bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Entillfredsstäl-lande kvalitet på vård, skola och omsorg måste garanteras.Målen om en jämn och rättvis fördelning skall tillgodoses.Skatteöverläggningar pågår med riksdagspartierna i syfte att undersökaförutsättningarna för en bred förankring av en kom-mande skattereform.Huvudsyftet är att skapa goda och stabila regler för tillväxt ochsysselsätt-ning samt att garantera välfärden och dess finansiering.Regeringens mål är att med början genomföra in-komstskattesänkningar för alla med tyngdpunkt på låg- och medelinkomstta-gare. Skattesänkningarna bör enligt vad regeringen anför utformas så attmarginaleffekterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildninguppmuntras. På så sätt kan en långsik-tig förstärkning av Sverigesinternationella konkurrenskraft åstadkommas, vilket är viktigt för attstärka välfärden. Sänkta inkomstskatter innebär inte bara lättnader föranställda utan också indirekt för företagen och deras ägare.I propositionen anförs att vissa åtgärder bör vidtas redan före år 2001.Låg- och medelinkomsttagare bör enligt vad regeringen anför få en fortsatttill-fällig skattelättnad. Regeringen är dock inte beredd att nu fastställaden exakta utformningen av en sådan skattelättnad, utan avser att återkommatill frågan i budgetproposi-tionen för 2000.Näringslivsklimatet bör förbättras ytterligare. De mindre företagen har re-dan fått en nedsättning av socialavgifterna, och för onoterade företag haren lättnad i dubbelbeskattningen införts. En rad förenklingar har ocksågenom-förts. Bl.a. har ett nytt system för redovisning och betalning avskatter och avgifter införts. Skatteöverläggningarna kan också komma attleda till ändra-de regler för näringslivet fr.o.m. . Redandessförinnan kommer en rad åtgärder för ett förbättrat näringslivsklimatatt vidtas. En anledning är att det är önskvärt att införa vissaskattelättnader som avfallsskatten introdu-ceras.Företagens skattereg-ler kommer att ändras så att aktiebolag kan få en möj-lighet att återköpa egna aktier. Härigenom kan kapitalanvändningen effekti-viseras och generations-skiften i företag underlättas. De nyaskattereglerna bör enligt vad regeringen anför kunna tillämpas för publikaföretag redan fr.o.m. inkomståret 2000.Utländska företags möjligheter att investera i kommer att förbätt-ras genom att kupongskatten på näringsbetingade aktier slopas. harsedan länge eftersträvat ett ömsesidigt avskaffande av kupongskatten pånäringsbetingade innehav när dubbelbeskattningsavtal träffas, och dennaordning gäller också gentemot många länder. har emellertid inte ac-cepterat en sådan över-enskommelse med något land. Flera länder har undersenare tid valt att ensi-digt avskaffa kupongskatten. Det senaste exempletär . För att und-vika att utländska företags investeringar i Sverigemiss-gynnas skattemässigt avser regeringen att i samband medbudgetpropositio-nen föreslå att kupong-skatten på näringsbetingade innehavslopas fr.o.m. den 1 januari 2000.Investeringsviljan påverkas även av problem kring beskattningen av ut-ländska nyckelpersoner som vistas i . Fleraeuropeiska länder, bl.a. två av våra grannländer, har genomförtlagstiftning som beaktar dessa problem, och krav har rests på att särskildaskatteregler skall införas även i för efterfrågade nyckelpersonerför att därigenom minska företagens lönekostnader. En promemoria medförslag om sådana skattelätt-nader kommer att läggas fram inom kort.Regeringen har också fört överläggningar med företrädare för näringslivetinom den s.k. industrigruppen. Regeringen anför att den dialog som inlettsmed näringslivet har varit fruktbar och förtjänar en fortsättning.Regeringens ambition är att fortsätta denna dialog kring olika förslag somsyftar till att stärka som företagarna-tion.Fåmansföretagarnas situation uppmärksammas också när det gäller upp-delningen på arbets- och kapitalinkomst och problembilden kring genera-tionsskiften. En utredare tillsätts med uppgift att föreslå