bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Regeringen är dock av den uppfattningen att ALB:s katalogi-sering av utbudet från andra producenter än den statliga radion och televisio-nen kan förbättras. Myndigheten arbetar med denna fråga ocharbetet bör, enligt regeringen, prioriteras även under följande budgetår.ALB:s verksamhet påverkas fr.o.m. av att regeringen gettelva TV-bolag rätt att starta digitala sändningar. Dessa sändningar fallerunder lagen om pliktexemplar av dokument. Materialet skall därför levererastill . Regeringen föreslår dock ingen förändring av anslaget mot bak-grund av att inte alla kanaler startat sina sändningar . Regeringen har föravsikt att i stället utnyttja anslagssparande som står till regeringens förfogade under utgiftsområde 16 om de digitala sändningarna ökar i omfattningunder kommande budgetår.ALB:s framtida verksamhet berörs även i hög grad av den ökade använd-ningen av elektronisk information. Frågor som rör insamlande och bevarandeav elektronisk online-information har utretts av den s.k. ,och utredningens betänkande (SOU 1998:111) har remissbehandlats. Rege-ringen meddelar i budgetpropositionen att den avser att återkomma medförslag angående villkoren för att säkra ett tillräckligt bevarande av elektro-nisk information.Regeringen föreslår att , vilket inkluderar en pris- ochlöneomräkning, skall anvisas under anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.7 Kulturmiljö (G)7.1 (G 1)() är central förvaltningsmyndighet för kultur-miljön. RAÄ skall följa det regionala kulturmiljöarbetet och biträda länssty-relserna i ärenden som rör dessa, medverka i EU-arbetet och i det internatio-nella arbetet med kulturmiljön, svara för konservering och vård av kultur-minnen samt bygga upp kunskap på området.RAÄ fördelar fr.o.m. även statsbidrag till regionala och lokalamuseer i , och i den del statsbidraget avser kul-turmiljövård (anslag H 3 Bidrag till regionala museer).På grund av ökade kostnader som följer av ett arbetsgivaransvar, för ar-betsledare och personer med lönebidrag som är placerade vid de regionalamuseerna, i samband med genomförandet av satsningen på Kulturarvs-ITföreslår regeringen att anslaget ökas med under åren2000-2002. (Beträffande Kulturarvs-IT se vidare under anslaget G 2. )påfördes anslaget engångsvis för flyttkostna-der. Regeringen föreslår att anslaget minskas med motsvarande belopp för år2000.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.7.2 Bidrag till kulturmiljövård (G 2)Under anslaget anvisas medel för bidrag till byggnadsvård samt fornvård ochlandskapsvård. Medel får även utgå för bl.a. vissa arkeologiska undersök-ningskostnader samt till vård och underhåll av vissa kyrkliga inventarier.Bidrag utgår också till ombyggnad, renovering och underhåll av kulturhisto-riskt värdefull bebyggelse.I 1999 års ekonomiska vårproposition redovisades att utgiftsområde 17under minskar med . Av beloppethänför sig till anslaget Bidrag till kulturmiljövård. Ansla-get minskas således enligt regeringens tidigare förslag med nämnda belopp.För att i viss mån kompensera minskningen föreslår regeringen en tillfälligökning av anslaget med 2,4 miljoner kronor.Regeringen föreslår att, liksom , skallavsättas för arbetet med storstädernas kulturmiljöer i enlighet med proposi-tionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden (prop. 1997/98:165).Regeringen har vidare beräknat sammanlagt ca 24,5miljoner kronor för regeringens satsning på industrisamhällets kulturarv. Förår 2000 föreslår regeringen att anvisas för ändamålet.Anslaget ökar därvid med i förhållande till år 1999.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget . Vidare föreslår regeringen att bemyndigar rege-ringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åtagandenmedför utgifter på högst , dock längst t.o.m.år 2003.I motion Kr318 (m) föreslås - med hänvisning till att den verksamhet somerhåller stöd under anslaget är mycket värdefull - att anslaget för år 2000skall öka med i förhållande till regeringens förslag (yr-kande 10).