bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma ibudgetpropositionen för med en närmareprecisering av medlen. Utskottet hänvisar också tillvad utskottet anfört ovan om uppföljning ochkvalitetssäkring av verksamheten i skolorna.Utskottet vill även i sammanhanget peka på att enutredning har tillsatts för att göra enöversyn av skollagen (dir. 1999:15). Enparlamentariskt sammansatt kommitté skall bl.a.överväga hur skollagen bör utformas för atttydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningenskvalitet och likvärdighet. Kommittén skall ocksåanalysera hur termerna elevens rätt respektivekommuns skyldighet används i skollagen samt vidbehov föreslå de förändringar som krävs för en ökadtydlighet av termernas betydelse.Utbildningsutskottet anser att kulturutskottet böravstyrka det förevarande yrkandet.Insatser för att förbättra hörselskadade barnssituation begärs i motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande6. Motionärerna betonar vikten av att man tar redapå vilket stöd dessa barn behöver innan de placerasi vanlig skola. Lärarnas kunskaper om hörselskadorbehöver ökas och skolan akustikanpassas. Föräldrarnabehöver få kunskap och stöd för att kunna medverkatill barnets anpassning i skolan.U t s k o t t e t påminner om att med undantag fördet fåtal elever som får sin utbildning i denstatliga specialskolan återfinns det stora flertaletelever med svåra funktionshinder i den kommunalaskolan. Kommunerna har genom sitt ansvar för skolanäven det grundläggande ansvaret för stöd till skolani specialpedagogiska frågor. Hjälp till kommunerna idetta ges av iskolan (), landstingens pedagogiska hörselvård,resurscenter, kunskapscenter m.fl.Regeringen har i proposition 1998/99:105 i maj 1999bl.a. föreslagit att specialskolorna för döva ochhörselskadade barn skall upphöra att vara egnamyndigheter och att de förs samman till en nymyndighet som skall ledas av en styrelse.Specialskolan som skolform behålls för döva ochhörselskadade elever. I propositionen aviseras ocksåtillsättandet av en organisationskommitté som skallges i uppdrag att skyndsamt utveckla och läggaförslag om den konkreta utformningen av en förändradstödorganisation som kan bidra till ökad samverkanmellan stat, kommun och landsting. Avsikten med enförändrad stödorganisation är bl.a. att samordnaresurser som finns spridda på olika organ.Verksamheten bör enligt propositionen indelas i femgeografiska regioner med ansvar för övergripanderådgivning, regional samordning,kompetensutveckling, utvecklingsverksamhet,information och samverkan med andra aktörer somkommuner, specialskolorna, landstingenshabilitering, den specialpedagogiska utbildningen,handikapporganisationerna m.fl. Regeringen anser attstödverksamheten bör ha en direkt anknytning , gärna forskningsbaserad, utvecklingsverksamhetinom området specialpedagogik. Ärendet bereds förnärvarande av utbildningsutskottet.Utskottet vill också hänvisa till vad utskottet haranfört i det föregående beträffande bl.a.åtgärdsprogram för elever i behov av särskilt stöd.Utbildningsutskottet anser att yrkandet böravstyrkas av kulturutskottet.Elever med invandrarbakgrundEnligt motion 1998/99:Kr32 (c) yrkande 4 (delvis)bör med anledning av rapporterna omresultaten i skolan för elever med invandrarbakgrundges ett uppdrag i syfte att öka kunskapen omungdomar med en annan etnisk och kulturell bakgrundoch hur deras ställning i samhället kan stärkas.U t s k o t t e t ser i likhet med motionärernamed oro på rapporterna om resultaten i skolan förelever med invandrarbakgrund. Utskottet noterar attSkolverket till regeringen bl.a. redovisatpreliminär statistik över betygen i svenska, svenskasom andraspråk, engelska och matematik i årskurs 9våren 1999 (Kvalitetsutvecklingen i svenskbarnomsorg och skola 1999). Rapporten visar bl.a.att elever med utländsk bakgrund äröverrepresenterade bland elever som inte når målen.Regeringen har i Utvecklingsplan förförskola, skola och