bet · GM01FiU23 · 1999-05-20 00:00:00 — Demonetära förhållandena (en term som använder för attbeskriva stimulanseffekten av både räntan och växelkursen) måste motdenna bakgrund få en mindre expansiv inriktning, skriver . höjde styrräntan ytterligare,till (en av de högsta styrräntorna i EU ).Tabell 1. bedömningar i inflationsrapporter och1996-----------------------------------------------------------------------| | | | Mars 1996 | || | |1995 | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Inflations-|Inflationstakten|Inflationen |Inflation i |Inflationen i||bedömning |överstiger |1996 och 1997 |linje med |linje med || ||mellan 2,5 |inflationsmålet|inflationsmålet || |och 1997 övre |till vid |de närmaste |de närmaste || |gränsen i |fortsatt |åren |två åren || |inflationsmålets|stabil | | || |toleransintervall|tillväxt. | | || | |Risk högre | | || | |inflation | | || | |1997 | | || | | | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Bedömning |Tillväxten |Stabil |Svagare |Återhämtning||av |god kommande |tillväxt 1996 |konjunktur i |i slutet av ||produktion |åren. |och 1997. |och |1996 trolig.||och |Produktionsgapet|Dock |internationellt.|Tillväxten||tillväxt |sluts under |måttligare än |Även svagare |dock lägre || |1996. I vissa |1 hå 1995. |inhemsk |1996 och 1997|| |delar av |Tillväxten |efterfrågan |än väntat i || |ekonomin har |högre än |än väntat |förra || |gapet redan |ökning i | |rapporten || |slutits |ekonomins | | || | |underliggande | | || | |produktionsförmåga| | || | | | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Övrigt |Inflationsutsikterna|Förutsättningarna|Inflationsbenägen-|KPI kommer || |är inte |för |heten i |att stiga || |förenliga med |prisstabilitet|ekonomin kan |under senare|| |god europeisk |förbättrats. |ha blivit |delen av 1996|| |nivå |Understryks |lägre. Varnar |när || | |att |dock för att |tillfälliga || | |prognoserna |löneökningarna|effekter || | |1996 och 1997 |inte är |avtar. || | |fortfarande |förenliga med |Lönebildningen || | |innebär en |bevarad |orosmoment || | |inflation |prisstabilitet| || | |över 2-pro- | | || | |centsmålet | | || | | | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Penning- |De monetära |De monetära |Förutsättningarna|Finnsvisst ||politisk |förhållandena |förhållandena |goda för |utrymme för ||slut-sats |måste få en |har i stort |inflation i |fortsatta || |mindre |sett nått en |linje med |lättnader i || |expansiv |nivå som ger |målet de |penningpolitiken || |inriktning |en |närmaste | || | |inflationstakt|åren. Visst | || | ||utrymme för | || | |och 1997 inom |fortsatta | || | |intervallet |sänkningar av | || | | |räntan | |-----------------------------------------------------------------------Källa: inflationsrapporterUnder kom signaler om en avmattning i industrikonjunktureni både och övriga . Industriproduktionen dämpades ochorderingången försvagades. steg kronans värde på valutamarknadenkraftigt, med mätt i termer av TCW-index under loppet av någramånader.Inflationstakten utvecklades svagare än vad räknade med i t.ex.inflationsrapporten . Nedgången i obligationsräntorna från våren1995 tilltog under hösten.I sin inflationsrapport drar slutsatsen attförutsättningarna för prisstabilitet förbättrats sedan föregåendeinflationsrapport. Inflationstakten i genomsnitt väntas nu liggamellan och vid en fortsatt stabil tillväxt. Tillväxten förväntas blirelativt god , om än inte lika hög som under första halvåret1995 då BNP steg med . De monetära förhållandena anses i stort settha nått en nivå som innebär en inflation inomtoleransintervallet. Banken understryker dock att prognoserna för såväl 1996som 1997 anger en inflationstakt som ligger över målet om och varnar föratt de ingångna avtalen på arbetsmarknaden kan ge ett ökatpristryck. Sammantaget görs bedömningen att risken för en högre inflation ärstörre än sannolikheten för en lägre inflation under 1996 och 1997.En dryg månad senare, , börjar