bet · GM01MJU10 · 1999-04-20 00:00:00 — De förslag och åtgärder som då varaktuella syftade till en ökad resurshushållning ochen mer miljöanpassad avfallshantering. Irenhållningslagen infördes ett bemyndigande förregeringen eller behörig myndighet att föreskriva ombl.a. att avfall endast får transporteras avtransportörer med särskilt tillstånd. Dessabestämmelser har sedermera intagits i miljöbalken.De allmänna hänsynsreglerna i innebärvidare bl.a. att alla som bedriver en verksamheteller vidtar en åtgärd skall hushålla med råvaroroch energi samt utnyttja möjligheterna tillåteranvändning och återvinning.Utskottet anser i likhet med motionärerna att ävenavfallshanteringen bör utformas så att den står iöverensstämmelse med allmänna principeroch präglas av en helhetssyn på resursanvändningen isamband med transporter och återvinning av materialm.m. Vidare bör understrykas att enligt EG:srättsakter gäller den s.k. närhetsprincipen, sominnebär att avfallet bör tas om hand så nära källansom möjligt (se även följande avsnitt).Motionsyrkandet bör anses tillgodosett med detanförda och påkallar ingen vidare åtgärd frånriksdagens sida.Enligt yrkande 7 i motion MJ8 (c) bör stöd utgåtill kommunerna från de lokalainvesteringsprogrammen för behandling avhushållsavfall och anläggningsinvesteringar.Utskottet erinrar om att förordningen (1998:23) omstatliga bidrag till lokala investeringsprogrambl.a. omfattar kommunala åtgärder som syftar tillatt öka effektiviteten i användningen av energi ochandra naturresurser, gynna användningen av förnybararåvaror, öka återbruk, återanvändning ochåtervinning och bidra till att förbättracirkulationen av växtnäringsämnen i ett kretslopp.Motionen avstyrks i denna del.Utskottet avstyrker även yrkande 4 i motion MJ6(fp) med hänvisning till att motionen i denna delendast innehåller vissa kritiska synpunkter på delokala investeringsprogrammen. Såvitt utskottet kanutläsa framläggs inga konkreta förslag i motionenmed avseende på resurstilldelningen ellerregelverket för dessa investeringsprogram.Frågor om omhändertagande av aluminiumburkar,insamling av glödlampor, avveckling av PVC, lag omgenerellt producentansvar, miljökrav vid offentligupphandling, skatteväxling och faktor 10 har nyligenbehandlats i betänkande MJU6. har ännuinte fattat beslut med anledning av betänkandet. Medhänvisning härtill avstyrks motion MJ8 (c) yrkandena2, 6, 8, 13, 14, 16 och 18.I likhet med motionärerna i motion MJ8 kanutskottet konstatera att måluppfyllelsen för deflesta förpackningsslagen varit god när det gälleruppsatta mål för återvinning (se skrivelsen s. 17f.). Detsamma gäller för insamling och återvinningav returpapper. När det gäller returpapper framgårav skrivelsen att har i uppdrag attredovisa en utvärdering av producentansvaret ochgöra en översyn av återvinningsnivån samt lämnaförslag om den fortsatta utformningen avförordningen om producentansvar för returpapper.Utskottet är inte berett att nu föreslå höjdåtervinningsnivå för wellpapp och returpapper ochavstyrker yrkandena 4 och 5 i centermotionen.Enligt uppgift från har arbetetmed en förordning om producentansvar för elektriskaoch elektroniska produkter framskridit ganska långt.Utskottet räknar därför med att yrkande 9 i motionMJ8 kan tillgodoses inom en relativt snar framtid.Gränsöverskridande transporter av avfall m.m.Enligt yrkande 2 i fp-motionen ställer sigFolkpartiet tveksamt till attsjälvförsörjandeprincipen skall gälla påavfallshanteringsområdet. Utskottet konstaterar attnärhets- och självförsörjandeprinciperna intagitsbl.a. i rådets förordning (EEG) 259/93 omövervakning och kontroll av avfallstransporter inom,till och från Europeiska gemenskapen. Som framgår avskrivelsen innebär närhetsprincipen att avfall skalltas om hand så nära källan som möjligt, medansjälvförsörjandeprincipen innebär att varjemedlemsstat bör sträva efter att blisjälvförsörjande med avseende på anläggningar förbortskaffande av avfall. En medlemsstat kan medhänvisning till dessa båda principer motsätta sig entransport