vuxen-utbildning - samverkan, ansvar och utveckling (skr.1998/99:121) redovisat sin grundläggande syn påskolpolitikens inriktning . Regeringen anser bl.a. att en diskussionkring pedagogiken i skolor, där eleverna har sinarötter i många länder och kulturer, behöverstimuleras. Regeringen kommer därför att under åretge i uppdrag att kartlägga och granskahur olika pedagogiska tillvägagångssätt används iundervisningen i dessa skolor. Regeringen betonarockså att lärarna behöver stöd för att öka sinkunskap och kompetens. Särskilda medel kommer därföratt avsättas för kompetensutveckling för lärare iskolor med elever med många olika nationaliteter ochspråk. Regeringen pekar också på att, förutom detarbete som bedrivs inom Utbildningsdepartementetsvärdegrundsprojekt på det mångkulturella området,har ett flertal utredningar och kartläggningar underde behandlat situationen för barn ochungdomar med utländsk bakgrund. En arbetsgruppkommer därför att tillsättas inom Regeringskanslietmed uppdrag att utforma förslag till konkretainsatser inom området.Utskottet anser att de av regeringen redovisadeåtgärderna inom området är angelägna. mening bör kulturutskottet medhänvisning till planerade åtgärder inom områdetavstyrka yrkandet i den del det berör uppdrag tillSkolverket.Skolans arbetsmiljöEnligt motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 1 behöverarbetsmiljön för elever i skolan förbättras. Detgäller såväl den fysiska miljön med dåligventilation och olämpliga byggnadsmaterial som denpsykosociala miljön där mobbning och våld utgöroacceptabla problem.U t s k o t t e t anser att kulturutskottet böravstyrka yrkandet.Utbildningsutskottet har behandlat ochavstyrkt motionsyrkanden med anknytning till skolansarbetsmiljö (bet. 1998/99:UbU11). haravslagit samtliga yrkanden. Utskottet hänvisar tillvad utskottet då anförde allmänt om den fysiskaarbetsmiljön i skolan (s. 53) och beträffandeåtgärder mot mobbning i skolan (s. 23-26). I frågaom den fysiska arbetsmiljön i skolan redovisadeutskottet olika åtgärder inom området, bl.a.Folkhälsoinstitutets nätverk Hälsofrämjande skola,Stiftelsen verksamhet ochregeringens uppdrag till att tillsammansmed och andra berördamyndigheter och organisationer i satsningen inkludera aktiviteter medinriktning mot inomhusmiljöer där barn och ungdomvistas. Uppdraget skall redovisas tillSocialdepartementet senast den 31 januari 2000.När det gäller åtgärder mot mobbning i skolan kanutskottet konstatera att värdegrundsfrågorna, ivilka frågor om mobbning ingår, är ett prioriteratområde för regeringen. Inom Utbildningsdepartementethar en projektgrupp tillsatts med uppgift attutveckla värdegrundsarbetet i skolorna.Projektgruppen skall , med utgångspunkti läroplanernas formuleringar om värdegrunden,stödja det lokala arbetet med att tillämpavärdegrunden i praktiken. Projektgruppen skalldokumentera sitt arbete och senast den 25 februari2000 presentera sina slutsatser och förslag. Detpågår också inom ett omfattande arbetemed värdegrundsfrågorna. har fåttregeringens uppdrag att utarbeta kommentar- ochreferensmaterial om hur man lokalt kan arbeta medvärdegrundsfrågor, t.ex. mobbning och trakasserierpå grund av kön eller sexuell identitet.Kommentarmaterialet presenterades , medanreferensmateralet blir färdigt under hösten.Skolverket har också fått i uppdrag att i början avår 2000 redovisa en fördjupad studie avseendevärdegrunden. Vidare har regeringensuppdrag att genomföra en nationellkvalitetsgranskning av skolans arbete mot mobbning.Resultatet av granskningen skall redovisas den 15november 1999. Granskningen skall dels kontrolleraoch redovisa skolans resultat och måluppfyllelse,dels ge stöd till utvecklingen lokalt.Utbildning med inriktning mot företagande ochentreprenörskapFrågor med anknytning till entreprenörskap hosungdomar tas upp i motion 1998/99:Kr30 (kd) yrkande10. Skolan har en mycket viktig roll för att geeleverna förståelse för företagandets roll ochbetydelse i