Även i motion Kr272 (c) föreslås en ökning av anslaget, nämligen med 10miljoner kronor i förhållande till regeringens förslag (delvis).I motion Kr313 (kd) anför motionärerna att även folkrörelsearkiven bör fådel av den breda satsning på industrisamhällets historia som regeringen ge-nomför, där sammanlagt ca avsatts under anslaget G 2(yrkande 4).Motionärerna bakom motion Kr257 (s) anser det angeläget att den av rege-ringen tillsatta Delegationen för industrisamhällets kulturarv uppmärksam-mar de möjligheter som erbjudits av i att fördjupasina insatser inom området regional industrihistoria. Insatserna skall enligtmotionärerna ske med såväl regionalpolitiska medel som kulturmedel.Beträffande önskemålen i motionerna Kr257 (s) och Kr313 (kd) yrkande 4konstaterar utskottet i likhet med motionärerna att regeringen under åren1999-2001 genomför en bred satsning på industrisamhällets kulturarv. Ensärskild delegation (Ku1999:06) har tillkallats med uppgift att i samverkanmed berörda myndigheter och institutioner inom kulturarvsområdet svara förden närmare utformningen och genomförandet av satsningen (dir. 1999:60).Särskilda medel, sammanlagt ca , beräknas för ändamå-let . Delegationen, som bereder vilkaprojekt som bör erhålla de avsatta medlen, skall lämna förslag till regeringensom därefter skall besluta i frågan. Utskottet, som i och för sig finner mo-tionsförslagen angelägna, anser dock att delegationens arbete inte bör före-gripas. Motionerna Kr257 (s) och Kr313 (kd) yrkande 4 avstyrks.Utskottet vill framhålla att betydande summor anvisats un-der senare år för kulturmiljövård under flera departements huvudtitlar. Blandannat pågår, som ovan angetts under anslaget G 1, en särskild satsning för attbereda arbetshandikappade anställning och öka tillgängligheten till kulturar-vet (Kulturarvs-IT). Den anslagna summan till Kulturarvs-IT har beräknatstill och belastar utgiftsområde 14,anslaget A 3 Särskilda åtgärder för arbetshandikappade.Utskottet är inte berett att förorda en medelsanvisning som överstiger densom regeringen föreslagit. Utskottet föreslår att med avslag påmotionerna Kr272 (c) (delvis) och Kr318 (m) yrkande 10 beslutar att anvisamedel under anslaget i enlighet med regeringens förslag.Vidare tillstyrker utskottet att bemyndigar regeringen att underår 2000 besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför utgifterpå högst , dock längst t.o.m. år 2003.8 Museer och utställningar (H)8.1 Centrala museer: Myndigheter (H 1)Regeringen bedömer i inledningsavsnittet till verksamhetsområdet utställningar att många museers ekonomiska situation är ansträngd. Detär därför viktigt att den ekonomiska situationen analyseras djupare och attmöjligheterna till samverkan inom sektorn, bl.a. i syfte att effektivisera re-sursanvändningen, övervägs. I nästa års budgetproposition, för , avserregeringen att lämna en redogörelse för den pågående översynenav strukturen inom museiområdet.Under anslaget H 1 Centrala museer: Myndigheter beräknas medel förföljande centrala museer, vilka samtliga är statliga myndigheter: Statenshistoriska museer, med ,, Statens museer för världskultur, , , Statens musiksamlingar, och samt myndigheten ,och Hallwylska museet.Regeringen föreslår att skall anvisas för budgetåret2000 under anslaget. I anslagsbeloppet ingår en engångsvis förstärkning med2 till myndigheten för att Ma-rinmuseum i bl.a. skall färdigställa sina basutställningar. Ensärskild treårig förstärkning av Moderna museets anslag för inköp av modernkonst föreslås. skall museet tillföras för dettaändamål. Vidare föreslås att Moderna museets anslag skall höjas med ytterli-gare för att ge museet möjligheter att upprätthålla ochförbättra allmänhetens tillgång till samlingarna och säkerställa en hög nivåpå arbetet med bevarande av kunskapsuppbyggnad. riksmu-seets anslag minskas engångsvis med med hänvisning tillhögt