bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Vidare bör medel från dettautgiftsområde användas för en satsning på kärnsäkerhet i öst.Näringsutskottets yttrandeNäringsutskottet tillstyrker i sitt yttrande (NU3y) regeringens förslag ochavstyrker motionerna.Företrädarna för Moderata samlingspartiet, , liberalerna tillstyrker i avvikande meningar förslageni respektive partimotion.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har inget att invända mot näringsutskottetsställningstagande till propositionens och motionernas förslag. I enlighetmed vad utskottet anfört i avsnitt 2.4.3 sammanfattandebedömning av bud-getförslagen tillstyrks vårpropositionens förslag tillpreliminära utgiftsramar för utgiftsområdet . Motionernasförslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer i avsnitt 3.29 med en samlad redovis-ning av utgifternas fördelning på utgiftsområden.3.25 Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerUtgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner ochlandsting. Bidragen lämnas främst i form av ett allmänt finansiellt stödtill kommuner och landsting, men även för att, i kombination med avgifterfrån kommuner och landsting, åstadkomma likvärdiga ekonomiskaförutsättningar mellan kommuner respektive landsting.För år 1999 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet uppgå till 102733 miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitten 1.5.3 och 7.4) anför regeringen att den ienlig-het med tidigare utfästelser tillför skolan, vården och omsorgenytterligare . Utöver detta föreslås att de 200kronorna i statlig inkomstskatt, som utgår på fysiska personersförvärvsinkomst, även för skall tillfalla kommuner och landsting.Från och med år 2001 föreslås att kommuner och landsting skall tillförasytterligare utöver de som aviseradesi samband med budgetproposi-tionen . Detta tillskott bör enligtregeringen bl.a. användas till att underlätta införandet av förändringar iutjämningssystemet samt bidra till finansiering för att stegvis genomföraen allmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. För de senare avsätts därför1,under ut-giftsområde 2001 och 1,3 miljarderkronor . Regeringen pre-senterar också i en särskild propositionförslag till förändringar i utjämnings-systemet för kommuner och landstingfrån . Till följd av de föränd-ringar som kommer att ske inomförsvarsområdet beräknas dessutom 1 mil-jard kronor tillförasutgiftsområdet år 2002.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i efterföljande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 102 217 +24 862 -75 +1 194-2 5002001 104 697 -10 057 -900 -122-4 4002002 106 317 +2 409 -1 420 -178-6 200MotionernaModerata samlingspartiet hävdar i motion Fi14 att den ekonomiska politiksom partiet förordar skapar förutsättningar för ett snabbare växande skatte-underlag och en bättre produktivitetsutveckling. Detta tillsammans med bl.a. minskade kostnader skapar utrymme för en sänkning av kommunalskatten.För att möjliggöra en sänkt kommunalskatt i hela landet föreslås också attstaten övertar finansieringsansvaret 2001 samt att ennationell skolpeng införs. Därmed avlastas enligt motionen kommunen kost-nader motsvarande en sänkning av den kommunala utdebiteringen med igenomsnitt och med ytterligare . Givet en bättreekonomisk utveckling bedöms statsbidragen vara oförändrade ochdärefter reduceras med och med ytterligare 4miljarder kronor . I motionen understryks att Moderata samlingspar-tiet står bakom finansieringsprincipen. Ökade kostnader genom statliga be-slut eller skattesänkningar som påverkar det kommunala skatteunderlagetskall således kompenseras fullt ut. Motionärerna framhåller därför att fullkompensation lämnas för förslagen om grundavdrag för barn vid den kom-munala beskattningen, för förvärvsavdrag vid den kommunala beskattningenoch för andra skatteförslag.Kristdemokraterna anser i motion Fi15 att kommunernas skatteintäkter harutvecklats