bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Bl.a. den kraftigt ökade sysselsättningen och den låga inflationen göratt hushållens inkomster stiger snabbare än väntat. Inkomsternafortsätter att växa , men i en något lägretakt. T.ex. stiger räntorna från de senaste årens mycket låga nivåer,vilket påverkar hushållsinkomsterna negativt. Detta kompenseras tillviss del av de skattesänkningar som föreslås i budgetpropositionen.?? Hushållens sparande väntas ligga kring av den disponiblainkomsten . Dessa siffror kan dessvärre intejämföras med uppgifterna i vårpropositionen eftersom en nydefinition av sparandet infördes i och med omläggningen avnationalräkenskaperna sent . Efter omläggningen ingårnettosparandet i avtalspensioner i hushållssparandet (se vidareavsnitt 1.2.6). ?Jämfört med vårpropositionen har regeringen skrivit ned talen för den öppnaarbetslösheten. räknade regeringen med att den öppna arbetslöshetenskulle sjunka till . gör man bedömningen att den går nedtill i genomsnitt . Nedjusteringen beror bl.a. på deförbättrade konjunkturutsikterna och den kraftiga ökningen avsysselsättningen . Uppgången i sysselsättningen väntas ocksåfortsätta , om än i en lägre takt.Tabell 4. Ett annat område där regeringen relativt kraftigt justerat sinaprognoser är utrikeshandeln. Handelsbalansen väntas nu ge ett betydligt större överskott än vad somförväntades i vårpropositionen. En av anledningarna är årets svagaimport och de gynnsammare utsikterna för den svenskaexportindustrin. ?1.2.3 FörsörjningsbalansenUnder förutsättning att den internationella konjunkturen fortsätter attförbättras och den amerikanska ekonomin utvecklas utan större negativaöverraskningar växer den svenska ekonomin med i genomsnitt per årunder de kommande två åren, enligt regeringens bedömning. Historiskt settär det en relativt hög tillväxt. Under endast har tillväxttakten underde överstigit - , på 1980-taletoch . Regeringen räknar också med att densvenska ekonomin växer snabbare än det förväntadegenomsnittet i både och EU. väntas också ligga över dengenomsnittliga tillväxten i våra grannländer i . Tillväxttakten iFinland har legat en bra bit över den svenska. Omregeringens bedömning av och visar sig riktig kommer densvenska tillväxten att nästan ligga i nivå med denfinländska.Tabell 5. Försörjningsbalansen 1999-2002De olika delarna av försörjningsbalansen utvecklar sig enligt regeringensbedömning på följande sätt (se tabell 5):? Som redovisats tidigare och som även framgår av tabell 2 är det deninhemska efterfrågan som kommer att vara den främsta drivkraften iden svenska ekonomin . Den snabbt stigandesysselsättningen, hushållens optimistiska syn på den ekonomiskaframtiden och de kraftigt ökande inkomsterna avnolltillväxt i inkomsterna i samband med konsolideringen av deoffentliga finanserna gör att hushållens konsumtionsutgifter stigermed och , efter en uppgång på 1998.Även investeringarna fortsätter att ge relativt stora bidrag tilltillväxten.?? De offentliga konsumtionsutgifterna ökar under de närmaste årenmer än vad regeringen räknade med i vårpropositionen. Framför alltär det de kommunala konsumtionsutgifterna som stiger, bl.a. pågrund av ökade statsbidrag och markant högre skatteintäkter i spåretav den högre tillväxten.?? Trots den relativt svaga utvecklingen på vissa viktigaexportmarknader ökar den svenska exporten av varor och tjänsterunder 1999 och 2000 mer än vad som förväntades ivårpropositionen. Anledningen är bl.a. att efterfrågan på vissasvenska mindre konjunkturkänsliga varor varit högre än väntathittills . Återhämtningen internationellt gynnar också svenskexport genom att efterfrågan på investeringsvaror ökar. Den svenskaexportindustrin väntas ta marknadsandelar på världsmarknaden bådei år och . På lite väntas den starkare kronanförsämra konkurrenskraften och dämpa exporttillväxten något. ?1.2.4 Den svenska exportenI fjol steg den svenska varuexporten relativt kraftigt, trots Asienkrisenoch turbulensen på den internationella finansmarknaden. Den