bet · GN01SoU5 · 1999-11-04 00:00:00 — I betänkandet behandlas regeringens skrivelse1998/99:136, Genetisk integritet, och sexmotionsyrkanden som väckts med anledning avskrivelsen. Vidare behandlas nio motionsyrkandenfrån den allmänna motionstiden samt tvåmotionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1999.Regeringen tillkännager i skrivelsen sin avsikt attnu tillkalla en parlamentarisk kommitté medföreträdare för samtliga riksdagspartier med uppdragatt lägga fram ett samlat förslag till hur det påalla samhällsområden skall kunna garanteras attnågon diskriminering på grund av det genetiska arvetinte sker.Utskottet anser att kommitténs uppdrag bör bli såheltäckande som möjligt. Kommitténs arbete bördärför inte begränsas till att endast avse frågorsom berör diskriminering på grund av det genetiskaarvet utan med ett helhets-perspektiv även belysaandra frågeställningar, bl.a. sådana som berörs iflera av motionerna.Utskottet avstyrker därmed samtliga motioner ochföreslår att lägger skrivelsen tillhandlingarna.I betänkandet finns en reservation och ett särskiltyttrande.Regeringens skrivelseI skrivelsen, som beslutades , beskriverregeringen användningen av genetiska undersökningaroch dessas användbarhet inom hälso- ochsjukvårdsområdet, arbetslivsområdet samtförsäkringsområdet. Internationella förhållanden ochde etiska aspekterna på användningen av genetiskaundersökningar redovisas också. Vidare görs engenomgång av de specifika problem som är förknippademed användningen av genetiska undersökningar påförsäkringsområdet. Regeringen tillkännager sinavsikt att tillkalla en parlamentarisk kommitté medföreträdare för alla riksdagspartier med uppdrag attlägga fram ett samlat förslag till hur det på allasamhällsområden skall kunna garanteras att någondiskriminering på grund av det genetiska arvet intesker. Motioner väckta med anledning avregeringens skrivelse1999/2000:So15 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mot genetiskatester i arbetslivet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett samarbete mellanden av regeringen föreslagna parlamentariskakommittén om genetisk integritet och den kommandeutredningen om personlig integritet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning ombiobankernas användning.1999/2000:So16 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av etthelhetsgrepp på föreliggande område.1999/2000:So17 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett förstärkt skyddför individens genetiska integritet,2. att begär att regeringen snaraståterkommer med förslag om skärpt integritetsskydd.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:So201 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär enexpertutredning med uppgift att lämna förslag tilllag som reglerar fosterdiagnostiken enligt vad imotionen anförts.1998/99:So216 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsättning av enparlamentarisk utredning om gentester på människa.1998/99:So302 av Skånberg och () vari yrkas att hos regeringen begärförslag om en lag som förbjuder kloning av mänskligaceller.1998/99:So340 av m.fl. (kd) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mot kloningpå mänskliga embryon,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om fosterdiagnostik ilivets tjänst,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om genetiska test förvuxna,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om genetisk integritetoch sekretess,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om genterapi påkönsceller.1998/99:So344 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om genetiska under-sökningsresultat.Motion väckt under allmänna motionstiden19991999/2000:Ub479 av () variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av regleroch lagstiftning inom genteknikområdet,2. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ansvaret förgentester. Skrivelsen i huvuddragRegeringen lämnar i skrivelsen en redogörelse fördet beredningsarbete som bedrivits med anledning avsocialutskottets av godkända uttalandenangående användning av genteknik på människa och deåtgärder som vidtagits för att stärka den enskildamänniskans genetiska integritet.Vidare lämnas i skrivelsen en redogörelse förEuroparådets konvention om mänskligarättigheter och biomedicin, framför allt de delarsom avser förbud mot diskriminering på grund av detgenetiska arvet.Regeringen lämnar också en redogörelse för detavtal som träffats mellan staten och om genetiska undersökningar,vilket syftar till att stärka den enskildes skyddmot diskriminering på grund av det genetiska arvet ikontakterna med försäkringsbolagen.Regeringen har av det beredningsarbete somredovisas