bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — harkonsumentprisindex stigit med kanske 24 eller25 %. Det är alltså den nettosänkning av prisernasom bönderna i reella termer har fått se. Man kanockså uttrycka det som att man köperekologiska livsmedel för samma pris som man köptemotsvarande konventionella livsmedel 1990. Dettotala värdet av den här uteblivna prisföljsamhetenkan uppskattas till ,varav kanske ungefär hälften har kompenserats i formav ökade stöd efter EU-inträdet. Det är alltså enmycket större fråga än frågan om dessaryggsäcksskatter. Den är naturligtvis också svårareatt angripa. Men vi vill gärna poängtera att vi inteskall glömma den.Liggande förslag till CAP-reform kommer enbart attförvärra den här saken därför att man fortsätter isamma riktning. Vår grundinställning är attjordbrukspolitiken måste utformas på ett sådant sättatt vi får en situation där konsumenternabetalar bönderna för vad det kostar att produceramaten. Det skall inte vara rakt motsatt utveckling,som vi har i dag.Jag skall lägga på en overheadbild som mycketenkelt sammanfattar våra åtgärdsförslag. Jag skallta upp detta punkt för punkt.Vi tycker att el- och eldningsoljeskatter skallsänkas till samma nivå som motsvarande industrierhar. Det är inte rimligt att Lantmännensanläggningar skall ha en annan skattenivå när dett.ex. gäller foderframställning än vad en bonde harom han gör detta på gården.Vi menar att man skall behålla nuvarande nivåer pådiesel- och handelsgödselskatterna, därför att dentypen av beskattning när det gäller resursanvändningeller miljöbelastning är framtiden i fråga omskattesystem. Det är den typen av skatteväxling somvi måste gå emot. Det ger helt fel signal att plockabort skatterna. Däremot menar vi att jordbruketmåste kompenseras i motsvarande grad i andra former.Vi har inte bundit oss vid någon speciell lösning.Min personliga gissning är att det vettigaste voreen kombination av olika saker. Jag tycker attsmåbrukarnas påpekande om de döda korna ochkvittblivningsavgifterna är ganska intressant.Kostnaden för att bli av med två döda kor motsvararalltså skatten på en kubikmeter diesel.Arbetsgivaravgifter är givetvis något annat som mankan titta på. Man kan också titta påavbytartjänsten, ökning av vallstöd eller andramiljöstöd. Det finns ett antal saker som man kandiskutera. Det här klarar vi inte av att lösa i dag.Det sista som vi vill poängtera under den härpunkten är att den , med tanke påatt vi redan har dessa miljöstyrande skatter iSverige, självfallet borde agera mycket hårdareinternt i EU för att nå fram till enharmonisering i rätt riktning, dvs. Det kangivetvis inte göras med någon trovärdighet om de härskatterna tas bort i Sverige.Slutligen skall jag ta upp bekämpningsmedel. Det ären punkt som inte har varit uppe . LRF är liteotydligt i den frågan. Vi vill vara tydliga och sägaatt vi vill behålla eller höja nuvarande skattenivå.Vi har en mycket låg skatt på bekämpningsmedeljämfört med . Och vi menar inte att denkostnaden skall kompenseras.Tack!Ordföranden: för det! Vi skall alldeles straxta en liten paus på en kvart. Direkt efter pausenundrar jag om från SLU, Sverigeslantbruksuniversitet, kan ta ochpresentera den rapport som togs fram i går angåendejust Agenda 2000 och konsekvenserna, så att vi fårlite mera kött på benen.I övrigt har sex personer viftat och vill ställafrågor på det här området. Sedan skall vi försöka gåöver mera på livsmedelsindustrin, exportfrågor ochforskning. Så ligger landet.Nu tar vi en fruktpaus på en kvart. Klockan tolvsätter vi i gång igen.Ordföranden: Då innan vi fortsätter - vi skall taett antal frågor samlat sedan - tänkte jag ge EvaRabinowics, som finns på Sverigeslantbruksuniversitet, möjlighet att mycket kort säganågonting om den nya rapport som presenterades i gårangående konsekvenserna av Agenda 2000. Varsågod,Eva.Eva Rabinowics: Rapporten finns - när jag nu ändåfår möjlighet att marknadsföra den - som Ds 1998:69.Den innehåller massvis med tabeller, och jag hinnergivetvis inte