bet · GM01JuU15 · 1999-03-09 00:00:00 — Utskottet avstyrker motion Ju13i nu berörd del.SållningsinstrumentI motion Ju12 (fp, v, kd, c, mp) begärs att ävenprov på andra kroppsvätskor än blod, t.ex. urinprov,skall kunna användas för att konstatera otillåtendrogförekomst.Av 28 kap. 12 § följer att den somskäligen kan misstänkas för ett brott, på vilketfängelse kan följa får kroppsbesiktigas, om det kanvara av betydelse för utredningen om brottet. Medkroppsbesiktning förstås bl.a. tagande av prov frånmänniskokroppen såsom blodprov och urinprov.Enligt propositionen skall en ny lag omögonundersökning införas. Syftet med sådanaundersökningar skall vara att genom undersökning aven persons ögon eller ögonrörelser ta reda på om hanär påverkad av något annat medel än alkohol. Lageninnebär en särreglering av vissa ögonundersökningarsom kan företas med stöd avbestämmelserna i 28 kap. rättegångsbalken.Ögonundersökning får utföras på förare avmotordrivna fordon eller maskindrivna spårfordon,under förutsättning att det kan misstänkas attföraren gjort sig skyldig till trafiknykterhetsbrotteller till något annat brott på vilket fängelse kanfölja och som har begåtts i samband med framförandetav fordonet. Undersökningen får genomföras avpolisman.Om polismannens undersökning visar tecken på sådanpåverkan hos föraren att skälig misstanke omrattfylleri föreligger får, med stöd av reglerna i28 kap. 12 § , kroppsbesiktning ägarum och bl.a. blodprov tas. Vägrar föraren attmedverka till en ögonundersökning får blodprov tas,även om förutsättningarna för kroppsbesiktningenligt nyssnämnda lagrum inte är uppfyllda. Vid enrättegång torde det i första hand vara resultatet avblodundersökningen som är relevant som bevis.Utskottet vill framhålla att det för straffbarhetenligt förslaget krävs att fordonsföraren undereller efter färden haft narkotika som avses i 8 §narkotikastrafflagen i blodet och att det inte rörtsig om narkotika som intagits i enlighet medförslagets undantagsregel. Urvalsmetoder, ellersållningsinstrument, för att identifieradrogpåverkade förare måste alltså ta sikte på attfastställa narkotikaförekomst i blodet.Ögonundersökning synes, till skillnad från urinprov,vara en lämplig metod för att fastställa om manbehöver gå vidare och ta blodprov och därmed välägnad att öka möjligheterna att ingripa motnarkotikapåverkade förare. En annan sak är atturinprov redan enligt gällande lag kan användas föratt komplettera blodanalysen; om något sållningsprovär det emellertid då inte fråga. Motion Ju12 i dennadel avstyrks.Information om den nya lagenI motion Ju12 (fp, v, kd, c, mp) efterfrågas eninformationskampanj om den nya lagen.I propositionen upplyser regeringen att den avseratt ta initiativ för att ytterligare förbättrainformationen om vilka regler som gäller förbilkörning efter intag av narkotiska läkemedel(prop. s. 31).Utskottet anser att de av regeringen aviseradeåtgärderna är tillräckliga och avstyrker motion Ju12i denna del.Ekonomiska konsekvenser av förslagenI motion Ju13 (m) begärs ett tillkännagivande attberörda myndigheter måste kompenseras ivårpropositionen för de ökade kostnader som följerav lagförslagen.Vad gäller de ekonomiska konsekvenserna avpropositionens förslag anför regeringensammanfattningsvis att vissa kostnadsökningar tordeuppkomma såväl för domstolar, åklagare ochpolismyndigheter som för Rättsmedicinalverket.Regeringen bedömer dock genomgående att uppkommandekostnadsökningar torde rymmas inom befintliga anslag(prop. s. 46 f).Utskottet saknar anledning att ifrågasättaregeringens bedömning och avstyrker motion Ju13 iberörd del.Rattfylleri och grov vårdslöshet i trafikI motion Ju710 (kd) begärs en lagändring av innebördatt den som döms för rattfylleri också alltid skalldömas för grov vårdslöshet i trafik.Frågan är inte berörd i propositionen.Enligt 1 § trafikbrottslagen gäller att ansvar förvårdslöshet i trafik