av avfall för bortskaffande till ellerfrån medlemsstaten. Medlemsstaten kan därutövermotsätta sig en transport om denna strider motmiljölagstiftningen eller vissa andra principer. Föratt ytterligare tydliggöra attsjälvförsörjandeprincipen gäller för avfall somtransporteras för bortskaffande avser regeringen attunder 1999 föra in denna princip i förordningen(1995:701) om gränsöverskridande transporter avavfall (skrivelsen s. 8). Regeringen anser attavfall från gula respektive röda listan böromhändertas i det land där det uppstår och attteknik i största möjliga utsträckning skall finnasför detta i varje land. En förutsättning för importav avfall till bör vara att importen intehindrar återvinning eller bortskaffande av inhemsktavfall.Principerna om närhet och självförsörjande gällerdäremot inte för avfall som transporteras föråtervinning inom EU och som finns angivet i bilaga 3och 4 till förordningen. Här gäller i ställetprincipen om varors fria rörlighet. För transporterav de flesta avfallstyperna krävs det dock etttillstånd från de behöriga myndigheterna iavsändarland och mottagarland. De minst farligaavfallsslagen, som finns listade på s.k. grön lista,får transporteras mellan medlemsstaterna utan sådanttillstånd. Regeringen har för avsikt att under 1999införa en anmälningsplikt för sådana transporter, ilikhet med vad som redan skett i flera EU-länder.Utskottet tolkar yrkande 2 i motion MJ6 (fp) somatt motionärerna motsätter sig att principen omnärhet och självförsörjande tillämpas på svenskavfallshantering eller införs i det svenskaregelverket på det sätt som regeringen aviserar iskrivelsen (s. 8). Enligt utskottets mening strideryrkandet mot de regler som gäller i fråga omskyldigheten för medlemsstaterna att genomföra ellertillämpa EG:s rättsakter. Utskottet ställer sigbakom regeringens överväganden i detta avsnitt ochavstyrker motionen i motsvarande del.I anslutning till yrkande 12 i motion MJ8 (c) villutskottet framhålla att frågor om handel och miljöbeaktats i olika sammanhang, bl.a. i samband medriksdagens behandling av skrivelse 1996/97:2 omSveriges internationella samarbete för hållbarutveckling (se 1996/97:JoU6 och 1996/97:UU15). Därframgår att WTO har inrättat en särskild kommittéför handel och miljö och att aktivt verkarför att handel och miljö måste vara ömsesidigtstödjande för att främja en hållbar utveckling.Regeringen har lagt fram en skrivelse omöppen handel och rättvisa spelregler (skr.1998/99:5) som kommer att behandlas iutrikesutskottets betänkande UU12. Också i dettasammanhang berörs frågor om handel och miljö. Frågorom målkonflikter m.m. mellan handel och miljö harockså analyserats i en gemensam rapport frånKommerskollegium, och samspel/målkonflikter mellan miljö, handeloch konkurrens (rapport 1998:2). Motionärernasönskemål om en översyn av dessa frågor är såledestillgodosett, och utskottet föreslår att yrkandetlämnas utan vidare åtgärd.Skatt på avfallRegeringen har lagt fram enproposition angående skatt på avfall, som kommer attbehandlas i sedvanlig ordning i (prop.1998/99:84 Lag om skatt på avfall). Det innebär attyrkanden som går ut på att regeringen ej börframlägga förslag om avfallsskatt kanbehandlas i sak. Utskottet avstyrker därmed yrkande1 i motion MJ7 (m). När det gäller motionärernasargument mot en avfallsskatt vill utskottetframhålla att den föreslagna skatten enligtpropositionen är avsedd att öka de ekonomiskaincitamenten att behandla avfall på ett från miljö-och naturresurssynpunkt bättre sätt. Enligtregeringens bedömning (prop. 84 s. 23) kan enavfallsskatt förbättra den nuvarande situationen,där deponering är det helt dominerande sättet att tahand om avfall, och göra återanvändning, återvinningoch andra behandlingsmetoder lönsamma. För vissabehandlingsmetoder föreslås undantag frånskatteplikten; det gäller t.ex. kompostering ellerreaktorbaserad rötning och användning förtillverkning av fast lagringsbart bränsle.