bet · GN01KrU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Ungdomarna själva är den viktigasteresursen i kampen mot narkotika och andra droger,anförs det.I propositionen (s. 54) redovisas en rad insatsersom regeringen har tagit initiativ till, bl.a. dennationella ledningsgruppen för alkohol- ochnarkotikaförebyggande insatser med socialministernsom ordförande, (Oberoende AlkoholSamarbetet)samt Narkotikakommissionen.När det gäller dopning anför regeringen attmissbruk av dopningspreparat harkriminaliserats samt att det därutöver ärbetydelsefullt med förebyggande insatser. I dettaarbete har Dopingjouren, vilken är knuten tillHuddinge sjukhus, en stor betydelse för hela landet,anförs det.Enligt regeringen måste metoder för behandling ochrehabilitering ständigt utvecklas, särskilt när detgäller mycket unga missbrukare. De omständigheternaatt ungdomar är mer nyfikna på och mindreavståndstagande till narkotika och att gruppen avtonåringar kommer att öka kraftigt kan innebära behov av att utveckla nya metoderför rehabilitering av unga missbrukare inom denärmaste åren. Enligt propositionen avser regeringenatt ta initiativ till överläggningar med bl.a.Kommunförbundet, och ideellaorganisationer för att diskutera hur en sådanutveckling bäst kan främjas. Regeringen har förövrigt ställt 50 miljonerkronor till länsstyrelsernas förfogande förutveckling av kommunernas förebyggande insatserbland ungdomar och missbrukare.MotionernaI motion Kr29 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om information till föräldrar(yrkande 1). Motionärerna anför att en förstautgångspunkt för att förhindra att unga människorfastnar i missbruk måste vara att se till attföräldrarna har lika goda kunskaper om narkotikanssymtom och verkningar som deras barn har.Informationsinsatser riktade till föräldrar måsteomgående sättas in, anförs det.I motion Kr30 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande till regeringen om betydelsenav förebyggande insatser mot drogmissbruk (yrkande9). Enligt motionärerna saknar propositionen tydligaformuleringar om det förebyggande arbetet. Deplanerade överläggningarna med bl.a. om behandling och rehabilitering börenligt motionärerna också innefatta samtal om hurman kan arbeta för att förebygga drogmissbruk blandunga. Det har uttryckts önskemål från ungdomars sidaom att f.d. missbrukare och föräldrar tillmissbrukare bör föreläsa ute på skolorna. Enligtmotionärerna bör sådana initiativ uppmuntrasexempelvis genom att ges i uppdragatt organisera en sådan aktion. Undersökningar visaratt många ungdomar är missnöjda med ANT-undervisningen. Motionärerna uppmärksammar problemetatt barn och ungdomar i allt större utsträckningbrukar alkohol regelbundet och i stora mängder. Depåpekar vikten av att vuxna tar ansvar och engagerarsig, t.ex. genom att skapa alkoholfria platser ochtillfällen för nöje och umgänge och genom attrespektera förbudet mot langning.I motion Kr33 av och () yrkas ett tillkännagivande till regeringen omvad i motionen anförts om beroende och missbruk(yrkande 7 delvis). Motionärerna påpekar att nikotini tobak är ett av de mest beroendeframkallandeämnena som finns samt att senare tids forskningstöder antagandet att rökdebut kan vara eninkörsport till alkohol- och drogmissbruk. I detförebyggande arbetet mot alkolhol- ochnarkotikamissbruk måste således ingå att ävenbekämpa bruk av tobak, anförs det. Motionärernabegär vidare ett tillkännagivande om Dopingjourensverksamhet (yrkande 9). De påpekar att det efter år1999 inte finns några medel avsatta för verksamhetenoch att den telefonrådgivning och fortbildnings- ochutbildningsverksamhet som jouren stått för kommeratt läggas ned. Motionärerna anser att statensnarast bör ta upp förhandlingar medLandstingsförbundet om hur verksamheten kan drivasvidare.Tidigare behandlingUtskottet har , senast ibetänkande 1998/99:SoU4 Narko-tikapolitik, enhälligtuttalat sig om den svenska narkotikapolitiskainriktningen och om förebyggande arbete mot droger.I det nämnda