bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Det är angeläget i det nya landsbygdsutvecklingsprogrammettillgodoser trädgårdsnäringens behov av särskiltanpassade miljöstöd i den omfattning som härredogjorts för. Ytterligare anslås fördetta ändamål (yrkande 19 delvis).Utskottets övervägandenRiksdagen har genom beslut den 18 november 1999bl.a. fastställt utgiftsramen för utgiftsområde 23för till . Beslutetöverensstämmer med regeringens förslag. Anslagnamedel för utgiftsområdet minskar med ca 2 247,5miljoner kronor jämfört med . Ungefär60 % av utgifterna finansieras från EG-budgeten.Som framhålls i propositionen avser merparten av EG-stödet obligatoriska åtgärder såsom arealersättning,djurbidrag, intervention och exportbidrag. Därtillkommer delfinansierade frivilliga stöd ochersättningar som förutsätter nationellmedfinansiering. Till dessa hör det nyalandsbygdsprogrammet och strukturåtgärder inomfiskerinäringen. Utgifterna inom utgiftsområdetstyrs till stor del av och kanpåverkas endast genom förändringar av den gemensammajordbrukspolitiken, Common Agricultural Policy(CAP).Som redovisats i propositionen är de viktigastemålen för utgiftsområdet att verka för en reformeradgemensam jordbrukspolitik och fiskeripolitik,hållbar livsmedelsproduktion för ökadmiljöanpassning, sysselsättning, regional balansoch uthållig tillväxt. Målen omfattar vidareproduktion av säkra livsmedel med hög kvalitet ochförstärkning av konsumentperspektivet, ett gottdjurskydd och gott hälsotillstånd bland djur imänniskans tjänst, värnande av jordbrukets natur-och kulturvärden samt minimering av jordbruketsnegativa miljöpåverkan.Inom utgiftsområdet prioriteras under år 2000konkurrenskraftig miljö- och djurskyddsanpassadlivsmedelsproduktion till nytta för konsumenterna,reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken medfortsatt marknadsanpassning och implementering avdet nya landsbygdsprogrammet, förberedelser införreformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken ochimplementering av det nya strukturfondsprogrammet påfiskets område. Vidare prioriteras säkra livsmedeloch andra åtgärder för att stärka konsumentper-spektivet inom livsmedelsområdet, förbättraddjurtillsyn och gott hälsotillstånd bland husdjur,försöksdjur och djur som hålls i fångenskap samtforskning och utveckling, bl.a. inom områdetväxtgenetiska resurser.Med det anförda och då de i motion MJ257 (kd)framförda yrkandena om ytterligare utgifter på nyaanslag inte ryms inom den av fastställdaramen avstyrks motionen i berörda delar (yrkandena 8och 19 delvis).A Internationellt arbetePropositionenVerksamhetsområdet internationellt arbete inomjordbruks- och fiskeområdet omfattar framför alltverksamheten inom jordbruks- ochlivsmedelsorganisation (FAO), övriga FN-organ, OECDsamt regionala organ och nordiskt samarbete.Sveriges internationella samarbete på jordbruks-,fiske- och livsmedelsområdet följer samma riktlinjersom lagts fast för arbete inom Europeiskaunionen inom dessa områden. I det globalaperspektivet är det framför allt två olika aspekterav jordbrukspolitiken och dess målsättningar som ärav betydelse. Produktionen skall dels genom riktadeåtgärder utvecklas till att bli långsiktigt hållbarfrån både ekologisk och ekonomisk utgångspunkt, delsskall produktionen ske på marknadens villkor ienlighet med frihandelns principer. Båda dessamålsättningar är bl.a. nödvändiga delar av arbetetmed att förbättra den globala livsmedelssituationen.Det internationella samarbetet, bl.a. inom FAO, börfrämst syfta till att skapa ett långsiktigt hållbartnyttjande av de globala naturresurserna påjordbrukets, fiskets och skogens områden samt enfriare handel med livsmedel.I det svenska arbetet - främst inom ramen för FAO -prioriteras uppföljningen avvärldslivsmedelstoppmötet och genomförandet avuppförandekoden för ansvarsfullt fiske, bl.a.förstärkning av de regionala fiskekommissionernasamt förbättring av den globalabeståndsövervakningen.