bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Särskild tonvikt lägger PES vid att ökaleveranserna från svenska företag till projekt och annan upphandling finansi-erad av internationella organisationer eller med bilateralt bistånd.En central fråga för svensk projektexport är hur väl står sig i deninternationella konkurrensen om upphandlingskontrakt. PES och i synnerhetUD:s projektexportfrämjare, som är placerade vid vissa utlandsmyndigheterför att bevaka internationella institutioner (FN i , Världsbankenoch i , EU i , EBRDi och Asiatiska i ), erhåller löpande sta-tistik från de institutioner de bevakar. Den statistik som går att få fråde internationella institutionerna är emellertid, i varierande grad, otillräcklPå vissa områden saknas statistik över upphandlande företag, och den statis-tik som finns är ibland missvisande, eftersom den endast inkluderar konsorti-eledare.PES avser att förbättra sammanställandet av sta-ti-stik från de internationella institutionerna. PES kommer att arbeta på attutveckla ett system för sammanställande av statistik om multilaterala organi-sationers upphandling och upphandlingspolicy inom för svenskt näringslivprioriterade regioner och sektorer. Detta arbete skall ske i nära samarbetemed UD:s projektexportfrämjare vid vissa utlandsmyndigheter och Exportrå-det.Med avstyrkande av motion U2 (kd) yrkande 5 och U215 (kd) yrkande 17anses motionerna U2 yrkande 4 samt U215 (kd) yrkandena 16 och 18 besva-rade.Utvecklingsländerna upplever sig orättvist behandlade genom den rikavärldens politik för internationell handel. vill därför imotion U215 (kd) yrkande 9 verka för fortsatta frihandelssträvanden, menmed stor lyhördhet för utvecklingsländernas önskemål och behov.Utskottet instämmer i vad motionärerna anför om behovet av samstäm-mighet i politik gentemot de fattiga länderna. När det gäller han-delsfrågor är detta, som framgår av regeringens skrivelse Öppen handel -rättvisa spelregler (skr. 1998/99:59), en fråga som drivs starkt av Sverigeinför kommande förhandlingar inom WTO. Det svenska utvecklingssamar-betet kommer också att inriktas mer på stöd till handelsutveck-ling; bl.a. har Sida antagit en strategi för detta. De enskilda landstrtegierna för utvecklingssamarbetet kommer också att breddas ochtäcka in även handelsfrågor.Med vad ovan anförts anses motion U215 (kd) yrkande 9 besvarad.I flerpartimotionen U216 (fp, c) yrkande 3 krävs att det internationella sam-fundet stöder avseende en mer rättfärdig fördelning mellan olje-bolagen och de oljeproducerande länderna av inkomsterna från oljeutvin-ningen.Inbördeskriget i Republiken är till stor del finansierat av oljein-komster. Problemställningen är likartad i andra delar i . I fallet Repub-liken begränsas omvärldens möjligheter att agera av det faktum attingen av de krigförande parterna visat någon vilja till förhandlingar. Undernuvarande omständigheter finns det inga förutsättningar för att bedriva bila-teralt bistånd eller att verka för att landets oljeinkomster skall komma be-folkningen till del. är aktivt iRepubliken och bedriver ett begränsat och småskaligt bistånd somfinansieras av Sida.Utskottet ser med djup oro på utvecklingen i Republiken och menaratt det internationella samfundet och enskilda länder med goda kontakter iområdet måste agera kraftfullt för att den nuvarande utvecklingen skall bry-tas och en fredlig och demokratisk återuppbyggnad bli möjlig.Med vad ovan anförts anses motion U216 (fp, c) yrkande 3 besvarad.Miljöpartiet de gröna framhåller i partimotion N275 (mp) yrkande 11 vind-kraftens lämplighet som en del av biståndet.Utskottet delar motionärernas uppfattning att vindkraften är lättskött ochkan användas helt lokalt. Vindkraften förutsätter inte ett högteknologisktsamhälle varför den på många håll blivit en naturlig del av u-landsbiståndet.På samma sätt bör vindkraften bli en del av samarbetsprojekten för ener-gifrågorna för östra , där den kan ersätta många miljöförstörandeenergislag.Utskottet konstaterar att satsningar på förnybar