mycket ogynnsamt som en följd av de suc-cessivt ökade allmänna egenavgifterna. Vidare har också kommunernaskostnader för socialbidrag ökat. Mot bakgrund bl.a. därav anser partiet attdet är bra att regeringen höjer statsbidragen och återställer en del av denreala resursindragning som skett. Motionärerna hävdar att de harhögre ambitioner än regeringen bl.a. vad gäller kvaliteten i grundskolanoch antalet vårdplatser,vilket sägs motivera ökade statliga resurser påkort sikt. På lång sikt är det dock enligt motionärerna endast en starksysselsättningsutveckling som i kombination med fortsatta strukturreformerkan trygga verksamheten inom kommunsektorn. Mot bakgrund av detta föreslåsytterligare ett tillskott för kommunsektorn utöver de medel som regeringenanslår . Det kommunala utförsäljningsstopp avbostadsbolag som regeringen avser att införa bör avskaffas.Kommunsektorn påverkas också indi-rekt av en rad förändringar som partietvill genomföra. Dessa effekter före-slås bli reglerade enligtfinansieringsprincipen. Det skattebortfall som upp-står till följd avförslaget om ett höjt grundavdrag föreslås dock inte regleras som enramförändring på utgiftsområdet utan i stället på statsbudgetensinkomstsida som en inkomstminskning för staten under inkomsttitel 1111Fysiska personers inkomstskatt.Centerpartiet avvisar i sin motion Fi16 regeringens förslag att det fastabeloppet vid beskattning av fysiska personers förvärvsinkomster skall till-falla kommunen. Kommunerna bör i stället tillföras medel enligt generellaregler genom ökade anslag för ökade satsningar på vård, skola och omsorg.Vidare föreslås ökade medel till assistans för åren 2001 och2002. Anslaget till generella bidrag till kommunerna föreslås minska föråren 2000-2002.Folkpartiet liberalerna anser i motion Fi17 att kvaliteten i verksamheteninom vård, skola och omsorg måste höjas. Det viktiga är inte vem som pro-ducerar tjänsten utan att den är bra. I stället för ökade statsbidragbehövs enligt motionärerna reformer, där mer av verksamhetenkonkurrensutsätts genom upphandlingar, entreprenader och privat drivenverksamhet med offentlig finansiering. En avveckling av kommunala bolag geren sundare konkurrens och därmed fler jobb. Regeringens förslag till atthäva det kom-munala skattestoppet anser komma vid fel tillfälleoch avvisas därför. avvisar också den föreslagna maxtaxan inombarnomsor-gen och därmed det föreslagna extra statsbidraget för . Istället föror-das en reformering av barnstödet genom högre barnbidrag samtskattesänk-ningar och minskade inkomstprövade bostadsbidrag. Vidareföreslås i motio-nen att assistansersättningen åter förstatligas och attmedlen till den s.k. kommunala bostadsakuten minskas.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet anser att de ökade resurserna som gått till kommuner ochlandsting har skapat goda förutsättningar för en utveckling av kvaliteteninom vården, skolan och omsorgen. vill utskottet betona vikten avett fortsatt arbete för att omstrukturera den kommunala verksamheten så attskolan, vården och omsorgen fortsätter att utvecklas. De ökade resurstill-skotten till den kommunala sektorn bidrar enligt utskottet till enförstärkning av kärnverksamheten så att bl.a. väntetiderna i hälso- ochsjukvården kan bli kortare och att kvaliteten inom äldreomsorgen förbättras. Med de ökade statsbidragen har också enligt utskottet förutsättningarnaförbättrats att uppnå ekonomisk balans . Utskottet kan därmed intetillstyrka förslag att ersätta de ökade statsbidragen medenligt utskottet osäkra refor-mer.Den beräkning som görs i motion Fi14 av de kommunalpolitiska effekter-na aven bättre ekonomisk politik till följd av en moderat politik kan inteutskottet godta som en realistisk bedömning. I motionen hävdas att genomatt bl.a. utsätta den offentliga sektorn för konkurrens kan en positivproduktivi-tetsutveckling åstadkommas motsvarande 16,8 miljarder för åren2000-2002.Enligt i motion Fi15 