anslagssparande, medan anslaget till med genom justering av en tillfällig nivåneddrag-ning för . Statens musiksamlingars anslag ökas med 4,5 miljonerkronor till följd av överföringen av Svenskt visarkiv från till myndigheten Statens musiksamlingar. I propositionenredovisas att Statens museer för världskultur inte fått full kompensation förMedelhavsmuseets och Östasiatiska museets kostnader, då de båda museernaden överfördes till myndigheten. En justering görs därförmellan anslagsposterna under detta anslag som innebär att anslagsposten förStatens museer för världskultur tillförs för från anslagsposten för och 1,2 miljonerkronor för från anslagsposterna för Nationalmuseummed samt Moderna museet.I propositionen redovisas att de centrala museerna vid utgången av hade ett samlat anslagssparande på nästan . del av denna summa hänför sig till att vissa museer vid utgången av år1998 inte hade betalat hyra för året på grund av hyresförhandlingar som inteavslutats.Utskottet har noterat att tillkännagivande om att regeringen börgöra en separat redovisning av hyreskostnaderna har fullföljts bl.a. då detgäller de centrala museerna (jfr bet. 1998/99:KrU6, rskr. 1998/99:188). Itabell 11.5 under avsnitt 11.5 i budgetpropositionen lämnas en sammanställ-ning av de lokalkostnader som institutionerna haft för . I propositio-nen anges att jämförelser mellan myndigheter/institutioner är svåra att görapå grund av olika definitioner av begreppet lokalkostnad.Utskottet anser att sammanställningen är mycket intressant och är medvet-et om att det har stått till förfogande för insamling och redovisningav uppgifterna. Utskottet utgår från att en uppställning med kompletterandeuppgifter om den totala medelstilldelningen för respektive museimyndighetkommer att göras i budgetpropositionen för . Utskottet utgår ävenfrån att begreppsdefinitionerna efter hand förtydligas så att de underlag sommyndigheterna lämnar till blir mer jämförbara än vadsom nu är fallet. (Se även kommentarer i kapitel B Övergripande frågorunder rubriken av vissa kulturinstitutioners hyreskostnader. )föreslog regeringen i kulturpropositionen (1996/97:3) att Ma-rinmuseum i från skulle ingå i myndigheten museer (SSHM) tillsammans med ochVasamuseet i . tillstyrkte förslaget samt föreslogatt skulle ge regeringen till känna att den organisationskommittésom skulle förbereda samgåendet mellan de tre museerna skulle få i tilläggs-uppdrag att redovisa förutsättningarna för att lokalisera ledningen för SSHMtill (bet. 1996/97:KrU1 s. 122). beslutade i enlighetmed utskottets förslag (rskr. 1996/97:129).I betänkandet Nya samverkansformer inom den museiverk-samheten (SOU 1997:100) konstaterade organisationskommittén att en loka-lisering av SSHM:s ledning till är i linje med statsmakternasintentioner rörande den nya kulturpolitiken och det principiellt viktiga i attöka den geografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner. Kommitténansåg emellertid att den inom pågående översynen avstrukturen på museiområdet borde avvaktas innan ställning togs till lokalise-ringsfrågan.Våren 1998 angav kulturutskottet i betänkande 1997/98:KrU7 om mu-seifrågor en rad skäl för att lokalisera SSHM:s ledning till . Ut-skottet bedömde att den väl utbyggda infrastrukturen inom kommunika-tionsområdet gör det möjligt att upprätthålla goda kontakter mellan museetsolika enheter, mellan det centrala kansliet och enheterna samt mellan myn-digheten och övriga kultursektorn, försvarssektorn och statsapparaten i öv-rigt. Var myndighetens ledning är lokaliserad borde således inte ha någotavgörande inflytande på effektiviteten. Utskottet ansåg vidare att det finns etvärde i att sprida statlig verksamhet i landet. torde även en omlokali-sering av här aktuellt slag få en viss - om än begränsad - sysselsättningsef-fekt. Det förhållandet att myndighetens överintendent inte är chefför någon av de i myndigheten ingående tre museienheterna borde underlättaen omlokalisering