dragit slutsatsen att det är nödvändigtatt skapa bättre garantier för att genetiskinformation om den enskilda människan intemissbrukas eller används på ett sätt som ärdiskriminerande för den enskilde, men att det förnärvarande inte är möjligt att införa en heltäckandereglering av användningen av genetisk information.Det har bedömts att utformningen av skyddet för dengenetiska integriteten behöver övervägasytterligare, bl.a. på arbetslivets område.Enligt regeringen innebär de åtaganden somförsäkringsbranschen gjort i det här nämnda avtaletatt skyddet för den genetiska integriteten stärktsoch att dessa åtaganden väl står i överensstämmelsemed det synsätt som geruttryck för. Regeringen har ansett att frågan om hurskyddet för den genetiska integriteten slutligtskall utformas är så komplex att den först börövervägas i en kommitté där samtliga riksdagspartierär företrädda. Regeringen har för avsikt atttillsätta en parlamentarisk kommitté med uppdrag attlägga fram förslag till hur det på alla samhällsom-råden skall kunna garanteras att någondiskriminering på grund av det genetiska arvet intesker.Etiska aspekter i skrivelsenEnligt regeringen utgör det faktum att informationom en individs arvsanlag skulle kunna missbrukas avandra ett hot mot den personliga integriteten. Enindivid kan, utifrån resultatet av en genetiskundersökning, löpa risk att diskrimineras på grundav sina arvsanlag.Regeringen anför att det finns två viktiga aspektersom är aktuella i det här sammanhanget. Den ena äratt andra inte skall få veta något om de egnaarvsanlagen, dvs. det behövs ett skydd mot intrångfrån tredje man. Den andra är rätten att slippa vetanågot, dvs. rätten att inte behöva få reda på någotom sina egna arvsanlag eller att bli respekterad föratt man inte vill veta något om sitt framtidasjukdomsöde.Enligt regeringen kan rätten att andra inte skallfå veta något om ens arvsanlag eller att man självinte skall behöva få veta också uttryckas som rättenatt ha en privat sfär eller rätten till personligintegritet. Personlig integritet handlar bl.a. omatt själv förfoga över information om den egnapersonen, att ha rätten att behålla vissa saker försig själv. Genetisk integritet är en del av denpersonliga integriteten.Det uppges i skrivelsen att en första förutsättningför att kunna skydda sin integritet är att man kanutöva självbestämmande. I det här sammanhangetgäller det bl.a. möjligheten att själv säga ja ellernej till en genetisk undersökning eller att förfogaöver resultatet av en utförd undersökning.Regeringen slår fast att det borde vara ensjälvklarhet att andra mot ens egen vilja inte skallkunna få veta något om den egna genuppsättningen.Enligt självbestämmandeprincipen, som är en väletablerad princip inom medicinsk etik, skallindividen själv avgöra en så viktig fråga som attgenomgå en genetisk undersökning och individen bördå också förfoga över resultatet.För att kunna utöva självbestämmande måste manenligt regeringen vara väl informerad. Man måstekänna till vilka förutsättningar och konsekvensersom gäller för olika handlingsalternativ.Självbestämmande förutsätter alltså saklig ochkorrekt information.Enligt regeringen måste självklart såväl ettgenomgående av en genetisk undersökning som ettutlämnande av resultatet (vare sig det är till denundersökte själv eller till utomstående) bygga påden undersöktes samtycke. Informerat samtycke är enförutsättning för självbestämmande. Kravet påinformerat samtycke tillmäts stor betydelse imedicinsk etik.Av skrivelsen framgår att den testade kan samtyckatill att en arbetsgivare eller ett försäkringsbolagfår ta del av undersökningsresultaten vilka ju nor-malt är sekretessbelagda. En person som söker ettarbete och gärna vill ha det arbetet kan uppleva detsom ett krav från den blivande arbetsgivarens sidaatt samtycka till att lämna ut uppgifterna. Ipraktiken har det informerade frivilliga samtycketdå förvandlats till ett krav.Regeringen anser att det framför allt av etiskaskäl är nödvändigt att skapa bättre garantier föratt genetisk information om den enskilda människaninte missbrukas eller används på ett sätt som dis-kriminerar den enskilde.Regeringen anför att som det finnsmedicinska skäl att i vissa fall genomföra genetiskaundersökningar finns det också risk för bruk avresultatet i andra syften. Det finns därför skäl attöverväga hur genetisk information skall få användasoch av vem. Frågan är alltså vem som skall få ta delav den information om ärftliga sjukdomar som man kanfå genom genetisk diagnostik. Gentekniken reser enrad frågor. Försäkringsbolag skulle kunna begära attförsäkringstagare kan visa intyg på att han ellerhon inte bär på anlag för vissa sjukdomar. Detta isin tur kan