berätta tillräckligt mycket om den. Vihar haft en presskonferens om den här rapporten ochdå delade vi upp jobbet på flera presentatörer. gamla overhead-bilder var anpassade efterdetta, så här kommer någonting väldigt hastigthopkommet. Jag ber om ursäkt för kvaliteten. Dettaär alltså snabbt gjort.Låt oss börja med effekter på produktionen. Som vialla kunde se från den presentation somJordbruksverkets generaldirektör höll innebärAgenda 2000 att man sänker priserna och kompenserarmed direkta bidrag. Det är inte full kompensation.Konsekvensen för produktionen har vi uppskattat medhjälp av en jordbrukssektorsmodell som harutvecklats av , och den ser ut somframgår av den här tabellen. Vi tror attspannmålsproduktionen kommer att sjunka ocholjeväxtproduktionen faktiskt att öka. Det beror påatt trädan blir mer attraktiv, och man kan gå övermera till höstsäd. Produktionen av sockerbetorpåverkas inte eftersom den är kvoterad. Samtidigtpåverkas ju sockerbetsproduktionen indirekt i ochmed att kvotvärdet förändras. Mjölkproduktionenkommer att öka eftersom den mjölkkvot som Sverigehar kommer att öka. Nötköttsproduktionen kommer attsjunka.Som ni kan se finns det en viss negativproduktionseffekt, men man skulle kunna säga attrealt sett är effekterna av Agenda 2000 påproduktionen ganska måttliga. Mycket beror på atteffekterna inte är fullt så måttliga på inkomst ochförmögenhet. Det blir en inkomst- ochförmögenhetsomfördelning. Att resultaten blir som deblir beror på att jordbruksproduktionen är mycketstarkt styrd av regler.Om man skall kommentera och sammanfatta detta kanman säga att effekterna på produktionen blirrelativt små. Däremot får vi en inkomst- ochförmögenhetsomfördelning. Detta beror på attjordbruksproduktionen inte är som alla andraverksamheter. Den är oerhört starkt styrd avkvantitativa regler. Det finns mjölkkvoter, detfinns bidragsrätter, det finns åker som ärberättigad till stöd och som inte är berättigad tillstöd, det finns olika stödvolymer osv. Utformningenav dessa regler har en mycket stor effekt pålönsamheten och på produktionens inriktning.Världsmarknadsprisernas utveckling spelar mindreroll. Även de studier som har gjorts internationelltpå Europanivå visar samma sak. Mycket av effektenberor på att man har lättat på vissa bestämmelser,t.ex. kan oljeväxtodlingen expandera eftersom manhar anpassat sig till en överenskommelse.En annan effekt som man också skulle kunna betonaär att det blir mindre viktigt att producera ochmera viktigt att äga vissa tillgångar. Stödetkapitaliseras i bidragsrätter, och vi får alltsåomfördelningseffekter. Åkermarker, djurstallar ochdikor blir mindre lönsamma att ha medanproduktionsrätter blir mera fördelaktiga att ha.Allt detta bygger på tabeller som finns i rapporten,som jag skall försöka låta bli att sammanfatta förfort!Ekonomer brukar sammanfatta effekter i form avvälfärdskalkyler, och här finns en välfärdskalkylför utifrån hela reformen. Enligt deberäkningar som vi har gjort - i ecu - skulleproducenterna förlora 62 miljoner ecu. Konsumenternavinner förstås, och skattebetalarna förlorar,eftersom reformen går ut på att överföra betalningenfrån konsumenten till producenten. Det finns ettlitet plus för i den här kalkylen. Man bördock observera att är nettobidragsgivare, såpå sikt kan effekten t.o.m. bli negativ.Icke desto mindre tror vi sammanlagt att reformenär värdefull att genomdriva och att den är ett stegi rätt riktning - dock ett litet steg. Långsiktigtbehövs den här reformen, inte minst med hänsyn tillWTO och östutvidgningen, men även där behöver manlångsiktigt gå vidare. Vi tycker alltså att detta ärett litet steg i rätt riktning och att det behövseftersom mycket av de förbättringar som man harannonserat skall komma, t.ex. i och medöstutvidgningen, är ganska temporära. Om man intebetalar bidrag till kan man komma i gångmed förhandlingsprocessen, men man kan inte slutföraden.På samma sätt kommer ju frågor om de direktabidragen som kommer att bli allt viktigare ijordbrukspolitiken att