Övriga frågorI motion MJ8 (c) yrkande 11 yrkas tillkännagivandeangående tillämpningen av några grundläggandemiljöprinciper, nämligen kretsloppsprincipen,utbytesprincipen, försiktighetsprincipen ochprincipen att förorenaren betalar. Utskottet erinrarom att beslutat införa dessa principer imiljöbalken. Lagstiftning är ett betydligt starkarestyrmedel än ett tillkännagivande, och i detta fallskulle tillkännagivandet endast innebära attlagstiftningen skall tillämpas, något som tordesakna självständig statsrättslig betydelse.Motionsyrkandet avstyrks.Yrkande 15 i motion MJ8 om ökad tillgång på kapitalför kretsloppsinvesteringar är ganska allmänt hålletoch synes inte innehålla några konkreta förslag.Yrkandet bör inte föranleda någon åtgärd.Utskottet delar i viss mån synpunkterna i motionMJ8 yrkande 17 om att även arbetsmiljöproblemen ikretsloppsarbetet bör beaktas. Enligtarbetsmiljölagen (1977:1160) gäller den lagengivetvis även arbetstagare som har olika funktionerinom avfallshantering m.m. Arbetsgivaren är skyldigatt hålla sig underrättad om de problem och riskersom avses i motionen. Motionen påkallar ingensärskild åtgärd i denna del. beträffande regeringsförslag angåendematerialflödenaatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 1,res. 1 (c)2. beträffande mätbara miljömålatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 10,3. beträffande källsorteringenatt avslår motionerna 1998/99:MJ6 yrkande 1 och1998/99:MJ7 yrkande 3,res. 2 (fp)4. beträffande omhändertagande av blandadematerialatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 3,5. beträffande producentansvar ochanvändaransvaratt avslår motion 1998/99:MJ6 yrkande 3,6. beträffande transporter av avfallatt avslår motion 1998/99:MJ7 yrkande 2,7. beträffande stöd till kommunalaanläggningaratt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 7,8. beträffande lokala investeringsprogramatt avslår motion 1998/99:MJ6 yrkande 4,res. 3 (fp)9. beträffande utländska aluminiumburkaratt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 2,10. beträffande insamling av glödlamporatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 6,11. beträffande avveckling av PVCatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 8,12. beträffande lag om generelltproducentansvaratt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 13,13. beträffande offentlig upphandlingatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 14,14. beträffande skatteväxlingatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 16,15. beträffande resurseffektivisering ochfaktor 10att avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 18,16. beträffande höjd återvinningsnivå förreturpapperatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 4,17. beträffande höjd återvinningsnivå förwellpappatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 5,18. beträffande producentansvar förelektriska och elektroniska produkteratt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 9,19. beträffandesjälvförsörjningsprincipenatt avslår motion 1998/99:MJ6 yrkande 2,20. beträffande relationer mellan handeloch miljöatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 12,21. beträffande skatt på avfallatt avslår motion 1998/99:MJ7 yrkande 1,22. beträffande uttalande om tillämpningenav vissa grundläggande miljöprinciper imiljöbalkenatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 11,23. beträffande stimulans avkretsloppsinvesteringaratt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 15,24. beträffande arbetsmiljön ikretsloppsarbetetatt avslår motion 1998/99:MJ8 yrkande 17,25. beträffande skrivelsenatt lägger skrivelse 1998/99:63 tillhandlingarna.Stockholm den 20 april 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), IngeCarlsson (s), (), (),(), (), (), (),(), (),(), (), MichaelHagberg (s), (), (),() och (). Regeringsförslag angåendematerialflödena (mom. 1)() anför:Som framhålls i motion MJ8 (c) inleddes arbetet medatt kretsloppsanpassa av fyrpartiregeringen.Den socialdemokratiska regeringen tappar nu tempo iden fortsatta kretsloppsutvecklingen. Inga nya stegtas mot ökat och utvidgat