nya, förenkladeoch tillväxtbefrämjande skatteregler. Småföretagardelegationens förslag harenligt vad som anförs utvärderats av en inter-departemental grupp och enbetydande del av förslagen är genom-förda, beslutade eller under beredning.En ytterligare genomgång kommer att redovisas i samband med budgetpro-positionen. har föreslagit att de s.k. stoppreglernaför fåmansfö-retagare slopas i betydande utsträckning. Regeringen kommeratt lämna ett förslag till i anslutning till budgetpropositionen.Regeringen överväger att ge jordbruket motsvarande regler inom energi-skattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Det totala uttaget avenergiskatter bör dock inte minska.Regeringen delar bedömning av utrymmet förskatteväxling och anser att en fortsatt miljörelatering av skattesystemetär en viktig uppgift för skatteöverläggningarna. Hänsyn måste tas till attindustrins konkurrenskraft måste vara säkerställd även . Det ärviktigt att den elintensiva industrin satsar på teknisk utveckling.MotionernaI motion Fi14 av m.fl. (m) yrkandena 7 och 8 anförs att de högasvenska skatterna gör dubbel skada. Med-borgarnas beroende av den politiskasektorns förmåga att klara sina åtagan-den blir mycket stort. Samtidigtförsvagas valfriheten och den trygghet som ligger i att ha kontroll översin egen ekonomi. De höga skatterna snedvrider ekonomins sätt att fungera,försvårar möjligheterna att skapa förutsättningar för nya jobb och kvävertillväxtkraften i ekonomin.En politik som syftar till att skapa förutsättningar för att de flestaskall kunna leva på sin lön måste enligt motionärerna stå på två ben. Detena är en kraftfull skattesänkningspolitik som syftar till att växla lägreskatter mot minskat behov av bidrag och offentliga subventioner. Detlångsiktiga målet måste vara att den som är i behov av bidrag ochoffentligt stöd inte skall betala skatt och att den som betalar skatt inteskall behöva bidrag. Det andra benet är reformer på bl.a. skatteområdet,som syftar till att stärka till-växtkraften i ekonomin, så att den högaarbetslösheten kan pressas tillbaka och antalet människor som av andra skälblivit helt beroende av det offent-liga för sin försörjning minskar.Skattesänkningarna bör utformas så att de bidrar till att lösa problemetmed höga marginaleffekter för den som har bostadsbidrag eller betalarinkomstprövade avgifter.För de kommande tre åren lägger motionärerna fram förslag om en serieskatte-sänkningar på arbete, boende och familjer som bl.a. medför attskatte-reformens principer om högst marginalskatt för de flesta och enhögsta marginalskatt på åter nås.Värnskatten slopas helt och ett förvärvs-avdrag vid denkommunala beskattningen kompenserar för uttaget av allmän pensionsavgift.Förvärvsavdraget beräknas på inkomster upp till sju och ett halvt basbeloppoch uppgår till av inkomsten . Förvärvsavdraget höjs till 10 %år 2001 och . Kommunalskatten sänks generellt med år 2001och med ytterligare genom att staten tar över kostnader frånkommunerna. Långsiktigt kan sänkningen av kommunalskatten enligt motio-närerna bli . Grundavdraget för alla höjs till ochförtidspensio-närernas särskilda grundavdrag återställs. Barn-bidragetförstärks med ett extra grund-avdrag på per barn.Sammantaget sjunker på detta sätt marginal-skatten från tillunder år 2002.Bensinskatten sänks med inklusive moms. Avdraget för resor till ochfrån arbetet höjs till per mil och gränsen för avdrag för kollektiv-re-sor m.m. sänks från till . Avdraget för pensionsförsäk-ringar återställs till ett basbelopp och avdrag medges för makes premie.Fastighetsskatten skall enligt motionärerna tas ut på halva markvärdet ochsänks dessutom till , till och till år 2002.Fastighetsskatten bör på ersättas med en schablon-intäkt somgrundar sig på det taxerade byggnadsvärdet.Sambeskattningen av förmögenhet slopas och skatte-pliktsgränsen höjs till . avvecklas förmögenhetsskatten.Vidare föreslås en omläggning av skattepolitiken i syfte att göra jobbenfler och tillväxten högre. Den