betänkandet, till vilket hänvisas fören utförlig bakgrundsredovisning (s. 6 f.),behandlades regeringens skrivelse 1997/98:172 Ennarkotikapolitisk redogörelse. Utskottet behandladeäven motionsyrkanden bl.a. om information tillföräldrar, om vikten av att förhindra tobaksdebut idet drogförebyggande arbetet samt om ANT-undervisning. Utskottet anförde i denna del bl.a.följande (s. 11 f.):Målet för den svenska narkotikapolitiken är attskapa ett narkotikafritt samhälle.Narkotikapolitiken måste bl.a. bygga på enkombination av olika förebyggande insatser.Utskottet anser att det är särskilt angeläget attkraftfullt motverka ungdomars narkotikaanvändning.Det behövs kraftfulla insatser för att vända trendenmot ett ökande intresse för narkotika och ett ökandemissbruk bland ungdomar. Viktigt i detta sammanhangär samverkan mellan olika lokala organ ochorganisationer, en god samordning av insatserna samtett levande och enträget engagemang från samhällets,från föräldrars och från frivilligorganisationerssida. Lika viktigt är det att informera ungdomar ochderas föräldrar om narkotika ochnarkotikamissbrukets symtom och verkningar och i detsammanhanget verka för har, som en av sina särskildauppgifter, att utvärdera och föreslå åtgärder föratt stärka och effektivisera det drogföre-byggandearbetet. - - -har givit regeringentill känna vad ett enigt socialutskott anfört omnarkotikapolitikens mål och inriktning samt omSveriges insatser mot narkotikan på internationellnivå. Utskottet vidhåller sin inställning.Utskottet avstyrkte motionsyrkandena. Riksdagenföljde utskottet (rskr. 1998/99:138).I ett avgivet yttrande till kulturutskottetöver regeringens proposition 1998/99:107 Enidrottspolitik för 2000-talet, 1998/99:SoU6y,behandlade utskottet ett flertal motioner omDopingjouren vid . I yttrandet, tillvilket hänvisas, ges en fyllig bakgrundsredovisningom dopning m.m. Utskottet anförde att Dopingjourenunder har fungerat som en kunskaps- ochrådgivningscentral för hela landet och att densamlade kunskap som finns där innebär ett stöd iarbetet med att bygga upp tillräckliga kunskaper omdopning och om hur skador efter missbruk avdopningsmedel kan lindras. Utskottet vidhöll att detär av vikt att den erfarenhet, kompetens och kunskapsom finns vid Dopingjouren tas till vara även iframtiden. Verksamheten vid Dopingjouren spelar enmycket viktig roll för att komma till rätta medmissbruk och spridning av dopningsmedel, anfördeutskottet vidare. Utskottet konstaterade attregeringen i proposition 1998/99:115 uttalat attDopingjouren i det förebyggande arbetet på områdethar en stor betydelse för hela landet. Utskottetdelade denna bedömning och förutsatte därmed attregeringen noga följer frågan om Dopingjourensframtid. Ifrågavarande motionsyrkanden ansågs tillviss del tillgodosedda och borde enligt utskottetavstyrkas.Socialutskottets bedömningSocialutskottet har ,senast , enhälligt uttalat att måletför den svenska narkotikapolitiken är att skapa ettnarkotikafritt samhälle och att det är särskiltangeläget att kraftfullt motverka ungdomarsnarkotikaanvändning. Utskottet delar regeringens oroöver att unga människor tycks alltmer positiva tilloch nyfikna på narkotika och vill därför återframhålla vikten av starka insatser för att vändadenna trend. Unga människors vilja och förmåga attavstå från droger måste stärkas. Utskottet vidhålleratt det i det förebyggande arbetet är viktigt medsamverkan mellan olika lokala organ ochorganisationer, en god samordning av insatserna samtett levande och enträget engagemang från samhällets,från föräldrars och från frivilligorganisationerssida. Utskottet vill också åter betona vikten av attinformera ungdomar och deras föräldrar om narkotikaoch narkotikamissbrukets symtom och verkningar samtatt i det sammanhanget verka förattitydförändringar.De synpunkter som framförs i motionerna Kr29 (m)yrkande 1, Kr30 (kd) yrkande 9 och Kr33 (fp) yrkande7 delvis faller inom ramen för de uttalanden om dennarkotikapolitiska inriktningen och det förebyggandearbetet