bet · GN01UU6 · 1999-11-25 00:00:00 — Utskottet noterar att isamarbetet är två aspekter av strategisk betydelseför samarbetsländernas utveckling, dels etnisk ochspråklig integration, dels lokalt/regionalt ochmellanstatligt samarbete. I utbildningssamarbetetingår dessutom forskning och satsningar påutbildnings- och forskningsutbyte via . I sammanhanget bör enligt utskottetsuppfattning betonas att cirka två tredjedelar avSvenska institutets verksamhet inriktas påutvecklingssamarbete med Central- och Östeuropa.Utskottet vill framhålla att en viktig insats påforsknings- och utbildningsområdet ärHandelshögskolan i vilken finansierarmed sammanlagt under framtill och med . Skolans inriktning är ekonomi,offentlig förvaltning och företagande ochstudenterna kommer från alla tre baltiska staterna.Utskottet kunde vid ett besök vid iRiga konstatera vilken stark roll skolanspelar i att bygga upp en ny och i de baltiskastaterna starkt efterfrågad kompetens.Utskottet noterar vidare att finansieraruppbyggnad och drift av Juristhögskolan i medcirka under åren 1997-2005.Skolan skall huvudsakligen bedriva juridiskutbildning på mastersnivå, men även fortbildning ochvidareutbildning. ochJuristhögskolan kan anses ingå i projektetEurofakulteten, ett gemensamt projekt med ,, , , och de baltiskaländerna som genomförs inom ramen för EU:sTempusprogram. Målet är att förbättra utbildning isamhällsvetenskap och juridik i Baltikum.När det gäller Östersjömiljarden kan utskottetkonstatera att har avsatts förVisbystipendierna. Programmet avser stipendier ochnätverk/forskningsutbyte för högre akademiskastudier. Ämnena ekonomi, teknik, naturvetenskap,juridik och samhällsvetenskap samt ämnen som ledertill kunskapsuppbyggnad i EU-relaterade frågor,t.ex. Europarätt, prioriteras. Östersjöstipendiernasom finansieras med avsergrundläggande akademiskt utbyte i Östersjöregionenmed språkstudier som huvudinriktning.Visbyprogrammet och Östersjöstipendierna ärtreåriga. De startade och avslutas 30juni år 2000.Utskottet noterar att inom ramen för dessa tvåprogram har ett stort antal forskare,administratörer, lärare och studerande påvetenskaplig nivå, lägre akademisk nivå ochvuxenutbildningsnivå beviljats stipendium och/ellerprojektstöd. Sedan Visbyprogrammets början har cirka300 vetenskapliga samarbetsprojekt till en summa avnärmare fått stöd och 16 miljonerkronor har gått till individuella stipendier.När dessa program avslutas kommer innehållet frånVisbyprogrammet och Östersjöstipendierna att slåssamman i ett nytt stipendieprogram, det nyaVisbyprogrammet.Det nya Visbyprogrammet finansieras frånÖstersjömiljard I med från l juli2000 t.o.m. . Programmet kommer attomfatta alla utbildningsnivåer från högreforskningsnivå till gymnasienivå.Slutligen vill utskottet framhålla den uppbyggnadav mer varaktiga nätverk som stöds genomhögskolesamarbetet och som är av stor vikt förSveriges fortsatta akademiska förbindelser med vårasamarbetsländer.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU802 (v) yrkande 1 är besvarad.Motionärerna bakom motion U9 (kd) yrkande 3 önskaren avreglering vad gäller tjänsteexportförordningen.I yrkande 4 vill motionärerna att mandat utvidgas till att ävenomfatta EU-bistånd för att på detta sätt ge svensktnäringsliv ytterligare en inkörsport till de östligaekonomierna.Motsvarande yrkanden har utskottet behandlat i bet.1999/2000:UU2 och har därvid anfört följande:Utskottet har inhämtat att tjänsteexportförordningen(1992:192) inte tillämpas på privata företag, utanendast gäller för statliga myndigheter som bedrivertjänsteexport i enlighet med bemyndigande iavgiftsförordningen (SFS 1992:191) eller beslut somregeringen meddelat i det enskilda fallet. Enligtdenna förordning skall tjänsteexportverksamhetenbedrivas utifrån en fastlagt marknadsstrategi ochmed krav på lönsamhet.Regeringen har tillkallat en särskild utredare meduppdrag att kartlägga och analysera den svenskaexporten av statligt förvaltningskunnande. Enligtdirektiven skall utredningen bl.a. analysera