leda till att många människor kännerpress på sig att låta utföra diagnostik fast dekanske inte alls vill få den kunskap en diagnostiskundersökning kan ge. Genetiska undersökningar kankomma i konflikt med skyddet av den personligaintegriteten.I skrivelsen belyser regeringen att hur resultatenav genetiska undersökningar får användas också i höggrad är en fråga om förtroendet för hälso- ochsjukvården. Om människor inte vågar genomgå engenetisk undersökning, därför att de tror att dettakan leda till diskriminering, kan det få en radnegativa konsekvenser för individen, men också församhället som helhet. En viktig grundläggandeprincip är att den enskilde har rätt att inte vetanågot om sin genetiska status. Ingen bör varatvungen att genomgå en genetisk undersökning. Varoch en av oss har rätt att själva avgöra om vi villveta något om vårt framtida sjukdomsöde eller derisker vi löper. Med hänsyn till att tredje man,särskilt försäkrings- eller arbetsgivare, skullekunna använda genetisk information, så att dettaresulterar i diskriminering av personer som löperrisk eller som man tror löper risk att utvecklanågon ärftlig sjukdom, talar starka skäl för attnågon form av reglering av användningen av genetiskinformation bör genomföras. Vid bedömningen avbehovet av en reglering vad gäller rätten till ge-netisk information måste konvention ommänskliga rättigheter och biomedicin beaktas.Sverige har undertecknat konventionen och har föravsikt att efter ytterligare beredning ratificeradensamma.Ett avtal har träffats mellan staten ochSveriges som medför ettförbättrat skydd för den enskilde mot diskrimineringpå grund av det genetiska arvet då enskilda liv- ochsjukförsäkringar tecknas. På arbetsmarknadens områdehar det visat sig finnas behov av ytterligare över-väganden om hur de nödvändiga garantierna motdiskriminering på grund av det genetiska arvet skallutformas och av att frågan behöver belysas i ettstörre sammanhang.Enligt regeringens bedömning är frågan om dengenetiska integriteten sammansatt och av sådankaraktär att en övergripande utredning först börgöras av en kommitté med företrädare för samtliga depolitiska partierna i , innan slutligställning kan tas till hur skyddet av den genetiskaintegriteten skall vara utformat i vårt samhälle.Regeringen avser, enligt skrivelsen, att inom korttillkalla en parlamentarisk kommitté med uppdrag attlägga fram ett samlat förslag till hur det på allasamhällsområden skall kunna garanteras att någondiskriminering på grund av det genetiska arvet intesker. Avsikten är att kommitténs arbete också skallkunna utgöra underlag för en ratificering avEuroparådskonventionen om mänskliga rättigheter ochbiomedicin.MotionernaI anledning av skrivelsen har tre motioner väckts.I motion 1999/2000:So16 av m.fl. (m)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av ett helhetsgrepp på föreliggande område.Enligt motionärerna utgör frågor om genetiskintegritet en alltmer betydelsefull del av denpersonliga integriteten. Regeringens, i skrivelsen,aviserade planer att låta tillsätta en par-lamentarisk kommitté på området välkomnas. Enutgångspunkt för en sådan parlamentarisk kommittébör vara ett helhetsgrepp över hela komplexet avetik, integritet och risker/möjligheter vid genetiskdiagnostik. En av nyckelfrågorna för utredningenmåste vara vem som äger den genetiska informationen.Var sätter individens rätt till integritet uppgränser? Hur, när och av vem får kunskapen användasoch spridas i forskning, i offentlig sektor och idet privata näringslivet? Individens integritetmåste värnas så långt möjligt. Såsom kommitténsuppdrag utformats med en fokusering uteslutande pådiskrimineringsaspekterna riskerar de viktigafrågorna om genteknikens långsiktiga möjligheter ochfaror att försummas. Det finns en utbredd övertro påatt alla problem kan lösas med nya regleringar.Innan nya regleringar övervägs är det, enligtmotionärerna, ett minimikrav att det faktiskt finnsdokumenterade problem med genetisk diskriminering.I motion 1999/2000:So17 av m.fl.(c) begärs ett tillkännagivande att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om ett förstärkt skydd för individensgenetiska integritet (yrkande 1) och att riksdagenbegär att regeringen återkommer med förslagom skärpt integritetsskydd (yrkande 2). Motionärernaanger att utvecklingen av biotekniken går snabbt.Det är därför viktigt att frågan om hur dengenetiska informationen får hanteras inte förhalasutan att ramar härför sätts upp. Den enskildamänniskan äger den genetiska informationen.Lagstiftningen bör utformas så att det enligt hu-vudregeln blir förbjudet att efterfråga genetiskinformation. Regeringen bör återkomma tillriksdagen med förslag till skärpt integritetsskydd.I motion 1999/2000:So15 av m.fl.