bet · GM01KrU6 · 1999-04-13 00:00:00 — Då det gäller frågan om fri entré för barnoch ungdom vill kulturutskottet - liksom vidföregående - tillägga att kultur för barnoch ungdom generellt sett har en så hög prioritetatt det är särskilt angeläget att denna gruppuppmärksammas då institutionerna fastställer sinabiljettpriser. (Jämför bet. 1996/97:KrU1 s. 48-49och 1997/98:KrU1 s. )Utskottet är inte berett att ta initiativ till enutredning av det slag som föreslagits i det aktuellamotionsyrkandet, som därför avstyrks.Fråga om inrättande av ett Foto-SesamFör /96 avsattes 235 miljoner kronorför sysselsättningsinsatser på kulturområdet i dets.k. Projektet syftade till attskapa bättre förutsättningar för ett långsiktigtbevarande av kulturarvet och till att ökatillgängligheten till samlingarna bl.a. genomdigitalisering. Projektet avslutades under år 1998.Regeringen avser att utarbeta en slutrapport underår 1999 med en utvärdering av projektet.I motion Kr268 (s) framhålls att vårdbehoven äromfattande när det gäller foto och film och attvården av fotosamlingarna inte ryms inom ramen förmuseernas, arkivens och bibliotekens ordinarieanslag. Erfarenheterna från den s.k. Sesam-satsningen bör tas till vara, anförs det. Motionensyftar till att ett s.k. Foto-Sesam skall inrättas.Även motionärerna bakom motion Kr273 (c) anser atterfarenheterna från nu skallanvändas för att ta till vara de fotosamlingar somfinns i museer i hela landet. Regeringen bör få iuppdrag att låta utreda möjligheterna att inrättaett s.k. Foto-Sesam (yrkande 9).Motionsyrkanden liknande de nu aktuella harbehandlats av utskottet vid tidigare riksmöten,senast /. Utskotteterinrade då om att är ansvarsmuseumför kulturhistorisk fotografi och attFotosekretariatet vid museet tillsammans medFotorådet med representanter för museer, arkiv ochbibliotek hade upprättat en bevarandeplan för svenskfotografi, benämnd Mot glömskans tyranni. I planenföreslogs att ett Foto-Sesam skulle inrättas i syfteatt bevara, vårda och tillgängliggöra defotografiska samlingarna i museer och arkiv.Utskottet erinrade också om att medel inom ramen förSesam-projektet i något fall beviljats för bevarandeav fotosamlingar och att gjort detmöjligt för att restaureraett antal svenska långfilmer i färg . Utskottet förutsatte attsatsningarna på arbetsmarknadspolitiska åtgärderskulle kunna få en inriktning mot insatser förbildbevarande (bet. 1997/98:KrU1 s. 59-60).En särskild enhet, , inrättades vid Nordiskamuseet. I enheten ingår . Icentrumets uppgifter ingår att leda och utveckla detfotografiska arbetet vid museet, stimulera till ökattillgängliggörande och till en intensifieradforskning om museets fotografiska samlingar.Centrumet stödjer också sådan verksamhet vid landetsövriga museer och andra fotosamlande institutioner.I budgetpropositionen för föreslogs enförsöksverksamhet, benämnd Kulturarvs-IT, som syftartill att kulturarvet skall göras mer tillgängligt.Satsningen finansieras inom ramen för utgiftsområde14 Arbetsmarknad och arbetsliv, anslaget A 3Särskilda åtgärder för arbetshandikappade, och avsersamlingarna i framför allt de centralakulturarvsinstitutionerna och de regionala museerna.Verksamheten syftar dels till att personer medarbetshandikapp skall få arbete, dels till att ökamöjligheterna för t.ex. skolor och andrautbildningsinstitutioner att ta del av museernassamlingar. Av propositionen framgår att enarbetsenhet vid varje regionalt museum skallinrättas. Enheten skall göra fotografier,arkivmaterial m.m. tillgängliga genom digitalregistrering, inläsning och bearbetning. Iförsöksverksamheten skall vidare ingå en särskildregionalpolitisk satsning på tre orter, nämligenKiruna, Ulriksfors och (prop. 1998/99:1utg.omr. 14 avsnitt 4.4).I sammanhanget kan också nämnas att en särskildutredare avslutar sitt arbete med att seöver förutsättningarna för att bevara och göradokumentära filmer tillgängliga (Ku1998:03).Utskottet förutsätter att regeringen i samband medberedningen av resultaten av