samhället. Motionärerna pekar på att dehar föreslagit att ytterligare ett nationelltprogram med inriktning på företagande ochentreprenörskap bör införas i gymnasieskolan. Ävenpå högskolenivå är det viktigt med kurser ochutbildningar inriktade mot företagande ochentreprenörskap. Folkhögskolor skulle kunna satsa påkurser om företagande och hur man startar egetföretag. Arbetsmarknadspolitiken borde också istörre utsträckning uppmuntra eget företagande.U t s k o t t e t anser att kulturutskottet böravstyrka yrkandet i den del det rörutbildningsutskottets beredningsområde.Utskottet har vid ett flertal tillfällen behandlatoch avstyrkt likartade motionsyrkanden om att ettnationellt program med inriktning på företagande ochentreprenörskap skall inrättas (senast i bet.1998/99:UbU3 s. 16) och om kurser inriktade motentreprenörskap inom högskolan (senast i bet.1998/99:UbU7 s. 29). Utskottet påminde beträffande kurserinriktade mot entreprenörskap inom högskolan attansvaret för kursutbudet, inom vissa mycket vidaramar satta av statsmakterna, sedan åtskilliga år ärlagt på varje universitets och högskolas styrelse.Utskottet informerade även om att det i databasenASKen, och lärosäternas automatiskautbildningskatalog, fanns kurser under sökordetentreprenör vid elva lärosäten. När det gällerinrättande av ett särskilt nationellt program medinriktning på företagande och entreprenörskap pekadeutskottet bl.a. på att arbetslivs- ochföretagarfrågor berörs i programmålen för fleraprogram och i flera kursplaner. Det anges t.ex. iprogrammålen för hantverksprogrammet att elevernaskall ha sådana grundläggande kunskaper iföretagsekonomi, marknadsföring och lagstiftning somär relevanta för mindre företag. Utskottet pekadeockså på att det inom gymnasieskolans ram finns ettbetydande utrymme för flexibla lösningar på lokalnivå, vilket många kommuner har utnyttjat, inteminst för att anordna olika former avföretagarutbildning.Utskottet vill än en gång betona skolans betydelseför att lägga grunden för ett positivtförhållningssätt när det gäller entreprenörskap ochföretagsamhet. Utskottet upprepar också att detenligt utskottets uppfattning primärt inte är frågaom att utbilda blivande företagare i skolan utansnarare att stimulera till initiativförmåga ochkreativitet hos eleverna. Utskottet vill ocksåinformera om att det finns ett särskilt nätverk förEntreprenörskap i skolan (NESK). Nätverket består av14 olika organisationer, bl.a. , ,, Ung Företagsamhet, SAF,. Detta nätverk kommerunder att genomföra sju regionalakonferenser i . Utskottet vill isammanhanget tillägga att regeringen har aviserat enöversyn av de nuvarande nationella programmen.Inflytande och delaktighetUtskottet behandlar i detta avsnitt motionsyrkandenmed anknytning till det andra och det tredje måletför ungdomspolitiken, nämligen att ungdomar skall haverklig möjlighet till inflytande och delaktighetoch att ungdomars engagemang, skapande förmåga ochkritiska tänkande skall tas till vara som en resurs.Frågor om ungdomars möjlighet till inflytande ochdelaktighet tas upp under avsnitt 3.4. ipropositionen och det finns även ett särskiltavsnitt om demokrati i skolan (punkt 5.1.2). Enligtregeringens bedömning bör ungdomars demokratiskaengagemang på olika sätt uppmuntras i skolan.Regeringen redovisar att den avser attverka för att försöksverksamheten med lokalastyrelser med elevmajoritet i gymnasieskolornasprids, att elevrådsarbete och annat ideellt arbeteuppmuntras i skolan, att elevombudsmannen gesfortsatt stöd, att politiska ungdomsförbund gesbättre möjligheter att medverka i skolan och attanordnande av s.k. skolval uppmuntras.Elevinflytandet i skolan behandlas i två yrkanden.Frågan om försöksverksamheten med lokala styrelsermed elevmajoritet i gymnasieskolorna tas upp imotion 1998/99:Kr30 (kd) yrkande 6. Motionärernapekar på att de har avvisat dennaförsöksverksamhet. De anser att det inte är rimligtatt kräva av eleverna att de skall ha etthelhetsgrepp över