(fp) hemställs att regeringen skall ges till kännavad i motionen anförts om förbud mot genetiskatester i arbetslivet (yrkande 1). Motionärerna anseratt skrivelsen borde ha innehållit ett förslag tillförbud för arbetsgivare att kräva eller användagenetiska analyser i arbetslivet i avvaktan på denparlamentariska kommitténs utredning. Utvecklingenav farmakogenetiken går mycket snabbt. Detta innebäratt för individen integritetskänslig information kaninhämtas. Denna information får inte komma i orättahänder. Motionärerna hemställer vidare att riksdagensom sin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om ett samarbete mellan den avregeringen föreslagna parlamentariska kommittén omgenetisk integritet och den kommande utredningen ompersonlig integritet (yrkande 2). Eftersomdrogtestning och genetiska tester innebär likartadeetiska problem är det viktigt att det av direktiventill utredningen om personlig integritet och avdirektiven till den i skrivelsen föreslagnaparlamentariska kommittén framgår att de bådautredningarna skall genomföras i nära samarbete.Motionärerna hemställer slutligen att somsin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om utredning om biobankernasanvändning (yrkande 3). Motionärerna uppger attbiobankerna är viktiga hjälpmedel vid utprovningenav nya, säkrare läkemedel där man tar hänsyn tillindividens ärftliga förmåga att bryta ner olikaläkemedel. kan informationen varaintegritetskänslig och den genetiska informationenangår inte bara den undersökta individen utan ocksådennes släktingar. Den av regeringen föreslagnaparlamentariska utredningen bör också behandla dennafråga på grund av dess etiska komplexitet.Flera motioner från den allmänna motionstiden och 1999berör också olika genetiska frågeställningar. Imotion 1998/99:So344 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om genetiskaundersökningsresultat. Enligt motionärensuppfattning borde, för att skydda den personligaintegriteten, genetiska undersökningsresultatomedelbart sekretessbeläggas. I motion 1998/99:So201av m.fl. (v) hemställs att riksdagenhos regeringen begär en expertutredning med uppgiftatt lämna förslag till lag som reglerarfosterdiagnostiken. Motionärerna anför att detofödda barnets rätt till integritet och sekretessbör lagfästas. I annat fall kan det bli fritt framför försäkringsbolag och framtida arbetsgivare attefterfråga resultat av gjorda undersökningar.Motionärerna vill begränsa fosterdiagnostiken så attforskningens resultat inte får användas ikommersiella eller diskriminerande syften.I motion 1998/99:So340 av m.fl. (kd) hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mot kloningpå mänskliga embryon (yrkande 3). Motionärerna anföratt kloning av mänskliga embryon är en etiskt ickegodtagbar kränkning av människans integritet. Ett istort sett likalydande yrkande har framförts av TuveSkånberg och () i motion1998/99:So302. Motionärerna hemställer att riksdagenhos regeringen begär förslag om en lag som förbjuderkloning av mänskliga celler. I motion 1998/99:So340hemställs vidare att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om delsfosterdiagnostik i livets tjänst (yrkande 4), delsgenetiska test för vuxna (yrkande 5). I yrkande 6hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omgenetisk integritet och sekretess. Slutligenhemställs i motion 1998/99:So340 att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om genterapi på könsceller (yrkande 7).Motionärerna betonar att genterapi på könsceller(ägg och spermier) har en annan innebörd ängenterapi på somatiska celler. Genterapi påkönsceller ärvs av följande generationer och innebärföljaktligen förändringar i motsatstill förändringar i kroppsceller som dör med krop-pen. I motion 1998/99:So216 av () hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omtillsättning av en parlamentarisk utredning omgentester på människa.I motion 1999/2000:Ub479 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om dels behovet avregler och lagstiftning inom genteknikområdet(yrkande 1), dels ansvaret för gentester (yrkande2). Enligt motionären har privata analyslaboratoriermed multinationell inriktning, mottagit och utförtgentestning som uppdrag. Att multinationella företagsäljer och köper patent på forskningen om generna,inger stark oro hos många. Med avsaknad avlagstiftning på området uppstår stora etiskaproblem. Sjukhus och forskningsinstitutioner kommerpå detta sätt helt i händerna på företaget. Debiobanker som finns i bl.a. , ochNorge har vidare väckt speciellt intresse på grundav ländernas långa tradition av offentliga register.Gentesterna måste kunna genomföras under ordnadeformer