sänkareporäntan med hänvisning till den svagare svenska och internationellakonjunkturen. Det skapar förutsättningar för en lägre prisökningstakt. Denstarkare kronan har också dämpat prisökningarna i producentledet. EnligtRiksbanken innebär detta att även löneglidningen kan förväntas bli mindreframöver. Inflationsförväntningarna hos aktörerna i ekonomin har sjunkit underhösten och vintern.Sänkningen är början på en utdragen process där räntorna sänks med 10-25räntepunkter vid varje räntesänkningstillfälle . Igenomsnitt sänks räntan ungefär en gång under nästan ett årstid. Totalt sänks reporäntan med , till vid mittenav december 1996.Riksbanken konstaterar i de inflationsrapporter som publiceras i mars och juni1996 att förutsättningarna är goda för att inflationen under 1996 och 1997utvecklas i linje med inflationsmålet. Banken konstaterar att konjunkturen ochproduktionen utvecklas svagare än väntat. Prognoserna för KPI under 1996justeras löpande ned, men i rapporten bedömer det somtroligt att inflationstakten börjar stiga igen närtillfälliga effekter som dämpat inflationen avtar. Inflationen väntas dock igenomsnitt ligga under 1996.Samtidigt försämras den svenska tillväxttakten markant . Kronanfortsätter att stärkas . Konsumtionen ochinvesteringarna utvecklas svagt. Tillväxten i den svenska exporten halverasjämfört med . Inflationen blir stadigt lägre än förväntat och går inovember 1996 under nollstrecket. Som redovisats ovan steg KPI med igenomsnitt . En del av nedgången i inflationen förklaras av tillfälligafaktorer som lägre importpriser i spåret av den starkare kronan och de lägreräntorna som successivt drar ned inflationen . Dessutom påverkasinflationen av förändrade indirekta skatter. Men den underliggande inflationenfaller också och ligger kring 1 %.Beskrivningen ovan är av nödvändighet summarisk och tar inte upp alla defaktorer som påverkar prisutvecklingen och de alternativa scenarier avutvecklingen som målar upp i inflationsrapporterna. Utskottet ärockså medvetet om att det i efterhand, med facit om den ekonomiska utvecklingentillgängligt, är lätt att göra bedömningar och dra slutsatser som inte var likasjälvklara vid beslutstillfället.Enligt utskottets mening finns det flera faktorer som talar för att det hadevarit möjligt för att påbörja nedtagningen av reporäntan tidigare änvad som skedde. Den kraftiga och snabba förstärkningen av kronan från senvåren1995 var en tydlig signal om att arbetet med att konsolidera statsfinansernabörjade ge effekt på marknaden och på förväntningsbilden hos olika aktörer iekonomin. Den starkare kronan i kombination med den redan höga räntan gav enstarkt åtstramande verkan på ekonomin, ovanpå den indragning av köpkraft somutformningen av finanspolitiken innebar. Efter det att tecknen om en svagarekonjunktur blev mer distinkta borde det ha varit möjligt attgenomföra lättnader i penningpolitiken.I anslutning till detta vill utskottet emellertid påpeka att även flertalet avövriga prognosmakare förutspådde en inflationstakt på omkring3 % i genomsnitt . Prognoserna justerades sedan kraftigt ned underloppet av 1996 i takt med att utfallet i inflationstakten blev allt lägre.Däremot började flertalet prognosmakare från omkring mitten av 1995 revideraned sina bedömningar av tillväxten , även om det tydligen inteförväntades få så stor effekt på inflationen. Utskottet är därför medvetet omatt det kan ha varit svårt för att påbörja en sänkning av reporäntanunder när de officiella inflationsförväntningarna för 1996 och 1997hos många prognosmakare fortfarande låg i närheten av inflationsmålets övregräns.När räntesäkningarna startade valde metoden attsänka räntorna i mycket små steg. Enligt utskottets mening borde itakt med att inflationen utvecklades svagare än förväntat ha kunnat övervägaatt öka takten och storleken i räntesäkningarna. Därmed hade man kunna utnyttjade förväntningar om lägre räntor som skapats.Enligt utskottets mening talar mycket för