drabbar vägtrafikant, den somför spårvagn eller den som någon annanstans än påväg för motordrivet fordon, om han brister iväsentlig mån i den omsorg och varsamhet som tillförekommande av trafikolycka betingas avomständigheterna. Straffet är dagsböter. Avparagrafens andra stycke framgår att om någon vidförande av motordrivet fordon eller spårvagn gör sigskyldig till grov oaktsamhet eller visar uppenbarlikgiltighet för andra människors liv eller egendom,döms han för grov vårdslöshet i trafik till fängelsei högst två år.Enligt 4 a § trafikbrottslagen skall vid bedömandeav om rattfylleribrott är grovt beaktas särskiltbl.a. om framförandet av fordonet inneburit enpåtaglig fara för trafiksäkerheten.Under förarbetena till 1990 års ändringar irattfyllerilagstiftningen berördes frågan omförhållandet mellan vårdslöshet i trafik ochrattfylleri. Departementschefen framhöll därvid attdet inte borde komma i fråga att låta varje brist iomsorg eller varsamhet som kunde medföra ansvar förvårdslöshet i trafik automatiskt medföra attrattfylleribrottet skulle bedömas som grovt. Istället borde gärningarna bedömas som vårdslöshet itrafik och rattfylleri. Men i de fall därrattfylleristen hade kört på ett sådant sätt att hanensam eller till huvudsaklig del hade varit vållandetill en olycka eller ett allvarligt tillbud tordedet inte möta några betänkligheter mot att tillmätahans vårdslöshet betydelsen att rattfyllerietkvalificerades som grovt. I fall av detta slag bordeockså vårdslösheten i trafik anses konsumerad av detgrova rattfylleriet. Föraren skulle med andra ordbara fällas till ansvar för grovt rattfylleri.Givetvis måste dock åklagaren i singärningsbeskrivning åberopa de omständigheter sominnefattade sådan vårdslöshet som medförde attrattfylleriet skulle bedömas som grovt. Klart varockså att föraren, om han gjort sig skyldig tillgrov vårdslöshet i trafik enligt 1 § andra styckettrafikbrottslagen, skulle fällas till ansvar ävenför detta brott (prop. 1989/90:2 s. 49 f).Utskottet vill framhålla att vårdslöshet i trafikoch rattfylleri enligt gällande lag är två skildabrott som avser att bestraffa olika slag avtrafikfarliga beteenden. Vårdslöshet i trafik riktarsig sålunda mot ett faktiskt oaktsamt beteende itrafiken, under det att ansvaret för rattfylleriinträder oavsett om någon faktisk trafikfaraförelegat eller ej. Som framgått ovan kan emellertiden rattfull förare som kört vårdslöst komma attstraffas för grovt rattfylleri trots att han inteuppnått promillegränsen för detta brott. Har hangjort sig skyldig till grov vårdslöshet i trafik,skall han fällas även för detta brott, vilketnormalt leder till straffskärpning (se t.ex. NJA1992 s. 653).Med hänsyn till den nuvarande konstruktionen avtrafikbrottslagstiftningen är det klart att ettrattfylleribrott inte dessutom kan rubriceras somgrov vårdslöshet i trafik utan att de särskildarekvisiten för sistnämnda brott är uppfyllda.Däremot finns, om rattfylleriet varit förenat medvårdslöshet i trafik, utrymme för straffskärpningarenligt vad som ovan framgått. Utskottet är inteberett att förorda en ändring av denna ordning.Utskottet avstyrker motion Ju710.Ansvarsförutsättningar för sjöfylleriI motion Ju11 (mp) begärs en sådan ändring isjölagen att det införs en promillegräns om 0,2 %för sjöfylleri som ej är grovt. Enligt vad som yrkasi motion Ju12 (fp, v, kd, c, mp) bör denprincipiella utgångspunkten vara att kravet isjötrafik likställs med nykterhet i trafik på land.I propositionen framhåller regeringen att ennaturlig utgångspunkt för överväganden om hurstraffbestämmelserna till sjöss bör vara utformadeär den reglering som gäller för andratrafiknykterhetsbrott. Särskilda svårigheter äremellertid förknippade med införandet avpromilleregler till sjöss. Dessa svårigheter kanhänföras till de särpräglade och mycket varierandeförhållanden som råder inom sjötrafiken. Medannykterhetskravet i