svagareexporten till och kompenserades bl.a. av en högre export tillEuropa. Handeln följer ett liknande mönster. Trots en dämpadekonomisk aktivitet i flera av de viktigaste handelsländerna i ochen fortsatt svag importefterfrågan i stora delar av , steg den svenskaexporten oväntat mycket . Den svagareutvecklingen i t.ex. , och kompenserades genomen ökad export till t.ex. , , , ,och . Som framgår av tabell 6 har den svaga internationellaefterfrågan på t.ex. insatsvaror också ersatts av en kraftigt stigandeexport inom ett fåtal kunskapsintensiva branscher, som t.ex. lastbilar,teleprodukter och läkemedel.Tabell 6. Bidrag till exporttillväxtenProcentenheter19951996199719981999 1 kv.Teleprodukter3,93,73,51,83,3Motorfordon3,2-0,90,92,12,6Läkemedel-0,20,60,60,60,9Övrigt7,21,17,02,4-2,5Total14,14,512,06,94,3Källa: Finansdepartementet.Förbättringen av den internationella konjunkturen och nästaår gör att den totala svenska exporten stiger och medytterligare . Svensk exportindustri gynnas också av attefterfrågan på investeringsvaror ökar relativt starkt. Detta innebär attsvenska exportföretag kommer att fortsätta att ta marknadsandelar påvärldsmarknaden och 2000. Därmed skulle exportindustrin år 2000ta marknadsandelar . För åren 2001 och 2002bedömer regeringen att exporten utvecklas något sämre änvärldsmarknadstillväxten, till följd av en starkare krona.Det finns flera faktorer som talar för att svensk exportindustri under desenaste åren och minskat något av sin tidigarerelativt höga konjunkturkänslighet. För det första kan de senaste årensspridning av exporten till flera länder innebära att exportens känslighet förregionala kriser och konjunkturnedgångar har minskat. För det andra, vilketframgår av diagram 4, har de mer konjunkturokänsliga ochkunskapsintensiva näringarna, som t.ex. teleprodukt-, läkemedels-, data-,transport- och maskinindustrin ökat sin andel av svenskexport, medan de mer cykliskt betingade branscherna minskat sin andel avexporten.Diagram 4. Andelar av svensk exportKälla: Finansdepartementet.1.2.5 ArbetsmarknadenDen främsta drivkraften bakom den senaste tidens starka uppsving ikonjunkturen är det förbättrade läget på arbetsmarknaden. , 1999, ökade sysselsättningenmed omkring 60 000 personer, rensat för säsongsvariationer. Historisktsett är det en mycket snabb uppgång. har den öppnaarbetslösheten fortsatt att sjunka. har den svenska tillväxtenvarit sysselsättningsintensiv. Uppgången har framför allt kommit i denprivata tjänstesektorn och i de kommunala verksamheterna.Som framgår av diagram 5 har sysselsättningen fortsatt att stiga (enligt SCB är den sista markeringen i diagrammet föraugusti 1999 en underskattning av den verkliga utvecklingen på grund av enDiagram 5. Sysselsättningen 1995-augusti 1999förskjutning i mätveckor). Att döma av utvecklingen i antal nyanmäldalediga platser till arbetsförmedlingarna kan sysselsättningstillväxten blinågot svagare framöver. Ökningstakten i antalet nyanmälda platser haravtagit något och traditionellt har utvecklingen avantalet lediga platser varit en god indikator påsysselsättningsutvecklingen under de kommande sex till tolv månaderna.Regeringen gör också i budgetpropositionen bedömningen att ökningstakten isysselsättningen dämpas en aning framöver, bl.a. till följd av attproduktiviteten i ekonomin väntas öka snabbare när den stigande efterfrågani större utsträckning än riktas mot s.k. högproduktiva delar avekonomin, som t.ex. delar av industrin. Sammantaget väntas antaletsysselsatta öka med omkring 105 000 personer och med ytterligare 65000 personer , mätt som årsgenomsnitt. Mellan åren 1998 och 2000ökar därmed antalet sysselsatta med drygt 170 000 personer. Det är enbetydande uppgång jämfört med bedömningen i vårpropositionen, dåregeringen räknade med 150 000 nya sysselsatta under femårsperioden1998-2002. Stämmer den nya prognosen kommer sysselsättningsgraden förpersoner i åldrarna att öka från till år2000. Regeringens och sysselsättningsmål är attsysselsättningsgraden