som ett enigt socialutskott tidigare gjortoch med de tillkännagivanden som gjorttill regeringen och . mening är motionerna delvistillgodosedda och bör därför avstyrkas.Socialutskottet delar regeringens bedömning attDopingjouren har en stor betydelse för hela landet idet förebyggande arbetet mot dopning och förutsätteratt regeringen noga följer frågan om Dopingjourensframtid. Motion Kr33 (fp) yrkande 9 bör avstyrkas.Självmord bland ungdomarPropositionenI propositionen anförs att barn och ungdomar iSverige har en mycket god fysisk hälsa och att detillhör de friskaste barnen i världen. Oroandetecken finns dock på att denna positiva utvecklingkan komma att brytas på vissa områden, främst närdet gäller den psykiska hälsan och levnadsvanorna.Regeringen nämner att det framgår avSocialstyrelsens Folkhälsorapport (SoS-rapport1997:18) att bl.a. ensamboende med barn fått detekonomiskt och socialt svårare och att alltfler barnbor i familjer där en eller båda föräldrarna ärarbetslösa. Detta kan indirekt och innebäraproblem för barns och ungdomars hälsa ochvälbefinnande, anförs det. Ungdomars svårigheter attetablera sig på arbetsmarknaden kan också påverkaderas hälsa. Andelen flickor och pojkar som harhuvudvärk, ont i magen och känner sig nedstämda är högre än , anges det ipropositionen.MotionenI motion Kr33 av och () yrkas att skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att motverkasjälvmord bland ungdomar (yrkande 8). Enligtmotionärerna ökar antalet ungdomar som söker hjälphos skolkurator och på barnpsykiatriskamottagningar. En tonåring tar sitt liv varje veckaoch många fler gör självmordsförsök. Motionärernaframhåller vikten av självmordsprevention och av attdet nationella programmet inte bara förs ut till primärvården ochsjukhusvården utan också till skolan ochskolhälsovården. Vidare måste de bristanderesurserna inom psykiatrin avhjälpas när det gälleratt ge vård och behandling till självmordsnärapersoner och stöd till anhöriga, anförs det.Tidigare behandlingSocialutskottet behandlade motioner omsjälvmordsprevention senast i betänkande1998/99:SoU8 Folkhälsofrågor m.m. (s. 18 f.) I sinbedömning (s. 28) framhöll utskottet återsjälvklarheten och den stora vikten av att detsjälvmordspreventiva arbetet bedrivs på bred front.Ett förebyggande arbete utförs också av bl.a.Folkhälsoinstitutet och prevention. Utskottet förutsatte att dettaarbete fortsätter och att det nationella programmetför självmordsprevention sprids till alla berörda.Utskottet konstaterade att har lyft fram bl.a. psykiskohälsa som ett av de områden som bedöms få encentral roll vid formuleringen av nationellafolkhälsomål och strategier. Vidare beredsBarnpsykiatriutredningens slutbetänkande inomRegeringskansliet. Utskottet ansåg att riksdageninte borde göra något tillkännagivande tillregeringen och avstyrkte de aktuella motionerna.Riksdagen följde utskottet (prot. 1998/99:79).Socialutskottets bedömningSocialutskottet vidhåller att det självfallet ärmycket angeläget att på alla sätt förebyggasjälvmord, inte minst bland barn och ungdomar. Helasamhället har här en betydelsefull roll. Allpersonal som arbetar med barn och ungdomar har enviktig uppgift när det gäller att upptäcka ochförebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdomar.Utskottet ser positivt på att en särskild utredninghar tillsatts med uppdrag att kartlägga elevvårdensoch skolhälsovårdens verksamhet och funktion samtöverväga lämpliga åtgärder i syfte att höjakvaliteten och effektiviteten i verksamheten.Utredningsuppdraget skall vara slutfört senast den15 . Ungdomsmottagningarna har enligtutskottet också en betydelsefull roll i sammanhangetgenom att tidigt kunna fånga upp och ge stöd åtungdomar med olika problem. har fåttregeringens uppdrag att se överungdomsmottagningarnas förebyggande verksamhet ochskall redovisa uppdraget senast den 31 december1999. Vidare avser attta fram förslag till mål bl.a. när det gällerpsykisk hälsa bland barn och ungdomar.Utskottet vill framhålla vikten av ett