aktualiseras i WTO-förhandlingar. Går det att få status på dessabidrag? Kan man ha dem? Kommer man att kunna enas omatt behålla dem? Den amerikanska jordbrukspolitikenhar ju förändrats . Vi har dock gjortjämförelser med den amerikanska politiken för att sehur en amerikansk jordbrukspolitik skulle se ut försvensk del, och vi har funnit att skillnaden mellanEU-stöd och amerikanska stöd inte är fullt så storasom kanske görs gällande.Mer frågor kan jag svara på om det behövs. Annarsär ni varmt välkomna att läsa rapporten!Ordföranden: , ! Vi får återkomma med frågori frågebatteriet.Eskil : Tack så mycket, herr ordförande!Vi har fått en mycket bra och utförligfaktaredovisning. Denna faktaredovisning har pekatpå ett antal konsekvenser. skulle jag vilja riktamin första fråga i första hand tillLivsmedelsindustrierna, tillLivsmedelsarbetarförbundet och tillLantarbetareförbundet, och den här frågan är delad itre delar.För det första: Överensstämmer den bild som ärredovisad med den bild som ni har? För detandra: Vilka konsekvenser har den förda politikenfått för de organisationer, medlemmar och företagsom ni representerar, och vilka konsekvenser kan denpolitik som kan förväntas föras om ingenting händerfå för era medlemmar och organisationer? För dettredje, och kanske viktigast: På vilket sätt deltarni i kampen för att bönder skall fårättvisa och likställda konkurrensvillkor?Min andra fråga är - och den riktar sig kanske iförsta hand till Småbrukarna och LRF: Vad mer änförbättrade och likställda skatte- ochkonkurrensvillkor behövs för att vi skall få flernya företagare in i lantbruksnäringen? Nyaföretagare behövs ju för att vi även fortsatt skallkunna hålla det svenska landskapet öppet och för attden allmänna servicen skall kunna behållas i alladelar av vårt land.Det var mina två frågor. Tack!Harald : Jag vill vända mig till LRF med ettpar korta frågor. Även om klockan nu är tolv, och viavvaktar och ser om vi skall lyckas påverkakonkurrenterna, dvs. rentav hänga på konkurrenternaen ryggsäck i stället för att lyfta av vår egen,vill jag fråga: I avvaktan på att vi lyckas meddetta, kan ni då tänka er att diskutera alternativavägar till just att lyfta av ryggsäcken? Det är minena fråga.Hans Jonsson, du sade: Inte bara ryggsäcken. Vimåste satsa från näringens sida. Då skulle jag viljaveta vad du avser. Menar du att vi är ganskadåliga på att marknadsföra svenskt jordbruk ochsvenska jordbruksprodukter? Vi har någonting bra attmarknadsföra, men vi är urusla på att göra det. Ärdet det du avser?Får jag också, ordförande, ställa en fråga tilldepartementet? I så fall skulle jag vilja fråga:Diskuteras ytterligare styrmedel för att stimuleratill en storskalig ekologisk omläggning avjordbruket?Gudrun : Jag har en fråga som jag skullevilja rikta till både , ÅkeKarlsson, någon från LRF och . Jagutgår från en artikel som jag har läst iSmålandsposten, där generaldirektörsade att jordbruk i kanske inte var såtroligt därför att förutsättningen föratt ett lantbruk skulle klara sig var att man i allafall hade bärkraft att ha en anställd. Därför undrarjag hur ni ser på detta. Tror ni att det kommer attbli en strukturrationalisering ? Tror niatt den är nödvändig? Är den önskvärd? Kan viundvika den, och i så fall: Vad skall vi skall vigöra för att undvika den? Från mitt parti ser vinaturligtvis inte gärna en strukturrationaliseringsom slår ut fler småbrukare.Kaj : Jag skulle vilja ställa en fråga tillHans Jonsson. Vi har ju mötts , både medoch utan ryggsäck, och haft jordbrukspolitiskadebatter, och då som framför du de härsynpunkterna om att vi måste sänka skatterna. Jaghar i och för sig full förståelse för detta, men duframställer detta totalt för det svenska jordbruket.Min fråga är: Finns det några modeller som man harplockat fram för enskilda gårdar i jämförelse medDanmark, både i södra och i ? Jagfrågar detta, därför att man kanske hade fått enbättre förståelse för det, inte bara vi här, utanandra i detta hus som skall besluta om förändringen.Jag vill också