hurmyndigheter hanterar bestämmelsen att statligamyndigheters tjänsteexport skall bedrivas med kravpå lönsamhet och vilka konsekvenser dennabestämmelse får på förvaltningsexportens omfattningoch riskexponering. I en enkät som har gått ut tillmyndigheter har därför frågan ställts om hur maninom myndigheten tolkar tjänsteexportförordningenskrav på affärsmässighet. Utredningen har också iuppdrag att på basis av denna kartläggning lämnaförslag till en strategi för denna typ av exportinom staten. Utredningsarbetet skall vara avslutatsenast den 31 mars 2000.Utskottet har också inhämtat att det iRegeringskansliets ()uppdrag ingår att verka för en ökad svenskprojektexport och upphandling av svenska företag.Särskild tonvikt lägger PES vid att öka leveransernafrån svenska företag till projekt och annanupphandling finansierad av internationellaorganisationer eller med bilateralt bistånd.En central fråga för svensk projektexport är hur välSverige står sig i den internationella konkurrensenom upphandlingskontrakt. PES, och i synnerhet UD:sprojektexportfrämjare som är placerade vid vissautlandsmyndigheter för att bevaka internationellainstitutioner (FN i , ochInteramerikanska i , EUi , i och Asiatiskautvecklingsbanken i ), erhåller löpandestatistik från de institutioner de bevakar. Denstatistik som går att få från deinternationella institutionerna är emellertid, ivarierande grad, otillräcklig. På vissa områdensaknas statistik över upphandlande företag och denstatistik som finns är ibland missvisande, eftersomden endast inkluderar konsortieledare.PES avser att förbättrasammanställandet av statistik från deinternationella institutionerna. PES kommer attarbeta på att utveckla ett system försammanställande av statistik om multilateralaorganisationers upphandling och upphandlingspolicyinom för svenskt näringsliv prioriterade regioneroch sektorer. Detta arbete skall ske i närasamarbete med UD:s projektexportfrämjare vid vissautlandsmyndigheter och Exportrådet.Utskottet noterar i detta sammanhang att PES isamarbete med den projektexportfrämjare som ärplacerad vid representation i hartill uppgift att bevaka möjligheter för svenskaföretag inom alla EU:s externa program, inklusive desärskilda programmen Phare och Tacis för Central-och Östeuropa.Utskottet avstyrker därmed motion U9 (kd) yrkande 3och anser att yrkande 4 är besvarad.I yrkande 5 i motion U9 (kd) anförs att börvara pådrivande i arbetet för att skall blimedlem i WTO, både i EU och i andra internationellasammanhang.Utskottet kan inledningsvis konstatera attförhandlingar om anslutning till WTO harpågått . För del handlar det omen anpassning till och om åtgärderför att tillgodose andra avtalsslutande partersintressen. har presenteratett tjänstehandelsbud, och ett reviderat bud påtullområdet förväntas . Vissaframsteg görs således i anslutningsprocessen.Utskottet kan vidare konstatera att både Sverigesoch EU:s inställning till frågan om rysk WTO-anslutning är grundläggande positiv.En WTO-anslutning skulle enligt utskottets meningutgöra en bekräftelse på att kommit långt iett nödvändigt reformarbete och på Rysslandsintegration i internationellt ekonomiskt samarbete.En snabb rysk WTO-anslutning är således önskvärd,menar utskottet, men detta innebär inte att Rysslandskall erhålla någon form av positiv särbehandling.Det är enligt utskottets uppfattning den ryskaregeringen som genom fortsatt reformarbete ochfortsatta åtaganden avgör hur snabbt anslutningenskall komma till stånd.Utskottet menar att ett långsiktigt mål för EU börvara att få till stånd ett frihandelsavtal medRyssland som en del i ett större paneuropeisktfrihandelsområde. En förutsättning för detta är ettWTO-medlemskap. Ett närmande mellan EU och Rysslandpå detta område bör även ses i det störresammanhanget om ett närmande och en ökad integrationmellan unionen och . Som utskottetframhållit tidigare i detta betänkande är en sådanutveckling önskvärd för att föra länder ochfolk närmare varandra.Utskottet noterar vidare att regeringen vill