bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Vadgäller frågan om taxfreehandel noterar vi attregeringen har lagt en proposition i dettaämne, och något yrkande från vår sida avseende dennafråga är därför inte aktuellt i detta sammanhang.Socialförsäkringsutskottetsyttrande1998/99:SfU4yBerättelse om verksamheten i Europeiskaunionen 1998Till utrikesutskottetUtrikesutskottet har beslutat attbereda bl.a. socialförsäkringsutskottet tillfälleatt yttra sig över regeringens skrivelse 1998/99:60Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen 1998i de delar som har samband med respektive utskottsberedningsområde jämte motion väckt med anledning avskrivelsen samt motioner från allmänna motionstiden1998 enligt särskild förteckning.Socialförsäkringsutskottets beredningsområde berörsfrämst i skrivelsens avsnitt 12 Fri rörlighet förpersoner samt arbetsmarknadsfrågor och socialafrågor, avsnitt 36 Gränskontroll, invandring ochasyl, avsnitt 37 och avsnitt 40Förberedelser för det svenska ordförandeskapet.Utskottet yttrar sig nedan om motionerna U505yrkande 6 (delvis), U506 yrkandena 15 och 17, U508yrkandena 14 och 15 samt U509 yrkande 15, allt i denmån utskottets beredningsområde berörs.Fri rörlighet för personer samtarbetsmarknadsfrågor och sociala frågor(avsnitt 12)beredningsområde underdetta avsnitt berörs såvitt gäller personers friarörlighet och sociala skydd främst genom EU-reglernaför samordning av medlemsstaternas socialatrygghetssystem. Dessa regler som återfinns iförordning (EEG) 1408/71 innebär i stort attvederbörande medborgare med familj har rätt att tamed sig de sociala förmåner som intjänats vid arbetei en medlemsstat i de fall vederbörande flyttar tillannan medlemsstat samt har rätt till socialaförmåner i värdlandet. har utskottetföljt frågorna inom beredningsområdet genomkontinuerliga kontakter med samtinformation från departementet införministerrådsmötena. Vidare har utskottet i februari1999 hållit en offentlig utfrågning omsocialförsäkringen och EU. Vid denna utfrågning togsbl.a. upp frågor om medlemskapet fått effekter förde svenska socialförsäkringssystemen och om detföreligger krafter som verkar för eller emot enharmonisering av systemen i medlemsländerna. Frågorsom utskottet uppmärksammat är bl.a. ettförslag till revidering och förenkling av förordning1408/71 samt ett förslag om utvidgning avförordningen att gälla tredjelandsmedborgare. Enannan fråga som tilldragit sig utskottetsuppmärksamhet är ett direktiv om skydd avkompletterande pensionsrättigheter för anställda ochegenföretagare som flyttar inom EU som antagits avrådet.Gränskontroll, invandring och asyl samtSchengensamarbetet (avsnitten 36 och 37)SkrivelsenSamarbetet har enligt skrivelsen präglatsav en rad nya inslag där förberedelserna förAmsterdamfördragets ikraftträdande spelat enavgörande roll. Fördragets ikraftträdande innebärbl.a. att när det gäller bestämmelserna om asyl ochinvandring får gemenskapen befogenheter att beslutaom bestämmelser av minimikaraktär. Rådet ochkommissionen har utarbetat en handlingsplan för attpå bästa sätt genomföra bestämmelserna i fördragetom upprättandet av ett område med frihet, säkerhetoch rättvisa. Handlingsplanen antogs av i . I handlingsplanen angesbl.a. hur bestämmelserna i om frirörlighet för personer, asyl och invandring börgenomföras och inom vilka tidsramar.Genomförandetiden för de prioriterade områdenavarierar mellan två och från det attAmsterdamfördraget trätt i kraft. I övrigt har detenligt skrivelsen arbetats vidare på frågor sombl.a. tillämpning ochfärdigställande av konventionen om upprättandet avdet datoriserade fingeravtryckssystemet Eurodac. Densenare konventionen är ett system för jämförelse avasylsökandes fingeravtryck vid tillämpningen avDublinkonventionen. Arbetet har enligt skrivelsenfortskridit men några frågor är fortfarandeutestående.I skrivelsen erinras om att Schengenregelverketskall införlivas med EU. För detta krävs att ettavtal förhandlas fram med och för attassociera dessa båda stater till genomförandet ochutvecklingen av regelverket. deltar ännuinte i det operativa samarbetet i Schengen menförväntas att inträda som operativ medlem under år2000.MotionerHolger m.fl. (kd) anför i motion U509 attSverige bäst kan verka för en generösflyktingpolitik