skall ytterligare medel, utöver re-geringens förslag, tillföras kommunsektorn genom ökade statsbidrag. För attdetta skall kunna genomföras enligt föreslagen ramförändring på utgiftsom-rådet förutsätts bl.a. att barnomsorgskostnaderna inom kommunerna minskar isamband med att ett vårdnadsbidrag införs. Utskottet anser inte att motio-nens ekonomiska bedömningar är realistiska.Utskottet tillstyrker vårpropositionens förslag till preliminärautgiftsramar för utgiftsområdet . harockså tidigare i betänkandet (avsnitt 2.4.3) redovisat sin sammanfattandebedömning av budgetförslagen och därvid tillstyrkt regeringens förslag.Motionernas för-slag till alternativa ramar avstyrks.3.26 Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Utgiftsområdet omfattar räntor på statsskulden, oförutsedda utgifter samtRiksgäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuld-förvaltning. De på utgiftsområdet uppförda anslagen omfattas inte av detstatliga utgiftstaket.För 1999 beräknas de totala utgifterna på utgiftsområdet till 92 874 miljo-ner kronor.VårpropositionenRegeringen räknar med kraftigt minskade ränteutgifter . Minsk-ningen förklaras enligt propositionen framför allt av stora amorteringarpå statsskulden till följd av försäljning av statliga bolag samtöverföringar från AP-fonden i samband med ålderspensionsreformen.Förslag till ram för utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.Belopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 77 405 ±0 -100 ±0-2 5002001 73 089 ±0 -500 ±0-3 0002002 52 917 ±0 -1 500 ±0-3 500MotionernaKristdemokraterna vill i motion Fi15 öka försäljningen av statliga företagunder den kommande treårsperioden med netto 10, 20 respektive 30 miljar-derkronor mer än regeringen, vilket ytterligare minskar upplåningsbehovet ochdärmed även räntekostnaderna för statsskulden.Centerpartiet för i motion Fi16 upp samma nivå på utgiftsområdet som re-geringen men räknar med en lägre amortering av statsskulden än regeringenpå grund av att partiet vill använda en del av intäkterna frånförsäljningen av för utbyggnad av ett finmaskigtfiberoptiknät. ramberäkning påverkas också av att partietvill sälja ut ytterligare statlig verksamhet, såsom apoteken frånApoteksbolaget.Folkpartiet liberalerna framhåller i motion Fi17 att det finns möjlighettill företagsförsäljningar utöver vad regeringen räknar med. Bl.a. kanstaten sälja ut resterande ägarandel i det nya bolaget kan då amorteras vilket ytterligare minskar ränteutgifterna.Finansutskottets ställningstagandeI enlighet med vad utskottet anfört i avsnitt 2.4.3 samman-fattande bedömning av budgetförslagen tillstyrks vårpropositionens förslagtill preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet . Motio-nernas förslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer iavsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning påutgiftsområden.3.27 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenUtgiftsområdet avser avgift till Europeiska unionens allmännabudget (EU-budgeten).De totala utgifterna 1999 beräknas uppgå till 22 631miljoner kronor.VårpropositionenI vårpropositionen (avsnitt 7.4) anges att EU-budgeten beslutas årligeninom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak, s.k. finansielltperspektiv. Nivån för det finansiella perspektivet grundas på rådets beslutom gemenskapernas egna medel (94/728/EG, Euroatom), vilket bl.a. angertaket för medlemslän-dernas finansieringsansvar för budgeten. Det nuvarandefinansiella perspek-tivet gäller t.o.m. år 1999.Inom ramen för Agenda 2000 beslutades vid toppmötet i i mars 1999dels ett nytt finansiellt perspektiv, dels att beslutet om egna medel skalländras så att ett nytt beslut kan träda i kraft . Detfinansiella perspektivet ingår i det interinstitutionella avtalet mellanrådet och parla-mentet. Perspektivet är alltså slutligt fastställt förstsedan båda institutionerna godkänt det nya avtalet.Det nya finansiella perspektivet skall