av ledningen. Vidare ansåg utskottet att frågan om lokali-sering av ledningen för torde ha endast marginell betydelse för Kul-turdepartementets övergripande översynsarbete av myndighetsstruktureninom kulturområdet. Utskottets ställningstagande innebar att myndighetenSSHM borde ha sitt säte i samt att överintendenten och myndig-hetens centrala kansli borde lokaliseras till . beslutade ienlighet med utskottets förslag (rskr. 1997/98:163).Hösten 1998 framhöll kulturutskottet att förhållandevis hunnit gåsedan beslutade i ärendet. Mot den bakgrunden under-strök utskottet "vikten av att regeringen bereder ärendet skyndsamt" (bet.1998/99:KrU1 s. 61).I budgetpropositionen redovisas den analys av frågor som rör lokalisering-en av ledningen för till , som har gjorts av myndigheten påuppdrag av regeringen. De merkostnader som SSHM beräknat i sambandmed en flyttning till fördelas dels på utgifter av engångskaraktär,dels på utgifter som förorsakas av höjda driftskostnader.Regeringen noterar att uttryckt att det är vik-tigt att öka den geografiska spridningen av museala ansvarsfunktioner. Rege-ringen finner emellertid att en omlokalisering i detta fall skulle få en mycketbegränsad betydelse ur både kulturpolitisk och regionalpolitisk synvinkeleftersom den endast berör några få ledningsfunktioner och inte rymmer någotnytt uppdrag eller förändrad verksamhet.Regeringens samlade bedömning innebär att förutsättningarna för en loka-lisering av till förändrats sedan tiden för riksda-gens tillkännagivande. Främst gäller detta det ekonomiska läget vid museetoch myndigheten som helhet som gör att satsningar bör koncentreras till attupprätthålla en hög kvalitet på verksamheten. Regeringen anser mot dennabakgrund att någon omlokalisering av myndighetens ledning inte bör genom-föras. Däremot är det angeläget, anser regeringen, att i ges ökade resurser, vilket redovisats inledningsvis.Motionsvägen har förslag framförts dels om lokaliseringen av SSHM:sledning, dels om en höjning av anslaget till myndigheten utöver den somregeringen föreslagit.Motionärerna bakom motion Kr255 (s) anser att det är anmärkningsvärt attregeringen inte fullföljt tillkännagivande om omloka-lisering av SSHM:s ledning från till . Det sakläge somlåg till grund för riksdagsbeslutet har inte ändrats sedan fattade sibeslut. Beslutet bör därför ligga fast anser motionärerna.Även motionärerna bakom motionerna Kr305 (c) och Kr314 (fp) yrkande12 anser att tillkännagivande om en omlokalisering av SSHM:sledning till skall fullföljas.I motion Kr227 (v) begärs att frågan om lokaliseringen av SSHM:s ledningskall prövas på nytt mot bakgrund bl.a. av att numera ingår somett av objekten på världsarvslista.I motion Kr314 (fp) föreslås att anslaget H 1 Centrala museer: Myndighe-ter skall tillföras för att finansiera omlokaliseringen (yrkand27 delvis). Även i motion Fi212 (fp) föreslås en ökning av anslaget med 1miljon kronor (yrkande 17 delvis). Syftet bakom motionen synes vara det-samma som i den nyssnämnda motion Kr314 (fp).Utskottet behandlar först regeringens bedömning då det gäller lokalise-ringen av SSHM:s ledning och de motioner som väckts med anledning däravoch därefter frågan om medelsanvisning under anslaget.Utskottet kan i motsats till regeringen inte se att förutsättningarna för enlokalisering av SSHM:s ledning till förändrats sedan tiden förriksdagens tillkännagivande.Utskottet har vid sina överväganden - liksom vid tidigare tillfällen -kommit fram till att skäl talar för att SSHM:s ledning skall lokaliseras tillKarlskorna. Vid behandlingen av frågan 1998 anfördes starkaskäl för en sådan omlokalisering. Som redovisats i det i enlighet med utskottets förslag om en omlokalisering av SSHM:sledning. Detta beslut bör fullföljas. Regeringen bör därför redan i 2000 årsekonomiska vårproposition skapa utrymme inom utgiftsområdet för år 2001för de kostnader som en sådan flyttning kan medföra. Regeringen bör vidsina beräkningar utgå från att den förstärkning som i årets budgetpropositionberäknats för skall ligga fast.Vad utskottet sålunda anfört bör med bifall till motionernaKr227 (v), Kr255 (s), Kr305 (c) och Kr314 (fp) yrkande 12 som sin meningge regeringen till känna.Utskottets ställningstagande innebär att omlokaliseringen av SSHM:s led-ning kan ske först under år 2001.Det innebär att utskottet inte är berett att tillstyrka någon uppräkning för år2000 av detta anslag som föreslås i motionerna Kr314 (fp) och Fi212 (fp).Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning för år 2000och avstyrker motionerna Kr314 (fp) yrkande 27 i denna del och Fi212 (fp)yrkande 17 i denna del.8.2 Centrala museer: Stiftelser (H 2)Under anslaget anvisas medel för följande museer, vilka är stiftelser: Nordis-ka museet, och Tekniska museet.Regeringen föreslår att skall anvisas för budgetåret2000.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.8.3 Bidrag till regionala museer (H 3)Under anslaget H 3 anvisas medel för regionala museer samt för löne-bidragsanställda vid dessa museer. Med anledning av försöksverksamheten iKalmar, och beräknas medel för regionala institutioner,däribland regionala museer, under anslaget A 4 Försöksverksamhet medändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel. Medel för försökslänensregionala museers medverkan i kulturmiljöarbetet beräknas dock under detnu aktuella anslaget, H 3.Regeringen anför att de regionala museerna genom sin verksamhet bidrartill att bygga upp och förmedla kunskap bl.a. om regionens kulturarv ochkulturvärden, om dess konstutveckling och om aktuella samhällsfrågor ihistorisk belysning. Regeringen drar slutsatsen att verksamheten gett godaresultat.Som ett led i utskottets uppföljning av tidigare riksdagsbeslut har utskottetnoterat att regeringen avser att göra en anslagsteknisk omläggning som inne-bär att en särskild anslagspost inrättas för riktade insatser. Någon sådanbeloppsmässig koppling mellan verksamhetsbidrag och bidrag för riktadeinsatser som funnits kommer inte att finnas i fortsättningen. För år2000 skall de riktade bidragen för de regionala museernas del i första handgälla insatser med anknytning till industrisamhällets kulturarv.Regeringen föreslår att anslaget skall föras upp med 103 416 000 kronorför budgetåret 2000.I motion Kr314 (fp) föreslås att anslaget H 3 skall ökas med 5 miljoner kro-nor, medel som bör satsas på på (yrkande 27 idenna del). Ett förslag med samma syfte framförs i yrkande 17 i denna del imotion Fi212 (fp).Även förslaget i motion Kr307 (s, fp) syftar till att Nordiska akvarellmuse-et skall tillföras medel. Motionärerna anser att regeringen skall verka för att ett nordiskt driftsstöd skall inrättas för museet. Mo-tionsförslaget syftar även till att skall erhålla in-vesteringsstöd från Boverket.Utskottet erinrar om de principiella ställningstaganden som utskottet gjort imuseifrågor och som bl.a. innebär att det ankommer på regionala och lokalaintressenter att inrätta avdelningar inom ett länsmuseum och att inrätta lokalamuseer samt att det är initiativtagarnas ansvar att investeringar och drift kanfinansieras (jfr bet. 1998/99:KrU6 s. 5). Vidare bör framhållas att det an-kommer på att enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissaicke-statliga kulturlokaler pröva om bidrag skall utgå för investeringar tillprojektet från anslaget H 5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler. Riksdagenanvisar endast det totala beloppet under anslaget. Slutligen är utskottet inteberett att föreslå att regeringen inom skall verka förett årligt driftsstöd till museet. (Förslag rörande Nordiska akvarellmuseetbehandlas även under anslaget H 4. )Med hänvisning till det anförda föreslår utskottet att med avslagpå motionerna Kr307 (s, fp), Kr314 (fp) yrkande 27 i denna del och Fi212(fp) yrkande 17 i denna del beslutar anvisa medel under anslaget H 3 i enlighet med regeringens förslag.8.4 Bidrag till vissa museer (H 4)Under