energi i samband med stödtill utvecklingsländer är en prioriterad del av svenskt bistånd. Aktuella pro-jekt är bl.a. en studie av vindkraftspotentialen i samt ett pilotprojekbeträffande solceller i med fokus på uthållig drift och effektivt un-derhåll av systemen.Med vad ovan anförts anses motion N275 (mp) yrkande 11 besvarad.Propositionen (s. 40) - NaturbrukVägledande för bilaterala utvecklingssamarbete, inom området somhar hållbar utveckling som mål, är det handlingsprogram som Sida antog år1996 och som tillstyrkts av regeringen och (skr. 1996/97:2).Huvudinriktningen är att integrera de sociala, ekonomiska och miljömässi-ga aspekterna i utvecklingssamarbetet. Det viktigaste instrumentet för attsäkra att detta sker på ett långsiktigt och konsekvent sätt är landstrategiernaSärskilt angeläget är att stärka samarbetsländernas institutionella kapacitetoch strategier för att främja arbetet med hållbar utveckling. fästerstor uppmärksamhet vid denna problematik, särskilt inför nästa års möte medFN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) som behandlar jordbruks-och markfrågorna som särskilt tema. Det är också angeläget att fortsätta attstödja kapacitetsuppbyggnad och nätverksbyggande genom stöd till GlobalWater Partnership (GWP), vars kansli är knutet till Sida.Arbetet att förverkliga de internationella miljökonventionerna kräver nyaformer och metoder för såväl det multilaterala som det bilaterala utveck-lingssamarbetet. Metoderna bör leda till ett ökat samarbete med mottagarna isyfte att bredda kunskapen om de krav som konventionerna ställer och utredaförutsättningarna för att bygga upp kompetens inom respektive område.Inom kemikalieområdet är det särskilt viktigt att förbättra underlaget inför deinternationella miljöförhandlingarna.MotionernaAtt utvecklingsländerna själva klarar livsmedelsförsörjningen för sina med-borgare är helt avgörande för den globala fattigdomsbekämpningen. Ettomfattande livsmedelsbistånd från exempelvis EU försvårar denna strävan.Den ojämna fördelningen av jordbruksmarken är på många håll i detstörsta strukturella hindret för att klara livsmedelsförsörjningen. Bruknings-rätt kan inte ersätta den trygghet och långsiktighet som kännetecknar ägande-formen. Stöd till jordreformer bör sålunda spela en framträdande roll i detsvenska biståndet till landsbygdsutveckling. anser därför imotion 1999/2000:U210 (c) yrkande 8 att än större vikt måste läggas vid attbiståndet inriktas på stöd till ett miljömässigt hållbart jordbruk som kangarantera den nationella livsmedelsförsörjningen. I yrkande 17 anser Center-partiet att i utvecklingssamarbetet med de afrikanska samarbetslän-derna bör lyfta fram nödvändigheten av en mer ändamålsenlig jordbrukspo-litik. Erfarenheterna från framgångsrika länder understryker behoven avsatsningar på jordbruket. En fungerande livsmedelsförsörjning, ökad handeloch ökade exportmöjligheter ger upphov till varaktiga inkomstkällor som gerunderlag för fortsatt utveckling.Utskottets övervägandenCenterpartiet anser i motion U210 (c) yrkande 8 att än större vikt måsteläggas vid att biståndet inriktas på stöd till ett miljömässigt hållbart jordbrUtskottet konstaterar att vägledande för bilaterala utvecklings-samarbete, syftande till hållbar utveckling, är det handlingsprogram som Sidaantog och som tillstyrkts av regeringen och (skr.1996/97:2). Huvudinriktningen är att integrera de sociala, ekonomiska ochmiljömässiga aspekterna i utvecklingssamarbetet.Arbetet att förverkliga de internationella miljökonventionerna kräver nyaformer och metoder för såväl det multilaterala som det bilaterala utveck-lingssamarbetet. Metoderna bör leda till ett ökat samarbete med mottagarna isyfte att bredda kunskapen om de krav som konventionerna ställer.Utskottet konstaterar att genom Sida ges stöd till en mängd olika insatsersom syftar till miljömässigt hållbart jordbruk. Stöd ges också t.ex. till jord-bruksforskning genom det multilaterala systemet (de s.k. CGIAR-instituten)och genom nationella