bet · GN01KrU5 · 1999-10-12 00:00:00 — Se under rubriken filmavtal(avsnitt 6).I motion Kr2 (kd) framförs kritik mot regeringenstillvägagångssätt i detta ärende.Motionärerna bakom motionen anser liksom regeringenatt en avtalsmodell för finansiering avfilmpolitiken är att föredra framför en helstatligfinansiering. De anser emellertid att riksdagenförst skall besluta om de yttre ramarna, dvs. om viskall ha ett samlat filmavtal och vad som i så fallskall ingå i avtalet. Först därefter bör parternasluta ett avtal. Ett avtal med staten som partkräver en tydlig demokratisk förankring menarmotionärerna, som också påpekar att den politiskaprocessen hämmas när varje invändning kan innebäraatt det slutna avtalet måste förhandlas om (yrkande1).Utskottet har tolkat yrkandet så att motionärerna ioch för sig accepterar att avtalsmodellen skallgälla men att de kräver ettannorlunda tillvägagångssätt från regeringen införett eventuellt kommande filmavtal.Avtalsmodellen på filmområdet presenterades förstagången för i Kungl. Av propositionen framgår att föredragandestatsrådet hade kommit till den uppfattningen, attradikala åtgärder erfordrades för att den svenskafilmproduktionens fortsatta existens inte skulleäventyras. Han anförde bl.a. följande (prop. s. 16).En omprövning bör därför komma till stånd i fråga ombiografnöjesskatten och det nu utgående filmstödet.Efter viss beredning av dessa frågor inomfinansdepartementet tillkallade jag enligtbemyndigande av Kungl. Maj:t ensärskild statlig förhandlingsdelegation för att medföreträdare för filmbranschen uppta förhandlingar omhithörande frågor. Förhandlingarna har resulterat iett av båda parter undertecknat avtal.Avtalet, som förutsätter bl.a. att nöjesskatten förbiografföreställningar avskaffas, innebär i huvudsakföljande. Staten och filmbranschens organisationerbildar gemensamt en stiftelse, benämnd . Till denna stiftelse skall anordnareav biografföreställning betala en avgift, uppgåendetill av biljettintäkterna. De medel, sominflyter genom avgifterna, skall av stiftelsenanvändas för skilda ändamål inom filmens område.Efter det att propositionen behandlats ibevillnings- och statsutskotten beslutade riksdagenatt godkänna regeringens förslag rörandenöjesskatten m.m. (rskr. 1963:261, rskr. 1963:217).Något ställningstagande till filmavtaletsom sådant begärdes inte i propositionen och harheller inte varit aktuellt vid senare tillfällen dåfilmavtalsfrågor behandlats av . Utskottetkonstaterar att filmavtalet är ett frivilligt avtalmellan olika parter, däribland staten. Avtaletsikraftträdande har alltid varit beroende av Kungl.Maj:ts eller regeringens godkännande. Riksdagensställningstaganden till filmavtalen är i stället avdet indirekta slaget. var t.ex. riksdagensbeslut om upphävande av förordningen av nöjesskatten förutsättning för avtalet. För övrigt harriksdagen genom budgetprocessen haft ekonomiskastyrmöjligheter som innebär att avtalet är beroendeav beslut om medelstilldelning.Vidare framförs under allmänna motionstidenåsikter i olika filmfrågor motionsvägen förbehandling av utskottet. Under föregående riksmöteutnyttjades motionsrätten även med anledning av enregeringsskrivelse om filmavtalet (skr. 1997/98:171,bet. 1998/99:KrU1). I den mån förslagen bifalls görriksdagen tillkännagivanden till regeringen och kanpå så sätt påverka filmpolitikens inriktning införeventuella nya filmavtal.Enligt utskottets uppfattning skulle motionärernasförslag till tillvägagångssätt, med av iförväg uppdragna riktlinjer, kunna innebära en riskför att binder upp regeringen med alltförfasta och detaljerade ramar, vilket skulle kunnaförsvåra regeringens förhandlingsposition gentemotövriga avtalsparter.Motionsyrkandet bör med hänvisning till det anfördainte påkalla någon åtgärd. Yrkandetavstyrks således.2000 års filmavtal (avsnitt 6)I propositionen anförs att filmavtal mellanstaten, filmbranschen och TV-företagen innehållersåväl förändringar som kraftiga förstärkningar avnuvarande filmpolitiska