producentansvar. Den nuframlagda skrivelsen ger i och för sig en bra bildav dagens avfallspolitik och redovisar dagsläget förde produktgrupper som omfattas av producentansvareller för vilka producentansvar diskuterats. Däremotåterstår en hel del att göra för att nå de uppsattamålen för återanvändning, återvinning ochenergiutvinning. Enligt meninguppfyller skrivelsen inte de krav som bör gälla fören nationell avfallsstrategi. Den ger heller intenågon samlad beskrivning över hanteringen av destora materialflödena i samhället. Vad som redovisasär endast några exempel på användning av metaller,plaster och papper. Övriga stora materialflödensåsom sand och grus, olja, fosfor och livsmedeldiskuteras inte. I skrivelsen finns få spår av deresonemang och överblickar somKretsloppsdelegationen presenterat på senare år.Regeringen hamnar i skrivelsen i ett traditionelltsoptänkande som saknar de framåtsyftande linjer ochförslag som är nödvändiga. I enlighet med motion MJ8yrkande 1 bör regeringen återkomma till riksdagenmed mer framåtsyftande miljöpolitiska förslagangående de stora materialflödena i samhället.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande regeringsförslag angåendematerialflödenaatt med anledning av motion 1998/99:MJ8 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,2. Källsorteringen (mom. 3)() anför:I enlighet med vad som anförs i motion MJ6 (fp)yrkande 1 bör vikten av avfallssorteringenunderstrykas. Den är grundläggande i ett församhället hållbart levnadsmönster. Sorteringen ärviktig dels för att den medvetandegör människor påvad de konsumerar, dels för att återanvändning ochkompostering ökar. Därför måste opinionsbildningenför avfallssorteringen fortsätta och ekonomiskaincitament upprättas och skärpas. För att hushållen,företagen och den kommunala verksamheten skall kunnaanpassa sitt beteende måste de praktiskamöjligheterna till källsortering finnas.Källsortering, kompostering och återanvändning skallinföras i alla kommunala verksamheter, planeras in inya bostadsområden och underlättas i befintligbebyggelse. Utöver fasta återvinningscentraler börambulerande uppsamlingsmöjligheter finnas för att genärhet mellan invånarna och avfallssorteringen. Ävenmiljöfarligt avfall bör hämtas med ordinariesophämtning. För att källsorteringen skall fungeraär det nödvändigt med fortsatt information om huravfallet skall sorteras och om avfallstaxansutformning. Kommunerna bör fullfölja syftet medkällsorteringen genom att effektivt ta till vara detsorterade materialet till återvinning,gifthantering, kompostering samt deponering.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande källsorteringenatt med anledning av motion 1998/99:MJ6 yrkande 1och med avslag på motion 1998/99:MJ7 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,3. Lokala investeringsprogram (mom. 8)() anför:Som framgår av motion MJ6 (fp) finns det anledningatt rikta kritik mot de lokalainvesteringsprogrammen från många olikautgångspunkter. Systemet med en central ochbyråkratiserad fördelning av stora ekonomiskaresurser via framstår som ettuttryck för förlegat planekonomiskt tänkande på detmiljöpolitiska området. Det finns många exempel påatt bidrag utdelats till åtgärder som på intet visrepresenterar ekologisk spetsteknik eller bidrartill en utveckling av sådan teknik. Vissakretsloppsprojekt som fått bidrag är exempel på ettfelaktigt tänkande i miljöpolitiken - världen blirinte bättre av att vi börjar leva i självförsörjandesmåsamhällen. Detta är en återgång till svunnatiders produktionsformer. Givetvis finns ett ochannat projekt som är nyttigt i ett vidareperspektiv. Problemet är emellertid att de lokalainvesteringsprogrammen finansieras på bekostnad avbl.a. den viktiga naturvården.Jag anser att regeringen bör ta initiativ till enomprövning av investeringsprogrammen i enlighet medde synpunkter som redovisas i motion MJ6. Därefterbör regeringen återkomma till med förslagsom syftar till att återföra huvuddelen avresurserna för lokala investeringsprogram till dentraditionella natur- och miljövården.