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende detinternationella arbetet är följande (i miljonerkronor och löpande priser)-----------------------------------------------------Utfall AnslagUtgifts- Förslag Beräknat Beräknat1998 1999 prognos anslag anslag anslag2001 20021999 2000-----------------------------------------------------3838 38 37 37 37-----------------------------------------------------A 1 Bidrag till vissa internationella organisationerm.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget A 1.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. för berördaverksamheter föranleder ingen erinran från utskottets sida.B Jordbruk och trädgårdsnäringPropositionenOmfattningVerksamhetsområdet jordbruk och trädgårdsnäring omfattarvegetabilie- och animalieproduktion, miljö-, struktur- ochregionalpolitiska åtgärder samt jordbruksadministration påjordbruksområdet. Verksamhetens tyngdpunkt är genomförande ochtillämpning av EG:s gemensamma jordbrukspolitik (CAP).Jordbruksverket är central förvaltningsmyndighet inomverksamhetsområdet. svarar för den regionalaadministrationen. Vidare har , ,, ochSkogsvårdsorganisationen visst ansvar inom området. Övrigamyndigheter med ansvar inom verksamhetsområdet är Statensutsädeskontroll och Statens växtsortnämnd.ResultatbedömningJordbrukets produktionsresurser i har generelltutnyttjats i hög grad. Sedan EU-inträdet har produktionen avspannmål, socker, stärkelse, mjölk, griskött, fågelkött ochägg ökat eller uppnått en hög andel av tilldelad kvot i de falldå produktionen begränsas. Produktionen av oljeväxter följerdock inte denna trend utan halverades , men har under år1999 återhämtat sig.Beslutet om Agenda 2000 innebär en sänkning av det garanteradeinterventionspriset för spannmål i två steg med sammanlagt . Producenterna kompenseras till hälften via höjdarealersättning. För oljeväxter och oljelin sker en utfasningunder av de hittillsvarande stöden så att det år 2002utgår samma arealersättning som för spannmål, medanersättningar för uttagen areal är på samma nivåsom för spannmål. För spannmåls- och oljeväxtodlingen i norraSverige (stödområdena 1-3) erhåller odlaren dessutomtorkningsersättning motsvarande per ton spannmål,vilket innebär ett tillägg för dessa grödor om utöver denordinarie arealersättningen. erhöll även, inom ramenför en oförändrad total basareal, rätt att betala utarealersättning för gräsensilage på samma villkor som förjordbruksgrödor.Basarealen för gräsensilage har fastställts till 0,13 miljonerhektar och den för jordbruksgrödor till 1,6 miljoner hektar.Om endera av basarealerna inte utnyttjas fullt ut fåroutnyttjad areal föras över till den andra basarealen. Dettainnebär att hela den svenska basarealen beräknas kunnautnyttjas fullt ut, vilket innebär ett ökat återflöde av EG-medel med ca 300 miljoner kronor.För jordbruksgrödor, exklusive oljeväxter, har Sverigealltsedan medlemskapet varit indelat i fem avkastningszonerdär en utjämning av avkastningsskillnaderna över landet harskett genom att av den faktiskaavkastningsskillnaden för de olika zonerna jämfört medmedelnivån har slagit igenom i arealersättningen. Beslutet omAgenda 2000 har ändrat förutsättningarna för regionaliseringenav arealersättningen för övriga grödor, spannmål, oljelin,proteingrödor och uttagen areal. För att ta hänsyn till dettaavser regeringen att genomföra förändringarav nuvarande regionalisering.I beslutet om Agenda 2000 ingår ett obligatoriskt uttag avmark om för större producenter om de vill komma iåtnjutande av arealersättningen. Dessutom är frivilligt uttagmöjligt. Varje medlemsstat skall fastställa en övre gräns förhur stor andel av arealen som en lantbrukare har möjlighet attfrivilligt ta ur produktion. Den gränsen får dock inte sättaslägre än . Regeringen bereder frågan omvilken gräns för frivilligt uttag som skall gälla för år 2000.Vid odling av s.k. non-food-grödor kommer det som tidigare attfinnas möjlighet att lägga hela arealen