att en tidigare och snabbareräntesänkning hade kunnat medföra att både KPI-inflationenoch den underliggande inflationen hamnat närmare inflationsmålet under denstuderade treårsperioden.Utvecklingen inför den låga inflationen hösten 1998Efter sänkningen av styrräntan höll räntanoförändrad. Ekonomins reala utveckling var splittrad under första delen av1997. Den offentliga konsumtionen fortsatte att krympa kraftigt och den lågaaktiviteten i byggsektorn dämpades ytterligare. började exportenstiga rätt väsentligt till följd av en tilltagande internationell konjunktur,speciellt i . Den privata konsumtionen visade tecken på att öka ochhushållens förtroende för den ekonomiska utvecklingen började stiga. I börjanav 1997 försvagas kronan på nytt av bl.a. osäkerhet kring EMU-processen. Iinflationsrapporterna drar slutsatsen att densvagare kronan innebär att de monetära förhållandena blir mer expansiva.Inflationen ligger kring och något övernollstrecket.Under sensommaren 1997 startade valuta- och finansoron i . Oron är början begränsad och får ingen omedelbar effekt på ekonomin och deekonomiska prognoserna. Uppgången i den svenska industrikonjunkturen stärks.Orderingången ökar och produktionen stiger. Företagen är i olika barometraroptimistiska om den fortsatta utvecklingen.Som framgår av tabell 2 gör i sin inflationsrapport från september1997 bedömningen att penningpolitiken är väl avvägd. konstaterarsamtidigt att återhämtningen i ekonomin fortsätter. BNP väntas öka med 2 %1997, 1998 och 1999. Inga generella kapacitetsbrister i ekonominväntas uppstå . Den höga tillväxten kan förenas med eninflation i linje med inflationsmålet. KPI antas stiga och medmindre än , skriver i rapporten. Denunderliggande inflationen väntas ligga kring under perioden.Under hösten 1997 tilltar den internationella oron för Asienkrisens invärldskonjunkturen. I fortsatte den inhemska konjunkturen att förbättröppna arbetslösheten att sjunka. Inflationen stiger relativt kraftigt under hmot 1,7-1,, främst på grund av höjda indirekta skatter och en jusberäkningsrutiner i KPI som SCB gjorde i juni 1997.Tabell 2. bedömningar i inflationsrapporter -----------------------------------------------------------------------| | | | Mars 1998 | || |1997 |1997 | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Inflations-|KPI 1997 |KPI 1997, |KPI |KPI ||bedömning |stiger med 1 |1998 och |1998, |1998 bl.a. || |%, under |2,1999. sänkta|| |1998 och |Underliggande |Underliggande |indirekta || |1999. |inflation |inflation |skatter. 0,9|| |Underliggande |väntas stiga |i dec. 1998 |% 1999. UND1|| |inflation |till drygt |och i |1,dec. || ||2,slutet |dec. 1999 |1998, || |under |1999 | |1999 || |perioden | | | || | | | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Bedömning |Återhämtningen|BNP stiger |BNP stiger |BNP stiger ||av |i ekonomin |med |2,1998 |2,1998 ||produktion |fortsätter. |1998 och |och 1999. |och omkring 3||och till- |BNP växer med ||Tillväxten i |% 1999 och ||växt |1997, |1999. |den svenska |2000. || |1998 och |Tillväxten |ekonomin blir |Överkapacitet|| ||väntas bli |sannolikt |i ekonomin på|| |1999. Inga |mer jämnt |lägre än vad |,|| |generella |fördelad |som tidigare |till följd av|| |kapa- |mellan in- |förutsetts |hög || |citetsbrister |hemsk | |produktivitet|| |väntas |efterfrågan | | || | |och export | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Övrigt |Den höga |Den |Asienkrisens |Utfallet av || |tillväxten de |finansiella |negativa |lönerörelsen|| |kommande åren |oro till |effekter blir |gör att det || |väntas kunna |följd av |antagligen |kan finnas || |förenas med |Asienkrisen |mer |skäl att se || |en inflation |kan sprida |omfattande |något ljusare|| |i linje med |sig och få |och |på || |inflationsmålet|större |långvariga än |lönekostnadsutvecklingen || | |effekter på |vad som |framöver || | |den reala |förutsågs i | || | |ekonomin, |förra | || | |enligt |inflationsrapporten| || | |alternativt | | || | |scenario | | || | | | | |-----------------------------------------------------------------------| | | | | || | | | | ||Penning- |Huvudscenariot|Samlad effekt |Räntan bör |De monetära ||politisk |för |av krona och |inte ändras. |förhållandena||slut-sats |inflationen |räntor nu |Produktionen |kan, i varje|| |och |expansiv. |talar för |fall för en || |riskbilden |Goda skäl att |höjning men |tid, föras i|| |gör att ||osäkerhet om |en något mer|| |penningpolitiken|ändra |Asienkrisens |stimulerande|| |bedöms som |penningpolitiken|utveckling |riktning || |väl avvägd |i mindre |talar för att | || | |expansiv |inflationen | || | |riktning |kan bli lägre | || | | | | |-----------------------------------------------------------------------Källa: inflationsrapporterI inflationsrapporten skriver att kapacitetsunärmaste åren och att kapacitetsgapet kommer att slutas under senaInflationsprognosen skruvas och den underliggande infladen stiga . Den samlade effekten på ekonomin av kronkursen och ränteexpansiv. Enligt finns det goda skäl att ändra pemindre expansiv inriktning.Den 17 december höjer reporäntan tilloförändrad ränta under nästan precis tid.I början av 1998 blir effekterna av Asienkrisen mer tydliga, framför allinternationellt inflationstryck och därmed också lägre räntor både i Sverigeutfallsstatistik över den reala ekonomin och i olika typer av barometrarAsienkrisen fortfarande relativt marginella. Tvärtom ökar tempot i denInflationen sjunker under våren.Riksbanken justerar i mars månads inflationsrapport ned prognosen över tillväxtstiga 1998 och 1999. Även inflationsbedömningen revideras. a1,1998 och 1999. Den underliggande inflationen bedöms stiga till 2 %2,. Banken pekar på att Asienskrisens negatistörre än vad som förutsetts i tidigare rapporter.Under senvåren och sommaren började industrin känna av Asienkrisen alltmerorderingång utvecklas inte som förväntat. Den privata konsumtionen fortsästiga. Dessutom börjar nu den offentliga konsumtionen att stiga efter flera årsI inflationsrapporten konstaterar att inflationen utgrund av lägre importpriser i Asienkrisens spår. Detta i kombination med sänktgör att inflationsprognosen sänks kraftigt. KPI väntas nu stiga 1998underliggande inflationen bedöms bli och i decemsägs att den höga produktiviteten i näringslivet betyder att det kommer att finekonomin . slutsats är att de monetävarje fall för , kan föras i en något mer stimulerande riktning utan aäventyras. sänker reporäntan tillbaka till 4,1 %.Under hösten utvidgas Asienkrisen till och andra tillväxtområosäkerheten på de internationella finansmarknaderna. Oron förstärktes kraftigtamerikanska hedgefonden, . Kronan försvagas reindustrikonjunkturen försämras ytterligare. Den internationella prispressensvenska inflationen börjar visa negativa tal. KPI fortsätter aunder återstoden av 1998. Den inhemska svenska efterfrågan utvecklas välHushållens företroende för den ekonomiska utvecklingen är fortsatt hög.Riksbanken sänkte reporäntan ytterligare två gånger , nedinflationsrapporten reviderar ned den svenskatillväxt- och inflationsprognosen ytterligare till följd av den internationellafallet i industrikonjunkturen. sänker reporänsänkningarna fortsätter i början av 1999.Trots en hög tillväxt , på preliminärt , steg KPI under åreendast , dvs. under den undre gränsen i inflationsmålets toleransintervallinflationen ökar , även det under toleransintervallets nedre gräns.I efterhand kan utskottet konstatera att gjordebåde KPI och den underliggande inflationens utveckling . Utskottetatt delar denna missbedömning med flertalet prognosmakare,internationella. Asienkrisen blev djupare än vad bedömarna i allmänhet förvänt1997. Trycket nedåt på priserna blev betydligt kraftigare än förväntat. Enfelprognos kan också förklaras av oväntade sänkningar av indirekta sinflationstakten.Vid utskottets utfrågning förklarade riksbankschefen att höjnii var fel i ljuset av det vi nu vet. Enligt