för dessa åldersgrupper skall stiga till år2004. Den öppna arbetslösheten väntas enligt regeringens bedömning attfortsätta att sjunka, till i genomsnitt år 2000.Tabell 7. Nyckeltal för arbetsmarknadenTill följd av en svagare tillväxt väntar sigregeringen att även sysselsättningen utvecklas svagare. Sysselsättninggradenår bedöms vara ungefär densamma som i slutet av år 2000.Arbetslösheten sjunker några tiondelar till som genomsnitt under år2002. Om lönebildningen och arbetsmarknaden fungerar väl kan dock bådetillväxten och sysselsättningen stiga mer ocharbetslösheten sjunka , enligt regeringens bedömning i dealternativa kalkylerna 2 och 3 i budgetpropositionen.Tabell 8. Den branschfördelade sysselsättningenTusental personer19981999200020012002Privat sektor27352813286428772884Jord- och skogsbruk102103103Industri803798803Byggnadsverksamhet220228236Privata tjänster161016831722Offentliga myndigheter12401268128212911297Staten188189190Kommunerna105310801092Totalt39794085415141724185Arbetskraft totalt42554320434743574370Källa: och Finansdepartementet.Som framgår av tabell 8 bedöms sysselsättningen i den privata sektornöka med omkring 129 000 personer . Denkraftigaste uppgången finns i den privata tjänstesektorn. Antaletsysselsatta i kommunerna väntas stiga med 39 000personer.1.2.6 Omläggningen av nationalräkenskapernaI våras anpassades de svenska nationalräkenskaperna till det nyaeuropeiska nationalräkenskapssystemet (EuropeiskaNationalräkenskapssystemet 1995, ENS 1995). ENS 1995 bygger påFN:s riktlinjer (System of National Accounts, SNA 1993),vilka FN utarbetat i samarbete med EU, , IMF och Världsbanken.Alla medlemsländer i EU skall senast presentera komplettanationalräkenskaper enligt ENS 1995, och syftet med det nya systemet ärbl.a. att öka kvaliteten och jämförbarheten mellan länderna. Vid sidan avanpassningen till ENS 1995 har () ochövriga inblandade i uppgiftsinsamlandet även gjort en omfattandeöversyn av beräkningskällor och metoder. Dessutom infördes en nymetod för fastprisberäkning av nationalräkenskaperna, från den tidigares.k. fastbasmetoden till kedjeindexmetoden. Metoden med kedjeindexinnebär kortfattat att basåret vid fastprisberäkningen ändras , t.ex.ligger priser till grund för beräkningen av 1999 årsnationalräkenskaper till fasta priser. byttes basår normalt vartfemte år. Fördelen med kedjeindex är bl.a. att volymberäkningarnabaseras på aktuella vikter eller priser. Det gör att förändringar irelativpriserna fångas in i beräkningarna.Resultatet av framför allt anpassningen till ENS 1995 är att nivån påSveriges BNP justerats upp med i genomsnitt för den tidsperiod -1993 till 1998 - som beräknats. höjdes BNP-nivån med 69miljarder kronor, eller . Däremot innebar inte omläggningen någrastörre justeringar av den historiska tillväxttakten i den svenska ekonomin.Den största förändringen återfinns 1994, för vilken den årliga BNP-tillväxtenskrivits upp , från tidigare beräknade till nu 4,. har tillväxttakten justerats ned med några tiondelar.Höjningen av BNP-nivån beror till stor del på ändrade definitioner av denoffentliga konsumtionen och bruttoinvesteringarna. Enligt ENS 1995 skallt.ex. vissa betalningar från den offentliga sektorn som tidigare bokförts somsubventioner nu klassas som konsumtion, t.ex. läkemedelssubventionernaoch ersättningarna till privata läkare och tandläkare. Det gör att densammantagna offentliga konsumtionen stiger. Vidare skall ävenkapitalförslitningar av vägar, broar och annan infrastruktur betraktas somoffentlig konsumtion. var inte kapitalförslitningar inräknade inationalräkenskaperna.Nivån för bruttoinvesteringarna har höjts bl.a. genom att den tidigare s.k.treårsregeln för investeringar har ersatts av en ettårsregel. Det innebär attvaror med livslängd nu betraktas som investeringar. Tidigarekrävdes en livslängd . Dessutom skall, till skillnad från tidigare,inköp eller egen produktion av dataprogramvara behandlas sominvesteringar.Som en anpassning till de engelska uttryck som används