utvärderingen av överväger hur arbetet fortsättningsvisskall bedrivas med att bevara och göra denfotografiska bilden tillgänglig. Utskottet är inteberett att ta något initiativ med anledning avmotionsyrkandena, som således avstyrks.Vissa lokalfrågorI två motioner, Kr255 (m) yrkande 13 och Kr274 (mp)yrkande 7, begär motionärerna att det i anslutningtill resultatredovisningarna förkulturinstitutionerna i budgetpropositionen varje årskall finnas en separat redovisning avhyreskostnaderna.I sammanhanget kan nämnas att Expertgruppen förstudier i offentlig ekonomi, , som är en kommittéunder , ser överprinciperna för Statens fastighetsverkshyressättning av ändamålslokaler på kulturområdet.En rapport från projektet beräknas bli klar underhösten 1999.I samband med att utskottet yttrade sigtill finansutskottet över proposition 1997/98:137Förvaltning av statens fastigheter och statligamyndigheters lokalförsörjning, m.m. påpekadeutskottet - utan att frågan hade tagits upp ipropositionen - att lokalhyran utgör en mycket stordel av vissa kulturinstitutioners totala kostnaderoch att det skulle vara av värde om regeringen iresultatredovisningen under institutionernas anslagi kommande budgetpropositioner kort anger hur stordel av föregående års anslag som använts till attbetala hyreskostnader (yttr. 1997/98:KrU3y).Finansutskottet tog i sitt betänkande 1997/98:FiU25Statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning,m.m. inte upp frågan om en separat redovisning avhyreskostnaderna.Utskottet anser att det är viktigt att bidragentill verksamheten vid olika kulturinstitutioner kanjämföras med varandra och att det därvid lätt skallkunna utläsas hur stor del av bidragen som äravsatta till den faktiska verksamheten vidinstitutionerna respektive till hyreskostnader.Utskottet vidhåller således sin uppfattning frånvåren 1998 och anser i likhet med motionärerna attdet i kommande budgetpropositioner kort bör angeshur stor del av föregående års bidrag till olikainstitutioner som använts till att betalahyreskostnader. Utskottet tillstyrker motionernaKr255 (m) yrkande 13 och Kr274 (mp) yrkande 7. anfört bör som sin mening geregeringen till känna.I motion Kr275 (v) yrkar motionärerna att regeringenges i uppdrag att utreda behovet av kultur- ochsamlingslokaler (yrkande 36).Som framgår av motionen har så sent som imars på regeringens uppdrag utrett deframtida behoven av stöd till icke-statligakulturlokaler. I samband med behandlingen avregeringens förslag att ta bort detstatliga bidraget till allmänna samlingslokaleruttalade utskottet att bidrag till dessa lokalerbehövs även i fortsättningen för att kultur- ochföreningslivet skall kunna ges goda möjligheter attfortsätta med sin verksamhet i hela landet (bet.1998/99:KrU1 s. 82-83, rskr. 1998/99:58). Utskottetvidhåller denna uppfattning och förutsätter attregeringen beaktar denna inställning i samband medberedningsarbetet inför budgetpropositionen för år2000. Någon åtgärd med anledning avmotionsyrkandet är enligt utskottets uppfattninginte påkallad. Utskottet avstyrker således motionKr275 (v) yrkande 36.Motionärerna bakom motion Kr217 (v) begär attBoverket ges i uppdrag att se över frågan om ökademöjligheter att få bidrag till hjälpverktyg förhörselskadade i lokaler som används förkulturarrangemang (yrkande 1).Av förordningen (1994:1215) om tekniskaegenskapskrav på byggnadsverk, m.m. framgår attbyggnader, bl.a. de som innehåller lokaler tillvilka allmänheten har tillträde, skall vara utfördapå ett sådant sätt att lokalerna är tillgängliga föroch kan användas av personer med nedsatt rörelse-eller orienteringsförmåga. Med det senare menasbl.a. Bestämmelsen gäller vidnybyggnad och i vissa fall vid ändringar. Hänsynmåste i det sistnämnda fallet tas till ändringensomfattning och byggnadens förutsättningar. föreskrifter skall samlingslokaler som äravsedda för allmänheten och som byggs eller ändrasutrustas med teleslinga eller annan teknisk lösningsom gör det möjligt för personer med