jordbruksforskningsinstitutioner.Utskottet konstaterar att EU:s livsmedelsbistånd dels är inriktat på huma-nitär hjälp till flyktingar, krigsdrabbade länder och till människor som drab-bas av naturkatastrofer och beslutas av , dels på aktivitetersom beslutas av och följer en förordning från1995 för livsmedelsbistånd.Ett av målen för biståndet är att främja livsmedelssäkerhet. Det övergri-pande målet för svensk strategi inom området är att stödja fattiga länder i attutforma långsiktiga strategier för livsmedelssäkerhet och ge dem stöd för attöka jordbruksproduktionen. har i olika forum understrukit vikten avlivsmedelssäkerhet. Inom WTO-förhandlingarna har bl.a. verkat föratt livsmedelssäkerhet lyfts fram.Med vad ovan anförts anses motion U210 (c) yrkande 8 besvarad.I motion U210 (c) yrkande 17 lyfts nödvändigheten av en mer ändamålsenligjordbrukspolitik i fram.Utskottet konstaterar att många har naturliga förutsätt-ningar för att både försörja sina befolkningar och exportera livsmedel.Många gånger har omfattande livsmedelsbistånd försämrat inhemska livsme-delsproducenters förutsättningar. Också det faktum att i-världen till stor delhållit sina marknader stängda har bidragit till denna situation. Frågan harkoppling till internationell handelspolitik och kommer att behandlas i denkommande WTO-rundan. Inom EU har verkat för en liberaliseringav unionens politik vad gäller livsmedelsimport. Utskottet kan också kon-statera att de ekonomiska reformprogram som många hargenomfört har förbättrat förutsättningarna för jordbruket, något som har gettpositiva resultat i ett flertal länder. I Sidas landprogrammerade bistånd geslandsbygdsutveckling en framträdande plats, och biståndet utformas efterförhållandena i varje land. Ett generellt drag är att stöd till kvinnors roll ilivsmedelsproduktionen har haft positiva resultat.Med vad ovan anförts anses motion U210 (c) yrkande 17 besvarad.Propositionen (s. 70) - Ekonomiska reformerEkonomiska reformer är en förutsättning för långsiktig ekonomisk och socialutveckling och en effektiv fattigdomsbekämpning. Många av de länder somerhåller svenskt stöd har genomfört reformprogram i mer än ett årtionde.Resultaten är överlag positiva vad gäller makroekonomisk stabilitet ochtillväxt.För att uppnå hållbara förbättringar krävs att reformprocesserna fördjupasoch mer inriktas på strukturella och institutionella reformer. Flertalet ländersom erhållit svenskt stöd har emellertid en tung skuldbörda som måste angri-pas för att nå en stabil ekonomisk utveckling. Bidraget till ekonomiska re-former koncentreras till fattiga länder med svår skuldsituation, som genom-för ekonomiska reformprogram. Stödet ges främst till länder med vilka Sve-rige bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete och ges i samordning medIMF, och andra givare.Förändrade former för beredningen av stödet till ekonomiska reformer in-nebär snabbare beslut som kan underlätta den ekonomiska reformprocessenoch möjligheterna för mottagarlandet att fullgöra sina förpliktelser gentemotde multilaterala institutionerna. De riktlinjer som skall gälla för det svenskabetalningsbalansstödet är under utarbetande.Sverige har prioriterat och internationellt verkat för enlångsiktig lösning på skuldbördan för de fattigaste och mest skuldsatta län-derna.1996 lanserade () och ettinitiativ för skuldlättnader för de mest skuldtyngda länderna (det s.k. HIPC-initiativet). Initiativet, som bygger på att skuldländerna för en sund ekono-misk politik, omfattar alla typer av fordringsägare och syftar till att ge län-derna en hållbar skuldsituation. För många av de fattigaste länderna ärskuldbördan ett avgörande hinder för utveckling. Vid G7-mötet i i juni1999 enades medlemmarna om ett förslag till utvidgning av det s.k. HIPC-initiativet för skuldlättnader för de fattigaste och mest skuldtyngda länderna.MotionernaI den enskilda motionen 1999/2000:U201 (m) uppmärksammas behovet avskuldavskrivningar i biståndet och det faktum att de kristna kyrkorna i Sveri-ge och omvärlden har tagit ett