utbildningen när de är mitt uppe iden. De vill inte att försöksverksamheten spridsinnan en ordentlig utvärdering gjorts. I motion1998/99:Kr35 (fp) yrkande 2 framhålls att elevernasinflytande över den egna utbildningssituationen iskolan måste utvecklas. Motionärerna betonar att enviktig del av elevernas behov av inflytande gällerarbetsmiljöfrågorna. De anser att eleverna måste fåen starkare ställning i dessa frågor och attinflytandet bör öka i takt med ökande ålder.Elevstyrda skolor är dock enligt motionärerna intenågon lösning på elevinflytandefrågorna. Det är felatt en enskild kategori verksamma skall ha helastyrelseansvaret, heter det i motionen.U t s k o t t e t vill inledningsvis betona attelevinflytande inte enbart är en rättvise- ochdemokratifråga utan också en fråga om utbildningenskvalitet. Rätten till elevinflytande är reglerad iskollagen (4 kap. 2 § skollagen). Vidare betonas iläroplanerna vikten av elevernas ansvar ochinflytande. Elevinflytandet är en del av skolansvärdegrund. Som utskottet har redovisat i detföregående har ett värdegrundsprojekt startats inomUtbildningsdepartementet. Projektet pågår under år1999 och skall slutredovisas i februari år 2000.Skolverket har också inom ramen för sitt storautvecklingsprojekt valt att som ett av sju områdenlyfta fram elevernas inflytande i skolan. ProjektetELEVSAM - elevinflytande, arbetssätt ocharbetsformer i skolan - har tagit fram ettreferensmaterial "Jag vill ha inflytande överallt".Materialet vänder sig i första hand till rektoreroch lärare och har skickats ut till samtliga skolor.Skolverket har också gett ut en rapport om41 skolors arbete med inflytandefrågor,"Inflytandets villkor".Försöksverksamheten med lokala styrelser medelevmajoritet, som inleddes ochskall pågå , är enligt utskottetsmening viktig. Den markerar att eleverna ärkompetenta att ta ett större ansvar.Försöksverksamheten, i vilken 21 skolor deltog islutet av , kommer att utvärderas. Utskottethar inget att erinra mot att ytterligare skolorbereds möjlighet att delta i försöksverksamheten.Utskottet anser i likhet med vad som anförts i nuförevarande proposition att de politiskaungdomsförbunden bör ges bättre möjligheter attmedverka i skolan. Utskottet har behandlatdenna fråga (bet. 1998/99:UbU11 s. 56). Utskottetanförde därvid bl.a. följande. Enligt utskottetsmening har de politiska ungdomsförbunden viktigabidrag att ge i skolans undervisning, bl.a. isamhällsorienterande ämnen. Ett brett föreningslivpå skolorna med bl.a. ungdomarnas egna politiskaföreningar spelar en viktig roll för de ungasdemokratiska fostran.Utbildningsutskottet anser att kulturutskottet böravstyrka motionerna 1998/99:Kr30 yrkande 6 och1998/99:Kr35 yrkande 2.Insatser mot drogmissbrukI motion 1998/99:Kr29 (m) yrkande 2 tas frågor uppom skolans insatser beträffande narkotikamissbrukbland ungdomar. Motionärerna framhåller att skolansroll måste förtydligas. Skolans personal måste hatillräckliga kunskaper om narkotikans symtom ochverkningar för att snabbt kunna upptäckaförändringar i unga människors personlighet. Skolanmåste ha en absolut plikt att informera föräldrarnaom barnet uppvisar oroande tendenser.U t s k o t t e t föreslår att kulturutskottetavstyrker yrkandet.Utbildningsutskottet behandlade och avstyrkte ivåras ett stort antal motionsyrkanden rörandeundervisning m.m. om alkohol, narkotika och tobak() i skolan (bet. 1998/99:UbU11 s. 26-28).Riksdagen avslog yrkandena. Utskottet hänvisar tillvad utskottet då anförde. Utskottet underströk bl.a.att skolan har en mycket betydelsefull roll när detgäller information om alkohol, tobak, narkotika ochandra droger. Utskottet ansåg det mycket positivtatt regeringen uppdragit åt att under år1999 genomföra en kvalitetsgranskning av ANT-undervisningen. Denna granskning skall äveninnehålla en värdering av hur drogundervisningen harförändrats och utvecklats över tiden och vilkeneffekt detta har haft på elevernas bruk av ochattityder till