anslaget anvisas medel för bidrag till ett antal museer och andra insti-tutioner, nämligen Arbetets museum, , teatermu-seum, , , Föremålsvård i , Röhsskamuseet, , , , och Zorn-samlingarna.Regeringen föreslår att skall anvisas under anslaget . Inom ramen för anslagsbeloppet beräknar regeringen medelför ett ökat bidrag om , varav 200 000 utgör en treårig sats-ning, till Föremålsvård i i samband med Kulturarvs-IT. Vidare beräk-nas en ökning med till med anledning avden nationellt angelägna verksamhet som museet bedriver.Motionsvägen har förslag framförts dels om en höjning av anslaget, dels omen minskning.I motion Kr313 (kd) föreslås att på skalltillföras under detta anslag (yrkandena 8 och 40 i denna del).Utskottet har i ett tidigare avsnitt (under anslaget H 3) i detta betänkandeavstyrkt motionsyrkanden som syftar till att skalltillföras medel under anslaget till regionala museer. Utskottet erinrar än engång om de principiella ställningstaganden som utskottet gjort i museifrågoroch som bl.a. innebär att det ankommer på regionala och lokala intressentersom inrättar lokala museer att ansvara för finansieringen (jfr bet.1998/99:KrU6 s. 5). Utskottet är inte berett att föreslå någon höjning avanslaget H 4 i enlighet med motionsförslagen. Motionsyrkandena avstyrkssåledes.Motionärerna bakom motion Kr318 (m) vill minska anslaget H 4 med 11miljoner kronor i förhållande till vad regeringen föreslagit (yrkande 12).Minskningen avser indraget anslag till museum. I motionen anförsatt museet bedriver en verksamhet liknande den som återfinns hos ett stortantal kulturhistoriska museer, industrimuseer m.m. Vidare har - anför mo-tionärerna - Arbetets museum skapats på initiativ av olika intressegrupper,som inte sett till att verksamheten har de medel som behövs för att fortlevaav egen kraft.Utskottet har ett flertal gånger uttalat att verksamheten vid Arbetets muse-um har stort intresse både nationellt och internationellt (senast i bet.1998/99:KrU1 s. 62). Utskottet har alltjämt samma uppfattning i frågan.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att Arbetets museum intar en aktivroll i flera nätverk rörande den industrihistoriska verksamheten i landet. Somframgår av budgetpropositionen samarbetar museet med en stor mängd olikainstitutioner, föreningar m.m. och kan därigenom vara aktivt i samhällsde-batten.Enligt utskottets uppfattning är den medelstilldelning som regeringen före-slagit väl motiverad. Utskottet avstyrker således motionsyrkandet.Sammanfattningsvis anser utskottet att bör anvisa medel underanslaget H 4 för i enlighet med regeringens förslag.8.5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler (H 5)Bidraget anvisas enligt förordningen (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler. Enligt bestämmelserna kan stöd ges i form av bidragtill ny- eller ombyggnad av musei-, teater- och konsertlokaler som tillhörnågon annan än staten. Bidraget kan också ges till standardhöjande repara-tioner och handikappanpassning samt till utbyte eller komplettering av in-ventarier till sådana lokaler. Beslut om bidrag fattas av samlings-lokaldelegation efter samråd med . Beslut om bidrag fattasinnan aktuella byggnadsarbeten påbörjas och utbetalas när arbetena är av-slutade, vilket kan ta flera år.Regeringen redovisar att resultatredovisningen för visaratt det inkom ansökningar om stöd för ca 65 kulturlokalsprojekt avseendesammanlagt 190 miljoner kronor.Regeringen föreslår att för anvisar 10 miljoner kronorunder anslaget. Dessutom föreslår regeringen att bemyndigarregeringen att besluta om bidrag som inklusive tidigare åta-ganden medför utgifter på högst , dock längstt.o.m. år 2003.I motion Kr318 (m) anser motionärerna att regeringens förslag om bidragtill icke-statliga kulturlokaler skall avslås eftersom det enligt motionärernainte är logiskt att kräva att huvudmannen skall stå för lokalkostnaderna sam-tidigt som det finns ett statligt anslag för ändamålet (yrkande 13).