bet · GM01BoU3 · 1999-01-26 00:00:00 — Utskottet finner inte nu skältill annat ställningstagande och avstyrker motion1998/99:Bo402 (v) yrkande 3 i motsvarande del.En förutsättning för att ett förvärv skall bliföremål för tillståndsprövning är att fastighetenskall vara taxerad som hyreshusenhet. Fastighetersom är bebyggda med radhus är normalt taxerade somsmåhusenhet och omfattas då inte av förvärvslagensbestämmelser. En utvidgning av förvärvslagen tillatt också omfatta fastigheter bebyggda medhyresradhus har av regeringen i den nämndapropositionen bedömts vara svår att utforma så attden endast träffar de förvärv av småhus som det ärangeläget att pröva. Det skulle enligt regeringeninte vara acceptabelt att lagen fick en sådanutvidgning att den omfattar ett mycket stort antalförvärv där det inte finns något prövningsbehov.Utskottet delar den bedömning regeringen gjorde omförvärvslagens tillämpning på hyresradhus ochavstyrker motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 3 imotsvarande del.BostadsförvaltningI motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 5 föreslås attingripande med stöd av bostadsförvaltningslagenskall kunna ske på ett tidigare stadium och på ettmildare sätt genom att en förvaltningsanmärkningskall kunna riktas mot fastighetsägaren.Motionärerna vill genomföra ett förslag som Boverketlämnat i sitt remissvar över utredningsbetänkandetÖversyn av förvärvslagen och hyreslagen (SOU1996:148).Regeringen fann i den proposition som bygger pånämnda betänkande det tveksamt om behovet av enmildare sanktionstyp är så stort och pekade på de ipropositionen föreslagna utökade möjligheterna förhyresgästerna att enligt hyreslagen begäraåtgärdsföreläggande och de föreslagnaändringarna i förvärvslagen. Regeringen ansåg motden angivna bakgrunden att ytterligare erfarenheterborde vinnas av hyreslagens och förvärvslagenssanktionssystem innan en skärpning avbostadsförvaltningslagen övervägs (prop.1997/98:46).Utskottet anser att det inte nu finns anledning attöverväga den i motionen föreslagna förändringen avbostadsförvaltningslagen. Ytterligare erfarenheterav hyreslagens och förvärvslagens tillämpning med denyligen genomförda förändringarna bör vinnas innanman överväger en skärpning avbostadsförvaltningslagen. Utskottet avstyrkersåledes motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 5 omytterligare möjligheter till ingripande enligtbostadsförvaltnings-lagen.BostadsrättPersonligt låneansvar för bostadsrättshavarenI motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 i motsvarandedel föreslås att varje bostadsrättshavare skallansvara för sin del av hela bostadsrättsföreningensbelåning. Bostadsrättshavaren skulle därmed kunnatillgodogöra sig privatpersonens rätt att dra avräntekostnader i inkomstdeklarationen.Det föreligger inte något hinder enligtbostadsrättslagen för en bostadsrättsförening attordna det så att medlemmarna i stället förföreningen tar upp lån för en ny- eller ombyggnad avföreningens hus. Vid föreningsbildningen kan t.ex.insatserna sättas så att föreningen inte behöverlåna upp något kapital. I departementspromemorianFörstärkt bostadsrätt (Ds 1994:59) föreslogs attmöjligheter skulle införas för en ny typ avbostadsrättsförening i vilken bostadsrättshavarnaskulle svara för lånen och att föreningen skulleförbjudas att ta lån och inteckna fastigheten.Regeringen har inte funnit skäl att föra frampromemorieförslaget till riksdagen.Bostadsrättsutredningen skall analysera vilkaproblem ett system med differentierade insatser kaninnebära och om ett sådant system närmare börregleras i lagen (dir. 1996:10 och 1997:116).Utredningen skall också överväga om det skall finnasfrån föreningslagen avvikande regler bl.a. vadgäller en höjning av insatserna.Utskottet finner inte skäl att förorda lagstiftningdär det görs till regel att de enskildabostadsrättshavarna personligen skall ansvara för deskulder som gäller huset. Däremot kan det finnasfördelar med att varje bostadsrättshavare harmöjlighet att efter eget val betala en större insatseller