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande lokala investeringsprogramatt med anledning av motion1998/99:MJ6 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till kännavad ovan anförts,Särskilda yttranden1. En nationell avfallsstrategi m.m.Dan och (båda kd)anför:Regeringen gör i skrivelse 1998/99:63 ennulägesbeskrivning av hantering, svenskt regelverkoch angående avfall. Regeringenkommer inte med några nya förslag. Men bl.a. varslarman om en kommande avfallsskatt, något somKristdemokraterna stöder. Vi har i olika sammanhangockså tagit upp de frågor, som försfram i skrivelsen.I skrivelsen beskrivs EU:s principer föravfallshanteringen. En princip är närhetsprincipenvilket innebär, att avfallet skall tas om hand sånära källan som möjligt, dvs. varje land skallsjälvt kunna ta hand om sitt avfall.Kristdemokraterna menar dock att gemensammalösningar kan sökas för grannländer, omomhändertagandet av något speciellt avfall kräverstora anläggningar eller stora investeringar. Iövrigt kan man avtala om att under enövergångsperiod nyttja varandras anläggningar, tillsman har egen kapacitet, som exempelvis beträffandespillolja. Målet är ju en miljöriktigavfallshantering så fort som möjligt.2. En nationell avfallsstrategi m.m.Eskil () anför:Vägen till det ekologiskt hållbara handlarom att utveckla ett modernt samhälle som utnyttjarhögteknologiska lösningar för att nå en hållbartillväxt. Vi skall gemensamt växla spår och ge denekonomiska utvecklingen en hållbar inriktning.Centerpartiet anser att användningen av förnybaraenergislag och material är grunden för en hållbarutveckling.Miljöarbetet skall föras på såväl nationellt sominternationellt plan. Den högsta tillämpadeambitionsnivån i någon av medlemsstaterna måste varautgångspunkt för det svenska arbetet i EU. Någonsänkning av miljökraven skall inte accepteras. Detfinns ett stort behov av att ta fram en samladstrategi för kretsloppsanpassning inom EU, bl.a. förretursystem som fungerar gränsöverskridande.Utländska burkar av aluminium kan återvinnas inomdet svenska retursystemet, dock utan pant, medanburkar av stålplåt är hänvisade till insamling medövriga metallföremål. Detta medför att de oftaslängs bland osorterat avfall. Regeringen bör lämnaförslag på ett fungerande retursystem för utländskaburkar. Regeringen bör dessutom tillsammans medproducenterna finna förslag för att lösa hanteringav förpackningar bestående av blandade material.När det gäller producentansvaret för returpappernår industrin längre i sin återvinning än vadförordningen stipulerar. Företagen når ochförordningen kräver . Det finns efterfrågan påreturpapper som råvara från bruken. Centerpartietanser därför att nivån bör höjas till . Även förwellpapp når nivån på återvinning över kraven. I dagsamlar man in medan det i förordningen krävs . anser att man bör höja nivån påwellpapp till 90 %.Använda glödlampor innehåller en liten mängd blysom tillsammans blir avsevärda mängder som samlas pålandets kommunala deponier. En insamlingsrutin ellerannan åtgärd behöver initieras för att de härmiljöproblemen skall kunna minimeras. Därför börriksdagen hos regeringen begära förslag till hurinsamling av glödlampor ska lösas.Hela 39 % av hushållsavfallet deponerasfortfarande. Där finns en stor potential för ökadmaterialåtervinning. Uppbyggnaden av anläggningarför rötning är kostsam för kommunerna och börstödjas med pengar från de resurser som regeringenavsatt i de lokala investeringsprogrammen.Centerpartiet har tidigare motionerat omförändringar inom kemikalieområdet, bl.a. vad gälleravvecklingen av PVC. Regeringen borde vid dettalaget ha genomfört åtgärderna. Begränsningsarbetetskall även föras på internationell nivå, men det börinte hindra från att gå före medlagstiftning. En snabb avveckling är nödvändig föratt stoppa miljö- och hälsoskadorna orsakade av degiftiga medlen och för att få industrin att övergåtill de miljövänliga alternativ som finns.I det moderna samhället används en mångfaldelektroniska