under sjukvårdens och den medicinskaforskningens ansvar.Bakgrund m.m.Gen-etik-kommittén tog i sitt betänkande Genetiskintegritet (SOU 1984:88) upp frågan omsekretesslagen (1980:100) borde ändras så att denenskilde inte skulle kunna ge sitt samtycke till attgenetiska data rörande honom blev tillgängliga förtredje part, t.ex. arbetsgivare eller för-säkringsbolag. Kommittén ansåg emellertid att ensådan inskränkning skulle innebära ett intrång i denenskildes självbestämmanderätt som skulle vara svårtatt försvara och föreslog därför ingen ändringhärvidlag.I regeringens proposition Om användning avgenteknik på människa m.m. (prop. 1990/91:52)anförde föredragande statsrådet att det enligthennes mening inte fanns skäl att särbehandla dengenetiska informationen utan att denna i principborde behandlas på samma sätt som annan integri-tetskänslig information. Detta innebär att dessauppgifter i likhet med annan medicinsk information iprincip inte får lämnas ut till t.ex. arbetsgivareeller försäkringsbolag utan den enskildesmedgivande. Statsrådet utgick emellertid från attSocialstyrelsen noggrant skulle följa utvecklingenoch vid behov aktualisera frågan om kompletteringgenom lagstiftning eller på annat sätt. Statsrådetförutsatte också att som ettled i sitt arbete med att följa utvecklingen pågenteknikens område skulle beakta det behov av för-stärkt informationsskydd som kunde uppkomma omförutsättningarna ändrades. I propositionenföreslogs en lag om användning av viss genteknik vidallmänna hälsoundersökningar. Denna lag är nu denenda lagreglering som finns på genteknikens områdeinom hälso- och sjukvården.Utskottet framhöll i sitt av godkändabetänkande /91:SoU10 Användning av genteknik påmänniska m.m. (rskr. 1990/91:114) att det finns enrisk för att den enskildes samtycke till att eftergesekretessen beträffande genetisk information blirillusorisk om samtycke utgör ett krav för att få enanställning eller rätt att teckna en försäkring. Ilikhet med ansåg utskottet attdetta inte utgör tillräckliga skäl för att inskränkaden enskildes självbestämmanderätt. Med anledning aven fp-motion om skyddet för journaluppgifter omgenetiska data anförde utskottet att regeringenborde återkomma till med förslag om huroetiska krav, t.ex. från arbetsgivare ellerförsäkringsbolag, på tillgång till genetiska dataskall kunna hindras. Vad utskottet anförde gavsregeringen till känna. I samma betänkandebehandlades frågan om genterapi på könsceller, s.21 f. Utskottet tillstyrkte därvid ett lagförslagsom innebär dels ett förbud mot sådana försök påbefruktade ägg från människor som syftar tillutveckling av metoder för att åstadkomma genterapipå könsceller, dels ett absolut förbud mot att i enkvinna föra in befruktade ägg som varit utsatta förförsök.Av andra paragrafen lag (1991:115) om åtgärder iforsknings- eller behandlingssyfte med befruktadeägg från människa följer att försök i forsknings-eller behandlingssyfte på befruktade ägg inte får hatill syfte att utveckla metoder för att åstadkommaeffekter som kan gå i arv. Av lagens fjärde paragrafföljer vidare att befruktade ägg som varit föremålför försök i forsknings- eller behandlingssyfteinte får föras in i en kvinnas kropp.När genetisk diagnostik görs på begäran av en enskild eller isamband med en allmän hälsoundersökning ärpatientjournallagen (1985:562) tillämplig. Dettainnebär att uppgifter om en genetisk undersökningförs in i den enskildes patientjournal. Det ärsåledes via den enskilde själv eller via hälso- ochsjukvårdens handlingar som försäkringsbolag ellerarbetsgivare kan få tillgång till uppgifter omhuruvida en enskild person har genomgått någongenetisk undersökning och om utfallet av en sådanundersökning. För uppgifter i en patientjournaläger, vad beträffar den allmänna hälso- ochsjukvården, sekretesslagens bestämmelsertillämpning. Vad gäller patientjournaler inom denenskilda hälso- och sjukvården finns detbestämmelser av motsvarande innebörd i lagen(1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- ochsjukvårdens område.Statens medicinsk-etiska råd har , i enlighet medSocialdepartementets uppdrag, (dnr S94/1550/S),lämnat synpunkter på vissa frågor i samband medbefruktning utanför kroppen. Rådet fann därvid attett behov av lagstiftning för att förbjuda kloninggenom celldelning förelåg. Rådet bedömde att dettaborde ske genom exempelvis ett tillägg till lagen(1991:115) om åtgärder i forsknings- ochbehandlingssyfte med befruktade ägg från människa.Regeringen har i ett beslut givitSocialstyrelsen i uppdrag att göra en översyn avfrågor som är förknippade med användning avhumanbiologiskt material i biobanker samt att lämnaett förslag till en särskild lagstiftning ombiobanker.