nedsatt hörselatt lyssna (BFS 1998:38 avsnitt 3:126). Vid ändringgäller det förbehåll som angetts ovan.För icke-statliga kulturlokaler och allmännasamlingslokaler kan bidrag lämnas tillhandikappanpassning för både nybyggnation och föräldre byggnader. /96 lämnades drygt18 i bidrag direkt riktat tillhandikappanpassning till allmänna samlingslokalerrunt om i landet. Till detta skall läggas bidragtill handikappanpassning som utan att särredovisasingick i ny- och ombyggnationer.I samband med riksdagsbehandlingen av 1996 årskulturproposition antogs nationella mål förkulturpolitiken, bl.a. ett delaktighetsmål, sominnebär att kulturpolitiken skall omfatta allamedborgare. fick regeringensuppdrag att göra en kartläggning och etthandlingsprogram för att främja funktionshindradesdeltagande i kulturlivet. Uppdraget redovisades iKulturrådets rapport (1998:3) Funktionshindradestillgång till kultur. I budgetpropositionen för år1999 föreslog regeringen att skulle fåökade medel för att förverkliga vissa delar avhandlingsprogrammet, vilket också blev riksdagensbeslut (prop. 1998/99:1, utg.omr. 17 s. 42, bet.1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). har,vilket framgår av regleringsbrevet för , ävenfått ett övergripande ansvar för att fullföljahandlingsprogrammet. Utskottet har inhämtat att enav de delar av handlingsprogrammet som iförsta hand skall satsa på är att görakulturinstitutionerna tillgängliga förfunktionshindrade.Utskottet uttalade senast i sitt betänkande1998/99:KrU5 Vissa teater- och musikfrågor att detär angeläget att funktionshindrades tillgång tillkultur förbättras. Utskottet hänvisade därvid bl.a.till kulturproposition, där det anfördesatt viktiga delar av kulturlivet bedrivs iinstitutionella former och att ansvaret för attanpassning sker och resurser avsätts för defunktionshindrades delaktighet ligger även hos deenskilda institutionerna.Mot bakgrund av det anförda anser utskottet att detinte behövs någon särskild utredning av det slag somframförs i motionen. Motion Kr217 (v) yrkande 1avstyrks därför.I motion Kr274 (mp) påtalar motionärerna behovet avgod tillgång till repetitionslokaler för barn ochungdomar för deras estetiska verksamhet (yrkande21).Utskottet noterar att frågan om tillgång tillrepetitionslokaler i första hand är en angelägenhetför kommunerna.Utskottet har inhämtat att åren1990, 1993 och 1997 undersökt tillgången tillrepetitionslokaler i 252 av landets kommuner. Avundersökningen kan utläsas att antaletrepetitionslokaler uppgick till 378, år 1993till 624 och till 533. Dessutom fanns vartoch ett av åren över 100 s.k. musikhus (107, 141respektive 125 stycken).Utskottet vill också erinra om att Ungdomsstyrelseni regleringsbrevet för av regeringen fått iuppdrag att göra en översyn av föreningslivetstillgång till lokaler av olika slag förungdomsverksamhet i hela landet. Härtill bör påpekasatt en del av föreningslivets lokaler, t.ex. deallmänna samlingslokalerna, är tillgängliga även föricke-föreningsanslutna ungdomar.Utskottet avstyrker med hänvisning till det anfördamotion Kr274 (mp) yrkande 21.Bild och form samt konsthantverkI två motioner yrkas att skall uttala sigom utförande av två, i motionerna angivna,konstnärliga verk.Enligt motion Kr220 (m) bör regeringen få i uppdragatt undersöka möjligheterna att förverkligaönskemålen om en staty föreställande framlidneKonung . Motionären framhåller attKonung manifesterar demokratinskungadöme och påminner om att han var en framståendekulturpersonlighet, arkeolog och samlare.Uppförandet av ett minnesmärke över den svenskesoldatens insatser i fredens och humanitetens tjänstföreslås i motion Kr221 (m). Motionären menar attdet finns skäl att på detta sätt uppmärksamma degoda förebilderna och vardagshjältarna. Genom ettsådant minnesmärke skulle de hedras som -trots att vi levat i fred - fått sätta livet till.Utskottet vill kort redovisa de reguljära formernaför statens förvärv av konst.Riksdagen har godkänt övergripande mål för Statenskonstråds verksamhet. Enligt dessa mål har Statenskonstråd till uppgift att verka för att konsten blirett naturligt och framträdande inslag isamhällsmiljön genom att förvärva god samtidskonsttill statens byggnader och andra lokaler för statligverksamhet, att medverka till att konst tillförsäven andra gemensamma miljöer än sådana som brukasav staten samt att sprida kunskap om konstensbetydelse för en god samhällsmiljö (SFS 1996:1597).Medel för ändamålet anvisas inom utgiftsområde 17under anslaget D 2 Konstnärlig gestaltning av dengemensamma miljön (beträffande seprop. 