stöd. Flera parter kommeratt öka sina direkta bidrag. Biografavgiften skalläven fortsättningsvis vara av bruttobiljett-intäkterna vid föreställningar. Med dessautgångspunkter kan - anser regeringen - intäkternatill avtalet beräknas till underår 2000. Det är en ökning med drygt 100 miljonerkronor jämfört med innevarande år. Intäkternaberäknas bli fördelade med tillproduktionsstöd till svensk film, 91 miljoner kronorför distribution och visning av film i hela landetoch till den filmkulturellaverksamheten i avtalet.Enligt regeringens bedömning bör filmpolitikenshuvuduppgift att främja produktion och distributionav svensk kvalitetsfilm ha större förutsättningaratt förverkligas genom filmavtal mellanstaten och berörda branscher.Av avtalet framgår att stöden indelas i tregrupperingar, nämligen1. produktionsstöd till svensk film (bl.a.förhandsstöd och publikrelaterat stöd),2. stöd till distribution och visning av film ihela landet och3. stöd till filmkulturell verksamhet m.m.Här tas främst upp de stödformer som föranlettmotionsyrkanden. För en utförlig redovisning av deolika stödformerna hänvisas till s. 17-33 ipropositionen.Utskottet vill inledningsvis kort beröra detomgjorda efterhandsstödet, som i det nya filmavtaletbenämns publikrelaterat stöd och som ingår i denförsta av de tre ovan nämnda stödkategorierna,nämligen produktionsstödet.Av propositionen framgår att många remissinstanserförordat att ett publikrelaterat stöd skall utformasså att bristerna i det nuvarande efterhandsstödetskall avlägsnas. innehåller relativtutförliga bestämmelser för stödet. Här återgesendast huvuddragen i 15 och 16 §§.Av de medel som inflyter till stiftelsen skallenligt 15 § i avtalet 50 miljoner kronoranvändas till ett publikrelaterat stöd. Stödet skallenligt 16 § fördelas med utgångspunkt i filmensbruttobiljettintäkter från öppna visningar påbiograf efter filmens premiär.Beroende på hur stor del av filmens finansiering somutgörs av förhandsstöd skall det publikrelateradestödet motsvara 25, 50 respektive (för barnfilmäven ) av bruttobiljettintäkterna. Medförhandsstöd avses här förhandsstöd till långfilm,kort- och dokumentärfilm samt till barn- ochungdomsfilm.Filminstitutet fastställer även den egeninsats somskall återbetalas genom stödet. Med egeninsats avsesfinansiering genom privatkapital eller finansieringfrån de TV-företag som medverkar i avtalet. Av 16 §femte stycket i filmavtalet framgår att stödet skallutbetalas till dess att producenten fått fullåterbetalning av en fastställd egeninsats. I 16 §sjätte stycket sägs följande: "Vid fastställande avvid vilken tidpunkt som producenten skall anses hafått full ersättning för egeninsatsen skall hänsyntas till att av filmensbruttobiljettintäkter kan beräknas tillfallaproducenten vid sidan av stödet. "Som framgår av ett tidigare avsnitt i dettabetänkande är det inte uppgift attgodkänna eller tolka filmavtalet eller dessinnehåll. Likväl vill utskottet, som har funnitformuleringarna i 16 § sjätte stycket delvisotydliga, understryka betydelsen av attFilminstitutet i sina tillämpningsföreskrifterklargör de överenskomna bestämmelsernas innebörd.I tre motionsyrkanden berörs frågor som haranknytning till barn- och ungdomsfilm.Motionärerna bakom motion Kr2 (kd) anser attregeringen inte fullt ut lyckats värna barnfilmensställning i filmavtalet. De anser att förhandsstödettill produktion av långfilm för barn och ungdom börfå samma omfattning som föreslogs i Filmutredningensbetänkande, nämligen av förhandsstödet(yrkande 4).Av 18 § i filmavtalet framgår att av demedel för produktionsstöd, som återstår sedan medelför det publikrelaterade stödet räknats bort, skallanvändas till förhandsstöd till film riktad tillbarn och ungdom.Filminstitutets intäkter är beroende av många olikafaktorer, som gör att det inte med någon absolutsäkerhet kan sägas hur stora de sammanlagt kommeratt bli. Den procentsats som anges i 18 § är angivensom en lägsta möjliga procentsats. Avtalet gerdärmed frihet