produkter. Inte minst datorer, som påkort tid blir utbytta på grund avteknikutvecklingen, ger en stor mängd avfall. Idessa produkter finns ett flertal material, bådefarliga och värdefulla metaller, som bör återvinnas.Ett producentansvar för elektroniska och elektriskaprodukter måste införas.Producentansvaret bör medföra informationsplikt.Producenten skall vara tvungen att lämna informationom sina varor vad gäller varornas innehåll avmaterial och ämnen. I ett nästa steg börproducenterna även informera om andraavvecklingsämnen, dvs. ämnen som ärcancerframkallande, arvsmassepåverkande eller hor-monstörande.De övergripande miljömålen skall fastställas avriksdagen, som då får ett klart ansvar förkontinuiteten. Delmålen är av störst betydelse genomatt vara riktmärke för miljöarbetet i näringsliv,kommuner och föreningar. Delmålen bör därför antasav och vara mätbara och tidsbestämda.Den moderna miljöpolitiken bör vägledas avgrundläggande etiska och politiska värderingar.Kretsloppsprincipen, försiktighetsprincipen,substitutionsprincipen samt principen om förorenarenbetalar är centrala i en utveckling mot ett hållbartsamhälle och måste vara grunden i regeringensmiljöpolitik.Företagen bör uppmuntras att fortsätta utvecklingenav miljöledningssystem, livscykelanalyser,produktinformation och andra redskap för hållbarproduktion och konsumtion. En klok och framsyntpolitik i kombination med ett livskraftigt ochinnovationsinriktat näringsliv erbjuder storaframtidsmöjligheter. Miljöhänsyn ochhandelsintressen kan komma i konflikt med varandra.Det finns därför ett stort behov av att se överrelationen mellan handels- och miljöregler.Staten kan använda flera instrument för attförstärka den önskade utvecklingen. Skatte- ochavgiftssystemet bör stegvis förändras så attmiljökostnaden blir synlig i priset på marknaden.Vidare bör reglerna kring den offentligaupphandlingen stödja introduktion av ny miljöteknik.Den offentliga sektorn upphandlar produkteroch tjänster för omkring 200-250 miljarder kronor.Staten bör föregå med gott exempel vad gällermiljökrav i offentlig upphandling.Ökad tillgång till kapital förkretsloppsinvesteringar kan skapas genom ökadkompetens i befintliga institutioner förkapitalförsörjning, såsom och sjätte med hög arbetslöshet och uppenbaramiljöproblem anser att den självklarastrategin är att sänka skatten på arbete och ökaskatten på miljöförstöring och användning av ändliganaturresurser.Det är mycket viktigt att ett väl fungerandekretsloppsarbete och en god arbetsmiljö går hand ihand. Arbetarskyddsfrågorna måste i varje enskiltprojekt beaktas och kostnader för skyddet tas med ikalkylerna. För att få ett bättre begrepp om problemoch kostnader inom området och hur dessa skallfinansieras bör en inventering genomförasoch regeringen återkomma till med förslagtill åtgärder.Om uttaget av naturresurser skall skepå ett hållbart sätt och med bibehållenlevnadsstandard måste resurseffektiviteten ökadrastiskt. Vi måste få ut mer nytta av varje insattresurs. Användningen måste överslagsmässigt bli tiogånger effektivare, vilket gjort faktor 10 till ettbegrepp. Det handlar alltså om att utföra likamycket med bara en tiondel av den energi och detmaterial vi använder.3. SjälvförsörjandeprincipenHarald () anför:Det är bra om det finns strategier föravfallssorteringen, men det är inte nödvändigt attvarje kommun tar hand om allt avfall själv. Avfalletbör tas om hand där det är effektivast. villregeringen tydliggöra självförsörjandeprincipen ilagstiftningen. Det innebär att varje land skallsträva efter att bli självförsörjande när det gälleranläggningar för bortskaffande av avfall. Det ärmärkligt och olyckligt: Varför skulle vi i Sverigenödvändigtvis vara bättre på att ta hand om alltavfall än vad de är i t.ex. ? Vi köper ju enmängd varor från andra länder som vi självatillverkar. Detta för att frihandel och komparativafördelar höjer effektivitet och välfärd.Omhändertagandet av avfall torde mycket väl kunnaskötas inom marknadens ram och inte styras enkom avlagar och regleringar.