i deinternationella räkenskapsmodellerna har vissa begrepp i de svenskanationalräkenskaperna fått nya officiella benämningar. T.ex. har privatkonsumtion döpts om till hushållens konsumtionsutgifter och offentligkonsumtion heter nu offentliga konsumtionsutgifter. Indirekta skatter har byttnamn till produktionsskatter och varuanknutna indirekta skatter har ändratstill produktskatter.Den största förändringen när det gäller den offentliga sektorns finansiellasparande är att registreringen av inkomster och utgifter nu sker först när denbakomliggande aktiviteten äger rum, inte som tidigare när betalningenutfördes. Detta innebär att det sker betydande omperiodiseringar mellan olikaår, framför allt vad gäller skatter och räntor. Regeringen anger ibudgetpropositionen att det fortfarande råder stor osäkerhet om de nyaredovisningsprinciperna. Det innebär att de i budgetpropositionen redovisadeuppgifterna om den offentliga sektorns finansiella sparande kan komma attrevideras.En annan förändring som påverkar den offentliga sektorns inkomster ochutgifter är att transaktioner med EU nu registreras som betalningar direktmellan EU och de svenska företagen. kanaliserades huvuddelen avbetalningarna via svenska staten. Följden blir att omslutningen för statenminskar.I hushållssektorn innebär omläggningen till ENS 1995 bl.a. att hushållenssparande ökar kraftigt. Anledningen är att nettosparandet i avtalspensionerförts över från företagen till hushållen. Vidare har nya definitioner,omperiodiseringar och omklassificeringar av inkomster och utgifter påverkatnivån på hushållssparandet.1.2.7 Ny information efter att prognosen lämnatsSedan regeringen avslutade sitt prognosarbete har ny informationpresenterats om både den internationella och svenskakonjunkturutvecklingen.De senaste månadernas statistikflöde från visar attaktiviteten i den amerikanska ekonomin är fortsatt hög. Hushållenskonsumtion fortsätter att öka och tillverkningsindustrin visar tecken pååterhämtning, enligt de konjunkturrapporter som de regionalacentralbankerna presenterade . De amerikanskainköpschefernas konjunkturindex, det s.k. NAPM-index, steg också oväntatmycket . Vissa mindre tendenser till ett ökat inflationstryck harregistrerats . Producentpriserna steg relativt kraftigt iseptember. Under samma månad ökade de amerikanska konsumentprisernamed jämfört med augusti, till följd av bl.a. stigande energi- ochcigarettpriser. Uppgången var den största ochinflationstakten, , uppgick till 2,6 %.I har företagens framtidstro ökat något, visar den japanskacentralbankens rapport om näringslivets förväntningar, den s.k. Tankan.Rapporten omfattar bedömningar från omkring 10 000 företag i olikasektorer av ekonomin. hade nettotalet förtillverkningsindustrin stigit till-22 (för varje 100 optimistiska företag fanns det 122 pessimistiska). Det ärden bästa siffran på nära . var nettotalet -37. I de övrigakrisdrabbade länderna i fortsätter den ekonomiska aktiviteten att stiga.I t.ex. steg industriproduktionen med 33 %respektive jämfört . Detalj- ochgrossisthandelsförsäljningen steg respektive18 % jämfört med förra året.I EU och länderna i EMU-området som helhet fortsätter återhämtningen,visar den senaste tidens statistikskörd. Enligt senastekonjunkturbarometer steg optimismen hos framför allt de europeiskaföretagen . I EU:s största enskilda ekonomi, , fortsatteemellertid konjunkturindex att falla något. hardet emellertid kommit uppgifter som tyder på en ökad fart i den tyskaekonomin. Industriproduktionen ökade något mer än väntatsamtidigt som orderingången till den tyska tillverkningsindustrin undersamma månad steg mycket kraftigt.Konjunkturinstitutets (KI:s) barometer , sompresenterades , visar att även uppgången i den svenskaindustrikonjunkturen fortsätter. Orderingången från såväl export- somhemmamarknaden ökade påtagligt somproduktionen steg. Företagen räknar också med en fortsatt stark tillväxt påbåde order- och produktionssidan . Framför allt väntasen tydlig uppgång i orderingången