utskottets mening kadet var rimligt att vänta , till , innan misstagetRiksbankens resultatRiksbanksfullmäktigeRiksbankens resultat har disponerats enligt de riktlinjer sfast i anslutning till bokslut. Riktlinjerna har godkänts av riksdskall till statsverket leverera in ett belopp som motsvarsenaste årens genomsnittliga resultat före bokslutsdispositioner. Dessutom skall man föra av saresultat till dispositionsfonden. Resten av årets resultat skallresultatutjämningsfonden.En eventuell uppskrivning eller nedskrivning av kronans värde skallårsgenomsnitt som ligger till grund för inleveranserna. Detsamma gäller de valär en följd av en växelkursregim med flytande krona. För att balansera den eväxelkurs har på resultatet skall man i stället använda dispositionsfonden.Riksbankens resultat före bokslutsdispositioner uppgår till 21 86Fullmäktige föreslår att resultatet disponeras på så sätt att 7 600 miljoner ktill statsverket och att sätts av till dispositionbelopp, , skall enligt förslaget sättas av till resultatutFinansutskottets ställningstagandeFinansutskottet har inget att invända mot fullmäktiges förslag till disposiresultat. Liksom revisorer tillstyrker utskottet också att riksdbalans- och resultaträkningar för som finns intagna i RiksbankeBalansräkningen och resultaträkningen finns även fogade till detta betänkarespektive bilaga 2.Utskottet har vid sin granskning av intefunnit något som ger anledning till ett särskilt uttalande. I likhet med Rtillstyrker utskottet därför att fullmäktige beviljas ansvarsfrihet för sin1998.I samband med valutakrisen stödköpte svenska kronor i statt upprätthålla den fasta kronkursen. Stödköpen finansierades genom terminskovaluta, dvs. kontrakt med avtal om senare betalning där fökontraktperiodens slut leverera utländsk valuta till en i förväg överenskommeni svenska kronor. hölls dessa terminskontrakt rullande genförlängas vid kontraktperiodens slut. Därefter har emellertid kontrakten succoch vid utgången av 1998 fanns inte längre några utestående kontrakt. Riksbanki utländsk valuta har härigenom ökat från 1992 till 1361998. Med hänsyn bl.a. härtill kan det enligt utskottets mening övervägas om ikonsolideringen skall påverka framtida inleveranser till statskassaMotion om ekonomiprisets avskaffande beträffande utvärdering av penningpolitiken1996-1998att godkännervad utskottet anfört,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffandeansvarsfrihet för förvaltningatt beviljar fullmäktige i ansvarsfrihet förförvaltningen av ,3. beträffande balans- och resultaträkningaratt fastställer i bilagorna 1och 2 återgivna balansräkning och resultaträkning ,4. beträffande dispositionen av Riksbankensresultatatt beslutar attRiksbankens resultat, som före bokslutsdispositioner uppgår till , skall fördelas så att överförs till dispositionsfonden och levereras in till statsverket samt attresterande belopp, , sättsav till resultatutjämningsfonden,5. beträffande avskaffande av ekonomipriset till minneatt avslår motion 1998/99:Fi8.res. 2 (v, mp)den 20 maj 1999På finansutskottets vägnarJan BergqvistI beslutet har deltagit: (), (),(), (), (),(), (), (), Per (), (), MatzHammarström (mp), (), (), GunnarAxén (m), (), () ochStefan Attefall (kd). Utvärdering av penningpolitiken 1996-1998(mom. 1) (), LennartHedquist (m), Per (), (), (), KarinPilsäter (fp), () och ()anser dels att den del avutskottets yttrande som på s. 4 börjar med rubriken penningpolitiken 1996-1998 och på s. 17slutar med "innan misstaget korrigerades" bort utgå,dels att utskottets hemställan under 1 bort utgå.2. Avskaffande av ekonomipriset till minne(mom. 5) (),() och () anserdels att finansutskottets ställningstagande under rubrikenMotion om ekonomiprisets avskaffande bort haföljande lydelse: När imaj 1968 fattade sitt oåterkalleliga och bindande beslutatt till och Vetenskapsakademiensförfogande ställa medel för ett pris i ekonomi tillAlfred Nobels minne överskred fullmäktige sina lagenligabefogenheter. Det