välfungerande samarbete mellan olika instanser somarbetar med barn och ungdomar med sociala, psykiskaeller andra problem. Utskottet välkomnar därför densärskilda utredning som regeringen beslutatom och som har i uppgift att beskriva och analyserade problem som finns vid samverkan mellanlandstingens hälso- och sjukvård och kommunernasvård och omsorg samt att lämna förslag tilllösningar som förbättrar möjligheterna tillsamverkan. I direktiven (dir. 1999:42) nämns bl.a.att har pekat på behovet avsamverkan mellan kommuner och landsting när detgäller barn och ung-domar med psykiska problem.Uppdraget skall redovisas senast den 30 september2000. Utskottet har också erfarit att det i dagpågår ett omfattande utvecklingsarbete i flertaletlandsting i syfte att möjliggöra flexiblaåldersgränser mellan barn- och ungdomspsykiatrin ochvuxenpsykiatrin när det gäller ungdomar i åldern15-25 år.Barnpsykiatrikommittén har haft regeringens uppdragatt utreda vården och stödet till barn och ungdomarmed psykiska problem. Kommitténs slutbetänkande, Detgäller livet (SOU 1998:31), presenterades i februari1998. Utskottet kan konstatera att många av de ovanredovisade åtgärderna ligger i linje medBarnpsykiatrikommitténs förslag. Övriga delar avbetänkandet bereds enligt uppgift för närvarandeinom . Utskottet förutsätter attregeringen därefter återkommer till riksdagen.Utskottet förutsätter även att detsjälvmordspreventiva arbetet vid bl.a.Folkhälsoinstitutet och prevention fortsätter samt att det nationellaprogrammet för självmordsprevention sprids till allaberörda instanser.Med hänsyn till det omfattande arbete som pågår medsyfte att förbättra stödet till barn och ungdomarmed psykiska problem anser socialutskottet attmotion Kr33 (fp) yrkande 8 i huvudsak ärtillgodosedd och bör avstyrkas.Stockholm den 3 juni 1999På socialutskottets vägnarIngrid BurmanI beslutet har deltagit: (), ChrisHeister (m), (), MargaretaIsraelsson (s), (), ChatrinePålsson (kd), (), (), (), Elisebeht (), (), (), CristinaHusmark (), (), KennethJohansson (c), () och CatherinePersson (s).Avvikande meningIngrid (), (), () och () anser att tredjestycket av utskottets bedömning under avsnittetInsatser mot drogmissbruk m.m. bort ha följandelydelse:Socialutskottet delar regeringensbedömning att Dopingjourenhar en stor betydelse förhela landet i detförebyggande arbetet motdopning. Verksamhetenfinansieras fram t.o.m. den31 avläkemedelsföretagetPharmacia & AB.Utskottet ser med oro påatt frågan om den fortsattafinansieringen inte är löstoch anser att statensnarast bör ta uppförhandlingar medLandstingsförbundet om hurverksamheten vidDopingjouren kan drivasvidare. bördärför tillstyrka motionKr33 (fp) yrkande 9.Utbildningsutskottetsyttrande1999/2000:UbU1yUngdomspolitikenTill kulturutskottetKulturutskottet har beslutat beredautbildningsutskottet tillfälle att yttra sig överproposition 1998/99:115 På ungdomars villkor -Ungdomspolitik för demokrati, rättvisa ochframtidstro jämte motioner i de delar som berörutskottets beredningsområde.Utskottet behandlar i det följande motionsyrkandenmed anknytning till regeringens förslag till målm.m. för den nationella ungdomspolitiken, nämligenmotionerna 1998/99:Kr29 (m) yrkande 2, 1998/99:Kr30(kd) yrkandena 6 och 10 (delvis), 1998/99:Kr32 (c)yrkande 4 (delvis), 1998/99:Kr33 (fp) yrkandena 1,3, 6 och 10 samt 1998/99:Kr35 (fp) yrkande 2.Propositionen i huvudsakI propositionen föreslås för den nationellaungdomspolitiken tre övergripande målsom skall ersätta tidigare riktlinjer. För detförsta skall ungdomar ha goda förutsättningar attleva ett självständigt liv. För det andra skallungdomar ha verklig möjlighet till inflytande ochdelaktighet. För det tredje skall ungdomarsengagemang, skapande förmåga och kritiska tänkandetas till vara som en resurs. De tre målen skall ingåi ett system för styrning, uppföljning och analys avungdomspolitiken. Med stöd av målen bör enligtregeringens bedömning effekterna av de insatser somgenomförts följas upp och analyserassektorsövergripande. För