bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Ett särskiltundantag för biobränslen är därför enligt skatteutskottets mening attföredra fram-för nuvarande system med särskilda, tidsbegränsade dispenser.Skatteutskottet instämmer även i regeringens bedömning att energiskattskall tas ut på biobränslen , men framhåller att det även pålängre sikt är aktuellt att överväga skattemässigt gynnande av biodrivmedeli för-hållande till fossila drivmedel.Skatteutskottet avstyrker med det anförda de aktuella motionerna.Företrädarna för , före-slåri en gemensam avvikande mening ett tillkännagivande till regeringen om attbiodrivmedel bör vara skattebefriade också i fortsättningen och att någonframställan till EU om detta inte bör aktualiseras.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer i regeringens bedömning att energiskatt skall tasut på biobränslen , men framhåller - i likhet medskatteutskottet - att det även på är aktuellt att övervägaskattemässigt gynnande av biodrivmedel i förhållande till fossila drivmedel.Finansutskottet avstyrker i likhet med skatteutskottet motionerna Fi15 (kd)yrkande 8, Fi16 (c) yrkande 14, Fi31 (m) yrkande 3 och Fi34 (kd).4.10 Jordbrukets energibeskattningVårpropositionenI propositionen tar regeringen upp frågan om jordbrukets energibeskattning(avsnitt 8.4.3). Regeringen har i regeringsförklaringen den 6 oktober 1998uttalat sig för att jordbruket skall ges villkor som är likvärdiga medandra näringars.Rege-ringen anser att det finns anledning att överväga att skattemässigtjämställa jordbruket med industrin. Ett sådant förslag finns i betänkandetEn livsme-delsstrategi för (SOU 1997:167). Det skattebortfall somen ändring medför bör enligt vad som anförs finansieras inom energi-skatte-systemets ram.Regeringen anför vidare att en skatteförändring för jordbruket med fördelkan ske i ett större energi-politiskt sammanhang. Jordbrukets energibeskatt-ning kan aktualiseras i samband med de pågående överläggningarna om skatte-politi-kens framtida utform-ning mellan samtliga riksdagspartier.MotionernaI motion Fi33 av m.fl. (m) yrkandena 2-5 hemställs att skattenpå elkraft och eldningsolja som används i jordbruk sänks till de nivåer somgäller för tillverknings-industrin. Vidare yrkas att skatten på diesel förarbets-fordon i jordbruk och industri sänks. Skatten på handelsgödsel böromvand-las till en avgift. De företag som använder tillförlitliga metodernär det gäller begränsning av växtnäringsläckage skulle i en ny ordningkunna få direkt restitution.Också i motion Fi23 av m.fl. (kd) begärs att jordbruks-näring-en får rättvisa konkurrensvillkor genom att elkraft och eldningsoljabeskattas som i tillverkningsindustrin. Även dessa motionärer yrkar attskat-ten på diesel inom jordbruket sänks. Regeringen bör dessutom utarbetaför-slag till en lagändring som syftar till att miljöavgifter i jordbruketskall återgå till näringen för miljöinsatser.I motion Fi16 av m.fl. (c) yrkande 12 hemställs att jordbru-kets elkraft och eldningsolja skall beskattas på samma sätt som i tillverk-ningsindustrin. Dessa motionärer föreslår vidare att näringen kompenserasför att den betalar ett högre dieselpris än i konkur-rentländerna. För växt-husnäringen föreslås en generell nedsättning av kol-dioxidskatten som ävenomfattar grönfodertorkar.Miljö- och jordbruksutskottets yttrandeMiljö- och jordbruksutskottet anför att man framhållitatt en gemensam politik med likartade konkurrensvillkor är en förutsättningför att den inre marknaden också skall fungera när det gällerjordbruksproduk-tion (senast i bet. 1998/99:MJU7). I detta sammanhang harutskottet även framhållit att det är av stor betydelse att den totalakostnadsbilden för det svenska jordbruket i relation till övriga EU-länderkan klarläggas och att det fortsatta arbetet även tillgodoser behovet av ensådan analys. Miljö- och jordbruksutskottet delar således regeringensbedömning att det kan finnas anledning att överväga att skattemässigtjämställa jordbruket med