göra annat kapitaltillskott mot att hanerhåller en lägre årsavgift. Sådana ordningartillämpas av en del föreningar. Problem ochandra svårigheter i förhållande till nuvarandelagstiftning kan dock uppstå. En lagreglerad ordningkan därför vara av värde. Bostadsrättsutredningensöverväganden bör avvaktas innan närmaretar ställning i de nu aktualiserade frågorna.Mot den angivna bakgrunden avstyrker utskottetmotion /99:Bo237 (kd) yrkande 10 i motsvarandedel om ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren.Utskottet vill i detta sammanhang anmärka attutskottet inte behandlar förslaget ur skatterättsligsynvinkel.PantvärdeI motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarandedel framförs krav på vissa åtgärder som förbättrarbostadsrättens pantvärde. Det gäller att enlångivare som tar i anspråk en pantsatt bostadsrättbör få en ovillkorlig rätt till inträde i föreningenoch till andrahandsuthyrning. Vidare gäller att enbostadsrättsförenings fordran på förfallna avgifterinte bör prioriteras framför andra fordringar.Riksdagen beslutade om vissa ändringarav bostadsrättslagen som syftar till att stärkabostadsrättens pantvärde (bet. 1995/96:BoU3). Genomdenna lagstiftning, som trädde i kraft den 1 januari1996, har en juridisk person tillagts en rätt attunder utöva bostadsrätten utan att varamedlem i föreningen, om den juridiska personen harförvärvat bostadsrätten vid exekutiv försäljningeller tvångsförsäljning och då hade panträtt ibostadsrätten. Till denna rätt är kopplad en rättatt upplåta den i bostadsrätten ingående lägenheteni andra hand. Denna lagtekniska lösning har delvissom förebild de regler som gäller dödsbons rätt attutöva bostadsrätt efter en avliden.I samma lagstiftningsärende infördes en legalpanträtt för föreningen omfattande fordran påförfallna avgifter. Genom regleringen erhöllföreningen, jämfört med tidigare, en mindreomfattande rätt till företräde i förhållande till enpanthavare för fordringar gentemotbostadsrättshavaren.Ett motionsförslag med samma innebörd som det somnu väckts behandlade vid sittställningstagande till de nya reglerna. Utskottetanförde då sammanfattningsvis bl.a. följande. Debetänkligheter som är förknippade med attpanthavaren inte har rätt till medlemskap är inte avsådan styrka att någon annan lösning bör väljas.Tidsbegränsningen av rätten att utnyttjabostadsrätten är skälig eftersom bostadsrättslageninte ger juridiska personer någon rätt tillmedlemskap. Fysiska personers lån med bostadsrättensom säkerhet är uteslutande personligt betingade ochbehöver därför inte behandlas på samma sätt som enjuridisk persons förvärv. Motionsförslagen avslogsav riksdagen.Utskottet finner inte skäl att nu ändra sittredovisade tidigare ställningstagande. Medhänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotion /99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarandedel beträffande en panthavares rätt till medlemskapoch andrahandsupplåtelse.Utskottet har tidigare intagit den ståndpunkten attomfattningen av den legala panträtten utgör en braavvägning mellan å ena sidan föreningens intressenoch å andra sidan panthavarens krav att erhållabetalning för sin fordran (bet. 1995/96:BoU3).Utskottet finner inte heller på denna punkt skältill annat ställningstagande. Utskottet avstyrkermed hänvisning till det anförda motion 1998/99:Bo209(m) yrkande 17 i motsvarande del beträffande enbostadsrättsförenings förmånsrätt.I motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 imotsvarande del föreslås en utvärdering av 1996 årsändringar om en förstärkning av bostadsrättens värdesom pant. Enligt motionärerna finns det behov avkompletteringar och förtydliganden vad gälleromfattningen av den legala panträtten och köparensförpliktelser vid överlåtelse av bostadsrätt.De regler som motionärerna föreslår utvärderadeträdde i kraft . Utan att gå in påbehovet av en utvärdering anser utskottet att de nyareglerna varit i kraft alltför för att detskall vara meningsfullt att göra en utvärdering.Därtill kommer att lämnatett förslag till införande av