gälla . Iförhållan-de till det nuvarande finansiella perspektivet innebär beslut en lägre nivå för EU15 som andel av bruttonationalinkomsten (BNI). Taket av BNI enligt det nu gällande finansiellaperspektivet sänks således till av BNI för . Taket för EU15år 2006 uppgår till av BNI. Om marginalen för utvidgningen beaktasuppgår dock nivån 2006 till av BNI.Den ram som föreslås för utgiftsområde 27 baseras inte på Europeiska rå-dets beslut, utan på en årlig ökning av EU-budgetens utgifter på i nomi-nella termer (realt) , vilket ungefär motsvarar ut-vecklingen . Regeringen anser att detta också är ett rimligtantagande om budgetens utveckling. Beräkningen beaktar även förutseddakurseffekter, utfallskorrigeringar m.m. Härigenom görs en beräkning som ärkonsistent med hur utgiftsområde 27 har hanterats.Propositionens och oppositionspartiernas förslag till preliminär ramnivåför utgiftsområdet redovisas i följande tabell.Förslag till ram för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapenBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 19 435 ±0 ±0 ±0±02001 21 454 ±0 ±0 ±0±02002 22 269 ±0 ±0 ±0±0Som framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagit någonannan ram än regeringens.Finansutskottets ställningstagandeI enlighet med vad utskottet anfört i avsnitt 2.4.3 samman-fattande bedömning av budgetförslagen tillstyrks vårpropositionens förslagtill preliminära utgiftsramar för utgiftsområdet . Motio-nernas förslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer iavsnitt 3.29 med en samlad redovisning av utgifternas fördelning påutgiftsområden.3.28 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenUtgifterna omfattar dels ålderspension i form av allmän tilläggspension (ATP), dels ålderspension i form av folkpension till pensionärer som ävenuppbär ATP. redovisades även utgifterna för arbetsskade-försäkring och delpension vid sidan av statsbudgeten men redo-visas dessa i stället på anslag under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghetvid sjukdom och handikapp, respektive utgiftsområde 11 Ekonomisk trygg-hetvid ålderdom.De totala utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenår 1999 beräknas uppgå till ca 135 823 miljoner kronor.VårpropositionenRegeringen redovisar (avsnitt 7.4) beräkningar av ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten som visar att utgifterna stiger med ca 10miljarder kronor . Utgifterna styrs i hög grad avantalet pensio-närer och basbeloppet. Varken antalet pensionärer ellerbasbeloppet bedöms emellertid förändras i någon större utsträckning denärmast åren utan i stället förklaras utgiftsökningen av ATP-systemetsmognad, dvs. att äldre pensionä-rer med låg eller ingen ATP ersätts avnytillkommande pensionärer med betydligt högre ATP.Propositionens förslag till preliminär ramnivå för ålderspensionssystemetvid sidan av statsbudgeten redovisas i efterföljande tabell.Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgetenBelopp i miljoner kronorÅr Proposi- Oppositionspartiernas avvikelserfrån propositionens ramtionenModeratasamlings-partietKristdemo-kraternaCenter-partietFolkpartietliberalerna2000 139 464 ±0 ±0 ±0±02001 144 035 ±0 ±0 ±0±02002 149 696 ±0 ±0 ±0±0Som framgår av tabellen har inget av oppositionspartierna föreslagit någonannan ram än regeringens.Socialförsäkringsutskottets yttrandeSocialförsäkringsutskottet har i sitt yttrande (SfU5y) inte något atterinra mot regeringens beräkningar för ålderspensionssystemet vid sidan avstatsbudge-ten för åren 2000-2002.