industrin. Miljö- och jordbruksutskottet erinrarom att regeringen är beredd att initiera vissa åtgärder som bör genomförasinom en snar framtid och förutsätter att ett förslag på detta område ingårbland de åtgärder som kan presenteras i budgetpropositionen för år 2000.Miljö- och jordbruksutskottet föreslår att motionerna Fi23 (kd) yrkandena 1och 2, Fi33 (m) yrkandena 3-5 samt Fi16 (c) yrkande 12 lämnas utan vidareåtgärd.När det gäller det i motion Fi23 (kd) framförda yrkandet om ett förslagtill lagändring som innebär att miljöavgifter i jordbruket (bl.a. skattenpå han-delsgödsel) skall återgå till näringen för miljöinsatser anför miljö- och jord-bruksutskottet följande. Utskottet utgår från att motionensyftar till att om-vandla vissa pålagor, som i statsrättsligt hänseendeutgör skatter, till avgifter som återförs till näringen för miljöinsatser.Miljöinsatser i jordbruket finan-sieras inom utgiftsområde 23, bl.a. medmedel från anslaget B 6 Miljöför-bättrande åtgärder i jordbruket samt B 12Kompletterande åtgärder inom jordbruket. De medel som inflyter påstatsbudgetens inkomstsida i form av t.ex. skatter på handelsgödsel ochbekämpningsmedel motsvarar ett betydligt lägre belopp än de utgifter somfinansieras från de nyssnämnda anslagen. Det framgår ej av motionen om den,utöver förslaget om en omvandling av vissa skatter till avgifter, ocksåsyftar till en höjning av de totala statliga utgifterna för miljöinsatser ijordbruket. Utskottet avstyrker motion Fi23 (kd) yrkande 3.Med hänvisning till det anförda avstyrker miljö- och jordbruksutskottetäven motion Fi33 (m) yrkande 2 om en översyn av skatten på handelsgödsel.Företrädarna för , liberalerna anför i en gemensam avvikande mening att regeringen böråterkomma med ett skyndsamt förslag som innebär att jordbruket får sammaskatteregler som tillverkningsindustrin vid beskattningen av elkraft ocheld-ningsolja.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet anför i sitt yttrande (SkU5y) att det framgår avvårpropositio-nen att regeringen avser att ge jordbruksnäringen sammavillkor som till-verkningsindustrin när det gäller beskattningen av elkraftoch eldningsolja och att avsikten är att det skattebortfall som upp-kommerskall täckas inom energiskattesystemets ram. Som regeringen fram-håller ärdet en fördel om en sådan förändring kan genomföras i ett störreenergipolitiskt sammanhang. utgår ifrån att denna frågaaktualise-ras i de pågående skatte-förhandlingarna, vilket innebär attresultat bör kunna redovisas under hösten 1999.Enligt skatteutskottets uppfattning finns det mot bakgrund av det anfördainte någon anledning för att nu fatta beslut eller göratillkännagi-vanden till regeringen angående jordbrukets ellerväxhusnäringens beskatt-ning. Skatteutskot-tet avstyrker därför de aktuellamotionsyrkandena.När de gäller drivmedel för jordbrukets och industrins arbetsfordon anförsi yttrandet att skatteutskottet vid ett flertal tillfällen avstyrktyrkanden om en sänkning av skatten med hänvisning till att det är viktigtatt miljöklassningen av bränslen för förbränningsmotorer får fulltgenomslag och att skatteut-skottet således inte är berett att tillstyrkanågon form av avsteg från kravet på användning av miljöklassade ochhögbeskattade bränslen i dessa fordon. Med hänvisning till de pågåendeskattesamtalen är skatteutskottet inte heller berett att nu tillstyrkanågon annan form av skattenedsättning för dessa driv-medel. Skatteutskottetavstyrker därför yrkandena om sänkt skatt för jord-brukets och industrinsarbetsfordon.Frågorna om en omvandling av skatten på handelsgödsel till en avgift och omåterföring av miljöavgifter till näringen behandlas inte i skatteutskottetsyttrande.Företrädarna för , anför ien gemensam avvikande mening att regeringen bör återkomma med ett skyndsamtförslag som innebär att jordbruket får samma skatteregler somtillverkningsindustrin vid beskattningen av elkraft och eldningsolja ochslip-per den extra belastning som skatten på dieselolja utgör. Förslagetbör gälla redan fr.o.m. år 2000.