ettbostadsrättsregister och ett helt nytt system förpantsättning. UtredningsbetänkandetBostadsrättsregister (SOU 1998:80) har varit ute påremiss och är nu föremål för vidare beredning inomRegeringskansliet. De av Bostadsrättsutredningenföreslagna förändringarna avser att höjabostadsrättens värde som pant. Även om förslagetinte direkt tar sikte också på de enskildheter iregelsystemet som nämns i motionen bör dockriksdagens ställningstagande om en utvärdering anståtill dess att man vet hur pantsättningssystemetskall se ut. Utskottet avstyrker på anförda skälmotion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 i motsvarandedel om en utvärdering av lagändringaravseende bostadsrättens pantvärde.I motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10 imotsvarande del föreslås ett inrättande av ettallmänt bostadsrättsregister där ägare ochpantsättningar finns införda.Av vad som sagts ovan har framgått att frågan omett centralt bostadsrättsregister är föremål förberedning inom . Resultatet av detpågående beredningsarbetet bör avvaktas innanriksdagen tar ställning till om ett centraltbostadsregister skall införas. Utskottet avstyrkermed det anförda motion 1998/99:Bo237 (kd) yrkande 10i motsvarande del om ett centraltbostadsrättsregister.Villkor för ändringar av stadgarnaI motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 18 föreslås attmedlemmarnas inflytande över sinabostadsrättsföreningar bör stärkas genom att andravillkor för ändringar av föreningsstadgarna än desom framgår av bostadsrättslagen skall varaogiltiga.I bostadsrättslagen anges att om det i en föreningsstadgar intagits något villkor för ändring avstadgarna utöver vad som följer av lagen så gällerdet villkoret (9 kap. 24 § bostadsrättslagen). Ettexempel på ett villkor av detta slag är att en vidsidan av en bostadsrättsförening ståendebostadsrättsorganisation skall godkänna ett beslutom stadgeändring.Senast under förra (bet. 1997/98:BoU7)avstyrkte utskottet en motsvarande motion medmotiveringen att det får anses vara en fråga förmedlemmarna i en bostadsrättsorganisation att självabesluta om organisationen skall ha det inflytandeett i motionen åsyftat stadgevillkor ger.Utskottet finner inte anledning att ändra sittställningstagande och avstyrker motion 1998/99:Bo209(m) yrkande 18 om en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgar.Ombildning till bostadsrättFörbudet mot dubbelupplåtelseI motion 1998/99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarandedel föreslås att förbudet mot dubbelupplåtelseslopas i de fall kommun eller kommunala bolagombildar huset till bostadsrätt i syfte attombildning skall underlättas. Enligt motionärerna ärökad ombildning till bostadsrätt särskilt angelägeti ensidigt sammansatta bostadsområden, vilka ofta ärdominerade av kommunalt ägda hyreshus.Förbudet mot dubbelupplåtelse innebär attbostadsrätt inte får upplåtas till en lägenhet somär upplåten med hyresrätt (4 kap. 3 §bostadsrättslagen). Bostadsrätt kan dock upplåtastill en hyresgäst som vill att lägenheten skallomvandlas till bostadsrätt. Förbudet kan i vissafall försvåra ombildningen till bostadsrätt.Förbudet har behandlats vid många olika tillfällen.Bl.a. skedde det i en departementspromemoria om s.k.bostadsrättsoptioner m.m. (Ds 1993:54). Ipromemorian bedömdes att förbudet inte skulle tasbort eftersom detta skulle kunna innebära oklarheteroch missförstånd som i sin tur skulle kunna ledatill rättsförluster för hyresgäster ibostadsrättslägenheter. Bakgrunden till denbedömningen står att finna i att hyreslagen i vissaavseenden särreglerar uthyrning avbostadsrättslägenheter, bl.a. vad gällerhyresgästens besittningsskydd.Utskottet har tidigare avstyrktmotsvarande motionsyrkande (senast i bet.1997/98:BoU7). Utskottet har då ansett att negativaeffekter skulle uppstå om förbudet togs bort helteller delvis. Det befarades att risken föroklarheter och missförstånd skulle kunna leda tillrättsförluster för hyresgästerna ibostadsrättslägenheter. Ett partiellt förbud skulledessutom, för att skydda hyresgästerna, behövamedföra