initiativ för de fattigaste länderna inom kam-panjen Jubel 2000. De skulder som man nu föreslår skall avskaffas är de somtynger många fattiga länder i tredje världen. Moderata samlingspartiet harmarkerat frågans betydelse genom att avsätta i sittbudgetförslag för skuldavskrivningar.Att skriva av de skulder som har är i allt väsentligt inte en fråga omresurser. bör enligt, motionärerna i 1999/2000:U204 (m) yrkande 10,kunna ta ett särskilt ansvar för att finansiera en skuldavskrivning i isamverkan med övriga i-länder. Det viktiga med skuldavskrivningarna är attde sker på ett sådant sätt att de faktiskt främjar utvecklingen och inte gynnarkorruption och vanstyre. I yrkande 11 krävs att de belopp som skuldavskriv-ningar frigör skulle kunna villkoras med att motsvarande satsningar görs frånstatsmakten på grundläggande hälsovård och utbildning. Skuldavskrivningenkunde därmed bli ett instrument att förverkliga den satsning på fundamentalautvecklingsfaktorer som är nödvändig för att möjliggöra en snabb och ut-hållig tillväxt.Folkpartiet understryker i motion 1999/2000:U206 (fp) yrkande 13 vikten avatt mer kraftfullt stödja ekonomiska reformer i de nya demokratierna ochunderstryker vikten av att förhindra att biståndet ges i former som snedvridermottagarländernas ekonomier (yrkande 14) och vikten av att bidra med insat-ser för att länderna själva ska utveckla mer kapacitet och kompetens omskuldfrågor och ekonomiska reformer (yrkande 15).Centerpartiet välkomnar och gemensamma initiativ(HIPC) som syftar till att lätta skuldbördan för de fattigaste och mest skuld-tyngda länderna. Motionärerna menar dock att HIPC-initiativet är otillräck-ligt. Ökade svenska resurser krävs för att få till stånd de globala beslut omsubstantiella avskrivningar av de fattiga ländernas skulder som bl.a. kam-panjen Jubel 2000 driver. kräver i motion 1999/2000:U210 (c)yrkande 9 ökade resurser för skuldavskrivningar som tillsammans med in-stitutionella reformer i länderna och samordning av biståndsanslagen kanleda till verkliga förändringar. Vidare krävs i yrkande 12 att sombiståndsgivare bör ställa högre krav på mottagarländernas regeringar vadgäller bra regeringsstyre (good governance) och rationell ledning av bistån-det och kräva att det tillsätts oberoende antikorruptionsenheter samt införstydliga och klara regler för redovisning och öppenhet i biståndsprogram.Kristdemokraterna konstaterar i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 6 attför många utvecklingsländer utgör skuldbördan ett enormt problem somkraftigt begränsar och ibland omöjliggör dessa länders möjlighet att utveck-las. måste ta ett större ansvar att hjälpa de värst skuldsatta ländernaatt föra en konsekvent ekonomisk politik som kan främja utveckling ochtillväxt för att ta sig ur skuldkrisen.I flerpartimotionen 1999/2000:U216 (fp, c) yrkande 1 krävs att en-gagerar sig för att lätta på den skuldbörda som lamslår utvecklingen i storadelar av tredje världen.Vänsterpartiet kräver i partimotion 1999/2000:U217 (v) yrkande 7 att ansla-get till ekonomiska reformer, d.v.s. skuldlättnader, från effektivitetssynpunktborde inordnas under landramen och knytas samman med demokratiaspektennär det gäller att bevilja skuldlättnader till olika u-länder.Utskottets övervägandenMotionerna U201 (m), U204 (m) yrkandena 10 och 11, U206 (fp) yrkandena13-15, U210 (c) yrkandena 9 och 12, U215 (kd) yrkande 6 samt U216 (fp, c)yrkande 1 tar upp frågan om skuldavskrivningar till länder i tredje världen.Utskottet delar många av de synpunkter som motionärerna framför. Skuld-bördan utgör i många av de fattigaste länderna ett avgörande utvecklingshin-der. Det är därför positivt att har tillhört de mest aktva aktörerna på "skuldområdet", både genom att medverka till en rad inter-nationella skuldlättnadsprogram för de fattigaste länderna och genom attlämna betydande finansiella bidrag för dessa insatser. har också givitomfattande bilateralt stöd till skuldtyngda länder genom nedskrivning elleravskrivning av svenska fordringar