vägtrafiken endast avser föraregäller för sjölivet dessutom att nykterhetskravetombord inte omfattar enbart den som framför ettfartyg utan även den som i övrigt fullgör en uppgiftav väsentlig betydelse för säkerheten till sjöss.För yrkessjöfarten torde förhållandena mera kunnaliknas vid vad som gäller inom arbetslivet iallmänhet.Det kan vidare konstateras, understrykerregeringen, att ett eventuellt behov avpromilleregler på sjön främst gör sig gällande inomvissa slag av sjötrafik. I första hand gäller detnöjestrafiken med snabbgående motorbåtar och annansjötrafik i situationer som påminner om trafikentill lands. Också sjötrafik som innefattaryrkesmässig befordran av passagerare eller farliglast kan i många fall hänföras till denna kategori.Sjölagens regler omfattar emellertid all trafik påsjön från segelbrädor och kanoter till oceangåendefartyg av olika slag. Kravet på nykterhet för andrassäkerhet kan aldrig sägas vara lika stort för densom befinner sig i en roddbåt på en insjö som förden som framför en snabbgående motorbåt i en vältrafikerad farled. Ytterligare en komplikationligger i att många båtar också utgör bostäder underkortare eller . Den som förtöjt sin båtpå kvällen och därefter druckit alkohol till matenkan råka ut för situationer där båten t.ex. måsteförtöjas om på grund av ändradeväderleksförhållanden. Bestämmelserna om sjöfylleribör inte utformas så att enklare åtgärder av dettaslag onödigt försvåras, framhåller regeringen.I enlighet med det anförda anser regeringen attkravet på nykterhet till sjöss inte kan jämställasmed vad som gäller för vägtrafikens del. För vissakategorier av sjöfarare kan det emellertid varamotiverat med en strängare syn på nykterheten än densom kommit till uttryck i lagstiftningen.Regeringen konstaterar dock att det för närvarandesaknas tillräckligt underlag för att närmarebestämma och särskilja de situationer där ett behovav promilleregler kan sägas föreligga frånsituationer där ett sådant behov inte finns.Regeringen anser därför att någon promillegräns försjöfylleri inte bör införas, vare sigi form av en generell straffbarhetsgräns eller iform av gränsvärden knutna till vissa slag av fartygeller knutna enbart till förare och den som biträdermed denna syssla eller liknande. Regeringen avseremellertid att tillsätta en utredning med uppgiftatt närmare överväga frågan om införande av enpromillegräns för sjöfylleri som inte är grovt.Utredningen skall bl.a. belysa hur en bestämmelse omen sådan promillegräns skulle avgränsas ochutformas. Även frågan om det utvidgade straff-ansvaret för drograttfylleri bör påverkabestämmelsen om sjöfylleri bör övervägas avutredningen (prop. s. 41 f).Lagutskottet har, såvitt avser motion Ju11, yttratföljande. Enligt lagutskottets mening hade det varitvärdefullt om regeringen i den förevarandepropositionen hade kunnat presentera ett närmareunderlag för ett konkret ställningstagande frånriksdagens sida i fråga om möjligheten att införapromilleregler också för sjöfylleri som inte ärgrovt. I avsaknad av ett sådant underlag anserlagutskottet att det inte är möjligt för riksdagenatt nu begära lagförslag som innebär attstraffbarheten för sjöfylleri knyts till enpromilleregel på samma sätt som gäller för trafikenpå land. instämmer i regeringensbedömning att kravet på nykterhet till sjöss intehelt kan jämställas med vad som gäller förvägtrafiken. förordar attjustitieutskottet avstyrker motion delar regeringens ochlagutskottets bedömning att nykterhetskraven tillsjöss inte helt kan vara desamma som vid trafik påland. ser heller inget skäl attföregripa den av regeringen aviserade utredningen.Motion Ju11 avstyrks.Såvitt gäller det nu ifrågavarande yrkandet imotion Ju12 har lagutskottet uttalat att det intekan finna några grundläggande principiellamotsättningar mellan motionärernas och regeringenssynsätt. I propositionen säger regeringenuttryckligen att en