dubbla beskattningen av riskkapital slopas.Vidare skall utdelning till fåmansföretagsägare beskattas som inkomst avkapital om ägaren har en marknadsmässig lön. Stoppreglerna vid transaktio-ner mellan ägaren och det egna företaget avskaffas. Särskilda skattevillkorövervägs för nya, teknikintensiva företag, och riskkapitalbolag beskattassom investmentbolag. Ytterligare lindringar i beskattningen av personal--optioner genomförs. Reglerna om skattekonto ändras så att företagen återkan betala in skatter på förfallodagen. Royalty på patent beskattas sominkomst av kapital. Skatten på kapital-in-komster sänks successivt till . Den sär-skilda löneskatten på vinstandelsmedel avskaffas. Fastighets-skatten avskaf-fas successivt även för lokaler. I jordbruket sänks skattenpå elkraft och eldningsolja till de nivåer som gäller för tillverknings-industrin. Skatten på diesel för arbetsfordon i jordbruk och industri sänks. Fiskala energiskatter bör enligt motionärerna över huvud taget inte tasut i produktionsledet. Beslut om genomförande av flertalet av deförenklingsförslag som Småföretagsdelegationen lagt fram i sittslutbetänkande bör fattas omgående. F-skattsedeln tilldelas alla som begärdet, om det inte framstår som uppenbart att före-tagssyftet är oseriöst. Enskattereduktion på av kostnaden för hushålls-nära tjänster införs.I motion Fi31 av m.fl. (m) anför motionärerna att kraven påundantag från inkomstbeskattningen för olika nyckelgrupper illustrerar be-hovet av en generell sänkning av skattetrycket. bör vara attraktivtatt arbeta i för både svenskar och utlänningar. För att undvika gräns-dragnings-problem och skapa ett tydligt skattesystem är det bättre medgenerella sänk-ningar, t.ex. att den nya värnskatten slopas (yrkande 4).I motion Fi15 av m.fl. (kd) yrkande 7 ser motionärerna det somsin uppgift att skapa en skattestruktur som gör att fler kan klara sig påsin egen lön och inte tvingas vara beroende av bidrag för att fåhushållsekono-min att gå ihop. Grundbulten i kristdemokratisk politik äratt ge stabila och goda villkor för fler och växande företag och därigenomöka sysselsättning-en, minska arbetslösheten och trygga välfärden. Utrymmetför personligt ansvarstagande och tillväxt ökas genom att det totalaskattetrycket sänks kraftigt . Värnskattenavskaffas och grund-avdraget höjs vid den kommunala taxeringen.Grundavdraget uppgår till och stiger till år2001. Avdragsrätten för pen-sions-sparande höjs till ett basbelopp. Densärskilda löne-skatten på vinstan-delar avskaffas och en avdragsrätt införsför insättningar på indivi-duella utbildningskonton. Gränsen förreseavdraget sänks från till . Fastighetsskatten påbostadshus sänks till och beräknas endast på en tredjedel avmarkvärdet . Som ett led i en reformerad famil-jepolitikinförs en avdragsrätt för styrkta barnomsorgskostnader avbasbeloppet . Förmögenhetsskatten avvecklas i två steg. År 2001sänks den till och slopas den helt. Åtgärden finansie-rasgenom att bolagsskatten höjs till . Arbets-givar-avgifterna sänks med10 procent-enheter på lönesummor . För egenföreta-gareutökas den nedsättningsberättigade summan med . Dubbel-beskattningen av utdelning på risksparande slopas. En 50-procentigskattereduktion införs för hushålls-tjänster i enlighet med det förslag somModerata samlingspartiet, liberalerna och Kristdemokraternalagt fram. Jordbruks-näring-en får rättvisa konkurrensvillkor genom attelkraft och eldningsolja beskattas som i tillverkningsindustrin.Dieselskatten inom jordbruket slopas. Åkeri- och transportnäringen fårgynnsammare skatteregler. Royalty-inkomster från patenterade uppfinningarskattebefrias och beskattas därefter under kapital. Sammantagetsänks skatterna med , år2001 och med 36 miljar-der kronor år 2002.I motion Fi16 av m.fl. (c) anförs att behöver enpolitik för nya jobb och blomstrande företagande. Motionärerna vill rivahindren och ge bättre förutsättningar för små och medelstora företag. Motio-närerna prioriterar tre områden: tillväxt, miljö och