attöverskrida den angivna procentsatsen och ökasatsningarna på stöd till barn- och ungdomsfilm. Detankommer på att avgöra hurfördelningen av medlen mellan stödkategorierna skallgöras. bör således inte göra någotuttalande i denna avtalsbundna fråga.Utskottet avstyrker därmed motionsyrkandet.I samma motion, Kr2 (kd), vänder sig motionärernamot den bestämmelse i avtalet som gör det möjligtför att anlita konsulenter förbedömning av vilka barn- och ungdomsfilmsprojekt somskall få förhandsstöd. Motionärerna anser att enfast barnfilmskonsulenttjänst skall inrättas,eftersom det skulle skapa kontinuitet i arbetet(yrkande 5).Det ankommer på att med utgångspunkti 37 § i filmavtalet självt avgöra om en eller flerakonsulenter för barn- och ungdomsfilmsprojekt skallanlitas. Av propositionen framgår emellertid att detfinns anledning att på olika sätt särskilt värnabarnfilmens ställning och att erfarenheter fråntidigare år visar att en särskild barnfilmskonsulentmed intresse för och god kunskap om ämnet,exempelvis genom barnpedagogisk utbildning, kanspela en betydande roll inte enbart genom attfördela stöd utan även genom att leta fram lämpligaobjekt (prop. s. 19). Enligt utskottets uppfattningär det naturligt att dessa formuleringar ärvägledande för Filminstitutet.Motionsyrkandet avstyrks.I motion Kr2 (kd) sägs att det knappast finns någonforskning kring barns möte med film. Vilketförhållningssätt har barnen till mediebruset och hurreagerar de på våldsskildringar, frågas det.Motionärerna föreslår att forskning kring barns ochungdomars filmkonsumtion skall prioriteras, vilketockså borde ha framgått av avtalet (yrkande 6).Utskottet anser att den fråga som motionärerna tarupp är angelägen och att det är viktigt att fåklarlägganden framför allt då det gäller barnsreaktioner inför våldsskildringar. Forskning bedrivsvid flera lärosäten inom olika discipliner rörandedessa och likartade frågor. Utskottet har efterkontakter med företrädare för Nordisktinformationscenter för medie- ochkommunikationsforskning (Nordicom) funnit att enviss kvantitativ nedgång i forskningen i Sverigerörande barn och medier har ägt rum sedan SverigesRadios Publik- och programforskning (PUB) lades nedår 1993.Nordicom vid har till uppgiftatt sprida information och kunskap om medie- ochkommunikationsforskningen i de nordiska länderna.Genom olika nationella och nordiska kanalerförmedlar Nordicom kunskap om forskningen och dessresultat till forskare, studenter, beslutsfattare,mediepraktiker, journalister, informatörer, lärareoch allmänheten. Nordicom utarbetar mediestatistik.I Mediebarometern belyses tendenser och förändringari utnyttjandet av medier hos den del av befolkningensom är . (Statistik finns även atttillgå över mindre barns mediekonsumtion genom denav utgivna Småbarnens kultur- ochmediebarometer av , senast utkommen år1994.) Nordicom har givit ut en antologi,Børn, unge og medier. I antologin medverkarforskare i som ägnar sig åtsådan forskning som efterlyses i motionen.På initiativ har Nordicom startat ettinformationscentrum rörande barn och medievåld, varsuppgift är att informera brukargrupper om nyvunnenkunskap på området.I sammanhanget bör även nämnas att det statligaVåldsskildringsrådet, som bildades , har iuppgift att verka mot skadliga våldsskildringargenom information, utbildning och opinionsbildning.En av rådets uppgifter är att följa och spridaforskning inom området.Av 33 § i filmavtalet framgår att av demedel som är avsedda för det filmkulturella stödetskall fördelas av filmbranschens samarbetskommittébl.a. Det preciseras inte närmareinom vilka områden denna forskning skall ske.Med hänvisning till forskningens frihet anserutskottet att det inte är påkallat med någotriksdagens uttalande med anledning avmotionsyrkandet, som således avstyrks.I fem yrkanden behandlas frågor med anknytning tillstödet för regional verksamhet. Stödformen är en avflera inom kategorin stöd till distribution ochvisning av film i hela landet.Motionärerna bakom