ett förbud för kommunen eller dess bolag attöverlåta bostadsrätten.Utskottet finner inte anledning att ändrauppfattning i frågan. Utskottet avstyrker motion1998/99:Bo209 (m) yrkande 17 i motsvarande del omett partiellt upphävande av förbudet motdubbelupplåtelse.Minoritetsskydd vid ombildning m.m.I motion 1998/99:Bo407 (s) yrkande 2 föreslås ettminoritetsskydd för de i ett hus boendehyresgästerna mot en ombildning till bostadsrätt.Motionärerna anser att skyddet kan utformas genomett krav på att en kvalificerad majoritet avhyresgästerna skall stå bakom omvandlingen. Genomsamma motion, yrkande 7, föreslås att en utvärderingskall göras av konsekvenserna av en ökad ombildningav hyresrätter till bostadsrätter, t.ex. vad gällereffekterna för dem som bor kvar med hyresrättavseende underhåll, grannosämja, bytesmöjligheteroch den ökade otrygghet en bostadsrättsföreningutgör såsom en mindre och oerfaren hyresvärd.Vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt bildarhyresgästerna en bostadsrättsförening som förvärvarfastigheten. Därefter upplåter föreningenlägenheterna med bostadsrätt till de hyresgäster somönskar detta. beslut attförvärva fastigheten måste fattas på stämman ochkräver för sin giltighet att hyresgästerna i mer änhälften av de uthyrda lägenheterna som omfattas avförvärvet har gått med på beslutet. Det krävsdessutom att dessa hyresgäster är medlemmar iföreningen (9 kap. 19 § bostadsrättslagen). Genomsärskild lagstiftning har hyresgästerna före andraköpare rätt att förvärva den fastighet de bebor. Enförutsättning för att denna rätt skall kunna utövasär att hyresgästerna i mer än hälften avlägenheterna skriftligen har förklarat sigintresserade av en ombildning (3 § lagen, 1982:352,om rätt till fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt).De nu nämnda kraven på enkel majoritet infördes den1 . hade gällt ett krav på enmajoritet om två tredjedelar. Regelförändringengjordes för att underlätta ombildning av hyresrätttill bostadsrätt.Hyresgästernas riksförbund har i en skrivelse tillregeringen påtalat att ombildningar till bostadsrättkan vara förenade med problem. Ett problem sadesvara att motsättningar uppstår mellan hyresgästersom vill delta i ombildningen och sådana som intevill delta. Ett annat problem är att de hyresgästersom vill bli bostadsrättshavare kan få svårigheteratt finansiera förvärvet och förvaltningen avfastigheten, om inte en större majoritet deltar iombildningen. Detta kan leda till att det sedvanligaunderhållet eftersätts i de lägenheter som ävenfortsättningsvis skall upplåtas med hyresrätt. Enhyresgäst som vill byta bostad kan också få detsvårt att finna en person som är villig att flyttain som hyresgäst i ett hus som ägs av enhyresgästbildad bostadsrättsförening. Regeringen harmot bakgrund av vad som sagts funnit anledningatt se över de nämnda reglerna. En särskild utredareskall utvärdera vilka effekter sänkningen avmajoritetskraven fått i praktiken dels för dehyresgäster som inte deltar i en ombildning, delsför hyresmarknaden i övrigt. Om utvärderingen gerskäl för det skall utredaren överväga ändringar i deaktuella bestämmelserna. Uppdraget skall redovisassenast (dir. 1997:97).Motionsyrkandet om ett minoritetsskydd förhyresgästerna mot en ombildning till bostadsrätt kananses tillgodosett genom det nu pågåendeutredningsarbetet. Motion 1998/99:Bo407 (s) yrkande2 avstyrks med hänvisning till detta. Utskottet villi detta sammanhang erinra om att vissa frågor omutförsäljningar av kommunalt ägda bostäder ärföremål för beredning inom medanledning av ett tillkännagivande gjort påförslag av bostadsutskottet (bet. 1998/99:BoU1).Utskottet finner inte tillräckliga skäl för attföreslå en utvärdering av den frågeställningmotionärerna väckt med en vidare uppläggning än denämnda utredningsdirektiven innehåller. Motion1998/99:Bo407 (s) yrkande 7 om en utvärderingrörande ombildningen till bostadsrätter avstyrksdärför.Råd och stöd vid föreningsbildningI syfte att stimulera ombildningen tillbostadsrätter så att olika upplåtelseformer