verkaför att EU ger hög prioritet åt åtgärder för attförbättra förutsättningarna för en WTO-anslutninggenom stöd till reformprocessen, genom teknisktsamarbete och teknisk rådgivning samt genom fortsattkonstruktivt arbete i den av WTO upprättadearbetsgruppen. Utskottet noterar även atthandelsminister i WTO-relateradefrågor har initierat ett bilateralt besöksutbyte påexpertnivå med . Utskottet ser positivt påregeringens inställning härvidlag och menar attregeringens åtgärder i detta sammanhang är mycketvärdefulla.I det kortare perspektivet noterar utskottet attregeringen avser att verka för att EU skall visastor öppenhet gentemot på dethandelspolitiska området inom sektorer där olikaformer av begränsningar föreligger (stål,antidumpningsåtgärder). Utskottet välkomnar dettamen menar att EU-sidan måste ställafortsatta krav på rysk öppenhet och ryska åtgärdervad gäller regelstabilitet och bra fungerandelagstiftning. Det är likaså enligt utskottetsuppfattning av central betydelse att förmårdriva en ekonomisk politik som inger omvärldensförtroende och att man honorerar sina åtagandengentemot andra länder, banker och multilateralafinansieringsinstitutioner.Som framgår av det anförda ligger utskottetsuppfattning väl i linje med motionärernas begäran omatt aktivt, både i EU och i andrainternationella sammanhang, bör driva frågan omryskt närmande till WTO.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU9 (kd) yrkande 5 är besvarad.Motionärerna bakom motion U803 (m) yrkande 5 begärett tillkännagivande om vad som imotionen anförs om den gemensamma valutans betydelseför handeln i Östersjöregionen.Utskottet erinrar om att öst-västhandeln fram tillbörjan av var mycket begränsad. Ländernai öst importerade industrivaror från väst ochexporterade främst varor med lågt förädlingsvärde.Sedan dess har bilden drastiskt förändrats. Normalarelationer mellan länder med marknadsekonomier harnu etablerats. Att länder med samma ekonomiskasystem tenderar att handla med länder som liggernära geografiskt bekräftas av utvecklingen under detsenaste decenniet. Bland länderna i Central- ochÖsteuropa var 1998 störstahandelspartner både på import- och exportsidan,medan låg på andra plats som import- ochexportland. låg på tredje plats som export-och importland. Utskottet konstaterar att dennautveckling har ägt rum trots avsaknaden av engemensam valuta eller gemensam valutapolitk. Ensådan utgör således inte en förutsättning för atthandeln skall utvecklas mellan näraliggande stater,konstaterar utskottet.Av länderna i är det endastTyskland och som införde den gemensammavalutan då den tredje fasen i EMU inleddes den1 . När , , ochPolen blir medlemmar av den Europeiska unionenkommer möjligheten att öppnas för dem attansluta sig till den gemensamma valutan. Flertaletav kandidatländerna har signalerat att de avser attansluta sig så snart som möjligt.Enligt utskottets mening kan den gemensamma valutanha en positiv effekt på handelsutvecklingen närolika länder ansluter sig, och utskottet delarsåtillvida motionärernas bedömning. Det är dockenligt utskottets uppfattning dessa länder självasom, liksom i fall, avgör om och när devill ansluta sig. Därtill kommer att de måsteuppfylla de grundläggande krav som ställs enligtfördraget för deltagande i det gemensammavalutasamarbetet, de s.k. konvergenskriterierna.För svenskt vidkommande har fattat beslutom att inte borde införa EU:s gemensammavaluta då den tredje etappen av den ekonomiska ochmonetära unionen inleddes (prop. 1997/98:25, bet.1997/98FiU:9, rskr. 1997/98:75).Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU803 (m) yrkande 5 är besvarad.4.3.5 Övriga frågorI motion U10 (mp) vill betona vikten avett utvecklat samarbete och utbyte inom detkulturella området. I yrkande 15 anförs att olikatyper av kulturella festivaler bör arrangeras iÖstersjöregionen. I yrkande 16 begärs att satsningarbör göras på översättning och marknadsföring av allaformer av litteratur från . Vidareanförs i yrkande 17 att kulturturismen bör utvecklasi hela Östersjöområdet.Inledningsvis vill utskottet i denna del framhållaatt fram och de genomgripande politiskaförändringarna i var kulturutbytetoutvecklat och i huvudsak begränsat till destipendieprogram som var kärnan i de olikakulturprogrammen. Samarbetet har därefterintensifierats starkt. Utskottet har erfarit att enbidragande orsak till den kraftiga utvecklingen avkulturkontakterna mellan och främst ,, , och har varit desärskilda resurser som satsat på attutveckla kontakterna på kultur- ochutbildningsområdena.Utskottet kan konstatera att samarbetethuvudsakligen har bestått av kulturutbyte som stödtill ett varaktigt kultursamarbete mellan Sverigeoch samarbetsländerna. Det finns ett etableratkontaktnät mellan svenska kulturinstitutioner ochderas motsvarigheter i . Omfattningen avkontakterna varierar, med som klart ledandekontaktland.Utskott kan vidare konstatera att , , hanterar merparten av projekten ochprogrammen inom kultur- och utbildningsområdena. Av54 som anslogs till SI:s budget förår 1998 avsåg två tredjedelar verksamheten iCentral- och . SI:s verksamhet innefattarfrämst kultur, språk, expertutbyte, stipendier ochsvenskundervisning. Stora kultur-evenemang underinnevarande år är vid och stora utställningar i Moskva.Inom Svenska institutets ram bedrivs även projektetPartnerskap för Kultur, i samarbete mellanKulturdepartementet och Utrikesdepartementet.Projektet syftar till att bereda väg för dialog ocherfarenhetsutbyte om kulturen och kulturpolitikensmöjlighet att främja yttrandefrihet och mångfald,demokrati och gemensam säkerhet. Tanken bakomprojektet som inleddes var ambitionen att bl.a.skapa en mötesplats för främst unga kulturutövareoch intellektuella från länderna kring Östersjönsamt och Ukraina.Utskottet menar att vänortssamarbetet förtjänar attuppmärksammas även i detta sammanhang. Detkännetecknas av enskilda initiativ och är en del avcivilsamhället på båda sidor av . Inomvänortssamarbetet diskuteras på vilket sätt man kanunderlätta kulturturismen mellan invånare ivänorter/vänregioner. Ett hinder för kulturturismensutveckling i länder som t.ex. och Litauenär frånvaron av pålitliga och billigatransportlösningar.Stora regionala organisationer som Sydsam, Östsam(med ) och engagerarsig i östsamarbetet och deltar i kulturutbytet.Baltic Network som företräder regionala intressen iÖstergötland arbetar nära med Regeringskansliet.Den övergripande organisationen för samarbetetmellan länderna kring är (, ). Utskottetnoterar att kultursamarbetet intar en centralställning i samarbetet. hittillsfrämsta insatser på kulturområdet och närliggandeområden är upprättandet av den i betänkandettidigare nämnda Eurofakulteten (Euro Faculty) viduniversitetet i med filialer i Tartu ochVilnius (utbildning för studenter ochuniversitetslärare i offentlig administration ochaffärsadministration, juridik och ekonomiskavetenskaper). Universitet och högskolor i ,, , och är involveradei projektet, som genomförs inom ramen för EU:sTempusplan.På svenskt initiativ arbetar en expertgrupp med 15representanter från kulturmiljövård och museer iÖstersjöländerna på en strategisk handlingsplan förkulturmiljövård i regionen.Vidare kan utskottet konstatera att , , hanterar merparten av projekt ochprogram inom kultur- och utbildningsområdena. Av 54miljoner kronor som anslogs till SI:s budget för år1998 avsåg två tredjedelar verksamheten i Central-och . SI:s verksamhet innefattar främstkultur, språk, expertutbyte, stipendier ochsvenskundervisning. gjorde SI enbetydande satsning i form av nyöversättningar ochnytryck av en rad tidigare utgivna titlar på fleras.k. östspråk.Utskottet delar motionärernas uppfattning attsatsningar inom kulturområdet är mycket värdefulla.Utskottet konstaterar att omfattande insatser ochinitiativ finns på detta område, vilket utskottetfinner positivt.Samtidigt kan konstateras att det inte ankommer påriksdagen att ange hur denna verksamhet skallutformas eller vilken inriktning den skall ha. Detär en uppgift som ankommer på de aktörer som redanär etablerade. Utskottet ser därför inte behov förnågon åtgärd från sida i de frågor sommotionärerna tar upp.