motion Kr4 (c) anser att helalandet skall täckas av regionalaorganisationer på filmområdet och attFilminstitutets stödverksamhet - i synnerhet stödtill skolvisningar och lokala projekt - på siktskall överföras till de regionala organen (yrkande3).Som framhålls i propositionen är en avfilmpolitikens viktigaste uppgifter att regionaltoch lokalt stärka filmens roll i kulturlivet.Utskottet anser att landets regionala resurscentrumför film och video i hög grad medverkar i detarbetet genom att de sprider kunskap om och intresseför filmmediet främst hos unga. Den statligasatsningen på detta område har troligen ocksåbidragit till att nya centrum etablerats. Utskottetser gärna en fortsatt utbyggnad över hela landet.Det bör emellertid understrykas att det ankommer påregionala och lokala huvudmän att ta initiativ tillinrättande av nya resurscentrum.Med hänvisning till att det nya filmavtalet ännuinte trätt i kraft och att det skall gälla t.o.m.den 31 december 2004 är utskottet inte berett att nuuttala sig om vilket organ som skall fördelafilmstöd till bl.a. lokala projekt.Motionsyrkandet avstyrks.Förslagen i två av motionerna, nämligen motion Kr2(kd) yrkande 7 och motion Kr3 (fp) yrkande 4, syftartill att stödet till regionala resurscentrum förfilm och video enligt avtalet inte skall anges iprocent utan i en fast krontalssumma.Som framgår av motionerna innebär 26 § ifilmavtalet att av de medel som äravsedda för stöd till distribution och visning avfilm i hela landet skall användas för stöd tillverksamhet vid regionala resurscentrum. För stödtill regional verksamhet krävs att bidrag lämnasfrån landsting, kommun eller annan huvudman med ettbelopp som minst motsvarar det stöd som lämnas inomramen för filmavtalet. Stödet omfattar även stöd omhögst till regionalafilmproduktionscentrum.Det ankommer på att avgörahur stort belopp som skall beviljas förverksamheten vid landets regionala resurscentrum.Beloppets storlek är - som visats i det föregående -beroende av storleken på intäkter.Avtalet ger styrelsen möjligheter att avsätta enhögre procentsats än den som anges i 26 §. Ett fastbelopp skulle enligt utskottets uppfattning kunnainnebära en låsning, som inte nödvändigtvis gynnarstödändamålet. bör inte göra någotuttalande i denna avtalsbundna fråga.Motionsyrkandena avstyrks.I motion Kr4 (c) yrkas att det inte skall finnasnågon begränsning i möjligheterna för landetsregionala resurscentrum att använda det regionalastödet till långfilmsproduktion (yrkande 4).Av propositionen framgår att stödet till regionalaresurscentrum främst skall användas för verksamheterpå filmområdet av och för barn och ungdom. Det kanäven användas till andra verksamheter på detfilmkulturella området, såsom åtgärder för attfrämja spridning och visning av kvalitetsfilm ellertill plantskolor för unga filmare. I viss begränsadutsträckning kan stödet också användas förproduktion och distribution av kort- ochdokumentärfilm (prop. s. 28).Av 26 § filmavtal framgår attavtalsparterna har enats om en fortsatt satsning påregionala resurscentrum för film och video med sammakrav på lokal eller regional motprestation som . Vidare har de enats om att det samladeregionala stödet skall omfatta ett särskilt stöd omhögst till regionalafilmproduktionscentrum för långfilmsproduktion.Verksamhet med långfilmsproduktion bedrivs vidtvå regionala resurscentrum, nämligen vid Film iVäst och vid Filmpool Nord och är under uppbyggnadvid /Syd.Avtalet medger således en viss möjlighet för någraresurscentrum att använda regionalastöd till långfilmsproduktion.Utskottet vill peka på att kostnaderna förproduktion av långfilm är mycket höga. Om stödettill regionala resurscentrum även skulle användasför långfilmsproduktion finns det en risk attsyftena med stödet inte kan uppnås t.ex. då detgäller barns och ungdomars verksamheter påfilmområdet, spridning och visning av kvalitetsfilmm.m. Det är därför rimligt att bestämmelserna ifilmavtalet för de regionala stöden ligger fast.Riksdagen