1998/99:1 utg.omr. 17 s. 71-77, bet.1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55).Regeringen har i regleringsbrev satt uppverksamhetsmål för . Bl.a. skall förvärvav fast konst till ny- och ombyggnadsprojekt förstatligt lokalbruk prioriteras framförkonstsatsningar i offentliga miljöer som inte brukasav staten. Vid satsningar i offentliga miljöer sominte brukas av staten skall fast konst tillbostadsområden samt skolor och andra miljöer förbarn och ungdom prioriteras. Kvalificerade uppdragsom gäller fast konst skall fördelas till mångakonstnärer, även till unga konstnärer. Förvärv avkonst till befintliga lokaler som brukas av statenskall göras för att tillgodose statliga myndighetersansökningar. Förvärv av konst skall göras över helalandet. skall som största beställare avoffentlig konst i landet främja förnyelse ochutveckling inom området. skall ävenmedverka till en gynnsam utveckling inom arkitektur-, form- och designområdet i enlighet med de avriksdagen beslutade målen för statens engagemang iarkitektur, formgivning och design.Utskottet anser att det inte bör vara riksdagensuppgift att uttala sig om vilka enskilda konstverksom skall beställas, utföras och uppföras.Med hänvisning till det anförda föreslår utskottetatt avslår yrkandena i motionerna Kr220(m) och Kr221 (m) om uttalanden om vissa konstverk.Regeringen bör enligt motion Kr275 (v) få i uppdragatt göra en översyn av och därvidutreda hur de statliga konstinköpen kan ske närmarede människor i vilkas miljö konsten skall placeras.Regeringen bör därefter förelägga förslagi frågan (yrkande 26).I motion Kr274 (mp) begärs att medborgarna i störreutsträckning än vad som är fallet skallinvolveras i beslutsprocessen vid förvärv av konstför offentliga miljöer som inte brukas av staten(yrkande 33). Fastighetsägare, brukare och allmänhetskall ges möjlighet att komma till tals.Utskottet avstyrkte vid föregående ettmotionsyrkande som motsvarar de nu aktuellayrkandena (bet. 1997/98:KrU10 s. 2-3). Utskottetredovisade de övergripande målen för ochatt ett återrapporteringskrav givits iregleringsbrevet enligt vilket skallredovisa olika samarbetsformer vid anskaffning avkonst. Utskottet hade vidare inhämtat att Konstrådetgenomgående tillämpar ett samråd medfastighetsägare, arkitekter och brukare, där frågorom placering av verk och val av konstnärer berörs.Liksom vid föregående vill utskottetunderstryka att det är av stor vikt att brukarna gesmöjlighet att aktivt delta i beslutsprocessen ochatt känna delaktighet i den konstnärligautsmyckningen när staten genom bidrartill konstnärlig utsmyckning av icke-statligamiljöer. Ett led i detta arbete är bl.a. deinformationsinsatser och den konstpedagogiskaverksamhet som rådet enligt de övergripande målenskall ansvara för.Utskottet vill påminna om att det främst ärkommunerna som har huvudansvaret för utformningenoch den konstnärliga utsmyckningen av icke-statligagemensamma miljöer.