som uttagen areal.Markanvändningen är då fortfarande aktiv. Undantag kan ävenkomma att beviljas av miljöskäl.På nötköttsområdet träder Agenda 2000 i kraft den 1 januari2000. Tillämpningen av Agenda 2000 kommer på nötköttsområdetatt innebära introduktion av två nya bidragsformer, nationellakuvert och slaktbidrag. Dessutom ändras reglerna förextensifieringsbidraget. Troligen kommer den centraladjurdatabasen att utnyttjas för bl.a. beräkning av djurtäthetnär det gäller extensifieringsbidraget. I samband medtillämpningen av Agenda 2000 kommer det s.k. 90-taket samtbegränsningen för mjölkproducenter med mer än 120 000 kilomjölkkvot avseende rätt att inneha bidragsrätter att tas bort.Under året har anslutningen till miljöersättningarna för attfrämja biologisk mångfald och kulturmiljövärden samt genetiskvariation ökat. Därmed ökar förutsättningarna för att bevara,tydliggöra och utveckla dessa värden. Verksamheten medutbildning, information och demonstrationsprojekt har medverkattill att skötselåtgärderna i miljöstöden förbättrats samtbidragit till bättre kunskaper hos lantbrukarna om värdet,bevarandet och skötseln av den biologiska mångfalden ochkulturmiljövärden. Preliminära bedömningar av anslutningen tillmiljöersättningar för ekologisk produktion visaratt av åkerarealen nu odlas ekologiskt ochförutsättningarna är goda för att nå målet till år 2000.De indikatorer som använt sig av för attbedöma jordbrukets miljöpåverkan bedömer regeringen varaanvändbara. analys av dessa visar atteffektiviteten av insatta fosforgödselmedel har ökat markantunder , främst beroende på rådgivning ombehovsanpassad gödsling. Kväveeffektiviteten har däremot inteförbättrats . Åtgärder för att minskakväveförlusterna från jordbruket bedöms inte ha påverkatsituationen i någon större utsträckning. Kväveutlakningen kandärför sägas vara på samma nivå som . Mängden kadmium imängden försåld handelsgödsel ligger på en låg nivå, särskiltvid en internationell jämförelse.Analysen visar också att användningen av bekämpningsmedel återhar ökat efter en längre tids minskning. Orsaken är delvis enförändrad prisrelation mellan bekämpningsmedel och mekaniskbekämpning, delvis ett resultat av den gemensammajordbrukspolitiken, t.ex. trädesregler och ökad odlingsareal.De svenska myndigheternas kostnader för hantering av EG-stödeninom jordbruksområdet uppgick till 465 miljoner kronornetto. Jämfört med året innan är det en minskning med 43miljoner kronor. Minskningen beror bl.a. på att övrigakostnader, som t.ex. kostnaden för uppbyggnaden förblockdatabasen, var lägre. ökadeemellertid kostnaderna främst för kontrollinsatser,administration av den s.k. blockdatabasen och införandet avmiljöersättningen för resurshushållande konventionelltjordbruk. Även kostnader för offentlig lagring av i huvudsakspannmål ökade betydligt . Hanteringskostnaderna somandel av utbetald ersättning varierade mellan 2,7 %för arealersättning och för miljöersättning. Igenomsnitt har hanteringskostnadernas andel varit både år1998 och . har särskilda medelanvisats till och länsstyrelserna för att täckakostnaderna för den ökade administrationen.För att få till stånd en mer enhetlig och effektivarehandläggning beslutade regeringen enförordningsändring som bl.a. innebär att , iegenskap av utbetalande myndighet, får rätt att meddelaföreskrifter om handläggning av stödärenden och om det underlagsom krävs för utbetalning av stöd. har därefterutarbetat gemensamma rutiner för hanteringen av EG-stödansökningarna i syfte att förenkla handläggningen och bidratill lika behandling av ärendena.