fråga dig: Är det bara dieselskatt,energiskatt och avgifter som är avgörande försvenskt jordbruks framtid? Du sade någonting om attvi också skall bidra med någonting. Innebär det attdet är strukturförändringar som måste till, dvs. attfå större enheter, större djurenheter osv. för attkunna klara framtidens konkurrens?Jag har också en kort sista fråga: Om diesel- ochenergiskatterna skulle förändras, vad skulle detinnebära, eftersom det är problem medgrisproduktionen ? Vad skulle detta innebäraper kilo på grisen, och vad är priset i Danmarkrespektive ?Carl G : Herr ordförande! Jag har framför migen debattartikel från det senaste numret avtidningen , som har rubriken bort detfriskaste jordbruket i . Den är skriven av ÅkeSödergren, förbundsordförande iLivsmedelsarbetarförbundet, och ,förbundsordförande i har ju förmånen att ha dem här . De skriveri den artikeln bl.a.: Vi accepterar inteskattesänkningar på konstgödsel och dieselolja.Jag skulle vilja fråga: Innebär det att ni inteaccepterar de analyser och ställer er bakom deslutsatser som görs i Björks utredning? Jag skullegärna vilja att ni utvecklade lite grand motiv förvad ni har skrivit här.Caroline : Jag har en fråga tillträdgårdsnäringen: Neddragningarna inom forskningenvid universiteten har skett delvis för attnäringslivet självt skall bidra med medel. Vilkaförutsättningar finns det från trädgårdsnäringen attgöra detta?Ann-Kristine : Jag har en fråga, som jagriktar till , somhänger ihop med vad sade. Jag villhöra hur ni ser på framtidens möjligheter att jobbainom branschen och vilka utvecklingsmöjligheter niser när det gäller att höja statusen på arbetet, attfå fler att söka till naturbruksskolor osv. Tack!Anders G Högmark: Jag har två frågor, och den ena ärnågot av en följdfråga till omregelsystemet. Svaret på frågan om regelsystemet varatt ett antal regler var väldigt detaljrika och attett annat system var väldigt komplext, bevittnat ochvidimerat av EU:s revisorer. Min fråga är: Vilkamervärden uppfattar verket att denna komplexitet ochdenna detaljrikedom har tillfört näringen? Om detinte har tillfört någonting: När är man beredd attaktivt inte bara tala om förändringar, utan ocksåverka för dem? Om arvet inom verket från tidigarekänns besvärande: Vilka fräscha, nya grepp avserverket att nu genomföra, och uppfattar verket attdet finns ett större gensvar för sådanaförändringar, inte bara verbalt utan ocksåhandlingsmässigt, hos den nuvarandejordbruksministern?Den andra frågan rör marknaden. gavett brett perspektiv på detta och talade om sinafyra spelplaner, där marknaden var en av dessa fyraspelplaner. Efter att ha lyssnat påambitionerna att nå ut på marknaderna, inte minstexportmarknaden, med svenska förädlade produkter,smyger det sig på en vag känsla av att tempot interiktigt har blivit det man hade hoppats på.Motgångar får man alltid lära sig av i livet; det ärdet som danar personligheten. Men det går någotlångsammare, och på något sätt får man inte kasserain de här marknadsandelarna. kan man ha en litenfilosofisk tanke och säga att det här med att inteimportera någonting utan bara exportera någontinghar enligt gammal merkantilistisk skola aldriggagnat eller utvecklat välståndet i världennågonstans. Men går det över huvud taget att förenaen hög exportambition med att vara väldigtrestriktiv när det gäller importen?Jag vill gärna höra någonting av LRF:s, och gärnaden övriga livsmedelsbranschens, syn på detta: Harvi för höga ambitioner, eller är ambitionernariktiga när det gäller exportmarknaden, och det istället är ett antal saker - kapital, kompetenseller någonting annat - som saknas om vi skall kunnanå de här framgångarna?Jag vill ta upp en sak till, med ordförandensoändliga tålamod: talade mycket om densvenska modellen, och den innehöll många positivakvaliteter. Men när man och harsett vilket elände den har inneburit för den svenskalantbruksnäringen, börjar man kanske drömma om denfinska modellen i stället.Ordföranden: får ni som har känt er träffade avfrågor begära ordet