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna Kr274 (mp) yrkande 33 och Kr275 (v)yrkande 26.Kvalitetstänkande, kunskaper om människans psyke ochlivsutveckling, social medvetenhet och insikt ommänniskors behov av en god livsmiljö bör enligtmotion Kr274 (mp) vara utgångspunkter vid statligupphandling av byggnader och anläggningar. Statenbör ta ett helhetsansvar för att säkerställaestetiska och andra kvaliteter vid upphandling(yrkande 34).Vid 1997/godkände riksdagenregeringens förslag till mål för en statlig politikför arkitektur, formgivning och design (prop.1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225).Som ett första steg i förverkligande avhandlingsprogrammet antogs regeringens förslag tilllagar om ändring i väglagen (1971:948), plan- ochbygglagen (1987:10) och lagen (1995:1649) ombyggande av järnväg. I propositionen redovisades ettantal åtgärder som regeringen avsåg att vidta föratt staten skall vara förebildlig när det gällerarkitektur, formgivning och design. Uppdrag hardärefter lämnats till attinitiera erfarenhetsutbyte mellan statligamyndigheter som förvaltar fastigheter och att tafram en exempelsamling och vägledning iupphandlingsfrågor. De statliga myndigheterna harfått i uppdrag att upprätta egna kvalitetsprogram.Vid 1997/beslöt vidare omen sådan ändring av lagen (1992:1528) om offentligupphandling att, när det bedöms vilket anbud som ärdet mest fördelaktiga, hänsyn skall tas tillsamtliga omständigheter, däribland kvalitet ochestetiska egenskaper (prop. 1996/97:153, bet.1997/98:FiU7, rskr. 1997/98:61).Utskottet anser att det inte finns anledning förriksdagen att göra något sådant tillkännagivande sombegärs i motion Kr274 (mp) yrkande 34, varföryrkandet avstyrks.I motion Kr274 återkommer med ettförslag om att skall ge regeringen tillkänna att av den totala investeringskostnadenskall avsättas till estetisk utsmyckning vidinfrastruktursatsningar (yrkande 39).Vid behandlingen av den arkitekturpolitiskapropositionen bereddes bostadsutskottettillfälle att yttra sig till kulturutskottet överpropositionen och de aktuella motionerna.Bostadsutskottet anförde att det i det fortsattaarbetet med arkitektur och formgivning ingår attbehandla frågor om styrmedlens konsekvenser för denbyggda och formade miljön. Bostadsutskottetexemplifierade med att staten kräver att kommunernai de lokala investeringsprogrammen för ekologiskutveckling och omställning skall redovisa hur dearkitektoniska kvaliteterna skall tas till vara(yttr. 1997/98:BoU6y).Kulturutskottet anser - liksom vid 1997/98 årsriksmöte - att de statliga konstinköpen bör grundaspå en kulturpolitisk bedömning snarare än kopplastill omfattningen av byggandet vid en viss tidpunkt.Dock borde av den totala byggkostnaden kunnavara ett rimligt riktmärke. Omtanke om estetiskutformning, materialval m.m. och omsorg om helamiljöers utformning borde kunna genomsyrabyggprojekt utan att det satts upp ett särskilt målför hur stor - eller liten - andel som skallavsättas för ändamålet.Utskottet föreslår - med samma motivering somtidigare år - att avslår det nu aktuellamotionsyrkandet, dvs. motion Kr274 (mp) yrkande 39. beträffande myndighetsstrukturen på museiområdetatt avslår motion 1998/99:Kr223,res. 1 (m)2. beträffande ett idrottshistoriskt museum i Malmöatt avslår motion 1998/99:Kr207,3. beträffande ett fotbollsmuseum i Degerforsatt avslår motion 1998/99:Kr506 yrkande 1,4. beträffande hjulångaren avslår motion 1998/99:Kr248,5. beträffande Bildens och i avslår motion 1998/99:Kr225,res. 2 (c, mp)6. beträffande Museum Vandalorum i Värnamoatt avslår motion 1998/99:Kr226,7. beträffande ett nationellt forsknings- ochutställningscentrum i Göteborgatt avslår motion 1998/99:Kr231,res. 3 (fp)8. beträffande EF Languageatt avslår motion 1998/99:Kr206,9. beträffande museijärnvägaratt avslår motion 1998/99:Kr250,res. 4 (fp)10. beträffande gratis inträde på museer för barn ochstuderandeatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 32,res. 5 (v)11. beträffande inrättande av ett Foto-Sesamatt avslår motionerna 1998/99:Kr268 och1998/99:Kr273 yrkande 9,12. beträffande separat redovisning av hyreskostnaderatt med bifall till motionerna 1998/99:Kr255yrkande 13 och 1998/99:Kr274 yrkande 7 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. beträffande utredning om behovet av kultur- ochsamlingslokaleratt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 36,14. beträffande bidrag till hjälpverktyg förhörselskadade i lokaler