År 1998 ålades tio medlemsstater finansiella sanktioner av på sammanlagt motsvarande pågrund av överskridna tidsgränser vid utbetalning av EG-stöd.Sverige ålades ingen sanktion i denna del. I dessa siffroringår dock inte för sent gjorda tilläggsbetalningar för BSE,vilka har behandlats separat. Härvid ålades skyldighetatt korrigera felaktiga tilläggsutbetalningar för BSE påsammanlagt eftersom inte hade följtden strikta tidsgränsen för utbetalningar. har underår 1999 drabbats av sin första sanktion på grund av att enlänsstyrelse felaktigt godkänt en arealersättningsutbetalningpå under räkenskapsåret 1996.Behovet av information från myndigheterna till jordbrukarnahar visat sig vara fortsatt mycket stort. Den höga felprocenteni bl.a. de inkomna stödansökningarna har inneburit attJordbruksverket i enlighet med gällande EG-regler beslutat attbehålla utökade kontrollfrekvenser, vilket medförde ettfortsatt extra resursbehov 1999.Jordbruksverket och länsstyrelserna arbetar även medkvalitetshöjande åtgärder i kontrollarbetet. Som ett led iarbetet med att effektivisera kontroller gav regeringenJordbruksverket i uppdrag att på nytt tillämpa fjärranalys ikontrollarbetet fr.o.m. år 1999.Riksrevisionsverket har inte haft några invändningar irevisionsberättelsen för avseende ,Statens utsädeskontroll och Statens växtsortnämnd.Den beräknade utgiftsutvecklingen avseende jordbruk ochträdgårdsnäring är följande (i och löpandepriser)-----------------------------------------------------Utfall Anslag Utgifts- Förslag Beräknat Beräknat1998 1999 prognos anslag anslag anslag1999 ¹2000 2001 2002-----------------------------------------------------9 4839 554 9 712 7 119 11 270 11 403-----------------------------------------------------¹ Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudgettill statsbudgeten för i samband med 1999 årsekonomiska vårproposition.Hållbart jordbruk, m.m.Som en del i den nya jordbrukspolitiken har en ny förordning(EG) nr 1257/99 om stöd till utveckling av landsbygdenantagits. Rådsförordningen ersätter nio nuvarande förordningarom struktur-, miljö- och landsbygdsåtgärder med anknytning tillden gemensamma jordbrukspolitiken. Medlemsländerna skall -senast efter det att förordningen trädde i kraftden - lämna förslag till om hurman inom ramen för ett landsbygdsprogram för den avser att tillämpa förordningensåtgärder. Åtgärder för miljövänligt jordbruk är obligatoriskaför medlemsländerna. för regeringens beslut ombudgetpropositionen har beslut om fördelningav medel till landsbygdsåtgärder ännu inte delgivitsregeringen. Regeringen föreslår därför att bemyndigarregeringen att tillämpa ett svenskt landsbygdsprogram ienlighet med förordning (EG) nr 1257/99.Antagandet av rådets förordning (EG) 1257/99 om stöd frånEuropeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket(EUGFJ) till utveckling av landsbygden föranleder ändringar ilagen (1994:1708) om EG:s förordningar om miljö- ochstrukturstöd. Regeringen föreslår att 1, 2, 6 och 7 §§ lagenändras så att bestämmelserna i lagen, utöver stöd frånstrukturfonderna, kommer att gälla stöd från Europeiskautvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) tillutveckling av landsbygden. Vidare föreslås att lagens rubrikändras.Genom Amsterdamfördraget omnumrerades EG-fördragets artiklar.Även bilagorna till fördraget fick en annan nummerordning.Således har förutvarande bilaga II nu blivit bilaga I. Medanledning härav bör den hänvisning som finns i 1 § lagen(1994:1710) om EG:s förordningar om jordbruksprodukter ändras.Handel med mjölkkvoterEG:s mjölkreglering tillllämpas från den 1 januari 1995.Systemet med mjölkkvoter leder till begränsningar i jordbruketsmöjligheter att utveckla sin konkurrenskraft och därmed skapalångsiktigt livskraftiga jordbruksföretag. Regeringen arbetardärför tillsammans med flera medlemsstater för att avvecklakvotsystemet. skall också lägga fram en rapportår i syfte att avveckla nuvarande kvotsystem. Så längesystemet kvarstår bedömer regeringen emellertid att ett systemmed fri handel med mjölkkvoter är bäst lämpat att begränsa dennegativa påverkan av kvotsystemet och i stället gynnaeffektiviteten och konkurrenskraften i mjölkproduktionen. Detligger även i konsumenternas intresse att produktionen sker såeffektivt och till en så låg kostnad som möjligt. Systemet medfri handel med mjölkkvoter