tobak, alkohol och andra droger samtkunskaper om riskerna med droger. Granskningen skallredovisas den 15 januari 2000.Beträffande förslaget i yrkandet om "en absolutplikt för skolan att informera föräldrarna om barnetuppvisar oroande tendenser" vill utskottet påminnaom den möjlighet och skyldighet som finns att isamband med utvecklingssamtal informera föräldrar omhur elevens sociala utveckling bäst kan stödjas.Stockholm den 15 september 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), BeatriceAsk (m), (), (),(), (), TorgnyDanielsson (s), (), LennartGustavsson (v), (), Per (),(), (), BarbroWesterholm (fp), (), KalleLarsson (v) och ().Avvikande meningar1. Skolans arbetsmiljöYvonne (), () ochBarbro () anför:Vi anser i likhet med vad som anförts i motion1998/99:Kr33 yrkande 1 att arbetsmiljön i skolan harägnats alltför liten uppmärksamhet. Den gäller bådeden fysiska miljön med dålig ventilation ocholämpliga byggnadsmaterial och den psykosocialamiljön där mobbning och våld utgör oacceptablaproblem. har också uppmärksammatsatt elever använder ett grovt och kränkande språksom ofta riktas mot unga flickor. Det är angelägetatt ytterligare åtgärder vidtas inom dessa områden.Vi anser att utbildningsutskottet bort ha föreslagitatt kulturutskottet tillstyrker yrkandet.2. Utbildning i företagande ochentreprenörskapYvonne () och ()anför:Det är enligt vår mening mycket viktigt att ungdomaruppmuntras att starta företag. Vi måste till våraungdomar förmedla en bredare syn på arbetet än attarbete alltid innebär en anställning hos någonannan. Ungdomar kan och skall uppmuntras attutnyttja sitt engagemang och sin kreativitet tillatt starta eget. Skolan spelar en mycket viktig rollför att ge eleverna förståelse för företagandetsroll och betydelse i samhället. Vi kristdemokraterhar föreslagit att ytterligareett nationellt program, inriktat mot företagande ochentreprenörskap, skall införas i gymnasieskolan. Vivill också betona vikten av kurser och utbildningarpå högskolenivå inriktade mot företagande ochentreprenörskap.Enligt vår uppfattning borde utbildningsutskottetha föreslagit att kulturutskottet tillstyrkerförslagen i motion 1998/99:Kr30 yrkande 10 (delvis)om ett tillkännagivade såvitt avser inrättande avett nationellt program i gymnasieskolan och åtgärderi högskolan för att öka antalet kurser ochutbildningar inom området företagande ochentreprenörskap.3. Elevinflytande i skolanYvonne () och ()anför:Vi kristdemokrater har tidigare avvisat förslaget omförsöksverksamhet med lokala styrelser medelevmajoritet i gymnasieskolor. Även om ungdomarnapå gymnasiet är mer mogna än högstadieelever, och ivissa fall hinner bli myndiga innan de lämnarskolan, bör fortfarande vuxna ha det övergripandeansvaret för skolans styrning. Det är inte rimligtatt kräva av eleverna att de skall ha etthelhetsgrepp över utbildningen medan de är mitt uppei den. Däremot kan de och skall de ingå som enviktig del i den beslutande processen. Vi vill motdenna bakgrund inte se någon spridning av denförsöksverksamhet som bedrivits med elevmajoritet ide lokala styrelserna i gymnasieskolan innan enordentlig utvärdering gjorts.Enligt vår uppfattning borde utbildningsutskottetha föreslagit att kulturutskottet tillstyrker motion1998/99:Kr30 yrkande 6.4. Elevinflytande i skolanBarbro () anför:Jag anser att utbildningsutskottet bort haföreslagit kulturutskottet att tillstyrka motion1998/99:Kr35 yrkande 2.Det är mycket viktigt att elevernas rätt till ochmöjlighet till inflytande över den egnastudiesituationen utvecklas och ökas. Eleverna skallinte vara hänvisade till att byta skola, ämne,program eller klass för att få ett inflytande överfördjupningskurser, läromedel eller studietakt, föratt ta några exempel. En annan inte oviktig del avelevernas behov av inflytande gällerarbetsmiljöfrågorna. Eleverna måste ges en starkareställning i dessa frågor och detta givetvis ökande itakt med ökande ålder. Elevstyrda skolor i detkommunala skolväsendet