och svara. En del frågor glidernästan in på nästa sjok, men det gör ingenting, utanni kan svara på dem också.Ingbritt Irhammar: Ja, herr, ordförande, då vill jagförst faktiskt tacka för frågan. Demänniskor som känner mig och vet hur jag arbetarblev nog lika chockade som jag själv när jag fick sedenna artikel i . Det kom också in enrättelse sedan.Det som ligger till grund för att man kan tolkasaker olika är ju just det som jag framförde där,precis som jag har gjort här: Det ärstrukturförändringar på gång. Jag visade ju en bildpå hur vi har minskat antalet företag under enelvaårsperiod med 20 000. Det fordras insatser föratt bromsa upp det här, annars blir det problem atthålla kvar öppna landskap och en levande landsbygd.För det behövs betande djur. Här behövs alltsåinsatser av politiker, och det är väldigt viktigtatt det framförs. Då är det ju lönsamheten detgäller; man måste se till att även de mindre brukenklarar sig.Det jag sade om den sociala situationen sade jagför att jag fick en fråga om varför det inte är fleryngre som börjar inom jordbruket. Jag hade med migen bild också, men jag strök lite grand föratt vinna tid. Jag hade tänkt visa pååldersstrukturen - det finns i mitt material - ochpåvisa att av företagarna är eller äldreoch att är . Vi har förhörtoss lite om vad detta beror på, dvs. att man intestartar. Ja, man diskuterar lönsamheten,naturligtvis, men det andra problemet ärjordbrukarnas sociala situation som ofta lyfts fram.Man har ju svårt för att vara ledig, vilket harframförts här tidigare. Det är då en sådan fråga somdet gäller att finna lösningar på. Det gäller alltsåatt kunna finna ledighet för att yngre människorskall vilja ta över.Det andra som jag skall svara pågäller vår syn på att möjligtvis förenkla. Ja, vihar ju samma syn som departementet på det härområdet, och som jag uppfattar det även näringen: Viär för att försöka finna förenklingar. Låt oss bara hålla tummarnaallihopa för att det nu inte är alltför mångasärintressen som dras in i bilden i den härverksamheten utan att man kan få fram färre antalstöd och förenkla så att vi bättre kan utnyttja denkvot vi har från EU.Hans Jonsson: Herr ordförande! Det var en mängdfrågor, och jag ber att vi kan få kompletteravarandra här. Kan t.ex. ta andramodeller här och ge några ytterligare svar på KajLarssons fråga, så skall jag försöka beta av en delav det andra.Först vill jag i alla händelser gärna kommenteraRabinowics uppgifter om att oljeväxtodlingen kommeratt öka , vilket jag tror vore välgörandeatt få en mycket tydlig förklaring till. Iverkligheten är det så att har tappathälften av sin oljeväxtodling, vilket är mycketallvarligt, därför att oljeväxterna är en del imöjligheterna att skapa miljövänliga produkter, ochdet är en mycket viktig omväxlingsgröda i Sverige.Enligt alla de analyser som jag har sett ,där man kommer att jämställa arealersättning påoljeväxter med spannmål, skulle den trendenförvärras ytterligare. Det skulle vara helt omöjligtatt bedriva en lönsam oljeväxtodling i , ochdärför vore det bra att få det klarlagt.Jag vill också när vi diskuterar växtodling nämnadet exempel med ett kombinationsföretag som viredovisade här tidigare. I intäkterna för detkombinationsföretaget ligger också en del andraintäkter, körslor m.m., så en ren växtodlingskalkyli dag ligger betydligt under de somredovisades, bara som en upplysning.När det gäller fråga om fler nya företagarevill jag säga att det handlar om ett enda ord:framtidstro. Det handlar alltid om enskildamänniskors vilja och mod att satsa somegenföretagare. Det är därför det är så viktigt attvi nu inte i den här diskussionen plockar ut vissadelar av det åtgärdspaket som är nödvändigt försvenskt lantbruk och säger att vi tar bort skatteroch jämställer med industrin. Ja, men det är jufullkomligt befängt att är befriat, men ensmåföretagande bonde är inte befriad. Vi måste sehela det åtgärdspaketet i ett sammanhang. Dethandlar alltså om att både ta bort och neutraliserade här olika avgifterna och se