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser i likhet med rege-ringen att det finns anledning attöver-väga att skattemässigt jämställa jordbruket med industrin, och att detskatte-bortfall som en ändring medför bör finansieras inom energi-skatte-systemets ram. Som regeringen anför bör en skatteförändring för jordbruketmed fördel kunna ske i ett större energi-politiskt sammanhang. Jordbruketsenergibe-skattning kan aktualiseras i samband med de pågåendeöverläggningarna om skatte-politi-kens framtida inrikt-ning mellan samtligariksdagspartier.Finansutskottet utgår ifrån att denna fråga aktualise-ras i de pågåendeskat-teförhandlingarna och anser liksom berörda utskott att det vorevärdefullt om förslag kan redovisas under hösten 1999.Finansutskottet avstyrker med det anförda och i övrigt i likhet med skat-teutskottet och miljö- och jordbruksutskottet motionerna Fi16 (c) yrkande12, Fi23 (kd) och Fi33 (m) yrkandena 2-5.4.11 LagförslagenEftersom beslut om detta betänkande kommer att fattas så sentsom bör de lagförslag som föreslås träda i kraft den 1 juli1999 i stället träda i kraft . Härigenom undviks atttiden mellan kungörandet och ikraftträdandet blir alltför kort. Utskottetsförslag gäller endast lagförslagens formella ikraftträdande och berör inteden tidpunkt från och med vilken de nya reglerna skall börja tillämpas.5 Uppföljning och revision5.1 Revision av EU-medel verksamhetsåret 1997VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 10) redovisar regeringen de viktigasteiakttagel-serna i Europeiska revisionsrättens rapporter från 1998.Iakttagelserna avser 1997. Bland de av revisionsrättens iakttagelser somredovisas i propositionen kan följande nämnas. Det saknas tydliga mål förverksamheten vilket försvå-rar och minskar värdet av uppföljning ochutvärdering. Den finansiella kon-trollen i kommissionen men särskilt imedlemsstaterna behöver utvecklas.I revisionsförklaringen avstår revisionsrätten även detta år från att avgeen positiv förklaring vad gäller lagligheten och korrektheten i deunderliggande transaktionerna vad gäller utbetalningar av anslagsmedel. Ensådan kan dock lämnas för budgetåtagandena på EU-budgetens utgiftssida, förbetalningarna på inkomstsidan liksom för redovisningen mot budgeten.Kommissionen har i sitt svar på iakttagelserna reagerat positivt på mångaav rättens påpekanden. Den medger ofta behov av åtgärder och redovisarmånga gånger vilka åtgärder man avser att vidta. Detta har dock intehindrat rådet från att begära en lång rad åtgärder från kommissionen förförbättrad styrning och kontroll inom de olika sektorerna. Ekonomi- ochfinansminis-terrådet beslutade enhälligt att, på grundvalav innehållet i revisionsrättens rapporter och under förutsättning attkommissionen vidtar de åtgärder som rådet begär av kommissionen,rekommendera Europaparla-mentet att bevilja kommissionen ansvarsfrihet.Rådets beslut rörande förslag till rekommendationer stämmer väl överens medden svenska uppfattningen, anför regeringen. Innehållet i revisionsrät-tensrapporter, som enligt fördraget är det som rådets prövning skall grundas på, ger i sig inte grund för att inte bevilja ansvarsfrihet. Dettaförhållande betyder inte på något sätt att de brister som revisionsrättenpekar på neglige-ras. Tvärtom fäster regeringen mycket stor vikt vidrättens iakttagelser och har aktivt verkat för att dessa tas upp i rådetsrekommendationer med långt-gående krav på åtgärder från kommissionen och iförekommande fall med-lemsstaterna. Det är i sammanhanget betryggande attrevisionsrätten i rådet uttalat att dessa rekommendationer tar upp rättensiakttagelser på ett mycket bra sätt. Det ankommer på kommissionen attvidta erforderliga åtgärder.Det bör noteras att rådets beslut att på grundval av revisionsrättens rap-porter rekom-mendera parlamentet att bevilja ansvarsfrihet inte kan tolkassom att rådet därmed tagit ställning till expertkommitténs slutsatser omkommissionens bristande förmåga att hantera