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionU10 (mp) yrkandena 15-17 är besvarad.Gotland har ett unikt läge för utbyte mellan landoch folk, menar motionären bakom motion U6 (m).Därför yrkas i motionen att roll ochmöjligheter i detta sammanhang beaktas (yrkande 1).I yrkande 2 anförs att internationella evenemang avkulturkaraktär och annan karaktär på bör gesuppmärksamhet. Ett antal samverkansområden tasvidare upp i motionen och i yrkande 3 begärs ettriksdagens tillkännagivande om vad som anförs imotionen om de regionala tillväxtavtalen. I motionenhävdas att har särskilt hög kompetens närdet gäller en internationell snabbinsatsstyrka inomräddningstjänst, och det yrkas att deninternationella räddningstjänsten skall utvecklasmed som bas (yrkande 4). I yrkande 5 villmotionären fästa regeringens uppmärksamhet påsamarbetet mellan regioner inom och utom föratt utveckla ett nätverk förkunskapsöverföring och utveckling av vård, omsorg,hälso- och sjukvård främst inom psykiatrin somenligt motionären bör finansieras med EU-medel.Som utskottet har framhållit tidigare i dettabetänkande utgör kulturutbytet mellan länderna iÖstersjöregionen en viktig komponent iÖstersjösamarbetet som helhet. Insatser på detkulturella planet är betydelsefulla inte minst ur endemokratifrämjande aspekt, och utskottet kankonstatera att kulturinsatser har ökat markant undernittiotalet. samordnarmajoriteten av de projekt som görs inom kultur- ochutbildningsområdena. Mycket av arbetet sker i formav regionalt samarbete som är ett prioriterat områdei Östersjöpolitiken.Utskottet noterar att som regional aktörhar varit mycket aktiv i detta sammanhang. Somexempel kan nämnas samtVisbyprogrammet, till vilket regeringen avsättermedel för genomförande av projekt.Utskottet har vidare inhämtat att regeringen stöderGotlands ambitioner att utvecklas till enkontaktpunkt för regionalt samarbete i regionen. Somexempel på aktiviteter, som på regeringens initiativförlagts till , kan nämnas den regionalakonferensen om civil säkerhet som ägde rum iseptember 1998 samt ett seminarium om barn iriskzonen som ägde rum i september 1999.Vad gäller motionens yrkande 3 noterar utskottetatt initiativet att genom internationellt samarbetei gynna näringslivet och skapaökade arbetstillfällen togs av regeringen redan isamband med den första Östersjömiljarden 1997.Regeringen följer nu upp Östersjömiljard I medytterligare till projekt medtydlig fokus på näringslivet och främjandet avdetta. Vad avser arbetet med att ta fram förslagtill regionala tillväxtavtal runt om i landet skerdet på regeringens initiativ och involverar såväloffentliga organ som näringslivet. Utskottet harerfarit att i arbetet med tillväxtavtalen ingår attde avtalande parterna kan lämna förslag tillregeringen om ändringar i regelverk för tillväxt-och sysselsättningsfrämjande åtgärder. Möjlighetenatt anslå medel ur Östersjömiljard II tillnäringslivsinriktade samarbetsinitiativ inom ramenför de regionala tillväxtavtalen skall, enligt vadsom kommit till utskottets kännedom, diskuterasmellan en förhandlingsgrupp i ochföreträdare för länen.I yrkande 4 tar motionären upp räddningssamarbete iÖstersjöregionen, både mellan svenska aktörer och påett internationellt plan. Utskottet konstaterar attregeringen, i enlighet med de fastställda målen,lägger mycket stor vikt vid insatser iÖstersjöregionen på det säkerhetsfrämjande områdettill vilket räddningssamarbete hör. Den särskildakompetens som finns hos enskilda organisationer ochkommuner utgör i många fall en viktig föratt projekten skall kunna genomföras. Desäkerhetsfrämjande insatserna till ochandra delar av finansierassedan 1995 genom en särskild anslagspost försäkerhetsfrämjande samarbete, som uppgårtill . Målet för samarbetet är attfrämja en gemensam säkerhet i regionen där en viktigaspekt är stöd för kandidatländernas inträde i EU.I yrkande 5 framhåller