konstaterade denförvaltningsrättslige expert som revisorer anlitade för attgranska den rättsliga grunden för beslutet.Beslutet var fattat helt utan förbehåll av godkännandeoch experten, docent , ifrågasattestarkt om var rättsligt bunden av deförpliktelser som på detta sätt iklätt sig.Riksdagens revisorer ansåg för egen del att de slutsatsersom den sakkunnige dragit på grundval av gällandebestämmelser och dittills tillämpad praxis var övertygande. När detrots det tillstyrkte att fullmäktige skullebeviljas ansvarsfrihet för sin förvaltning gjordesdet under förutsättning av att i efterhand ansåg sigkunna godkänna fullmäktiges beslut. Mot dennabakgrund ter sig bankoutskottets uttalande om den inte helt klarlagdakompetensfrågan som ett understatement. Medtanke på det av revisorerna gjorda förbehållet i fråga omansvarsfrihet får utskottets förslag att riksdagenuttryckligen skulle konfirmera de utfästelser somgivits ses som en tvingade lösning för att inte helt desavouerafullmäktige. Till saken hör också att riksdagensbekräftelse av beslutet inte kan anses ha den bindande ochoåterkalleliga innebörd som fullmäktige angav i sittbeslut eftersom alltid måste vara oförhindrad attompröva ett tidigare fattat beslut. Så bör enligt finansutskottetsmening också ske i detta fall. Såsomframhålls i motion Fi8 (v) bidrar ekonomipriset till att förläna detstarkt politiserade ekonomiämnet ett falskt dragav vetenskaplighet. Av och till har priset ifrågasatts även frånandra utgångspunkter. Kritik har riktats mot attnobelprisens prestige har givits åt detta nyapris som ju inte har något med egna önskemål att skaffa.Under årens lopp har priset i några fall ocksågivits till mottagare som fått det att framstå som kontroversiellt.Dess fördelning är dessutom synnerligen enkönad ioch med att priset fram har givits tillsammanlagt 42 män men ingen kvinna.Finansutskottet ansluter sig till motionärernas uppfattning attekonomipriset bör avskaffas och föreslår i likhetmed dem att pris till Amartya Sen får utgöra en värdigslutpunkt. bör mot dennabakgrund uppdra åt att med ochVetenskapsakademien ta upp frågan om hur ekonomipriset pålämpligaste sätt kan avvecklas.Finansutskottet tillstyrker med det anförda motion Fi8 av . dels att utskottets hemställan under5 bort ha följande lydelse: 5.beträffande avskaffande av ekonomipriset till minneatt med bifall till motion 1998/99:Fi8som sin mening ger fullmäktige och direktionen i tillkänna vad utskottet anfört om att avskaffa priset iekonomi till minne, Särskiltyttrande Utvärdering av penningpolitiken1996-1998 (mom. 1) (), (), Per (), (), (), (), () och StefanAttefall (kd) anför: Det är viktigtatt den av förda penningpolitiken utvärderas och diskuteras. Detvar det även innan självständigaställning bekräftades genom bl.a. en grundlagsändring . Långt har riksbankschefenkommit till finansutskottet för utfrågningar, ochpenningpolitiken har behandlats i motioner och utskottsbetänkanden. Att åberopa den genomfördaförändringen av formella ställning som motiv föratt i anslutning till ställningstagandet till årsredovisningenför genomföra en särskild utvärderingframstår som egendomligt, eftersom den granskade perioden hänför sig tilltiden före förändringen. förvaltningför åren har dessutom tidigare prövats avfinansutskottet och utan närmare kommentarer. En årligutvärdering av penningpolitiken under den nyaordningen, som vi gärna deltar i, kan ske först med början ochfår sedan byggas ut successivt till att omfattaflera år. Den nu redovisade genomgången ärstarkt fixerad vid KPI-mål för inflationen.Avvikelser därifrån betraktas som misslyckanden. Men som Riksbankenmånga gånger framhållit är KPI ett ofullkomligtmått på inflationen. Ser man till de kompletterande index som redovisarden underliggande inflationen, har denna igenomsnitt legat inom toleransintervallet under de treundersökta åren. Kritik skall interiktas mot för att den inte hållit uppe KPI vid en ökning på .