samt genom stöd till ländernas skuld-tjänstbetalningar till andra långivare. Utskottet ställer sig bakom denna poli-tik och noterar med tillfredsställelse att regeringen i budgetpropositionen gerfortsatt hög prioritet åt frågan genom en ökning av anslaget för skuldavskriv-ningar för år 2000.Samtidigt är skuldlättnader endast en del av lösningen på de fattigaste län-dernas problem. För att insatser skall bidra till en hållbar ekonomisk utveck-ling krävs att länderna i fråga för en ansvarsfull ekonomisk politik. Svenskskuldpolitik bedrivs därför i samma sammanhang som stöd till fattigdomsbe-kämpning, ekonomiska reformer och institutionsbyggande i samarbetslän-derna. Denna integrerade syn på skuldlättnader har fått ökad acceptans inter-nationellt; bl.a. är det värt att notera den ökade vikt som ochInternationella valutafonden börjat lägga vid att stödja länken mellan fattig-domsbekämpning och skuldlättnader.Det av och igångsatta s.k. HIPC-initiativet (HeavilyIndebted Poor Countries) är det mest långtgående internationellaprogrammet för skuldlättnad. Utskottet stöder detta initiativ och anser, ilikhet med regeringen, att HIPC-initiativet bör utgöra ramen för de flestasvenska skuldlättnadsåtgärder, antingen genom direkt stöd till programmeteller genom kompletterade åtgärder.Skuldlättnadsprogram formuleras i allmänhet i internationella samman-hang, och att mottagarländer för en ansvarsfull ekonomisk politik tillhör dekrav givarna ställer. Som bilateral givare fäster vidare stor vikt viddemokratisk utveckling och respekt för de mänskliga rättigheterna. I dettasammanhang har och andra givare alltmer uppmärksammat korrup-tion som ett utvecklingshinder.Insatser för skuldavskrivningar är i många hårt skuldsatta länder ett verk-tyg att frigöra resurser för ländernas nödvändiga satsningar i bl.a. hälsovårdoch utbildning. Det är av yttersta vikt att sådana satsningar verkligen sker.Likaså är det nödvändigt att minimera risken för att biståndsmedel försvinneri korruption. Reformprogrammen inom HIPC-initiativet har blivit alltmerinriktade på det mottagande landets ansvarstagande, öppenhet och bekämp-ning av korruption. Utskottet har vidare noterat att vissa mottagarländer isamband med skuldavskrivningar gjort åtaganden att göra motsvarande ök-ningar i utgifter för hälsovård och utbildning.Enskilda organisationer i både nord och syd har visat ett konstruktivt en-gagemang för opinionsbildning när det gäller de fattigaste ländernas skuld-sättning. Arbetet har bl.a. resulterat i 2000, som bedrivs iett dussintal industriländer och ett trettiotal utvecklingsländer. Enskildaorganisationer kommer att ha en fortsatt viktig roll för att öka det folkligadeltagandet i de fattiga länderna vid formulering av program för ekonomiskareformer och fattigdomsbekämpning.Motionerna U201 (m), U204 (m) yrkandena 10 och 11, U206 (fp) yrkandena13-15, U210 (c) yrkandena 9 och 12 samt U216 (fp, c) yrkande 1 anses medvad utskottet ovan anfört besvarade. Motionerna U215 (kd) yrkande 6 av-styrks.I motion U217 (v) yrkande 7 föreslås att anslaget för skuldlättnader inordnasi landramarna. Utskottet delar motionärens syn att skuldlättnadsåtgärder börpräglas av långsiktighet och kompletteras med stöd för fattigdomsbekämp-ning och institutionsuppbyggnad. Att anslag för ekonomiska reformer - ipraktiken medlen för skuldlättnader - inte hör till det landprogrammeradebiståndet beror på att utbetalningarna är stora och sker vid enstaka tillfällenvanligtvis efter särskilda beslut och efter bredare internationella överens-kommelser. Behovet av att ha beredskap för snabba utryckningar liksom ettfortsatt stöd till HIPC-processen talar för att särskilda medel för skuldlättnader behöver anvisas även framöver. Det är dock utskottets mening att kom-pletterande insatser bör bedrivas inom det landprogrammerade samarbetet.Vidare är frågan om skuldlättnader en viktig del i den fortgående bilateraladialog som för med sina samarbetspartner.Med vad ovan anförts avstyrks motion U217 (v) yrkande 7.Propositionen (s. 42) - ForskningssamarbeteMålet för forskningssamarbetet är att stärka utvecklingsländernas forsk-ningskapacitet och främja utvecklingsinriktad forskning genom stöd tillforskningssamarbete med och mellan utvecklingsländer, stöd till internatio-nell forskning med inriktning på utvecklingsländer och u-landsrelateradeproblem samt stöd till u-landsforskning i Sverige.Sida/SAREC presenterade två dokument, "Riktlinjer för forsk-ningssamarbete" samt "Forskningssamarbetet - en skiss". Dessadokument ligger till grund för utvecklingen av olika delar av verksamheten,inklusive den expansion av forskningssamarbetet som påbörjats. Utveck-lingsinriktad forskning tillgodoses till stor del genom olika ämnesinriktadeprogram. Verksamheten har inriktats mot insatser inom en rad tematiskaområden.Stödet till svensk u-landsforskning har ökat och bl.a. inriktats på basstödtill forskningsmiljöer. Olika avdelningar inom Sida har vidare getts möjlighetatt utnyttja programmet för en utveckling av respektive resursbas.MotionernaModeraterna menar i 1999/2000:U204 (m) yrkande 6 att sjukdom och ohälsaär ett dominerande problem som både är en orsak till och ett resultat av un-derutvecklingen. Motionärerna menar bl.a. att erfarenheterna från andraländer pekar på hur väsentliga satsningar på hälso- och sjukvård är för ut-vecklingen. De pekar på att det inte finns en marknad för läkemedel ochvacciner och därför inte finns tillräckliga ekonomiska incitament att tillverkaoch sälja vacciner. Det behövs stöd till forskning eller fondkapital som kanöka köpkraften.Ett av de större problemen är att få fram effektiva och billiga medicinermot tropiska sjukdomar.Kristdemokraterna menar att miljontals liv kan räddas om internationellhälsoforskning inriktas mot de fattiga ländernas sjukdomar. Mycket tyder påatt problemet inte är begränsningar inom vetenskapen utan företagens oviljaatt rikta forskningen mot dessa problem och rika länders oförmåga att inves-tera i sådana forskningsprogram. Internationella organisationer som WHOoch FAO får inte tillräckligt med bidrag för att själva bedriva forskningen.Kristdemokraterna anser i motion 1999/2000:U215 (kd) yrkande 7 att enstrategi måste utarbetas för samarbete mellan den rika och den fattiga världenvad gäller hälsoforskningen. och andra givarländer måste tillsam-mans med de internationella organisationerna garantera att det finns markna-der för vaccin mot t ex malaria, tuberkulos och aids.Utskottets övervägandenModeraterna menar i U204 (m) yrkande 6 att sjukdom och ohälsa är ett do-minerande problem som både är en orsak till och ett resultat av underutveck-lingen. Motionärerna menar bl.a. att erfarenheterna från andra länder pekarpå hur väsentliga satsningar på hälso- och sjukvård är för utvecklingen i sinhelhet. anser i motion U215 (kd) yrkande 7 att en strategimåste utarbetas för samarbete mellan den rika och den fattiga världen vadgäller hälsoforskningen.Allmänt kan konstateras att andelen av världens forskning som läggs nedpå utveckling av läkemedel för tropiska sjukdomar är mycket liten. Anled-ningen till detta, anser vissa forskare, är att det inte finns en tillräckligtmarknad för sådana läkemedel, på grund av den fattiga befolkningens dåligaköpkraft. Det har lanserats förslag som innebär att FN-organen måste spelaen mycket större roll och att de internationella patentsystemen, som oftaförhindrar att forskningsresultaten kan komma fattiga människor till godo,bör ses över. Det har även väckts förslag om en fond som garanterar enframtida marknad för vaccin mot tropiska sjukdomar - främst malaria, aidsoch tuberkulos.Utskottet har inhämtat att bedriver omfattande bilateralt samarbetemed bl.a. , , , och . Hu-vudmålet är att bygga upp en forskningskapacitet i länderna. Liknande stödtill är under beredning.Regionalt i östra och södra stöds ett nätverk för forskning och re-produktiv hälsa. Ett forskningscenter för ändamålet kommer att etableras iZimbabwe. I stöds ett forskarutbildningsprogram på master-nivå där bl.a. medverkar.