motionären betydelsen av EU-samarbete i . Utskottet konstateraratt Östersjösamarbetet har en hög prioritet i syfteatt bibehålla fred och stabilitet samt för att uppnåökat välstånd i regionen. Även det EU-samarbete sompågår i har denna målsättning.Motionären nämner SWEBALTCOOP (BalticCooperation) vilket utgör ett program som lett tillgoda erfarenheter. Utskottet har inhämtat attprogrammet kommer att fortgå också från år 2000.Därutöver vill utskottet särskilt nämna deöverläggningar som förs inom EU om det nyaInterregprogrammet. Detta program kommer att få enstörre inriktning på EU-utvidgning och således tjänasom en förberedelse för medlemskap för de länder somär kandidater till medlemskap. Dessa kan delta iInterregprojekt med finansiering ur EU:sPhareprogram. Inom Phare-programmet finns också ettsärskilt underprogram för gränsöverskridandesamarbete i . Detta har funnitssedan 1996 och kommer att fortsätta också under åren2000-2006.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motion U6 (m)yrkandena 1-5 är besvarad.Med vad som anförts i detta betänkande föreslårutskottet att regeringens skrivelse 1999/2000:7Ekonomisk utveckling och samarbete iÖstersjöregionen läggs till handlingarna. beträffande villkor för icke-medlemsländer i relationerna med EUatt avslår motion 1999/2000:U7 yrkande 1,2. beträffande det svenska engagemangetför en demokratisk utveckling i Vitrysslandatt förklarar motion 1999/2000:U7 yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört,3. beträffande utvecklingen iÖstersjöregionenatt förklarar motion 1999/2000:U10 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,4. beträffande ekonomisk, social ochmiljömässig utveckling i kandidatländernaatt förklarar motion 1999/2000:U10 yrkande 18besvarad med vad utskottet anfört,5. beträffande ekologiskt hållbaratransportsystem i Östeuropaatt förklarar motion 1999/2000:U7 yrkande 3besvarad med vad utskottet anfört,6. beträffande ekologiskt hållbaraalternativ till kärnkraften i Östeuropaatt förklarar motion 1999/2000:U7 yrkande 6besvarad med vad utskottet anfört,7. beträffande åtgärder för att motverkaföroreningen av Östersjönatt förklarar motion 1999/2000:U10 yrkandena 2-9besvarad med vad utskottet anfört,8. beträffande åtgärder för att motverkamiljöhoten i Barentsområdetatt förklarar motionerna 1999/2000:U10 yrkandena10-14 samt 1999/2000:U402 yrkande 1 besvarademed vad utskottet anfört,9. beträffande barns och ungdomarssituation i Östeuropaatt förklarar motionerna 1999/2000:U7 yrkande 4,1999/2000:U9 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:U11samt 1999/2000:U4 besvarade med vad utskottetanfört,10. beträffande kravet på arbetstillståndför medborgare från och Baltikumatt avslår motion 1999/2000:U5,11. beträffande jämställdhetsperspektiveti Östersjösamarbetetatt förklarar motion 1999/2000:U8 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,12. beträffande information omÖstersjösamarbetetatt förklarar motion 1999/2000:U8 yrkande 2besvarad med vad utskottet anfört,13. beträffande svenskt näringsliv iRysslandatt förklarar motion 1999/2000:U7 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,14. beträffande kompetensutveckling iÖstersjöområdetatt förklarar motion 1999/2000:U802 yrkande 1besvarad med vad utskottet anfört,15. beträffande tjänsteexportförordningenoch mandatatt med avslag på motion 1999/2000:U9 yrkande 3förklarar motion 1999/2000:U9 yrkande 4 besvaradmed vad utskottet anfört,16. beträffande medlemskap för iWTOatt förklarar motion 1999/2000:U9 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,17. beträffande den gemensamma valutansbetydelse för handeln i Östersjöregionenatt förklarar motion 1999/2000:U803 yrkande 5besvarad med vad utskottet anfört,18. beträffande samarbete inomkulturområdet i Östersjöregionenatt förklarar motion 1999/2000:U10 yrkandena 15-17besvarad med vad utskottet anfört,19. beträffande möjligheter inomramen för Östersjösamarbetetatt förklarar motion 1999/2000:U6 yrkandena 1-5besvarad med vad utskottet anfört,20.