från utlandsmarknaderna. Ävenproduktionsplanerna för är mycket optimistiska.Sysselsättningen ökar, men enligt företagen har även bristen påyrkesarbetare fortsatt att stiga. Ungefär vart fjärde företag anger nubrist på yrkesarbetare. I tjänstesektorn är konjunkturen fortsatt mycketgod, enligt den del av KI:s barometer som avser tjänstenäringarna. Idetaljhandeln är av företagen nöjda med försäljningssituationen. Enlika stor andel av företagen i datakonsultbranschen, partihandeln och inomuppdragsverksamheten är nöjda med konjunkturläget i sina respektivebranscher. Bland datakonsulterna har aktiviteten dämpats under tredjekvartalet och därmed också den tidigare rapporterade bristen påkvalificerad arbetskraft. Trots nedgången är emellertid bristen fortfarandestor. Tjänsteföretagen som helhet är också optimistiska om utvecklingenunder resten av året.Uppgången i industrikonjunkturen bekräftas också av de svenska inköps-chefernas konjunkturindex, det s.k. ICI. Den förstärkning av konjunkturensom noterats sedan tidigt fortsatte , och företagen äroptimistiska om orderingången och produktionsutvecklingen det kommandehalvåret.I slutet av september reviderade SCB de preliminära beräkningarna avnationalräkenskaperna . BNP-tillväxten justeradesned , från i de första preliminära beräkningarnai till nu . Framför allt är det den s.k. lagerposten somskrivits ned, dvs. försäljningen från lager var större än vad som tidigareberäknats. Dessutom reviderades den offentliga konsumtionen ned med 0,8procentenheter och importen skrevs upp jämfört medden preliminära statistiken. Exporten däremot uppjusterades med 0,4procentenheter, till . Även investeringarna skrevs upp, med 0,9procentenheter till . Hushållens konsumtionsutgifter lämnades i stortsett oförändrade, vilket innebär att hushållens konsumtion steg med hela 3,andra kvartalet i år.SCB:s uppgifter om hushållens inköpsplaner, den s.k. hippen, visar ocksåatt de svenska hushållens optimism om framtiden fortsätter att stiga. Iseptember nådde den s.k. konsumenttillförsiktsindikatorn, CCI, vilken är ensammanvägning av hushållens syn på den egna ekonomin, den svenskaekonomins utveckling och förväntningarna om inköp av kapitalvaror, dethögsta värde som noterats sedan mätningarna inleddes . Enligt SCB:ssenaste handelsstatistik ökade försäljningen i den totala detaljhandeln jämfört med augusti . Därmed var omsättningen idetaljhandeln högre än undermotsvarande period . Handelns Utredningsinstituts (HUI:s) s.k.snabbindex tyder emellertid på en liten dämpning av konsumtionen underseptember.Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar () fortsatte sysselsättningenatt stiga och arbetslösheten att sjunka . omkring 100 000 fler personer vara sysselsatta jämfört medaugusti . Andelen arbetslösa sjönk till jämfört sammamånad . var emellertid sysselsättningstillväxten lite merdämpad jämfört med . Antalet sysselsatta ökade med 65 000personer i förhållande till samma månad . Den svagare tillväxten kan tillviss del bero på tekniska effekter i undersökningen. Arbetslösheten sjönk iseptember till jämfört i september förra året.Till följd av den ljusare utvecklingen både i och internationellthar KI vid ett flertal tillfällen den senaste månaden aviserat att mantänker skriva upp sin bedömning av den svenska tillväxten för de närmastetvå åren. Framför allt handlar det enligt KI om en uppjustering avtillväxttakten . I den prognos som KI presenterade den 25augusti 1999, och som utgjorde underlag för regeringens bedömning ibudgetpropositionen, bedömdes BNP stiga och nästa år.KI:s nästa prognos publiceras i slutet av november.1.2.8 syn på budgetpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarUtskottet delar regeringens uppfattning att utsikterna för en hög svensktillväxt är mycket goda. Sysselsättningen stigersnabbt som arbetslösheten sjunker. Den inhemska efterfråganutvecklas väl. Hushållens konsumtion ökar kraftigt, till följd av denförbättrade arbetsmarknaden, kraftigt stigande inkomster och ett