kommissionsinterna oegentlig-heter. Det kan inte heller tolkas som att regeringen anser att kritiken ikom-mitténs rapport (vilken för övrigt publicerades efter rådets beslut omrekom-mendationen) inte är mycket grav. Regeringens åsikt är i stället attkommis-sionens beslut att avgå var den logiska följden av den skarpa kritiksom riktades mot kommissionen.Medlemsstaterna är skyldiga att redovisa vilka åtgärder som vidtagits motde brister som revisionsrätten uppdagat och som är direkt hänförliga tillmedlemsstaten i fråga. Revisionsrätten har för i huvudsak avståttfrån att redovisa i vilken eller vilka medlemsstater iakttagelserna hargjorts. Kommissionen har i denna situation bett kommenterarevisionsrät-tens mer generella bedömningar som antas kunna ha bäring ävenpå svenska förhållanden. Regeringen redovisar sin bedömning avseendeiakttagelserna inom följande områden: egna medel, den gemensammajordbrukspolitiken, strukturella åtgärder, inre politik samt extern politik.När det gäller extern politik konstaterar revisionsrätten att det råderstora brister när det gäller samordningen mellan kommissionen och andrainterna-tionella biståndsgivare inklusive medlemsstaterna. Detta leder inkon-sekvent politik och dåligt utnyttjande av de totala resurserna förbiståndet. Regeringen delar revisionsrättens syn och menar att det finnsutrymme för betydande förbättringar när det gäller samordningen mellankommissionen och medlemsländerna. Bristande sam-ordning innebär inte baraatt de totala resurserna utnyttjas ineffektivt, utan även att en ökadadministrativ börda läggs på mottagarländerna. verkar därför aktivtför att förbättra sam-ordningen.Utrikesutskottets yttrandeUtrikesutskottet redovisar i sitt yttrande (UU1y) vårpropositionens referatav Europeiska revisionsrättens rapporter avseende EU:s externapoli-tik. konstaterar att regeringen anser att deiakttagelser rätten gjort är viktiga och att det är angeläget att deåtgärdas. Det framgår också att regeringen har vidtagit konkreta åtgärderav relevans i sammanhanget.Inom ramen för sin EU-bevakning har utrikesutskottet mera i detalj frånbiståndsministern och från tjänstemän i löpande infor-merats om vilka insatser man från svensk sida gjort på biståndssidan närdet gäller de frågor som revisionsrätten tagit upp.Enligt utrikesutskottets uppfattning är en effektiv och korrekt användningav gemenskapsmedlen en prioriterad fråga för i EU-samarbetet. Ettgott medelsutnyttjande är också av betydande vikt för legitimiteten i EU:sverksamhet. Ett fortsatt svenskt agerande på hittillsvarande sätt bedömsdärför som lämpligt och önskvärt.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet delar uppfattningen att en effektiv och korrekt användningav gemenskapsmedlen bör vara en prioriterad fråga för i EU-samarbetet. Utskottet har vid ett flertal tillfällen framhållit dennasynpunkt, bl. a. vid tidigare behandlingar av regeringens redogörelser förrevisionsrät-tens iakttagelser och i yttrandet över regeringens årligaskrivelse om verk-samheten i EU (bet. 1996/97:FiU20 s. 247 f., 1997/98:FiU20 s. 209 f., yttr. 1998/99:FiU3y). Utskottet instämmer således iutrikesutskottets bedömning att även fortsättningsvis bör agera fören effektiv och korrekt an-vändning av gemenskapsmedlen. påpekar är ett gott medelsutnyttjande också av betydandevikt för legitimiteten i EU:s verksam-het.5.2 Återrapporteringen till av utfallet av Riks-revisionsverketsverksamhetBakgrundRegeringen är ansvarig för att myndigheternas verksamhet bedrivs på etteffektivt sätt. Det är också regeringen som skall se till att åtgärdervidtas med anledning av (RRV:s) granskning avmyndigheternas årsredovisningar och av RRV:s effektivitetsgranskningar.Sedan några år sammanställer RRV sina iakttagelser och förslag i en årligrapport som ställs till regeringen. I rap-porten ingår främst iakttagelser och förslag från RRV:s årliga revisionmen även från effektivitetsrevisionen. Rapporten är uppdelad i en allmändel som tar upp frågor av generell art och en