala investeringsprogram ändå inte skall betalas ut under år2000 förstärker bedömningen att anslaget bör utgå.De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna bör minskas med ,liksom kraftigt bör begränsas. Detta dels för att finansieraskattesänkningar som leder till riktiga jobb, dels för att inte låsa in arbetskdet kraftiga uppgångsläge just nu befinner sig i. Det är orimligt attarbeta så kontracykliskt att man låter andelen i arbetsmarknadsmotiveradutbildning vara som störst på toppen av en konjunkturuppgång. Dessutom visaralltfler olika utredningar och utvärderingar att kvaliteten i inalltid är tillräcklig och att arbetsmarknadsåtgärderna sällan leder till riktigjobb.Utförsäljningar av statliga bolag bör vidare genomföras i större utsträckning äregeringen föreslår. Statens utgifter för räntor kan därigenom minska.Sammantaget innebär det att utskottet förordar följande fördelning av utgifternpå utgiftsområdet.Tabell. Utskottets och liberalernas förslag till utgiftsramar m.m.budgetåret 2000Belopp i miljoner kronorFörändringar i förhållande till regeringens förslag0I övrigt hänvisar utskottet till tabellen över förslag till utgiftsramar . De förslag som utskottet ställt sig bakom återfinns iFolkpartiet liberalernas partimotioner samt i de avvikande meningar avFolkpartiet liberalernas företrädare som fogats till utskottens yttranden tillfinansutskottet.Sammantaget innebär detta att utskottet ställer sig bakom Folkpartietliberalernas budgetförslag för 2000.Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet motionerna Fi212 (fp)yrkandena 2-5, 7 och 23, Sk312 (m, kd, fp), Sk327 (fp) yrkandena 1-8, 10-11och 16-19, Sf305 (fp) yrkande 10 och A807 ( fp) yrkandena 4 och 17.Vidare avstyrks de motioner i betänkandets appendix 2 som ej tillstyrks i dettaavsnitt.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande budgetförslagen för år 2000att riksdagena) med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 2 och med anledningav proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 2 fastställer utgiftstaket för staten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten för till 748miljarder kronor, för till och för år 2002till ,b) med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 7 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 9 godkänner den reviderade beräkningen av de offentligautgifterna ,c) med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 4 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 6 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområdet enligt det med reservation 24 (fp) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,d) med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 5 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 7 godkänner beräkningen av förändringar avanslagsbehållningar för enligt vad som anförts imotionen,e) om myndigheters m.fl. in- och utlåning i samt beräkningen av överföring av medel från AP-fonden för ,= utskottetf) med bifall till motionerna 1999/2000:Fi212 yrkande 23 i denna del och1999/2000:Sk327 yrkande 5 och med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkandena 22-25,alla i denna del, godkänner inkomstskatten för enligt vad somanförs i motionerna,g) om det fasta beloppet vid beskattning av förvärvsinkomster= utskotteth) om utvidgade reserveringsmöjligheter= utskotteti) om befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav= utskottetj) med bifall till motionerna 1999/2000:Sk327 yrkande 3 och1999/2000:A807 yrkande 17 och med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkandena31-35, alla i denna del, godkänner förändrade avgiftsnivåer försocialavgifter m.m. enligt vad som anförs i motionerna,k) om underlaget för fastighetskatt vid taxering= utskottetl) om fastighetsskatt m.m. 2000= utskottetm) med bifall till motionerna 1999/2000:Fi212 yrkande 23 i denna deloch 1999/2000:Sk327 yrkande 4 och med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkandena 27 och28, båda i denna del, godkänner skatteväxling enligt vad som anförs imotionerna,n) om fordonsskatt för tunga bussar= utskotteto) om lättnad i beskattning av miljövänliga bilar= utskottetp) med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 3 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 5 godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomster enligt det med reservation 24 (fp) betecknade förslageti appendix 1 till hemställan,q) dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 1 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omskattepolitikens inriktning,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 8 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om ändrade regler förfåmanbolagen,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 16 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om skattesänkningar förlåg- och medelinkomsttagare,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 17 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en återgång tillskattereformens intentioner,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 18 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om sänkt fastighetsskatt,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 19 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om en grön skatteväxling,dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk312, 1999/2000:Sk327yrkande 2, 1999/2000:Sf305 yrkande 10 och 1999/2000:A807 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om skattpå hushållsnära tjänster,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 6 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om beskattning avbolagsinkomster,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 11 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om särskild löneskatt påvinstandelar,dels med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 23 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört omfastighetsskatten i attraktiva områden,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 7 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om förmögenhetsskatten,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk327 yrkande 10 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört om inbetalning avmervärdesskatt,dels med bifall till motion 1999/2000: Fi212 yrkande 23 i denna del somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört om beräkningav inkomster från statens verksamhet,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagnamotionsyrkanden,25. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 2001 och 2002 (mom. 11) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Preliminärfördelning av utgifter på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet biträder Moderata samlingspartiets förslag till preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden för åren 2001 och 2002.Budgeten syftar till att uppnå de politiska mål som utskottet tidigareangett. Krav bör ställas på balans såväl i statens finanser som mellanprivat och offentlig sektor. Därför inriktas åtgärderna påutgiftsminskningar och skattesänkningar. Utgiftstaket för staten börminskas med netto för och med 33 miljarderför jämfört med regeringens förslag. Till detta kommeromfattande skattesänkningar på i första hand arbete och företagande somnetto för uppgår till och för till 90miljarder kronor för den konsoliderade offentliga sektorn.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi209 (m) yrkande 10och hänvisar till de närmare preciseringar som görs där. Regeringens förslag idenna del avstyrks (yrkande 8) liksom motionerna Fi210 (kd) yrkande 5, Fi211(c) yrkande 12 och Fi212 (fp) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden för åren 2001 och 2002att med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 10 ochmed avslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 8 samt motionerna 1999/2000:Fi210 yrkande5, 1999/2000:Fi211 yrkande 12 och 1999/2000:Fi212 yrkande 6godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 somriktlinje för regeringens budgetarbete,26. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 2001 och 2002 (mom. 11) (kd)och (båda kd) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområden bort ha följandelydelse:Finansutskottet delar uppfattning i motion Fi210 omden preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden för åren2001 och 2002. Det innebär att anslagen på statsbudgeten bör varanärmare lägre än regeringens förslag för ochdrygt lägre . Genom den kristdemokratiskapolitiken, som utskottet ställer sig bakom, kan betydandeutgiftsminskningar åstadkommas genom bl.a. minskade kostnader förarbetslösheten och förändringar i försäkringssystemen. Debeloppsmässigt mest betydande besparingarna kan enligt de framlagdaförslagen göras på utgiftsområdena 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdomoch handikapp, 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 14Arbetsmarknad och arbetsliv.Satsningar kan göras med inriktning mot enrättvisare fördelning. Bl.a. bör ett nytt vårdnadsbidrag införas, pensionernaförbättras och u-landsbiståndet höjas. Den kristdemokratiska politiken innebärockså ökade resurser till kommunsektorn för att inte minst tryggakommuninvånarnas framtida behov av vård och omsorg.Med vad utskottet ovan anfört tillstyrks förslaget i motion Fi210 (kd) yrkande5. Utskottet hänvisar till de närmare preciseringar som görs imotionen. Propositionens förslag och övriga motioners förslag i motsvarandedelar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdenför åren 2001 och 2002att med bifall till motion 1999/2000:Fi210 yrkande 5 samt medavslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplanm.m. yrkande 8 och motionerna 1999/2000:Fi209 yrkande 10,1999/2000:Fi211 yrkande 12 och 1999/2000:Fi212 yrkande 6godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 somriktlinje för regeringens budgetarbete,27. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 2001 och 2002 (mom. 11) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden bort haföljande lydelse:Finansutskottet delar uppfattning i motion Fi211 om denpreliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden för åren 2001 och2002. Det innebär att anslagen på statsbudgeten bör vara 3,5 miljarderkronor lägre och nära lägre änregeringens förslag. Genom politik, som utskottet ställer sigbakom, kommer utgifterna för arbetslösheten att sjunka. Utskottetförordar en grön skatteväxling med sänkt skatt på arbete för ökadsysselsättning och tillväxt och en höjning av miljö- och energiskatter.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi211 (c) yrkande 12och hänvisar till de närmare preciseringar som görs i motionen. Propositionensoch övriga motioners förslag i motsvarande delar avstyrks.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdenför åren 2001 och 2002att med bifall till motion 1999/2000:Fi211 yrkande 12 samtmed avslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 8 och motionerna 1999/2000:Fi209 yrkande10, 1999/2000:Fi210 yrkande 5 och 1999/2000:Fi212 yrkande 6godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 somriktlinje för regeringens budgetarbete,28. Preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområden föråren 2001 och 2002 (mom. 11) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.2 Preliminärfördelning av utgifterna på utgiftsområden bortha följande lydelse:Finansutskottet delar liberalernas uppfattning i motion Fi212om den preliminära fördelningen av utgifterna på utgiftsområden åren2001 och 2002. Anslagen på statsbudgeten inklusiveålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten bör minskas med nettoca 19,7 respektive . Viktigadelar av besparingarna är införandet av en trafikförsäkring, en minskadomfattning av arbetsmarknadspolitiska åtgärder, slopade lokalainvesteringsprogram samt minskade utgifter för Kunskapslyftet.Prioriterade områden är framför allt vård ochomsorg och bistånd.Med det anförda tillstyrker utskottet förslaget i motion Fi212 (fp) yrkande 6och hänvisar till de närmare preciseringar som görs i motionen.