som används för kulturarrangemangatt avslår motion 1998/99:Kr217 yrkande 1,res. 6 (v)15. beträffande tillgång till repetitionslokaler för barnoch ungdomaratt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 21,16. beträffande konstnärliga verkatt avslår motionerna 1998/99:Kr220 och1998/99:Kr221,17. beträffande de statliga konstinköpenatt avslår motionerna 1998/99:Kr274 yrkande 33 och1998/99:Kr275 yrkande 26,18. beträffande statens helhetsansvar för att säkerställaestetiska och andra kvaliteter vid upphandlingatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 34,res. 7 (mp)19. beträffande estetisk utsmyckning vidinfrastruktursatsningaratt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 39.res. 8 (c, mp)den 13 april 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), (), (), (), LarsWegendal (s), (), (),(), (), RoyHansson (m) och (). Myndighetsstrukturen på museiområdet(mom. 1), , ochRoy (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken på museiområdet sombörjar med "Utskottet förutsätter" och slutar med"avstyrks således" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att regeringen i sitt arbete medatt se över myndighetsstrukturen på museiområdet,förutom att överväga de synpunkter som framförts iKulturrådets budgetunderlag, också skall pröva deförslag som väckts i motion Kr223 (m) och sominnebär att ett antal kompetensmuseer skall utses påolika områden. Oberoende av vilka som är huvudmänför dessa museer, skall de fungera som nav inom sinarespektive verksamhetsområden och fördelatillkommande statsbidrag.Vad utskottet således anfört bör medbifall till motion Kr223 (m) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande myndighetsstrukturen på museiområdetatt med bifall till motion 1998/99:Kr223 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Bildens och i (mom. 5)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken i sombörjar med "Utskottet erinrar" och slutar med"Motionen avstyrks" bort ha följande lydelse:I likhet med vad som anförs i motion Kr225 (c)konstaterar utskottet att det saknas ett museum sompå nationell nivå behandlar alla aspekter avföreteelsen fotografi. Det är därför välkommet i tagit initiativ till att inrätta ettsärskilt fotomuseum, eftersom fotografi är ettinsamlingsområde som inte haruppmärksammats tillräckligt. Det är också glädjandeatt projektansvariga i hög grad tar sikte även på deunga i och eftersträvar ett aktivtsamarbete med . Regeringen bör därför ikommande budgetproposition föreslå åtgärder i syfteatt Bildens och i skallkunna inrättas som ett nationellt fotomuseum.Vad utskottet således anfört bör medbifall till motion Kr225 (c) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande Bildens och i med bifall till motion 1998/99:Kr225 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,3. Ett nationellt forsknings- ochutställningscentrum i (mom. 7)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken forsknings- ochutställningscentrum i som börjar med"Utskottet anser" och slutar med "motion Kr231 (fp)"bort ha följande lydelse:Utskottet anser att det är angeläget att så viktigaföreteelser som emigration från och immigration tillSverige speglas i museers och andra institutionersverksamhet. Det finns därför starka skäl attvälkomna det förslag som framförts i motion Kr231(fp). I likhet med motionärerna bakom den nuaktuella motionen anser utskottet att regeringenskall utreda de närmare förutsättningarna för attinrätta ett nationellt forsknings- ochutställningscentrum för emigrations- ochimmigrationsfrågor i i syfte att därefterförelägga förslag i frågan. Regeringen bördärvid överväga om den i motionen föreslagnalokaliseringen till i ärändamålsenlig.Vad utskottet således anfört bör medbifall till motion Kr231 (fp) som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande ett nationellt forsknings- ochutställningscentrum i Göteborgatt med bifall till motion 1998/99:Kr231 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,4.