att göra detta möjligt börmålen kompletteras med delmål som är möjliga attfölja upp. Regeringen avser att utarbeta delmål förungdomspolitiken, vilka bl.a. bör ingå iregleringsbreven för till berördamyndigheter. Enligt propositionen bör under samtligamål formuleras delmål som rör bl.a.utbildningsområdet. skall verka föratt målen för den nationella ungdomspolitikenuppfylls.Allmänna utbildningsfrågorUtbildningsutskottet behandlar i detta avsnittmotionsyrkanden med anknytning till målet attungdomar skall ha goda förutsättningar att leva ettsjälvständigt liv (mål 1).Ungdomars utbildningI motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 3 tas frågor uppom ungdomars utbildning. Motionärerna anser att enförutsättning för utveckling är att antalethögskoleplatser ytterligare ökar. Vidare framhållsatt det finns stora skillnader i utbildningsvalmellan unga män och unga kvinnor. Ytterligareåtgärder måste enligt motionärerna vidtas för attbryta det könssegregerande mönstret så tidigt sommöjligt. De framhåller också att det är ett stortbekymmer att många elever lämnar utanatt kunna läsa, skriva och räkna och att en storandel av eleverna i gymnasieskolan misslyckas.U t s k o t t e t föreslår att kulturutskottetavstyrker yrkandet och vill som skäl anföraföljande.Enligt ekonomiska vårproposition (prop.1998/99:100, s.150) bör utbyggnaden avgrundutbildningen vid universitet och högskolor sombeslutats avseende fortsätta.Regeringen har beräknat medel för 10 000 nyahögskoleplatser fr.o.m. samt förytterligare 10 000 platser fr.o.m. den 1 juli 2002.Högskolan har tillförts sammantaget 68 000 nyapermanenta platser under perioden 1997-2000.Utskottet kan konstatera att en kraftig utbyggnadhar skett av antalet högskoleplatser under senare åroch att en fortsatt ökning av platserna nu planeras.När det gäller jämställdhetspolitiken påutbildningsområdet råder det en bred politiskenighet om det övergripande målet, nämligen attflickor och pojkar skall ha lika rätt ochmöjligheter. Det finns också en samsyn i fråga omatt det behövs aktiva insatser för att detta målskall nås. Utskottet anser i likhet med motionärernaatt det är viktigt att åtgärder vidtas så tidigt sommöjligt för att bryta det könssegregerade mönstret ifråga om utbildningsval. Utskottet har tidigare iflera sammanhang - senast i betänkande 1998/99:UbU6Jämställdhetsfrågor inom utbildningsområdet -framhållit att förskolan har en betydelsefulluppgift i arbetet med att främja jämställdhet mellankönen. Denna uppgift har lyfts fram och kommit tilltydligt uttryck i läroplanen för förskolan (Lpfö 98)som trädde i kraft . I läroplanensägs bl.a. följande. Förskolan skall motverkatraditionella könsmönster och könsroller. Flickoroch pojkar skall i förskolan ha samma möjligheteratt pröva och utveckla förmågor och intressen utanbegränsningar utifrån stereotypa könsroller.Utskottet vill även peka på att regeringen iregleringsbrev för ålagt att ökasin uppföljning och utvärdering av hurjämställdhetsperspektivet implementeras iundervisningen. Vidare tillsattes inomUtbildningsdepartementet en projektgruppvars uppgift är att utveckla arbetetmed värdegrunden i skolan. Värdegrunden finnsformulerad i läroplanerna och anger de grundläggandevärden som vårt samhällsliv vilar på -människolivets okränkbarhet, individens frihet ochintegritet, alla människors lika värde, jämställdhetmellan kvinnor och män samt solidaritet med svagaoch utsatta - och som skolan skall förmedla ochförankra hos eleverna. Projektgruppen skall bl.a.genom olika insatser stödja och stimulera skolornaatt konkretisera värdegrunden i sin verksamhet.Syftet är att få skrivningarna i läroplanerna attgenomsyra skolans verksamhet i sin helhet. Utskottetvill framhålla skolans viktiga roll när det gälleratt lägga grunden för ett mer jämställt samhälle.Synen på jämställdhet som både en värdegrundsfrågaoch en pedagogisk fråga i skolan har accentueratsunder senare år. Arbetet med att främja jämställdhetmellan könen har lyfts fram i skollag