socialt ansvar. Deförordar sänkt skatt för människor med vanliga inkomster och sänkta arbets-givaravgifter för framför allt små företag för att skapa tillväxt och flerjobb samt höjda skatter på miljöstörande verksamhet. De föreslår att arbets-givar-avgifterna sänks stegvis (yrkande 11).Lönesumme-gränsen för nedsatt arbetsgivaravgift höjs till 2 miljoner kronoroch för egen-företa-gare höjs gränsen till . Sänkningen avprocentsatsen bör enligt motio-närerna fortsätta så att den totalasänkningen uppgår till . Reduk-tionen föreslås omfatta ävenegenföretagarnas egenavgifter. Konkur-rensvill-koren för svenskt jordbrukförbättras genom att elkraft och eld-ningsolja beskattas som itillverkningsindustrin. En 50-procentig skatte-subvention på hushålls-tjänster som utförs i hemmet - sk. RUT-avdrag - föreslås (yrkande 22). Låg-och medel-inkomst-tagarnas inkomstskatt sänks. godtar rege-ringens förslag om en skattereduktion men vill på längre siktha en lösning med höjt grundavdrag som trappas av över en viss nivå.Sammanlagt uppgår skattesänkningarna till . Åt-gärderna finansieras genom en grön skatteväxling med höjda miljö- ochenergiskatter. Produktionsskatten på el från kärnkraft höjs med perkWh och höjs därefter (yrkande 13). En kväveoxidskattbör tas ut med per kg NOx för pannor med större effekt än 5 MW ochmed en nyttiggjord egenproduktion större än 20 GWh (yrkan-de 15). Densärskilda fastighetsskatten på enheter för vattenkraftsproducerad elåterinförs (yrkande 16). Vidare bör regeringen återkomma med ett förslag omen miljöskatt på inrikes flygresor som utgår med ett belopp per passage-rare (yrkande 17).När det gäller inriktningen på anför motionärerna att förmögen-hetsskatten bör fasas ut, först genom att sambeskattningen avskaffas ochdärefter genom en utfasning i två steg. Ett permanent ROT-avdrag kopplattill en schablonintäkt bör övervägas. Dubbel-beskatt-ningen av onoteradebolag bör avskaffas. Den särskilda löneskatten på anställdasvinstan-delar bör avskaffas. Begränsningen till tio basbelopp vid beräkningav det kapitalbeskattade utrymmet bör halveras till fem basbelopp.Kommandit-bolagen bör få en motsvarighet till den skattelindring som gällerför de ono-terade bolagen genom att en större del av kommanditbolagets egetkapital får tas ut skattefritt (yrkande 19). De licensierade yrkesfiskarnai måste få ett skatteavdrag som utformas efter dansk modelleftersom den godkänts av (yrkande 21). Ett kompetenskontoinförs (yrkande 9).I motion Fi17 av m.fl. (fp) yrkande 12 föreslås sänkt skattpå arbete och risksparande. Principerna bakom skattereform åter-upprättas. Värnskatten slopas och de flesta betalar bara inkomst-skatt. Ett kommunalt förvärvs-avdrag byggs upp och ger en skattesänkningsom motsvarar de ökade avgifterna till pensions-systemet. Förvärvsavdragetuppgår till , och . Vid en inkomstpå uppgår förvärvsavdraget till . Genom attstaten tar på sig kostnader sänks kommunalskatten ner mot . Dubbelbe-skattningen av aktier slopas. halveras reavinst-skatten påkapitalvins-ter. Förmögen-hets-skatten avskaffas på tre . Iett första steg höjs fribeloppet, avskaffas sambeskattningen och redu-cerasaktiers skattepliktiga andel. Pensionssparande skall kunna användas förkompetensutveckling. Ett första steg är att avdragsrätten för pensionsspa-rande höjs från ett halvt bas-belopp till ett och ett halvt basbelopp. Denstat-liga brytpunkten höjs i ett första steg så att avbefolkningen betalar statlig inkomstskatt och flyttas sedan upp tillavgiftstaket. Partiets långsiktiga mål är att avskaffaarbetsgivaravgifterna och ersätta dem med enbart avgifter för försäkringar.Den rena skattedelen skall successivt försvinna. För att påbörja denna pro-cess med att sänka skatten på arbete och underlätta framväxt av många nyaarbeten i framför allt en växande tjänstesektor föreslår sänktarbetsgivaravgift i privat tjänstesektor . En skattere-duktion på för hushållstjänster införs. Sammantaget uppgår skatte-sänkningarna till vid mandat-periodens