bör inte göra något uttalande i dennaavtalsbundna fråga. Motionsyrkandet avstyrks.I samma motion, Kr4 (c), yrkar motionärerna att detskall vara möjligt för ett regionalt resurscentrumatt vara producent, oavsett om det gäller lång-,kort- eller dokumentärfilm (yrkande 5).Som redovisats i det föregående ärlångfilmsproduktioner mycket kostsamma. får endast det särskilda stödet om högst3 som skall fördelatill regionala filmproduktionscentrum användas förlångfilmsproduktion. Som också redovisats i detföregående fungerar några regionala resurscentrumsom producenter av lång-, kort- och dokumentärfilmerredan i dag. Vidare får stöd tillsamtliga regionala resurscentrum i viss begränsadutsträckning användas för produktion ochdistribution av kort- och dokumentärfilm. Utskottetkonstaterar att motionsyrkandet således i väsentliggrad är tillgodosett.Utskottet vill tillägga följande. Regionalaresurscentrum har annan huvudman än staten.Verksamheten finansieras inte enbart genomFilminstitutet utan även med medel från andrabidragsgivare. bör inte uttala sig omdessa institutioners möjlighet att fungera somfilmproducenter.Med hänvisning till det anförda avstyrks yrkandet.Frågan om funktionshindrades tillgång till filmbehandlas i motion Kr2 (kd).Motionärerna anser att de stora orden ipropositionen om att kulturen skall kunna erbjudasalla och att människor med funktionsnedsättningskall beredas möjlighet att använda sin kreativitetendast resulterat i en kort formulering om att medelskall avsättas för att göra film mer lättillgängligför funktionshindrade. Regeringen borde ha haftstörre precision när det gäller att identifieramålgruppen och högre grad av konkretion när detgäller förslagen. För motionärerna räcker inteuttalandena i propositionen (yrkande 8).Utskottet välkomnar att parterna i 2000 årsfilmavtal kunnat enas om att avsätta medel för attgöra film mer lättillgänglig för funktionshindrade(32 §). Med detta syfte skall stöd lämnas tilltextning på svenska av film och video och tillsyntolkning på videogram.Betydande insatser görs från statens sida då detgäller tillgänglighet till offentliga lokaler. Härkan nämnas att bidrag för handikappanpassning utgårfrån två av anslagen under utgiftsområde 17 Kultur,medier, trossamfund och fritid, nämligen anslagenStöd till icke-statliga kulturlokaler och Bidragtill allmänna samlingslokaler. Vidare har kraven påtillgänglighet starkt stöd i (1987:10), PBL, och lagen (1994:847) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m.,byggnadsverkslagen, BVL.Riksdagen bör inte ta något initiativ med anledningav motionsyrkandet, som avstyrks.Ett av förslagen i motion Kr1 (m) syftar till attett ökat samarbete mellan SVT och Filminstitutetskall komma till stånd då det gäller bevarande ochvård av vårt filmkulturella arv. Ett sådantsamarbete bör även omfatta andra institutioner somhar filmmaterial i sina arkiv, t.ex. Arkivet förljud och bild (), , många museer ochprivata institutioner (yrkande 1).Av 34 § i det nya filmavtalet framgår att medelbl.a. skall användas för att bevara ochtillgängliggöra det svenska filmarvet. Ett fastårligt belopp, , skall användas förrestaurering av svensk färgfilm.En särskild utredare har i betänkandet Bevaradokumentärfilmens kulturarv (SOU 1999:41)översiktligt redogjort för de samlingar avdokumentärfilm som finns i landet vid deinstitutioner som motionärerna nämner. Utredaren,som även gjort en bedömning av det föreliggandevårdbehovet, föreslår att skall fåett uttalat ansvar för den dokumentära filmen och fåi uppdrag att vidga sitt arbete inom filmområdet.Vidare bör samarbete etableras mellan Filminstitutetoch , och en filmvårdscentral bör etableras iGrängesberg. Betänkandet remissbehandlas förnärvarande. Regeringen avser att återkomma tillriksdagen med förslag i budgetpropositionen för år2001.Det bör tilläggas att en av de viktigasteuppgifterna för - alltsedaninstitutet bildades - har varit att vårda och bevaradet filmhistoriska kulturarvet med särskildinriktning