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har inget att invända mot socialförsäkringsutskottets ställ-ningstagande till propositionens och motionernas förslag. I enlighet medvad utskottet anfört i avsnitt 2.4.3 sammanfattandebedömning av budgetförslagen tillstyrks vårpropositionens förslag tillpreliminära ut-giftsramar för utgiftsområdet för åren 2000-2002.Motionernas förslag till alternativa ramar avstyrks. Utskottet återkommer iavsnitt 3.29 med en sam-lad redovisning av utgifternas fördelning påutgiftsområden.3.29 Samlad redovisning av utgifterna på utgiftsområdenFinansutskottets ställningstagandeEn konsekvens av utskottets tidigare ställningstagande till de olikabudgetal-ternativen och till fackutskottens ställningstagande tillutgiftsramar (avsnitt 3.1-3.28) är att utskottet biträder regeringensförslag till fördelning av utgif-ter på utgiftsområden. Utskottet anservidare att beslutsunderlaget är tillfyl-lest för ett preliminärtställningstagande om fördelningen av utgifter på ut-giftsområden för denkommande treårsperioden.Utskottet tillstyrker således yrkande 4 i propositionen. De motionsyrkan-den som är aktuella i detta sammanhang avstyrks. Det gäller Fi14 (m) yrkan-de 5, Fi15 (kd) yrkande 4, Fi16 (c) yrkande 23 samt Fi17 (fp) yrkande 4.Utskottets förslag till preliminär fördelning av utgifterna påutgiftsområden m.m. blir därmed som följer.Tabell 24. Regeringens och finansutskottets förslag till utgiftsramar åren2000-2002miljoner kronor3.30 Indelningen i utgiftsområdenMotionenCenterpartiet föreslår i motion Fi16 (yrkande 5) att skall begäraatt regeringen gör en översyn av indelningen i utgiftsområden gällandeutgifts-områdena 14, 15 och 16. Detta mot bakgrund av att det modernaarbetslivets krav på återkommande utbildning och kompetenslyft skapar behovav en gemensam dörr till utbildning. Motionärerna skriver att det ärsvårt att kombinera insatser bl.a. beroende på att besläktade frågorhanteras av olika myndigheter och departement.Arbetsmarknadsutskottets yttrandeArbetsmarknadsutskottet skriver i sitt yttrande (AU2y) att det utgår ifrånatt frågan om indelning i utgiftsområden kan tas upp i Riksdagskommittén.Kommittén har till uppgift att se över frågor om budgetprocessen m.m. föreslår därmed att motionsyrkandet avstyrks. Center-partiets företrädare biträder i en avvikande mening motionsyrkandet.Utbildningsutskottets yttrandeUtbildningsutskottet hänvisar i sitt yttrande (UbU3y) till vårpropositionendär det framgår att regeringen avser att tillsätta en utredning som skallse över arbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet samt denframtida arbetsmarknadsutbildningen. Vidare skall gränsdragningen mellanreguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning göras tydlig. Därmed före-slår utbildningsutskottet att motionsyrkandet avstyrks. Centerpartietsföreträ-dare biträder i en avvikande mening motionsyrkandet.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet instämmer i arbetsmarknadsutskottets ochutbildningsutskottets konstaterande att de problem som lyfts fram imotionen torde bli belysta i arbete och i den utredningsom regeringen avser att tillsätta. avstyrker därmed motionFi16 (c) yrkande 5.4 Skatter och övriga inkomster4.1 Utvecklingen av statens inkomsterPropositionenStatsbudgetens inkomster består dels av skatter och avgifter, dels avövriga inkomster. Skatter och avgifter svarar för av inkomsternaoch kan grovt delas upp i skatter på inkomst, egendom, varor och tjänstersamt soci-alavgifter. I skatter och avgifter ingår även kommunernasutjämningsavgift, vilken dock helt motsvaras av utjämningsbidraget tillkommunsektorn. redovisas inte betalade utan i stället debiteradeskatter på inkomsttitlar-na för skatt från fysiska personer, juridiskapersoner, socialavgifter och mer-värdesskatt. Om de betalade skatternaavviker från de debiterade uppkommer en s.k. betalningsdifferens. Negativabetalningsdifferenser, som redovisas , kan t.ex. uppkomma om de debiterade skatterna är större än de inbetalade ellervid stora utbetalningar av överskju-tande skatter från tidigare år.Betalningsdifferenserna ingår också som en del av skatter och avgifter.De övriga inkomsterna utgörs i huvudsak dels av inkomster från statensverksamhet, exempelvis inlevererade överskott, överskott frånSvenska Spel och utdelningar av statens aktier, dels av inkomster från