bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — beträffande budgetförslagen för år 2000att riksdagena) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 2 - som följd av förslagen om höjd statligålderspensionsavgift, ändrad finansieringsprincip för avtalsförsäkringar pådet statliga området och sänkt statsbidrag till kommunerna till följd avbegränsad avdragsrätt för allmän pensionsavgift - fastställer utgiftstaketför staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten förår 2000 till , för till 790 miljarder kronoroch för till ,b) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 9 godkänner den reviderade beräkningen av deoffentliga utgifterna ,c) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 6 beslutar om fördelning av utgifterna på utgiftsområden enligt utskottets förslag i appendix 1till hemställan,d) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 7 godkänner beräkningen av förändringar avanslagsbehållningar för ,e) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 4 godkänner beräkningen av förändringar avmyndigheters m.fl. in- och utlåning i för budgetåret 2000samt beräkningen av överföring av medel från AP-fonden för ,f) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkandena 22-25, alla i denna del, godkänner vad utskottetanfört om inkomstskatten för ,g) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 38 i denna del godkänner vad utskottet anfört omdet fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster,h) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 30 i denna del godkänner vad utskottet anfört omutvidgade reserveringsmöjligheter,i) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 26 i denna del godkänner vad utskottet anfört ombefrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav,j) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkandena 31-35, alla i denna del, godkänner vad utskottetanfört om förändrade avgiftsnivåer för socialavgifter m.m.,k) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 36 i denna del godkänner vad utskottet anfört omunderlaget för fastighetsskatt vid taxering,l) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 37 i denna del godkänner vad utskottet anfört omfastighetsskatt m.m. 2000,m) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkandena 27 och 28, båda i denna del, godkänner vadutskottet anfört om skatteväxling,n) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 29 i denna del godkänner vad utskottet anfört omfordonsskatt för tunga bussar,o) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 29 i denna del godkänner vad utskottet anfört omlättnad i beskattningen av miljövänliga bilar,p) med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 5 godkänner beräkningen av statsbudgetens inkomsterför enligt utskottets förslag i appendix 1 till hemställan,q) avslår de i appendix 2 till hemställan upptagna motionsyrkandena,res. 21 (m)res. 22 (kd)res. 23 (c)res. 24 (fp)11. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdenför åren 2001 och 2002att med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkande 8 samt med avslag på motionerna1999/2000:Fi209 yrkande 10, 1999/2000:Fi210 yrkande 5, 1999/2000: Fi211yrkande 12 och 1999/2000:Fi212 yrkande 6 godkänner den preliminärafördelningen av utgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002som riktlinje för regeringens budgetarbete,res. 25 (m)res. 26 (kd)res. 27 (c)res. 28 (fp)12. beträffande bemyndigande om upplåningatt med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkande 3 samt med avslag på motion1999/2000:Fi209 yrkande 6 bemyndigar regeringen att under budgetåret 2000ta upp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning ochskuldförvaltning,res. 29 (m)13. beträffande lån för myndigheternas investeringar ianläggningstillgångar för förvaltningsändamålatt med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkande 10 bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar ianläggningstillgångar som används i statens verksamhet intill ett belopp av18 ,14. beträffande myndigheternas räntekontokrediteratt