kommeratt finnas i bostadsområdena föreslås i motion1998/99: Sf608 (c) yrkande 18 att extra insatserskall göras för att stödja, hjälpa och informerakring hur man bildar bostadsrättsföreningar.Olika tjänster i samband med ombildning tillbostadsrätt tillhandahålls bl.a. av de centralabostadsrättsorganisationerna. Enligt utskottetsmening finns inte tillräckliga skäl för att statenskulle göra särskilda insatser vad gäller stöd,hjälp och information kring hur man bildar enbostadsrättsförening. Utskottet avstyrker därförmotion 1998/99:Sf608 (c) yrkande 18 om råd och stödvid föreningsbildning.Bostadsanvisning m.m.Två motioner behandlar frågor ombostadsanvisningsrätt och därmed närbesläktadefrågor.I motion 1998/99:Bo208 (v) yrkande 3 föreslåslagstiftning med syfte att bostadspolitiken skallfinnas på den politiska agendan i kommunerna. Enförstärkt och utvecklad lagstiftning bör införas,bl.a. avseende anvisningsrätt och bostadsförmedling.I motion 1998/99:Bo208 (v) yrkandena 7-9 föreslås enlagstiftad bostadsanvisningsrätt som skall gällabåde kommunala och privata bostadsföretag. Enligtmotionärerna kan en sådan lagstiftning jämte andraåtgärder skapa förutsättningar för allsidigtsammansatta bostadsområden och förstärka deresurssvaga hushållens möjligheter påbostadsmarknaden. Motionärerna föreslår att jämtebostadsanvisningslagen ocksåbostadsförsörjningslagen återinförs, vilket bl.a.innebär krav på en obligatorisk bostadsförmedlingoch att bostadsförsörjningsprogram upprättas.I motion 1998/99:Bo236 (mp) yrkande 1 i motsvarandedel föreslås att ger regeringen till kännaatt det inte skulle vara främmande att införa enbostadsanvisningslag, om det inte på frivillighetensväg går att nå fram till att ge kommunernas invånarerätt till en bostad.Bostadsutskottet delar - liksom utskottet vidupprepade tillfällen tidigare också givit uttryckför - den oro som framkommer i motionerna över deproblem som vissa hushåll har att komma in på denordinarie bostadsmarknaden. Många ungdomar ochhushåll med begränsade ekonomiska resurser är i daghänvisade till osäkra hyresförhållanden medandrahandskontrakt eller andra tillfälligalösningar. Förutsättningarna på bostadsmarknadenvarierar starkt över landet. I vissa delar ärtillgången på hyresbostäder mycket god.En självklar strävan bör givetvis vara att en godbostadsförsörjning kan tryggas även på orter med högefterfrågan och för hushåll med begränsadeekonomiska resurser.Frågor om det ansvar som kommunerna respektiveövriga parter på bostadsmarknaden har förbostadsförsörjningen har under de senaste årenövervägts i olika sammanhang. En fråga som därvidvarit central är ansvaret för bostadsförsörjningenför de grupper som har svårt att av egen krafthävda sina intressen. Diskussioner har förts i dennafråga mellan företrädare för Inrikesdepartementetoch bostadsmarknadens parter. Vidare har denbostadspolitiska utredningen i sitt slutbetänkande(SOU 1996:156) övervägt frågan om kommunernas ansvaroch styrmedel i sammanhanget. Utredningen ansågvisserligen att det inte fanns skäl att gekommunerna lagstödd möjlighet till förmedlingsrättför privata hyresbostäder men att kommunerna böråterfå en sådan möjlighet om deras förmåga attuppfylla sitt bostadssociala ansvar allvarligthotas.De i motionerna aktualiserade frågorna omkommunernas ansvar för bostadsförsörjningen togs uppi den proposition om bostadspolitiken som riksdagenbehandlade . Utskottet avstyrkte vid sinberedning av propositionen ett motionsförslagomfattande bl.a. att bostadsförsörjningslagen liksombostadsanvisningslagen skulle återinföras (bet.1997/98:Bo10). Utskottet ansåg att även om denrättsliga regleringen av kommunernasbostadspolitiska ansvar har en delvis annanutformning än tidigare innebär detta inte attansvaret skulle ha förändrats på något avgörandesätt. Kommunernas möjligheter att engagera sigföljer av kommunallagens bestämmelser ochskyldigheterna av bestämmelserna isocialtjänstlagen. Utskottet konstaterade också attdet är möjligt för kommunerna att ävenfortsättningsvis vidta olika bostadspolitisktmotiverade