till attutnyttja t.ex. miljöstödet fullt ut. Det handlar omatt se till så att vi får hem Agenda 2000-förhandlingarna. Det handlar om en mängd olikaområden, och de måste hållas ihop. Börjar vi plockaut en del, då kommer misstron tillbaka, och det ärviktigt att vi ger en tydlig signal om att vi ärberedda att satsa på detta. Det här är ettåtgärdspaket som ger signalen framtidstro, för detär den enda möjligheten vi har.Jag vill också säga något om alternativa vägar här.Det var väl som ställde frågan. Vi frånnäringen är naturligtvis beredda att diskutera olikavägar och olika alternativ, under en bestämdförutsättning, nämligen att ambitionen är attneutralisera kostnadsnackdelarna gentemot vårakonkurrentländer. Om den är tydlig och klar - svarja - då kan vi gärna sätta oss ned och konkretiseraen sådan diskussion, men det förutsätter att vikänner ett förtroende för varandra i dendiskussionen.När det gäller vad vi måste göra i övrigt pekadejag väldigt tydligt på att vi harsatsat så offensivt som vi gör . Om jag tar LRF,som ändå är en liten del av den totalabonderörelsen, så ligger vi med investeringar på istorleksordningen 1 miljard - från enbondeorganisation - i framtidsinvesteringar. Detgäller allt från etanol till nya marknader och nyaförutsättningar för bönder. Vi har aldrigsatsat så hårt som vi gör . Och jag villunderstryka att det självklart är vårt huvudsakligaansvar vad som händer med det svenska jordbruket. Vigör allt från exportsatsningar viastrukturrationaliseringar till produktutveckling.Huvudansvaret för marknad, produktutveckling osv.har ju våra företag, men det vi ser framöver är attdet inte kommer att räcka att vara bra, utan manmåste vara överlägsen. Det krävs en överlägsenhet imarknadsorganisation, en överlägsenproduktutveckling och en överlägsen kostnadsbild.Med det kan vi expandera och ha ett levandelantbruk.När jag jämför våra företag med andra företag iandra länder ligger vi långt framme. Vi har enduktig industri. Men måste man ha respektför att det tar tid att bygga upp marknader i andraländer. Vi har anställt tidigareexportrådets chef i i LRF. Ambitionen är attinom en treårsperiod jobba upp den japanskamarknaden, men vi säger att det kommer attta innan vi kommer att se någotresultat, och det handlar bara om att satsa pengar.Vi ser på vår utveckling i , där vi har haftstora framgångar, inte minst genom vår satsning pårestaurangvagnar. Kungaparet gör ju strålandeinsatser, och jordbruksministern gjorde en brainsats på Grüne Woche . Vi ser alltså attdet finns ett stort intresse, men det tar tid attjobba upp en marknad, och det vet alla som jobbarmed export. Detta betyder dock att vår ambition attklara det är utomordentligt hög.När det gäller strukturrationaliseringen kan vibara konstatera att vi har haft enproduktivitetsutveckling i svenskt lantbruk somligger över vad verkstadsindustrin har haft under desenaste 30 åren.Jag kan bara som exempel nämna att det år 1950fanns 200 000 mjölkbönder i . är det13 000. Det har alltså skett en enormproduktivitetsutveckling. Och för att svara ärligtpå den fråga som ställdes vill jag säga att vialdrig kan stoppa strukturutvecklingen. Det enda somvi kan göra är att hejda den och att se till att deninte går så fort. I det arbetet gäller det attutnyttja alla de politiska medel som vi har. Enmöjlighet är t.ex. att använda det utrymme som finnsi miljöstödet och rikta det till vall- ochbetesmarker. Det är en möjlighet som vi har. Därmedkan vi ge större förutsättningar.Historiskt vet vi nämligen att om man så att sägasläpper det och låter det gå är det alltid till slutden rika jorden som står ensam kvar. Och det finnsju många undersökningar som tyder på att om manskulle släppa detta, så är det delar av ochdelar av och möjligen delar av Östergötlandsom skulle klara sig. I övrigt klarar vi intesituationen.Samtidigt handlar det också om att ge möjligheterför bönderna. Vår ambition är att så många böndersom möjligt skall kunna bo kvar på sina gårdar ochfå en utkomst för sig och sin familj.