naturlig utgångspunkt förövervägandena om hur straffbestämmelserna omonykterhet till sjöss bör vara utformade är denreglering som gäller för andratrafiknykterhetsbrott. Bland annat mot bakgrundhärav anser lagutskottet att något tillkännagivandei enlighet med vad som anförts i motionen inte börkomma till stånd. förordar attmotionsyrkandet avstyrks.Justitieutskottet instämmer i vad lagutskottetanfört och avstyrker motion Ju12 i denna del.Utskottet vill i detta sammanhang uppmärksammakonstruktionen av förslaget till ändring avbestämmelsen om grovt sjöfylleri. Som framgår avlagtexten måste till en början de grundläggandeförutsättningarna för straff-ansvar för sjöfyllerienligt 20 kap. 4 § sjölagen vara uppfyllda. Det äralltså först om det kunnat konstateras attgärningsmannen fört fartyget eller i övrigt haft ensyssla av väsentlig betydelse för säkerheten tillsjöss och då varit så påverkad att det kan antas atthan inte på ett betryggande sätt kunnat utföra vadsom ålegat honom, som domstolen kan gå vidare medsin bedömning av om sjöfylleriet är att anse somgrovt. Den uppmätta promillehalten (eller halten iutandningsluften) av alkohol utgör då en av deomständigheter som särskilt skall beaktas vid dennabedömning. Förslagets promillegräns skapar alltsåinte en sådan icke motbevisbar presumtion ompåverkan som återfinns i trafikbrottslagensbestämmelser om rattfylleri (jfr prop. s. 51).Utredningen om sjöfylleriI motion Ju12 (fp, v, kd, c, mp) begärs att den avregeringen aviserade utredningen om sjöfylleri, somej är grovt, skall tillsättas snarast.Lagutskottet har i denna del uttalat att det ärangeläget att den i propositionen aviseradeutredningen nu kommer till stånd utan ytterligaredröjsmål. Utskottet förutsätter att arbetet bedrivsskyndsamt och att erforderliga lagförslag, eftersedvanligt beredningsarbete, kan läggas fram utanonödig tidsutdräkt. Något formellt tillkännagivandedärom från sida kan, enligt lagutskottetsmening, inte anses nödvändigt och lagutskottetförordar att justitieutskottet avstyrker motion Ju12i denna del.Justitieutskottet delar lagutskottets bedömning ochavstyrker motion Ju12 i nu ifrågavarande del.Lagstiftningens ikraftträdandeI motion Ju12 (fp, v, kd, c, mp) yrkas att de ipropositionen föreslagna lag-ändringarna skall trädai kraft redan den 1 maj 1999.När det gäller frågan om ikraftträdande harlagutskottet anfört att det delar motionärernasmening att det är värdefullt att den nyabestämmelsen om grovt sjöfylleri kan träda i kraftså snart som möjligt. är emellertidinte berett att förorda någon annanikraftträdandetidpunkt än , särskiltmed hänsyn till att den nya lagstiftningen kanmedföra behov av informationsinsatser och andraförberedelser.Justitieutskottet, som anmärker att motionsyrkandetavser ikraftträdandetidpunkten för samtligalagförslag, finner inte skäl till annan bedömning änlagutskottet och avstyrker motion Ju12 i denna del.SammanfattningI övrigt har utskottet ingenting att tillägga medanledning av propositionen eller motionerna.Utskottet tillstyrker alltså de i propositionenframlagda lagförslagen. beträffande undantag frånnarkotikaförbudetatt avslår motionerna 1998/99:Ju12 yrkande 1,1998/99: Ju910 yrkande 5 och 1998/99:T222yrkande 6,res. 1 (kd, c, fp)2. beträffande nollgräns för alkoholatt avslår motion 1998/99:T222 yrkande 5,res. 2 (fp)3. beträffande narkotika i urinatt avslår motion 1998/99:Ju13 yrkande 1,res.3 (m)4. beträffande sållningsinstrumentatt avslår motion 1998/99:Ju12 yrkande 2,res. 4 (fp)5. beträffande information om den nyalagenatt avslår motion 1998/99:Ju12 yrkande 3,res.5 (kd, c, fp)6. beträffande rattfylleri och grovvårdslöshet i trafikatt avslår motion 1998/99:Ju710,7. beträffande ekonomiska konsekvenser avförslagenatt avslår motion 1998/99:Ju13 yrkande 2,res.6 (m, kd, c, fp)8. beträffande ansvarsförutsättningar försjöfylleriatt avslår motion 1998/99:Ju11,res. 7 (mp)9. beträffande