med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkande 11 bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheters räntekonton iRiksgäldskontoret intill ett belopp av 14 ,15. beträffande sjunde lån och räntekontokreditatt med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkande 12 bemyndigar regeringen att vad avser sjunde verksamhetdels besluta om lån i för investeringar ianläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av ,dels besluta om kredit på räntekonto i intill ett beloppav ,16. beträffande bemyndigande för ramanslagatt med bifall till proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkande 13 bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 6 § andra stycket lagen(1996:1059) om statsbudgeten, besluta att ett ramanslag, med undantag föranslag anvisade för förvaltningsändamål, får överskridas om ettriksdagsbeslut om anslag på tilläggsbudget inte hinner inväntas samt omöverskridandet ryms inom utgiftstaket för staten,Ekonomisk styrning och statlig redovisning17. beträffande årsredovisning för staten 1998att lägger regeringens skrivelse 1998/99:150 till handlingarna,18. beträffande statsförvaltningens utvecklingatt avslår motion 1999/2000:Fi211 yrkandena 4-6,res. 30 (c)19. beträffande statlig avgiftsfinansieringatt avslår motion 1999/2000:Fi505,Övriga frågor20. beträffande försäljning av statliga tillgångaratt avslår motionerna 1999/2000:Fi502 och 1999/2000:Fi903,res. 31 (m, kd, fp)21. beträffande statliga projektbidragatt avslår motion 1999/2000:Fi610 yrkande 7,res. 32 (fp)22. beträffande ekonomiska konsekvensanalyseratt avslår motion 1999/2000:Fi901,Lagförslag i proposition 1999/2000:1 och 1998/99:124 (se bilaga 1 tillbetänkandet)23. beträffande lagförslagenatt till följd av vad utskottet ovan anfört och hemställt(mom. 10) och med anledning av proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkandena 22-38, alla i denna del, ochproposition 1998/99:124 i denna del antar de i bilaga 1 Regeringenslagförslag redovisade förslagen till(1) lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),(2) lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt, med denändringen att bestämmelsen om ikraftträdande erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslagDenna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden och ochtillämpas första tillämpas förstagången vid gången vid 2001 årstaxering. (3) lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483), med den ändringenatt bestämmelsen om ikraftträdande erhåller följande som utskottets förslagbetecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslagDenna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden och ochtillämpas första tillämpas förstagången i fråga om gången i fråga ompreliminär skatt för preliminär skatt och ochslutlig skatt enligt 2001 slutlig skatt enligt 2001års taxering. (4) lag om skattereduktion på förvärvsinkomster vid taxering, medden ändringen att bestämmelsen om ikraftträdande erhåller följande somutskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslagDenna lag träder i kraft Denna lag träder i kraftden . . (5) lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624),(6) lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi,(7) lag om ändring i lagen (1983:1104) om särskild skatt på elektriskkraft från kärnkraftverk,(8) lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327),(9) lag om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder,(10) lag om ändring i lagen (1981:691) om socialavgifter,(11) lag om ändring i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift, med denändringen att punkt 1 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelsernaerhåller följande som utskottets förslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag1. Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden och ochtillämpas första tillämpas förstagången vid gången vid 2001 årstaxering. (12) lag om ändring i lagen (1994:1920) om allmän löneavgift,(13) lag om ändring i lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissaförvärvsinkomster, med den ändringen att punkt 1 i ikraftträdande- ochövergångsbestämmelserna erhåller följande som utskottets förslag betecknadelydelse:Regeringens förslag Utskottets förslag1. Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i kraftden . . (14) lag om ändring i lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift,(15) lag om underlag för fastighetsskatt i vissa fall vid 2001 årstaxering, med den ändringen att lagen erhåller följande som utskottetsförslag betecknade lydelse:Regeringens förslag Utskottets förslagVid beräkning av Vid beräkning avfastighetsskatt vid 2001 fastighetsskatt vid 2001års taxering för års taxering förvärderingsenhet som avses i värderingsenhet som avses i3 § första stycket b 3 § första stycket blagen (1984:1052) om statlig lagen (1984:1052) om statligfastighetsskatt skall, i fastighetsskatt skall, istället för det stället för dettaxeringsvärde som avses i taxeringsvärde som avses inämnda punkt, som underlag nämnda punkt, underlagetför skatten vara det för skatten vara detnärmast föregående närmast föregåendebeskattningsårets beskattningsåretstaxeringsvärde för taxeringsvärde förvärderingsenheten om det värderingsenheten, om detär lägre. Gäller är lägre. Gällerolika värden för skilda olika värden för skildadelar av ett beskattningsår delar av ett beskattningsårskall jämförelsen skall jämförelsengöras utifrån det göras utifrån detgenomsnittliga genomsnittligataxeringsvärdet under taxeringsvärdet underbeskattningsåret. (16) lag om ändring i lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt,(17) lag om beräkning av viss inkomstskatt på förvärvsinkomster vid 2002års taxering, m.m.Stockholm den 4 november 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (), BengtSilfverstrand (s), (), (), (), (), (), Per (), AnnaÅkerhielm (m), (), (), (),(), (), () och (). Avsnittet SAMMANDRAG AV STATSBUDGETEFFEKTEN 2000 AV DE OLIKA BUDGETALTERNATIVENhar utgåtti denna textversion. Se den webb-baserade versionen i ställetVissa av utskottet avstyrkta motionsyrkanden(mom. 10 i hemställan)MotionMotionärerYrkandenBudgetförslagen för år 2000Utgifter, inkomster och saldoUtgiftstak för staten (prop. 1999/2000:1 yrk. 2) (mom. 10 a)1999/2000:Fi209Bo Lundgren m.fl. (m)21999/2000:Fi210Alf m.fl. (kd)21999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)2Beräkningen av de offentliga utgifterna (prop. 1999/2000:1 yrk. 9) (mom. 10 b)1999/2000:Fi209Bo Lundgren m.fl. (m)51999/2000:Fi210Alf m.fl. (kd)61999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)7Fördelning av utgifterna på utgiftsområden för (prop. 1999/2000:1 yrk. 6) (mom.10 c)1999/2000:Fi209Bo Lundgren m.fl. (m)81999/2000:Fi210Alf m.fl. (kd)41999/2000:Fi211Lennart m.fl. (c)111999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)4Förändringar av anslagsbehållningarna för (prop. 1999/2000:1 yrk. 7) (mom. 10 d)1999/2000:Fi209Bo Lundgren m.fl. (m)91999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)5MotionMotionärerYrkandenInkomsterSkattepolitikens inriktning1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)1, 3, 71999/2000:Sk322Carl m.fl. (m)1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)1, 171999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)2, 12, 29,33, 361999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)11999/2000:Sk327Johan och ()1, 8, 16-191999/2000:Sk709Carl m.fl. (m)Inkomstskatten för (prop. 1999/2000:1 yrk. 22-25, alla delvis) (mom. 10 f)1999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)23 delvis1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)2, 4, 81999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)2-41999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)13, 26-281999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)21999/2000:Sk327Johan och ()51999/2000:Sk826Carl m.fl. (m)31999/2000:So323Kerstin m.fl. (fp)4Det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster(prop. 1999/2000:1 yrk. 38 delvis) (mom. )1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)5Resor till och från arbetet1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)14, 