behovav att ersätta kapitalvaror efter en följd av år med svag konsumtion.Samtidigt är hushållen mycket optimistiska om den ekonomiskaframtiden.Till detta kommer att den offentliga sektorns finanser visar växandeöverskott och att den svenska inflationen är en av de lägsta i EU-området,trots den stigande aktiviteten i ekonomin. Företagens och hushållensförväntningar om den framtida inflationen är låga och ligger väl inomRiksbankens inflationsmål om en inflation på med ett s.k.toleransintervall på ? Räntorna ligger kvar på en historiskt sett relativtlåg nivå. Det samlade resultatet av utrikesaffärerna, dvs. bytesbalansen, visarpå stora och tilltagande överskott, trots den starka uppgången i den inhemskaefterfrågan.Efter en avmattning under inledningen av 1999 stiger nu ocksåindustriföretagens optimism om utvecklingen framöver. Uppgången ärdessutom relativt bred, så gott som samtliga branscher rapporterar stigandeorderingång och ökad produktion. I tjänstesektorn är konjunkturläget fortsattmycket gott och företagen räknar med ytterligare förbättring.Återhämtningen i den internationella ekonomin har gått snabbare än vadflertalet bedömare räknade med . Den starka finansiellaoro som präglade och inledningen av 1999 har i stort settförsvunnit. I flertalet av de finns tydliga tecken på enuppgång i den ekonomiska aktiviteten. I vissa av länderna är uppgångenrelativt kraftig. I har hushållens och företagens tidigare mycket starkamisstroende mot den ekonomiska utvecklingen så sakta börjat vända mot enökad optimism. Trots återkommande prognoser om försvagning är tillväxteni fortsatt hög. Den senaste tidens utveckling signalerar inteheller någon nära förestående dämpning av aktiviteten i den amerikanskaekonomin. I EU och euroområdet fortsätter återhämtningen efter den svagautvecklingen och inledningen av 1999. Optimismen hos bådehushållen och företagen är i stigande, enligt olika konjunkturindikatorer.Förbättringen i världskonjunkturen har någotökat förväntningarna om en ökad internationell inflation. Det har i sin turresulterat i stigande räntor både i och omvärlden. Globaliseringenoch en fortsatt internationell prispress tyder emellertid på att uppgången iinflationen och räntorna blir relativt begränsad jämfört med tidigarekonjunkturuppgångar under 1980- och 1990-talen.Under förutsättning att det inte blossar upp någon ny oro påfinansmarknaderna, t.ex. i form av en snabb och omfattande nedgång på denamerikanska aktiebörsen, stiger den svenska tillväxttakten relativt kraftigt denärmaste åren. Den svenska exportindustrin gynnas av en högre ekonomiskaktivitet och en ökad efterfrågan i t.ex. som den inhemskaefterfrågan och sysselsättningen i fortsätter att utvecklas gynnsamt.I partimotionerna görs inga allvarliga invändningar mot den kortsiktigakonjunkturprognosen som redovisas ibudgetpropositionen. Samtliga partier instämmer i bilden att denekonomiska aktiviteten stiger både internationellt och i . I motionFi209 (m) skriver motionärerna att budgetpropositionens prognos för1999 och 2000 är optimistisk men inte omöjlig. I motion Fi212 (fp)framhålls att det inte är uteslutet att regeringens prognos uppfylls ellert.o.m. överträffas.Den främsta risken för en sämre internationell och svensk konjunkturligger framför allt i den amerikanska utvecklingen, menar samtligapartier. "Betydande räntehöjningar i kan komma att leda till ett ras i de högtuppdrivna börskurserna, vilket i sin tur kan förväntas få återverkningar påbörskursernas utveckling också i andra länder och på den realekonomiskautvecklingen", skriver motionärerna i motion Fi209 (m). menar imotion Fi212 att om den amerikanska börsen skulle gå ned kraftigt, skulledet dels innebära att hushållen skulle spara mer och konsumera mindre, delsatt återverkningarna runt om i världen blir stora. I partimotionFi211 anges att risken för en sämre utveckling av världsekonomin framförallt är förknippad med utvecklingen på den amerikanska börsen. Risken förett ras på börsen skall dock inte överdrivas.