utredningen om sjöfylleriatt avslår motion 1998/99:Ju12 yrkandena 4 och 5,res. 8 (kd, fp)10. beträffande lagförslagenatt antar regeringens förslag tilla) lag om ögonundersökning vid misstanke om vissabrott i trafiken,b) lag om ändring i lagen (1951:649) om straff förvissa trafikbrott,c) lag om ändring i lagen (1958:205) omförverkande av alkoholhaltiga drycker m.m.,d) lag om ändring i järnvägssäkerhetslagen(1990:1157),e) lag om ändring i sjölagen (1994:1009)utom såvitt avser bestämmelserna om lagarnasikraftträdande,11. beträffande lagarnas ikraftträdandeatt med avslag på motion 1998/99:Ju12 yrkande 6antar regeringens förslagtillikraftträdandebestämmelser för de i moment 10angivna lagförslagen.res. 9 (kd, fp)den 9 mars 1999På justitieutskottets vägnarGun HellsvikI beslutet har deltagit: GunHellsvik (m), (),(), MargaretaSandgren (s), (),(), (), (),(), (), (), RagnwiMarcelind (kd), (),(), (c), () och GöranNorlander (s). Undantag från narkotikaförbudet (mom. 1)(), (), GunnelWallin (c) och () anför:Enligt vår uppfattning hör narkotika och bilkörninginte ihop. Från trafiksäkerhetssynpunkt är detlikgiltigt om en bilförare är påverkad av legaltförskriven eller illegalt använd narkotika.Trafikfaran är densamma, och det är enligt vårmening inte tillräckligt att förlita sig påbestämmelserna om kliniskt rattfylleri för att kommatill rätta med förare som är påverkade av legaltförskriven narkotika. Vi anser att förbudet mot attframföra motorfordon efter intag av narkotika inågon form bör vara undantagslöst. Regeringen bör fåi uppdrag att återkomma till medett förslag av denna innebörd. I avvaktan härpågodtar vi det framlagda förslaget.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 1bort ha följande lydelse:1. beträffande undantag från narkotikaförbudetatt med anledning av motionerna 1998/99:Ju12 yrkande1, 1998/99:Ju910 yrkande 5 och 1998/99:T222yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 1.2. Nollgräns för alkohol (mom. 2)() anför:Alkohol och bilkörning hör inte ihop.Promillegränsen för tillåten mängd alkohol i blodetunder bilkörning har också successivt sänkts under1990-talet. Enligt min uppfattning är emellertidsänkta promillegränser inte tillräckligt. Vi måstesträva efter att ingen kör bil med alkohol ikroppen, alltså en nollgräns för alkohol. Dennasträvan bör ingå i regeringens arbete med den s.k.nollvisionen. Vad jag nu anfört bör somsin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 2bort ha följande lydelse:2. beträffande nollgräns för alkoholatt med bifall till motion 1998/99:T222 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 2.3. Narkotika i urin (mom. 3)(), (m), MaudEkendahl (m) och () anför:Regeringens förslag till ändring i 4 §trafikbrottslagen innebär att det blir straffbartatt framföra bl.a. bil med narkotika i blodet. Ensådan avgränsning innebär emellertid svårigheter närdet gäller att påvisa förekomst av LSD hos enförare. Som regeringen påpekar kan LSD förnärvarande inte spåras i blod utan endast i urin.Även narkotikaförekomst i en förares urin bör alltsåkunna leda till ansvar för rattfylleri. Regeringenbör därför få i uppdrag att återkomma tillriksdagen med kompletterande förslag av dennainnebörd. I avvaktan på detta godtar vi det nuframlagda förslaget.Vad vi nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 3bort ha följande lydelse:3. beträffande narkotika i urinatt med bifall till motion 1998/99:Ju13 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 3.4. Sållningsinstrument (mom. 4)() anför:Enligt min mening är det angeläget att även andrasållningsinstrument än blodprov bör kunna komma tillanvändning för att upptäcka drogpåverkade förare.Regeringen har visserligen föreslagit bestämmelserom ögonundersökning som skall göra det möjligt förpolisen att avgöra om en person är påverkad av andramedel än alkohol. Eftersom vissa narkotiska ämnensnabbt försvinner