ochläroplaner. Utskottet vill än en gång understrykaatt detta måste få genomslag i skolans undervisningoch verksamhet i övrigt.Utskottet övergår till att kortfattat behandla dendel av yrkandet som berör frågan om att vissa eleveri skolan inte lyckas nå de uppsatta målen. Utskottethar i många sammanhang betonat att skolhuvudmännenhar ett tydligt ansvar för att alla elever gesmöjlighet att nå mål. Det är av storvikt att varje kommun och skola noga analyserarresultaten, värderar dem och anger konkreta åtgärderför förbättringar. Utskottet vill i sammanhangetpåminna om att rektor enligt grundskoleförordningen(5 kap. 1 §) har ett ansvar för att ettåtgärdsprogram upprättas för alla elever som behöversärskilda stödinsatser. Vid utarbetandet avprogrammet bör samråd ske med eleven och elevensföräldrar. Det bör också framhållas att ett flertalåtgärder har vidtagits för attstärka arbetet med att bedöma, värdera och utvecklakvaliteten i skolan, bl.a. har en förordningutfärdats om kvalitetsredovisning inom skolväsendet(SFS 1997:702). I denna föreskrivs en skyldighet förvarje kommun och skola att skriftligen göra enkvalitetsredovisning som ett led i den kontinuerligauppföljningen av verksamheten. har tagitfram flera skrifter, bl.a. Allmänna råd (1999:1) ochVerktyg för utvärdering (1999), i syfte att stödjakommuners och skolors arbete med utvärdering ochkvalitetssäkring.Utskottet anser i likhet med motionärerna attresultaten i gymnasieskolan behöver förbättras ochatt andelen elever med slutbetyg bör öka. Utskottetvill i sammanhanget peka på att en utveckling avgymnasieskolan pågår i flera viktigaavseenden, bl.a. undersöks möjligheten att etapp-indela kärnämnena och en ny lärlingsutbildninginförs fr.o.m. den 1 juli 2000.Elever i behov av särskilt stödEnligt motion 1998/99:Kr33 (fp) yrkande 10 är detoacceptabelt att elever med läs- ochskrivsvårigheter blir föremål för utredning ochåtgärder först långt upp i skolåldern. Motionärernabetonar att det går snabbare och lättare attavhjälpa svårigheterna om hjälpen sätts in tidigt.De anser att det bör inrättas fler dyslexicentrum såatt alla barn med läs- och skrivsvårigheter kan fåhjälp med sina problem.U t s k o t t e t har behandlat frågor om läs- ochskrivsvårigheter/dyslexi utförligt i betänkandeLäroplan för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet, m.m. (bet.1997/98:UbU18 s. 15-19). Utskottet hänvisar till vadutskottet då anförde, bl.a. beträffande vikten avatt tillräckliga resurser måste avsättas ikommunerna för elever i behov av särskilt stöd ochatt det inte är tillräckligt med att ettåtgärdsprogram upprättas för en elev om det intetill ett sådant program är knutet särskilda resurserför de elever som kräver extra resurser av olikaslag. Utskottet framhöll också att ettåtgärdsprogram skall föregås av en utredning sominnehåller en analys av elevens problem och att detför vissa elever kan vara befogat med en bredareutredning, t.ex. en bedömning av psykolog, logopedeller annan erforderlig specialist. Skolan måste taansvar för att kartlägga och analysera elevensspecifika språksituation. Därefter bör eleven få denhjälp den behöver, inklusive olika kompensatoriskaåtgärder. Det är angeläget att skolorna har tillgångtill specialistkompetens såsom psykologer, logopederoch speciallärare. Det är dock en kommunalangelägenhet att anställa erforderlig personal ochatt organisera verksamheten i skolan, heter det ibetänkandet.Regeringen har i proposition Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stöd(prop. 1998/99:105) informerat om att den avser attinföra åtgärdsprogram för elever i behov av särskiltstöd i de skolformer i det offentliga skolväsendetför barn och ungdom som inte omfattas av ettsådant krav, samt i motsvarande fristående skolor.Utskottet noterar att regeringen i 1999 årsekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100) harberäknat medel för en treårig satsning påkompetensutveckling bl.a. i syfte att stärkaförutsättningarna för elever i behov av särskiltstöd att nå målen.