151999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)14MotionMotionärerYrkandenPensionärernas särskilda grundavdrag1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)61999/2000:Sf306Margit m.fl. (m)8Pensionssparande1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)161999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)9Utbildningskonton1999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)30, 34Skatt på hushållsnära tjänster1999/2000:Sk312Carl m.fl. (m, kd, fp)1999/2000:Sk320Mikael ()1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)111999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)111999/2000:Sk327Johan och ()21999/2000:Sk692Bo Lundgren m.fl. (m)51999/2000:Sf305Lars m.fl. (fp)101999/2000:N272Karin Falkmer och ()31999/2000:N273Per m.fl. (m)391999/2000:A805Bo Lundgren m.fl. (m)41999/2000:A807Lars m.fl. (fp)4Reavinstbeskattning av fastigheter1999/2000:Sk313Inger Strömbom (kd)1999/2000:Sk323Eskil och ()1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)101999/2000:Sk826Carl m.fl. (m)11999/2000:MJ306Göte m.fl. (m)7MotionMotionärerYrkandenBeskattning av bolagsinkomster1999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)61999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)31999/2000:Sk327Johan och ()61999/2000:Sk692Bo Lundgren m.fl. (m)1Yrkesfiske1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)161999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)21Beskattning av royaltyinkomster1999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)51999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)9Förändrade avgiftsnivåer för socialavgifter m.m.(prop. 1999/2000:1 yrk. 31-35, alla delvis) (mom. 10 j)1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)61999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)351999/2000:Sk327Johan och ()31999/2000:A807Lars m.fl. (fp)171999/2000:T465Viviann och ()2Särskild löneskatt på vinstandelar1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)121999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)111999/2000:Sk327Johan och ()11MotionMotionärerYrkandenUnderlaget för fastighetsskatt vid taxering(prop. 1999/2000:1 yrk. 36 delvis) (mom. 10 k)1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)12Fastighetsskatt m.m. 2000(prop. 1999/2000:1 yrk. 37 delvis) (mom. 10 l)1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)9-111999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)261999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)15, 161999/2000:Sk771Holger m.fl. (kd)2, 31999/2000:Sk772Kent och ()2, 31999/2000:Sk773Per och ()1-31999/2000:Bo206Bo Lundgren m.fl. (m)7Fastighetsskatten i attraktiva områden1999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)23 delvis1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)27Förmögenhetsskatten1999/2000:Sk316Catharina ()1-31999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)4, 51999/2000:Sk327Johan och ()71999/2000:Sk692Bo Lundgren m.fl. (m)2, 31999/2000:Sk695Inga Berggren och ()3Mervärdesskatt på barnböcker1999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)19Inbetalning av mervärdesskatt1999/2000:Sk327Johan och ()10MotionMotionärerYrkandenMervärdesskatt på dagstidningar1999/2000:Sk326Carl m.fl. (m)16, 17Industrins och jordbrukets energibeskattning1999/2000:Sk306Roy ()1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)9, 221999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)241999/2000:MJ212Göte m.fl. (m)1, 21999/2000:MJ605Ingvar m.fl. (m)1, 2Skatteväxling(prop. 1999/2000:1 yrk. 27 och 28, båda delvis) (mom. 10m)1999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)23 delvis1999/2000:Sk301Nils och ()11999/2000:Sk302Elizabeth och ()1999/2000:Sk303Anita och ()1999/2000:Sk304Berit och ()11999/2000:Sk305Per-Samuel Nisser och ()1999/2000:Sk308Catharina ()1999/2000:Sk309Ola och ()1999/2000:Sk314Anne-Katrine ()1999/2000:Sk318Bo Lundgren m.fl. (m)131999/2000:Sk319Mikael ()1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)18-21, 231999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)31, 321999/2000:Sk327Johan och ()41999/2000:Sk625Ingvar