ur blodet, vore det önskvärt attäven andra sållningsinstrument som urinprov kundekomma ifråga. bör ge regeringen i uppdragatt återkomma med förslag av denna innebörd.Vad jag nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 4bort ha följande lydelse:4. beträffande sållningsinstrumentatt med bifall till motion 1998/99:Ju12 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 4.5. Information om den nya lagen (mom. 5)(), (), GunnelWallin (c) och () anför:I propositionen upplyser regeringen att den avseratt ta initiativ för att ytterligare förbättrainformationen om vilka regler som gäller förbilkörning efter intag av narkotiska läkemedel.Enligt vår mening är detta inte tillräckligt.Regeringen bör få uppdrag att omedelbartsätta igång en informationskampanj om den nyalagstiftningen.Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 5bort ha följande lydelse:5. beträffande information om den nya lagenatt med bifall till motion 1998/99:Ju12 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 5.6. Ekonomiska konsekvenser av förslagen(mom. 7)(), (), (), (), (), (), (c) och SiwPersson (fp) anför:I propositionen konstaterar regeringen attlagförslagen kommer att leda till ökadarbetsbelastning för berörda myndigheter. Regeringengör dock bedömningen att de ökadekostnader som kan komma att uppstå för myndigheternaryms inom ramen för befintliga anslag. Med hänsyntill de senaste årens minskning av anslagen tillrättsväsendet anser vi att denna bedömning ärdiskutabel. Vi anser därför att regeringen i denekonomiska vårpropositionen måste överväga deberörda myndigheternas behov av kompensation för deökade kostnader som kan följa av de nu ifrågavarandeförslagen. Detta bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 7bort ha följande lydelse:7. beträffande ekonomiska konsekvenser avförslagenatt med bifall till motion 1998/99:Ju13 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 6.7. Ansvarsförutsättningar för sjöfylleri(mom. 8)() anför:Enligt vad regeringen anför i propositionen saknasdet underlag för att föreslåinförandet av en promillegräns för sjöfylleri sominte är grovt. Jag anser dock att det inte behövsnågon ytterligare utredning för att föreslå en sådanpromillegräns. Utgångspunkten för lagstiftningen börnämligen vara att det skall råda samma krav pånykterhet för sjötrafik som för landtrafik.Regeringen bör därför få i uppdrag att snarastutarbeta och till återkomma med ettlagförslag som innebär att det för enkelt sjöfylleriinförs en promillegräns motsvarande den som gällerenligt 4 § trafikbrottslagen.Vad jag nu anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 8bort ha följande lydelse:8. beträffande ansvarsförutsättningar försjöfylleriatt med bifall till motion 1998/99:Ju11 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförtsi reservation 7.8. Utredningen om sjöfylleri (mom. 9)(), () och SiwPersson (fp) anför:Trafiken till sjöss blir alltmera intensiv. Enligtvår uppfattning bör det, bl.a. mot den bakgrunden,råda samma nykterhetskrav för sjötrafiken som förvägtrafiken. Det är därför glädjande att regeringeni propositionen aviserar att den avser att tillsättaen utredning som skall överväga frågan om att införaen promillegräns för sjöfylleri som inte är grovt.Enligt vår mening är det angeläget att dennautredning tillsätts möjligt. Vad vi nuanfört bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9bort ha följande lydelse:9. beträffande utredningen om sjöfylleriatt med bifall till motion 1998/99:Ju12 yrkandena 4och 5 som sin mening ger regeringen till kännavad som anförts i reservation 8.9. Lagarnas ikraftträdande (mom. 11)(), () och SiwPersson (fp) anför:Regeringen föreslår att lagförslagen i propositionenskall träda i kraft . Särskilt medhänsyn till att den nya bestämmelsen om grovtsjöfylleri bör ha trätt i kraft när säsongen förfritidsbåtar inleds anser vi att lagarna bör träda ikraft .