på film som konstnärligt uttrycksmedel. Idenna uppgift har även ingått att vårda och bevaratryckt material om film.Utskottet anser att regeringens beredning inte börföregripas, varför yrkandet avstyrks.I detta sammanhang vill utskottet framhålla att detfilmkulturella arvet även innefattar film- ochkulturhistoriskt värdefulla biografer. De hotas avnedläggning genom tillkomsten av nyaflerduksbiografer. Enligt utskottets uppfattning ärdet värdefullt att dessa s.k. singelbiografer även ifortsättningen kan finnas kvar i sin ursprungligafunktion eller på annat sätt fungera som kulturellamötesplatser. Det är angeläget att hänsyn tas tillderas ursprungliga arkitektur, inredning ochkonstnärliga utsmyckning vid renovering.Utskottet utgår från att även påolika sätt verkar för att denna grupp biografer imöjligaste mån skall kunna bevaras.Handlingsoffentlighet (avsnitt 7)Regeringen gör i propositionen bedömningen attallmänheten har ett berättigat intresse av insyn iFilminstitutets handläggning av filmstöd. Det finnsdock inte formella förutsättningar att låtainstitutets verksamhet omfattas avhandlingsoffentlighet. Regeringen förutsätter attinstitutet ändå tillämpar största möjliga öppenhet isin verksamhet.Motionärerna bakom motion Kr2 (kd) anser attFilminstitutets förvaltningsuppgifter skall varaföremål för offentlig insyn och därmed omfattas avhandlingsoffentlighet (yrkande 10).Utskottet har förståelse för motionärernas yrkande.Samtidigt är utskottet medvetet om den speciellasituation som gäller för och sominnebär att en mycket stor del av den totalaverksamheten finansieras med medel som inte ärstatliga. Utskottet har - i likhet med regeringen -kommit fram till att det saknas förutsättningar föratt låta någon del av stiftelsens verksamhetomfattas av offentlighet inom ramen förtryckfrihetsförordningen (1949:105) ochsekretesslagen (1989:100). Utskottet förutsätter attFilminstitutet så långt det är möjligt tillämparöppenhet i sin verksamhet. Motionen avstyrks därmed.I anslutning till frågan om handlingsoffentlighetför behandlar utskottet yrkanden omöversyn av respektive Filminstitutetssärställning.I motion Kr2 (kd) föreslås - bl.a. med hänvisningtill att filmavtalet ger ett tyngrekulturpolitiskt ansvar - att en oberoende översynskall göras av , något som ocksåföreslogs av (yrkande 9).Tankar i samma riktning framförs i motion Kr3 (fp),dock utan att krav ställs på en översyn.Motionärerna påpekar att inflytandefortsätter att vara mycket stort och att instituteti det närmaste har monopolställning när det gälleratt fördela stöd till filmkulturell verksamhet.Medvetenheten om detta förhållande bör vara hög inominstitutets styrelse, som bör få en så bredsammansättning som möjligt (yrkande 1).Utskottet anser i likhet med motionärerna attFilminstitutets kulturella ansvar är betydande.Enligt stiftelseförordnandet för Filminstitutethandhar styrelsen stiftelsens angelägenheter.Styrelsen fastställer stiftelsens budget och utserverkställande direktör för stiftelsen. Detkulturpolitiska ansvar som åvilar Filminstitutetställer stora krav på styrelsens förmåga att aktivtdelta i övergripande och långsiktiga policyfrågoroch att sätta sig in i verksamheten i övrigt.Utskottet vill framhålla att den styrelse förStiftelsen som regeringennyligen utsett har en bred sammansättning medföreträdare för filmare, skådespelare,visningsorganisationer, public service-verksamhetenm.m.Utskottet har inte något att invända i princip motatt en oberoende översyn av Filminstitutetsverksamhet kommer till stånd. Med hänvisning främsttill att det nya filmavtalet skall träda ikraft och att det med nödvändighet kommer attinnebära en rad förändringar för verksamheten vidFilminstitutet anser utskottet emellertid att detinte är motiverat att tar något initiativi nuläget med anledning av de två aktuellamotionerna. Motionsyrkandena avstyrks således.Övriga frågorI det följande tar utskottet upp motionsyrkanden omstatens möjligheter att satsa extra medel påfilmområdet.