bör ges en sådanutformning att det även fortsättningsvis tas hänsyn tillmjölkproduktionens stora betydelse för jordbruket i norraSverige. Ett system med fri handel med mjölkkvoter som ävenfortsättningsvis tar hänsyn till mjölkproduktionens betydelseför jordbruket i norra bör införas.MotionernaEnligt motion MJ8 (c) bör regeringen lägga fram en propositioneller tillsätta en parlamentarisk arbetsgrupp så att allapartier i samråd kan vara med och utforma landsbygdens framtidi rätt riktning (yrkande 3). I motion MJ10 (m) yrkas attriksdagen beslutar att begära att regeringen återkommer tillriksdagen för godkännande av det slutligt utarbetadelandsbygdsprogrammet. Enligt motionärerna medför den minskadebudgetramen att riktiga avvägningar och prioriteringar måstegöras för att miljöprogrammet totalt sett skall leda till ökadmiljönytta (yrkande 2). Enligt motion MJ248 (c) tvingas ettlantbruk med mjölkleveranser, som förädlar mjölk, attett år i förväg bestämma hur mycket av den egna produktionensom skall levereras och hur mycket som skall användas ividareförädling. Vid utveckling av ett nytt litet företag ärdenna regel till stort hinder. Det finns enmöjlighet att begära tilläggskvot för direktleverans. Dettabeviljas dock bara för ett mindre antal kilo som kanske bararäcker . Ny tilläggskvot kan inte sökas förränden tidigare är förbrukad. Dessutom finns ingen garanti för får ny tilldelning vilket innebär en mycket osäker tillvaroför den företagsamme. Enligt motionärerna borde det varasjälvklart att lantbrukaren har möjlighet att flyttamjölkkvoten mellan sina två verksamheter eftersom han kännersin totala produktionskapacitet men omöjligt kan veta hur denkommer att fördelas.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker ovan berörda lagförslag och föreslårvidare att godkänner regeringens riktlinjer försystemet för handel med mjölkkvoter.Med anledning av de i motionerna MJ8 (c) och MJ10 (m)framförda kraven om att regeringen skall lägga fram en särskildproposition alternativt tillsätta en parlamentarisk arbetsgruppför att utforma landsbygdens framtid respektive att regeringenskall återkomma till för godkännande av det slutligtutarbetade landsbygdsprogrammet vill utskottet anföra följande.Som framgår av redovisningen ovan har en ny förordning (EG) nr1257/99 om stöd till utveckling av landsbygden antagits.Medlemsländerna skall, senast efter det attförordningen trädde i kraft , lämna förslagtill om hur man inom ramen för ettlandsbygdsprogram för den kommande budgetperioden 2000-2006avser att tillämpa förordningens åtgärder. Vidare framgår attvid tidpunkten för regeringens beslut om budgetpropositionenhade beslut om fördelning av medel tilllandsbygdsåtgärder ännu inte delgivits regeringen. Regeringenhar därför föreslagit att skall bemyndiga regeringenatt tillämpa ett svenskt landsbygdsprogram enligt ifrågavarandeförordning. Ytterligare information om regeringens övervägandeni detta sammanhang lämnas i den särskilda skrivelsen1999/2000:14 som utskottet återkommer till i det följande.Enligt utskottets mening hade det självfallet varit att föredraom regeringen haft möjlighet att på ett tidigare stadium iprocessen ytterligare förankra ett nytt landsbygdsprogramparlamentariskt. Ett bifall till de i motionerna framfördakraven skulle dock inte kunna fullföljas med någon sådanytterligare beredning eftersom landsbygdsprogrammet måstelämnas för godkännande till senast den sistadecember 1999. Med det anförda föreslår utskottet att riksdagenbemyndigar regeringen att tillämpa ett svensktlandsbygdsprogram enligt förordning (EG) nr 1257/99. Därmedavstyrker utskottet motionerna MJ8 (c) yrkande 3 och MJ10 (m)yrkande 2.När det gäller de i motion MJ248 (c) framförda synpunkternabeträffande möjligheten att flytta mjölkkvot mellandirektleverans/försäljningskvot och leveranskvot vill utskottetanföra följande. Med leveranskvot avses leverans av mjölkenutan vidareförädling på exempelvis gården. Meddirektförsäljningskvot