slut.Vidare anförs att företagen måste få enklare regler (yrkande 13). Alla somvill bör kunna få F-skattsedel. Företagarna bör kunna slippa den förhandsde-biterade preliminärskatten och i stället betala i förhållande tillfaktiskt intjä-nad inkomst. En förenklad företagardeklaration bör införas.Inbetalnings-dagen till skattekonto skall räknas som bokföringsdag. Skatte-tillägget vid periodiseringsfel i moms-redo-vis-ning-en slopas. Service-checkar för den som vill betala lön för ett arbete bör införas. Nystartadeföretag bör få upp-skov med skatten så länge inga pengar tas ut ur bolaget.Sociala avgifter på vinst-andelar slopas. De s.k. 3:12-reglerna ändras.Avdragsreglerna bör vara gene-rösare mot den som vill använda hemmet somarbetsplats.I motion Fi27 av m.fl. (fp, m, kd, c) hemställs att dubbelbe-skatt-ningen av aktieutdelning i alla typer av bolag avskaffas (yrkande 1).Motionärerna begär också en översyn av reavinstbeskattningen i syfte attunderlätta företagens riskkapitalförsörjning (yrkande 2). De mindreföretagen bör enligt motionärerna få ökade möjligheter tillvinstreservationer (yrkande 3). Ytterligare stimulanser för riskkapital-försörjningen bör utredas (yrkande 5). Företagens deklarationer börförenklas (yrkande 7) och det bör bli enklare att få F-skattsedel (yrkande8).Skatteutskottets yttrandeI sitt yttrande (SkU5y) anför skatteutskottet att budgetsaneringen harkrävt såväl höjda skatter som minskade utgifter och att många människor hardrab-bats av utgiftsnedskärningarna. Den kraftigt minskade sysselsättningengör också att många människor är utestängda från arbetsmarknaden ochdetta ökar kravet på den generella välfärdspolitiken. I takt med att till-växten skapar ett utrymme måste det enligt skatteutskottet vara en viktiguppgift att återställa välfärden med dess trygghet, solidaritet, rättvisaoch effektivitet. Åtgärder behövs inom vården, skolan och omsorgen. Detgrundläggande synsättet måste vara att skattesänkningar inte fårunderminera välfärden.Skatteutskottet delar regeringens bedömning att de marginaleffekter somfinns i skatte- och bidragssystemen, i synnerhet i de lägre inkomstskikten,utgör ett hot mot integration och rättvisa och konstaterar att förslaget omen max-taxereform och om stegvis införande av en allmän förskola från 2001bl.a. syftar till att komma till- rätta med dessa effekter. Även kommandeskattesänkningar bör enligt skatteutskottet utformas så attmarginalskatterna minskas och arbetskraftsdeltagande och utbildning upp-muntras. På så sätt kan en långsiktig förstärkning av konkurrens-kraft åstadkommas, vilket är viktigt för välfärden.I likhet med regeringen anser skatteutskottet att förutsättningarna förföre-tagsamheten bör förbättras ytterligare. Utskottet konstaterar att enlång rad åtgärder vidtagits och att de åtgärder somregeringen nu redovisar avser en möjlighet till återköp av aktier, slopadkupongskatt på näringsbetingade aktier, slopande av ett stort antalstoppregler, etc. samt att de sär-skilda reglerna om fördelningen av aktivafåmansföretagares inkomst och problemen kring generationsskiften kommer attutredas.Skatteväxling kan enligt skatteutskottets mening användas för att begränsaolika slags negativ miljöpåverkan och ge intäkter för enreduktion främst av t.ex. skatten på arbete. Detta innebär att demiljöstyrande inslagen i skattesystemet ökar. Industrins konkurrenskraftmåste säkerställas även i framtiden.Skatteutskottet ställer sig - såvitt nu är i fråga - bakom de förslag ochöverväganden som regeringen redovisar i vårpropositionen såvitt avser skat-ter. återkommer dock till vissa frågor som kräver särskildkommentar.Företrädarna för , liberalerna biträder i var sin avvikande mening sina partiersrespektive förslag till inriktning av skattepolitiken.Socialförsäkringsutskottets yttrandeI socialförsäkringsutskottets yttrande (SfU5y) anförs att kraven från Krist-demokraterna, liberalerna om sänkta arbetsgi-varavgifter behandlats av utskottet i ett yttrande tillfinansut-skottet