för-säljning av statlig egendom, främst aktier, dels av bidrag från Europeiskaunionen.I vårpropositionen redovisar regeringen att den underliggande ökningen avstatens skatteinkomster, som är nära kopplad till utvecklingen av löner ochpriser, uppgår till ca . Den faktiska utvecklingen av skatteinkomsterna avviker emellertidrelativt kraftigt från detta genomsnitt till följd av ändrade skatteregleroch olika betalningsförskjutningar.Tabell 25. Statsbudgetens inkomster 1998-2002Miljarder kronor1998 1999 2000 2001 2002Skatter m.m. 639,7 649,2 651,4 672,8 701,8Övriga inkomster 66,6 96,3 110,2 85,9 66,1Totala inkomster 706,3 745,5 761,5 758,7 767,9Regeringen redovisar i vårpropositionen (avsnitten 6.1 och 6.2) att inkoms-terna påverkas t.ex. av ändrade skatteregler, såsomsänkt statlig inkomstskatt, skattereduktion för låg- och medelinkomsttagare, att den statliga skatten på överförs till att vara en kommunalskatt och sänkt fastighetsskatt. Den svaga ökningen av skatteinkomsternamellan och 2000 förklaras bl.a. av slutregleringen av kommunalskatteravseende 1998 och att inbetalningarna av preliminär skatt beräknas blilägre 2000 än 1999 eftersom realisationsvinsterna beräknas bli lägre 1999än 1998. Ök-ningen av skatteinkomsterna beror till viss del påatt frysningen av taxeringsvärdena för småhus upphör vid utgången av år2000. De stora variationerna mellan åren av övriga inkomster förklaras iallt väsentligt av de planerade försäljningarna av statliga aktier. Denhöga nivån beror på en beräknad engångsutdelning från ABtill följd av försäljningen av & Upjohn.I tabell 26 (jämför tabell 6.3 i vårpropositionen) redovisas effekterna, irela-tion till oförändrade regler, av de viktigaste regeländringarna somberör prognosperioden. Tabellen visar periodiserade bruttoeffekter, dvs.eventuella indirekta effekter på inkomsterna via t.ex. ändrade skattebaseroch ändrad konsumtion är inte beaktade. Betalningsförskjutningar ochliknande kan innebära att de kassamässiga effekterna på statsbudgetensinkomster avviker från beloppen i tabellen.Tabell 26. Bruttoeffekter av regeländringar 1999-2001Miljarder kronor1999 2000 2001Statlig inkomstskatt -5,7 -5,7 -4,4Kommunal inkomstskatt -0,3 -0,3 -1,6Skattereduktion -3,3 -3,3 0,0Inkomstskatt, bolag 4,0 4,0 1,9Socialavgifter 1,0 1,0 1,0Egendomsskatter -2,0 -2,0 3,0Summa -6,3 -6,3 -0,1I relation till budgetpropositionen beräknar regeringen nu att in-komsterna från skatter m.m. kommer att bli ca 20 mil-jarder kronor högre (se tabell 27). Ökningen förklaras bl.a. av attlöne-summan har reviderats upp i regeringens prognoser,vilket ger högre inkomstskatter från fysiska personer samt högresocialavgifter. Realisationsvinsterna beräknas också bli högre,vilket bidrar till ökade fyllnadsinbetalningar . Föråren 2000 och 2001 leder den högre lönesumman under 1998 och 1999emellertid till lägre in-komster eftersom utbetalningarna från staten tillkommunerna, som sker med eftersläpning, blir högre. Ökningen avövriga inkomster beror i huvudsak på att planerade försäljningarav statliga aktier är väsentligt högre än i budgetpropositionen för 1999.Engångsutdelningen från , som nämns ovan, bidrar till denkraftiga upprevideringen år 2000.Tabell 27. Avvikelse frånbudgetpropositionen för 1999Miljarder kronor1998 1999 2000 2001Skatter m.m. 22,0 18,6 0,6 -4,0Övriga inkomster -13,0 30,5 46,8 34,6Totala inkomster 9,0 49,1 47,4 30,64.2 Skattepolitikens allmänna inriktningVårpropositionenI propositionen gör regeringen bedömningen (avsnitt 1.6) att det kommer attfinnas utrymme för såväl utgiftsök-ningar som skattesänkningar under perio-den och framåt, förutsatt att de håller sig inom de ramar som kravetpå överskott i de offentliga finanserna, utgiftstaken, konjunkturläget ochden ekonomiska tillväxten medger. Rege-ringen kommer emellertid inte attmed-verka till skattesänkningar som skulle undermi-nera välfärden, ochmålet om överskott i de offentliga finanserna skall vidmakthållas.