och ()41999/2000:Sk692Bo Lundgren m.fl. (m)7-91999/2000:Sk696Ann-Katrine och ()5MotionMotionärerYrkanden1999/2000:T210Johnny m.fl. (kd)101999/2000:T465Viviann och ()11999/2000:MJ306Göte m.fl. (m)61999/2000:N272Karin Falkmer och ()51999/2000:N274Birger m.fl. (mp)71999/2000:N383Birger Strömbom m.fl. (kd)6Cement- och kalkindustrins energibeskattning1999/2000:Sk315Carl m.fl. (m)Fordonsskatt för tunga bussar(prop. 1999/2000:1 yrk. 29 delvis) (mom. 10 n)1999/2000:Sk317Hans Stenberg m.fl. (s)1999/2000:Sk321Lars ()1999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)23Miljöskatt på inrikesflyg1999/2000:Sk324Lennart m.fl. (c)24Beräkningen av inkomster från statens verksamhet1999/2000:Fi210Alf m.fl. (kd)3 delvis1999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)23 delvisBeräkningen av statsbudgetens inkomster för budgetåret2000(prop. 1999/2000:1 yrk. 5) (mom. 10 p)1999/2000:Fi209Bo Lundgren m.fl. (m)71999/2000:Fi210Alf m.fl. (kd)3 delvis1999/2000:Fi211Lennart m.fl. (c)31999/2000:Fi212Lars m.fl. (fp)31999/2000:Sk325Alf m.fl. (kd)1, 22MotionMotionärerYrkandenUtgifterEnskilda utgiftsområden1999/2000:Fö214Henrik m.fl. (m)61999/2000:U222Göran Lennmarker m.fl. (m)4, 51999/2000:U306Göran Lennmarker m.fl. (m)51999/2000:Sf638Margit m.fl. (m)31999/2000:Kr318Elisabeth m.fl. (m)18 Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(m, kd, fp)(), (), (), PerLandgren (kd), (), () och GunnarAxén (m) anserdels att finansutskottets yttrande i avsnitt 1.2 Den ekonomiskautvecklingen i bort utgå,dels att finansutskottets yttrande i avsnitt 1.3 förslag tillinriktning av den allmänna ekonomiska politiken bort ha följandelydelse:En ny ekonomisk politikEnligt utskottets mening är det glädjande att det går bättreför den svenska ekonomin och att fler nu får jobb. En del kan därförtycka att behovet av att genomföra ekonomiska reformer inte är särskiltstort. Enligt utskottets mening är det tvärt om just nu som måsteta vara på chansen att genomföra ett antal viktiga strukturreformer av densvenska ekonomin för att vi skall kunna upprätthålla en uthållig ochlångsiktigt god tillväxt.Det handlar bland annat om arbetsmarknaden, som måste göras mer flexibel.Det handlar om skatterna på arbete och företagande, som måste sänkas och påsikt anpassas till omvärldens betydligt lägre skattetryck. Det handlar om detsvenska konkurrenstrycket, som måste förbättras. Det handlar om denoffentliga sektorn, som måste förnyas för att bättre möta konsumenternas behovoch bättre tillvarata personalens kompetens och idéer.Målet med reformerna på dessa områden är att skapa förutsättningar för enuthållig hög tillväxt, där sysselsättningen kan öka utan att inflationentar fart, där den enskildes valfrihet, personliga ansvar och välfärd kanöka utan politisk detaljstyrning, där den offentliga sektorn kanvitaliseras och möta ökande behov utan att jagas av krympande skattebaser,och där statens finanser inte säckar ihop vid nästa lågkonjunktur. Denvälfärd blir otrygg som vilar på världens högsta skattesatser pålättflyktiga, och redan flyende skattebaser.Enligt utskottets mening är problem således strukturella. Detbehövs en ny ekonomisk politik, som syftar till att långsiktigt stärkaincitamenten till företagande, arbete och förkovran. Politiken måste ocksåpräglas av en insikt om de ändrade förutsättningar som följer av en alltmer integrerad världsekonomi. Det ställer nya krav på den nationellapolitiken men öppnar också stora möjligheter. Energipolitiken måste blirationell och upphöra med den nuvarande kapitalförstöringen som ocksåför med sig skadliga effekter på miljön.Sverige står enligt utskottets mening inför ett vägval. Det ena alternativetär att fullfölja den inriktning som präglar den socialdemokratiskapolitiken . Då klamrar man sig fast vid höga skatter, fortsattaregleringar och statliga insatser. Det andra alternativet är att skapa de nyavillkor som ett nytt, växande företagande behöver: färre regleringar,större individuell frihet och lägre skatter på inkomster och företagande.En viktig strukturreform är att de största kunskapsbranscherna utbildning ochvård