över statsbudgetens inkomster (yttr. 1998/99:SfU1y, bet.1998/99:FiU1) och att socialförsäkringsutskottet därvid konstaterat att den nedsätt-ning av socialavgifterna som redan gäller innebär en nedsättning med 5procent-enheter på lönesummor för en arbetsgivarerespektive för egna företagare. Utskottet fann då inte skäl attförorda ytterligare avgiftssänkning, vare sig genom en höjning av lönesum-man eller genom en generell sänkning av avgifterna.Socialförsäkringsutskottet vidhåller sin uppfattning och avstyrker motio-nerna Fi15 (kd) yrkande 7, Fi16 (c) yrkande 11 och Fi17 (fp) yrkande 12.Företrädarna för , biträder i varsin avvikande mening sina partiers respektive förslag om sänkta arbetsgivar-avgifter.Finansutskottets ställningstagandeFinansutskottet konstaterar att regeringens förslag på skatteområdet har eninriktning som innebär att förändringar vidtas på områden som är särskiltangelägna. Härvid tar regeringen hänsyn till behovet av en fortsatt återupp-byggnad av välfärden, med en förstärkning av kvaliteten i vård, skola ochomsorg. Till detta bidrar bl.a. förslaget om att förlänga beslutet att låta200 kr av den statliga inkomstskatten utgöra inkomstskatt. Denförstärk-ning av kommunernas ekonomi som aviseras förbättrarförutsättningarna för kommunerna att hålla nere skattenivån. Regeringensmål är att med början genomföra en sänkning avinkomstskatterna och avsikten är att skattesänkningarna skall gälla alla,med tyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagarna. Problemen med deinlåsningseffekter som in-komstprövade bidrag och marginalskatterna gerupphov till, inte minst bland låg- och medelinkomsttagarna, uppmärksammasoch åtgärder aviseras såväl på bidrags- som skatteområdet. Enligtregeringen bör de kommande skatte-sänkningarna utformas så att marginal-effekterna minskas och arbetskrafts-deltagande och utbildning uppmuntras.Med denna inriktning bidrar föränd-ringarna på skatteområdet till enlångsiktig förstärkning av interna-tionella konkurrenskraft. Dettaär viktigt för möjligheterna att säkerställa välfärden.Regeringens politik är också enligt finansutskottets mening inriktad på åt-gärder som mer direkt ser till näringslivets och företagarnas behov. Utöverde substantiella skatte- och avgiftslättnader som gäller för demindre företagen och den förbättring som de nya samordnadeskattebetalningsreg-lerna innebär aviseras nu ytterligare åtgärder som ärinriktade på en förstärk-ning av attraktionskraft sominvesteringsland och på enklare och bättre regler för de små företagen iolika situationer.Regeringen delar syn när det gäller ekonomiskastyrmedel och möjligheterna att använda dessa för att hejda och minskamiljöhot och anser att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet ochskatteväxling är en viktig uppgift vid de fortsatta skatteöverläggningarna.Rätt utformade åtgärder som berör alla samhällssektorer kan bidra till eneffektiv användning av resurserna, begränsa olika slags negativ miljöpåver-kan och utgöra en viktig länk i arbetet för ett ekologiskt hållbartsamhälle.Enligt finansutskottets mening innebär de förslag som läggs fram i motio-nerna att skattepolitiken ges en helt annan inriktning. Förslagen tar iflera fall sikte på en kraftig omläggning som är ensidigt inriktad på vadsom i prakti-ken skulle utgöra en nedrustning av välfärdssamhället.Utskottet är inte berett att tillstyrka denna typ av omläggning avskattepolitiken. När det gäller de enskilda delförslagen kan utskottet ivissa hänseenden konstatera att flera förslag finns som på samma sätt somregeringens förslag är inriktade på förbättringar för låg- ochmedelinkomsttagarna och på olika förbättringar och förenklingar förföretagen.Skatteöverläggningar pågår med samtliga riksdagspartier isyfte att undersöka möjligheterna att finna en bred förankring av en kom-mande skattereform. Enligt utskottets mening är det värdefullt om det gåratt finna breda överenskommelser mellan riksdagspartierna om viktiga delarav skattesystemet.