åtgärder såsombostadsförsörjningsplanering och bostadsförmedling.Utskottet ansåg att de styrmedel kommunerna förfogaröver får bedömas vara tillräckliga och att de därförinte nu bör ändras.Den av regeringen tillsattabostadssociala beredningen skall följa utvecklingenpå det bostadssociala området och lämna förslag tillåtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper påbostadsmarknaden. Beredningen skall lämna förslagtill åtgärder för den händelse att situationen påbostadsmarknaden utvecklas på ett sådant sätt attkommunerna inte genom samarbete med fastighetsägarnakan uppfylla sitt bostadssociala ansvar.Utgångspunkten för beredningens arbete skall vara enbostadssocial kartläggning av situationen påbostadsmarknaden. Beredningen skall vara verksamintill utgången av år 2000.Bostadsutskottet anser att den bostadssocialaberedningens arbete bör avvaktas och finner därförinte skäl att nu ändra sitt tidigareställningstagande. Motionerna 1998/99:Bo208 (v)yrkandena 3 och 7-9 samt 1998/99:Bo236 (mp) yrkande1 i motsvarande del som berör olika frågor ombostadsanvisning m.m. avstyrks därför.I motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 1 föreslås atten bostadssökande som vill hyra en lägenhet men somfått ett oskäligt nej av den tilltänkta hyresvärdenskall ha möjlighet att få hyresvärdensställningstagande överprövat.Motionärernas förslag avser att hjälpa enbostadssökande som drabbas av olika former avdiskriminering eller på annat sätt av osakliga skälblir vägrad att hyra en lägenhet. Det kan ocksågälla att hyresvärden ställer upp oskäliga villkorför uthyrningen som hyresgästen inte kan eller villuppfylla, t.ex. i fråga om borgen. Motionärernassyften är i och för sig vällovliga. mening skulle dock en bostadssökande somav oacceptabla skäl nekas att hyra en lägenhetknappast bli hjälpt av en möjlighet att föra talanmot hyresvärdens ställningstagande eftersomlägenheten inte skulle vara ledig när ett avgörandeav tvisten föreligger. Enligt utskottets mening bördet inte komma i fråga att i lagstiftningen införapraktiskt verkningslösa instrument. Utskottetavstyrker därför motion 1998/99:Bo402 (v) yrkande 1om rätten att hyra en lägenhet. beträffande bruksvärdessystemetatt avslår motionerna 1998/99:Bo208 yrkande 4,1998/99: Bo209 yrkande 15, 1998/99:Bo407 yrkande4 och 1998/99:Bo410,res. 1 (m)res. 2 (v)2. beträffande hyressättningen avvårdbostäderatt avslår motion 1998/99:Bo405,3. beträffande dröjsmål medhyresbetalningenatt avslår motion 1998/99:Bo402 yrkande 2,4. beträffande hyresgästinflytande vidombyggnadatt med anledning av motion 1998/99:Bo402 yrkande4 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,res. 3 (m, kd, c)5. beträffande hyresvärdens ansvar förallergiframkallande ämnenatt avslår motion 1998/99:Bo509 yrkande 6,6. beträffande porrklubbsverksamhet somgrund för uppsägningatt avslår motion 1998/99:A807 yrkande 16,res. 4 (kd, mp)7. beträffande förhandlingsersättningatt avslår motion 1998/99:Bo406,res. 5 (v)8. beträffande självförvaltningatt avslår motionerna 1998/99:Sf608 yrkande 17 och1998/99:Sf634 yrkande 14,res. 6 (kd, c)9. beträffande förvärvslagens tillämpningvid aktie- och andelsförvärvatt avslår motion 1998/99:Bo402 yrkande 3 imotsvarande del,res. 7 (v)10. beträffande förvärvslagens tillämpningpå hyresradhusatt avslår motion 1998/99:Bo402 yrkande 3 imotsvarande del,11. beträffande ytterligare möjlighetertill ingripande enligtbostadsförvaltningslagenatt avslår motion 1998/99:Bo402 yrkande 5,12. beträffande ett personligt låneansvarför bostadsrättshavarenatt avslår motion 1998/99:Bo237 yrkande 10 imotsvarande del,res. 8 (kd)13. beträffande en panthavares rätt tillmedlemskap och andrahandsupplåtelseatt avslår motion 1998/99:Bo209 yrkande 17 imotsvarande del,res. 9 (m)14. beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrättatt avslår motion 1998/99:Bo209 yrkande 17 imotsvarande del,res. 10 (m)15. beträffande en utvärdering av 1996 årslagändringar avseende bostadsrättens pantvärdeatt avslår motion 1998/99:Bo237 yrkande 10 imotsvarande del,res.