är dock ingen lösning påelevinflytandefrågorna. Det är fel att en enskildkategori verksamma skall ha hela styrelseansvaret.Ungdomar vill ha större inflytande över den egnastudiesituationen, bestämma mer i klassrummet och isamband med de egna aktiviteterna.5. Insatser mot drogmissbrukBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (), Per (), () och BarbroWesterholm (fp) anför:Vi anser att utbildningsutskottet bort ha tillstyrktmotion 1998/99:Kr29 yrkande 2.Kampen mot narkotika måste bedrivas på bred front.Vi vill betona vikten av att skolans rolltydliggörs. Skolans personal måste besittatillräckliga kunskaper om narkotikans symptom ochverkningar för att snabbt kunna upptäckaförändringar i unga människors personlighet. Sådanaförändringar kan vara ett tecken på ett begynnandenarkotikamissbruk. Denna information är naturligtvisviktig för föräldrarna varför skolan måste ha enabsolut skyldighet att informera föräldrarna ombarnet uppvisar oroande tendenser.Arbetsmarknadsutskottets yttrande1999/2000:AU1yPå ungdomars villkorTill kulturutskottetKulturutskottet har berett sex avriksdagens utskott, däriblandarbetsmarknadsutskottet, tillfälle att yttra sigöver regeringens proposition 1998/99:115 Påungdomars villkor - ungdomspolitik för demokrati,rättvisa och framtidstro jämte motioner, i de delarde berör respektive utskotts beredningsområde.Utskottet yttrar sig i det följande överregeringens förslag rörande mål för ungdomspolitikensamt valda delar av avsnitten Ungdomar och arbete(s. 17-19 i propositionen), Den kommunalautvecklingsgarantin (s. 50-51), Ungdomar somentreprenörer - att skapa sina egna jobb (s. 58-60)samt En svensk strategi för ungdomsfrågor i EU -Insatser mot ungdomsarbetslöshet (s. 72-73). Vidareyttrar sig utskottet över följande motioner:1998/99:Kr30 av m.fl. (kd) yrkandena3 och 10,1998/99:Kr31 av m.fl. (m)yrkandena 3-5,1998/99:Kr32 av m.fl. (c) yrkande 5,1998/99:Kr33 av och () yrkandena 1-3 samt1998/99:Kr35 av och () yrkande 2.Till grund för propositionen ligger bl.a.utredningsförslag från (SOU 1997:71).Allmänt om ungdomars etablering påarbetsmarknadenInnan utskottet behandlar propositionen ochmotionerna vill utskottet inledningsvis göra någrakommentarer kring ungdomars etablering påarbetsmarknaden.Minskad ungdomsarbetslöshetLågkonjunkturen med åtföljandesysselsättningsminskning i början av 1990-taletdrabbade ungdomarna hårt. Mellan 1990 och 1994minskade antalet sysselsatta 20-24-åringar från482 000 till 318 000. Den öppna arbetslösheten iåldersgruppen steg från till undersamma period.När konjunkturen förbättras och arbetslöshetengenerellt går ned så minskar också ungdomarnasproblem på arbetsmarknaden. I en konjunkturuppgångär ungdomar en grupp av arbetssökande som äreftertraktad av arbetsgivarna om de har rättutbildning. Arbetslösheten bland unga har reduceratsmarkant och . Den ärfortfarande något högre bland unga män än bland ungakvinnor.I minskade arbetslöshetenmed mellan andra kvartalet 1998och . Den låg under andrakvartalet 1999 på . Bland de unga kvinnorna varminskningen och bland de ungamännen . Minskningen var alltsåkraftigare för unga män än för unga kvinnor. Tillövervägande delen beror förbättringen på attungdomarna får arbete. kan dockkonstateras att arbetslösheten bland ungdomarfortfarande är flera procentenheter högre än blandvuxna.Långtidsarbetslösheten bland ungdomar har sjunkitunder . I genomsnitt fanns ca 6 200långtidsarbetslösa ungdomar under andra kvartalet1998 jämfört med knappt 3 300 under motsvarandeperiod 1999. I den senare gruppen, som omfattarungdomar med mer än 100 dagars arbetslöshet, hademer än ett erbjudande om arbete, utbildningeller program, enligt AMS kvartalsrapport 1999:2till regeringen. Sannolikheten för enlångtidsarbetslös ungdom att få arbete varoförändrad jämfört medandra kvartalet 1998, eller 9,1 %.Arbetsmarknadsprogram för ungaUnder årens lopp har en rad olikaarbetsmarknadspolitiska åtgärder riktats särskiltmot ungdomar.