departementsdel som tar uppfrågor som är specifika för varje enskilt departement.Regeringen rapporterar i sin tur till hur revisionen har utfallitoch om de åtgärder som regeringen vidtagit med anledning av revisionen.Avrapporteringen till skedde i sin helhet i finansplaneni budgetpropositionen och hanterades inom av finansutskottet. Detvå har de departementsspecifika frågeställningarna redovisatsi budgetpropositionen utgiftsområdesvis och beretts av respektive ansvarigtfackutskott. RRV:s generella iakttagelser för redovisa-des och kommenterades av regeringen i skrivelse 1997/98:187 Uppföljning och behandlades av finansutskottet i det s.k. rambetän-kandet (bet. 1998/99:FiU1).Finansutskottet har genomfört en översiktlig kartläggning av hur RRV:sårliga rapport för har behandlats i och hur RRV:siakttagelser behandlats i riksdagen.Finansutskottets ställningstagandeUtskottet konstaterar inledningsvis att RRV:s årliga rapport givetvisfrämst är riktad till regeringen och att ett stort antal frågor därförlämpligen be-handlas i en direkt dialog mellan respektive departement ochmyndighet. Rapporten bör också enligt utskottet i första hand ses som ettinstrument för regeringen i dess styrning av myndigheterna.Utskottet noterar vidare att regeringen i uppföljningsskrivelsen tillriksda-gen har valt att kommentera ett urval av iakttagelserna i den årligarapportens allmänna del. I de fall regeringen kommenterar RRV:siakttagelser sker ofta en hänvisning till att arbete pågår eller skallpåbörjas för att komma till rätta med de problem som uppmärksammats. Ibudgetpropositionens utgiftsområ-desavsnitt återfinns revisionensiakttagelser under separat rubrik med un-dantag för utgiftsområde 22Kommunikationer. I samtliga fall behandlas RRV:s revisionsberättelse, dvs.om RRV har haft något att invända mot årsredovisningen. Har en orenrevisionsberättelse lämnats så kommenteras den i regel av regeringen med enstandardformulering. Med några få undan-tag tas inte de förslag ochiakttagelser som RRV lämnat i sin årliga rapport upp till diskussion för deolika utgiftsområdena.Av utskottets kartläggning framgår också att revisionens iakttagelser förår 1997 behandlades i en mycket begränsad omfattning i utgiftsbetänkandenaför de olika utgiftsområdena . bör noteras att denårli-ga rapporten och annat material från RRV i viss utsträckning harnyttiggjorts av utskotten i samband med deras uppföljningsarbete. Det ärinte heller ovanligt att företrädare för kallas till utskotten för attredovisa resultatet av granskningar inom främst områdeteffektivitetsrevision.Enligt utskottets uppfattning bör resultatet av revisionen inom de olika an-svarsområdena även fortsättningsvis redovisas utgiftsområdesvis i budget-propositionen och i behandlas av respektive ansvarigt utskott.Utskottet avser också att inhämta yttrande över regeringens skrivelse omuppföljning av föregående budgetår från revisorer. Utskottetanser vidare att regeringen bör överväga en utförligare redovisning tillriks-dagen av iakttagelser från effektivitetsrevisionen.5.3 Redovisning av mål och resultat i budgetpropositionen för år 2000BakgrundFinansutskottet har vid sin behandling av vårpropositionentagit upp olika generella frågor om mål- och resultatstyrning sett urriksda-gens synvinkel. I motsvarande betänkande (bet. 1997/98:FiU20 s. 143 f.) ställde utskottet t.ex. vissa generella krav på enförbättrad resultat-redovisning i det kommande budgetförslaget för år 1999.Utskottet ser det som väsentligt att en fortlöpande dialog förs mellanriksdagen och regering-en, främst i anslutning till budgetprocessen, om hurstyrformen bör utveck-las.I sammanhanget vill utskottet framhålla att några utskott i sina yttrandentill finansutskottet med anledning av vårpropositionen haft synpunkter påbeslutsunderlaget i propositionen. Så kritiserar t.ex. justitieutskottet isitt yttrande (JuU3y) underlaget främst vad gäller åren 2001 och 2002.Justitieut-skottet poängterar att beslutsunderlaget inte är sådant att detär möjligt att ha några bestämda synpunkter på det berättigade i någraanslagsförändringar i det nu aktuella skedet av beredningsprocessen. Närdet gäller lämnas inte något underlag alls förjustitieutskottets ställningstagande, framhålls det i yttrandet.