avses att mjölken vidareförädlas pågården innan försäljning sker. För som medlemslandfinns en landskvot för vardera leverans och direktförsäljning.Dessa nationella kvoter fastställs av kommissionen. När detgäller direktförsäljningskvoten på gårdsnivå fastställs den förproducenten och kvotåret löper mellan ochden . Den enskilde producenten kan när som helst underåret hos begära en omfördelning mellan sinleveranskvot och direktförsäljningskvot. För att detta skallkunna beviljas måste det dock finnas ett utrymme att fördelainom berörd landskvot. Om så ej är fallet kan man inte medge enomfördelning på gårdsnivå. Dessutom finns det en regionalkvotfördelning inom landet som också kan ha betydelse. Enligtvad utskottet erfarit finns det inget utrymmeatt fördela när det gäller landskvoten för direktförsäljning.Med det anförda föreslår utskottet att motion MJ248 (c) lämnasutan vidare åtgärd.Utskottet har ingen erinran mot regeringens resultatbedömningbeträffande verksamhetsområdet jordbruk och trädgårdsnäring.B 1 Statens jordbruksverkPropositionenJordbruksverkets del av effektmålen inom utgiftsområde 23 äratt verka för en konkurrenskraftig, miljö- ochdjurskyddsanpassad livsmedelsproduktion till nytta förkonsumenterna. är vidare funktionsansvarigmyndighet för funktionen Livsmedelsförsörjningar m.m. inom detcivila försvaret (se anslag Kostnader förlivsmedelsberedskap).Mot bakgrund av de stora förändringar som EU-medlemskapetföranlett och de krav som ställts på anserregeringen att verket har klarat sina uppgifter väl.Jordbruksverkets verksamhet exklusivedistriktsveterinärverksamheten har i huvudsak kommit attinrikta sig mot tillämpningen av EG:s regleringar ochstödsystem. Utformningen och fördelningen av stöd skall bidratill ett livskraftigt jordbruk i mindre gynnade områden, konkurrenskraftigt miljöanpassad produktion samt tillutveckling av landsbygden. Verksamheten skall bedrivas genomatt korrekt och effektivt hantera, kontrollera och betala utstöd enligt regelverket. Detta skall ske på ett sådant sätt attfinansiella sanktioner från undviks. Av dettaföljer bl.a. att har till uppgift att varafondkoordinator för EG-stöden. Verket skall även arbeta förenhetlighet och likabehandling genom att sprida informationoch kunskap om regelverket. distribueradesinformationsbroschyrer till jordbrukarna, och information om deolika EG-stöden till jordbruket gjordes även tillgänglig viaInternet. En kvalitativ utredning under verksamhetsåret 1998har uppskattat att av jordbrukarna har tagit del avinformationsmaterialet. Flertalet anser att materialet vartillräckligt för att de skulle kunna ansöka om stöd på egenhand.För att undvika sanktioner är det enligt regeringensuppfattning bl.a. angeläget att verket även fortsättningsvisbedriver en omfattande informationsverksamhet gentemot såväljordbrukare som mot länsstyrelser. Åtgärder bör också vidtasför att effektivisera kontrollverksamheten liksom för attbegränsa kontrollbehoven.När det gäller avgiftsinkomsterna härrör dessa frånväxtinspektion, kvalitetskontroll av frukt och grönt,vattenhushållning, foderkontroll, införsel av djur,köttklassificering m.m. skall denavgiftsfinansierade verksamheten bedrivas i oförändradomfattning. beräknas intäkterna ochkostnaderna till 34 respektive 31 miljoner kronor.Implementeringen av Agenda 2000 och det nyalandsbygdsprogrammet ställer fortsatta krav på utveckling ocheffektivisering av administrationen. ochlänsstyrelserna bör i likhet med innevarande år inom ramen föranvisade medel på anslag B 8 Miljö-, struktur- och regionalaåtgärder få disponera resurser för sådana åtgärder. Regeringenbedömer att bör tillföras anslaget på grund avJordbruksverkets ökade arbetsuppgifter enligt ny lagstiftninginom områdena epizooti och zoonos.Vid anslagsberäkningen har en teknisk justering gjorts avanslaget. Justeringen har genomförts för att korrigeratidigare i anslaget inlagd kompensation för premierna föravtalsförsäkringarna.