öppnas för privata initiativ, konkurrens och friare tjänsteproduktion.Eftersom dessa sektorer motsvarar en så stor del av den totala ekonomin spelarutvecklingen i dessa en central roll för hela ekonomins utveckling. Förutom attpatienters och elevers behov bättre kommer att tillgodoses och personalensarbetsförhållanden förbättras, kommer en ökad mångfald i utbudet att fåpositiva effekter för hela ekonomin. Alla erfarenheter från avregleringar visaratt tjänsteutbudet ökar, kostnaderna går ner och funktionen i ekonominförbättras. Detta ger också de offentliganställda störrevalmöjligheter och möjlighet att förverkliga egna idéer om arbetetsorganisation m.m. Inte minst gäller det kvinnor, vars arbetsinsatser imånga fall hämmas i den offentligaverksamhetens stelhet.Sist men inte minst måste vårt engagemang i EU stärkas. Inför utvidgningenbör spela en aktiv roll. På det ekonomiska området måste demöjligheter som den gemensamma marknaden ger, utnyttjas. Möjligheter förföretagen att utnyttja eurons fördelar bör tas tillvara och utanförskapetsnackdelar så långt möjligt lindras.Det ekonomiska lägetDen internationella utvecklingenDen svenska ekonomin är starkt beroende av vad som händer i vår omvärld. Enillustration till detta ges av ekonomins exportandel:Tabell. Exportens andel av BNP1960 1998Exportens andel av BNP, % 22,7 43,6Enligt utskottets mening ser förutsättningarna för den internationellaekonomin gynnsamma ut. De flesta bedömare har en betydligt ljusaresyn på den internationella konjunkturen än . Detta gällerbåde för internationella organisationer och inhemskakonjunkturbedömare.Krisen i de sydostasiatiska länderna fick inte de omfattande följdverkningarsom många befarade. Det fanns farhågor för att densydostasiatiska krisen skulle få stora följdverkningar också för detraditionella industriländerna. Dels skulle efterfrågebortfallet iSydostasien kunna bli stort, och därmed utrymmet för industriländernasexport mindre, dels skulle återverkningarna via oro på de finansiellamarknaderna kunna bli betydande.Effekterna blev dock inte så starka. Efterfrågebortfallet i Sydostasienblev inte så kraftigt och störningarna från de finansiella marknaderna inteså allvarliga. Det visade sig under loppet av vintern-våren 1999 attfarhågorna var överdrivna. Återhämtningen i gick fortare än vadmånga vågat räkna med, och återverkningarna från de finansiella marknadernablev inte heller så kraftiga.De länder i som klarade sig bäst var de som hade mest avmarknadsekonomisk inriktning. Ett land som med mer avsmåföretagsamhet och mindre av politisk styrning klarade sig bättre änIndonesien. I allmänhet utsattes de gamla systemen för en chock, en chock sominte bara var av ondo. Flera länder kom att ta steg mot en högre grad avdemokrati, marknadsekonomi och öppenhet. Dessa länders kris var inte en följdav marknadsekonomin, det var en följd av deras gamla strukturer, gamlasammanblandningar mellan stat, banker och företag och bristande öppenhet.Till det relativt goda utfallet bidrog säkerligen den implicita garantimot större sammanbrott som bl.a. IMF:s insatser utgjorde. Det har förts enintensiv debatt om IMF:s och andras insatser. Dessa förtjänar förvisso attdiskuteras i sak men det torde ändå vara så att blotta existensen avmöjligheten till stödåtgärder från omvärlden och internationellaorganisationer medförde att oron och därmed nedgången inte blev så stor somden annars skulle kunna ha blivit. Att betalningssystemet inte riskeradeatt bryta samman var en viktig faktor bakom att krisen inte blev värre.Devalveringen och betalningsinställelsen i kominte heller att få några större internationella återverkningar även om det nogbidrog till att återhämtningen i enskilda länder med större engagemang iRyssland kom att fördröjas. Detta gällde t.ex. Tyskland.Inte heller den finansiella krisen i kom att fånågra märkbara återverkningar i västvärlden.Till den gynnsamma utvecklingen har naturligtvis den goda tillväxten iFörenta staterna bidragit. obrutna tillväxt är nu inne pådet åttonde året och någon tydlig avmattning tycks inte vara omedelbartförestående.