Även i arbetsmarknadsutskottets yttrande (AU2y) riktas kritik mot det un-derlag som regeringen presenterar i propositionen. Enligt utskottets meningär propositionen i vissa delar inom utskottets ansvarsområde otydlig, knapp-händig och motsägelsefull. Förslag som, enligt arbetsmarknadsutskottet,beskrivs som förstärkningar kan beroende på vad de relateras till i ställetinnebära minskade resurser.Finansutskottets ställningstagandeBudgetarbetet i och i sker i flera steg.Avsikten är att i samband med behandlingen av denekonomiska vårpropositionen skall ta ställning till utgiftstaket och enpreliminär fördel-ning av utgifterna på utgiftsområden . I nästa steg när budgetpropositionen lämnas ges en mer utförlig och merdetaljerad informa-tion om utgiftsområdena och om anslagen. Det är först isamband härmed som tar ställning till hur medlen skallanvändas inom varje utgiftsområde. Det är därför inte nödvändigt förriksdagen och utskot-ten att ta ställning till detaljerbeträffande den framtida inrikt-ningen. Däremot är det naturligtvisvärdefullt för att få information om detekonomiska utfallet och hur medlen har an-vänts under det närmastföregående budgetåret.Av budgetpropositionen för framgår att regeringen avser att göra enöversyn av mål och målstrukturer inom samtliga utgiftsområden. Dennaöversyn skall göras inom den närmaste tvåårsperioden. Arbetet skall enligtregeringen avrapporteras i budgetpropositionen för . Utskottet serför sin del positivt på att ett samlat grepp tas när det gäller målfrågor isamband med den översyn som görs och att strategier för uppföljning ochutvärde-ring av statlig verksamhet skall utarbetas inom Regeringskansliet.Enligt utskottet bör ambitionen i översynsarbetet vara att åstadkomma enklar och logisk målstruktur för varje utgiftsområde med tydligt definierademål och där det framgår hur målen förhåller sig till varann. En sådanutform-ning skulle bättre klargöra , regeringens ochmyndigheternas olika roller samt i hög grad förbättra riksdagensbeslutsunderlag.Resultatredovisningen har förbättrats . Utvecklings-arbetet bör fortsätta inför budgetförslaget enligt följanderiktlinjer.1. Verksamhetsmålen bör formuleras på ett sådant sätt att de är möjliga attfölja upp.2. Resultatinformationen skall vara relevant i förhållande till de uppsattamålen. Resultat och utveckling bör vidare i större utsträckning redovisas ikvantitativa termer med hjälp av indikatorer eller nyckeltal.3. Regeringens redovisning till skall ha sådan kvalitet attmålupp-fyllelsen skall kunna bedömas av riksdagen.4. Redovisningen skall i större utsträckning avse resultat och i mindregrad aktiviteter av typen vidtagna åtgärder eller pågående utredningar.5. Redovisningen skall i ökad utsträckning, inte minst beträffande statligainsatser som är sektorsövergripande, avse verksamheter och i mindre gradmyndighetsprestationer.6. Kopplingen mellan uppnådda resultat och föreslagna anslag bör förbättrassamtidigt som anslagsberäkningarna bör göras tydligare och redovisas förriksdagen.7. Grundläggande är att resultatanalysen skall vara faktabaserad och varainriktad på föregående års resultat i förhållande till uppsatta mål och påupp-nådda resultat. En tydlig åtskillnad skall göras mellanresultatinformation och resultatanalys å ena sidan och regeringensresultatbedömning å den andra.8. Motiven för regeringens bedömning och regeringens slutsatser bör framgåtydligt för att förbättra kopplingen mellan måluppfyllelse och förslag tillbudget.9. Redovisningens omfång bör vara bättre avvägd i förhållande till omfatt-ningen av de statliga resursinsatserna och till områdets politiska intresse. Detta innebär att budgetpropositionens totala omfång kan få öka.10. Dialogen mellan och regeringen bör fortsätta.