genom att påverka andra avEuropeiska unionens medlemsländer att ta ett ökatflyktingansvar och medverka till attflyktingströmmar fördelas bättre. måste gå ispetsen för arbetet att skapa minimikriterier förasylprövning. Dessa regler måste tillåta mergenerösa nationella regler som debegränsar möjligheten till alltför restriktivaasylregler som inte ger en asylsökande en vissgrundläggande rättssäkerhet. En eventuell framtidagemensam flyktingpolitik får aldrig accepteras avSverige om den hindrar oss från en generös nationellhållning till flyktingmottagandet. Med denreservationen anser motionärerna att det är bra attsamarbetsinitiativ tas inom asylpolitiken.Motionärerna är dock på en punkt starkt kritiskabeträffande Amsterdamfördraget och asylpolitiken.Kritiken avser det s.k. asylprotokollet som reglerarEU-medborgarnas rätt att söka asyl i ett annatmedlemsland. Protokollet innebär enligt motionärernaett kraftigt bakslag för asylpolitiken och har ocksåkritiserats av bl.a. FN:s flyktingkommissarie(). I yrkande 15 begärs ett tillkännagivande omen gemensam asylpolitik.Kraftig kritik mot asylprotokollet förs också frami motion U506 av m.fl. (v). Enligtmotionärerna upphäver protokollet i det närmasterätten för EU-medborgare att söka asyl i annat EU-land. UNHCR har uttryckt allvarlig oro över beslutetatt begränsa EU-medborgares rätt att söka asyl.Enligt UNHCR strider beslutet mot staternasåtaganden enligt Genèvekonvention omflyktingar. Vidare har UNHCR framhållit att EU:sbeslut kan bli ett farligt prejudikat för andraregioner i världen. Även andra instanser som RäddaBarnen, korset och Svenska sektionen av AmnestyInternational har förklarat att asylprotokollet inteär förenligt med flyktingkonventionen. I yrkande 15begärs ett tillkännagivande om att reglerna står istrid med . I motionen anförsvidare att EU-länderna diskuterar ett förslag attskapa ett heltäckande kontrollsystem av asylsökande.Får en asylsökande avslag på sin ansökan ochflyktingen därefter ansöker om asyl i ett annatmedlemsland föreligger datoriserade uppgifter häromoch det senare landet kan direktavvisa denasylsökande. Det mesta av denna verksamhet finnsinom ramen för men parallellt skapasett annat register som benämns Eurodac. I registretskall fingeravtryck och personuppgifter på allaasylsökande som är läggas in. Ett sådantuppbyggt kontrollsystem är enligt motionärerna ettuppenbart hot mot rättssäkerheten och bör därförmotarbetas. I yrkande 17 begärs ett tillkännagivandehärom.Utskottets bedömningÄven inom asyl- och invandringspolitiken harutskottet noga följt utvecklingen inom EU. Utskottethar haft och har en fortlöpande tät dialog medUtrikesdepartementet innebärande bl.a. informationom arbetet under det nya ordförandeskapet samtinformation inför såväl informella som reguljäraministerrådsmöten. Informationen innebär också attutskottet tar del av ett stort antal dokument avolika beskaffenhet och dignitet, dokument som intealltid finns tillgängliga på svenska. I dettasammanhang vill utskottet framhålla att det är storvikt med så korrekta översättningar som möjligt ochatt översättningarna sker skyndsamt.Amsterdamfördraget innebär att asyl- ochinvandringsfrågorna förs över från tredje pelarentill gemenskapssamarbetet i första pelaren.Utskottet har (se senast1997/98:SfU4y) uttalat sitt stöd för att så sker.Nyligen har kommissionen lagt fram ettarbetsdokument Gemensamma normer för asylförfarandenSEK (1999) 271. Dokumentet är ett underlag fördiskussioner om hur gemensamma minimiregler börutformas för att bli så effektiva och rättvisa sommöjligt. I dokumentet diskuteras bl.a. frågan om hurett kommande lagförslag skall kunna relateras tillden nuvarande internationella asylrätten, huransökningsprocedurerna kan göras snabba och enklasamt vilka krav som en sökande måste uppfylla föratt beviljas asyl i ett medlemsland. I dokumentetframhålls att kommissionen anser att en gemensamasyllag skall ta särskild hänsyn till asylsökandekvinnor och barn, till tortyroffer samt tillpersoner som utsatts för sexuella övergrepp. Vidareframhålls att det är rimligt att avgränsa ettgemenskapsrättsligt instrument om asylförfarandentill ansökningar om skydd enligt Genèvekonventionen.Längre fram, när ett förslag om kompletterandeformer av skydd utarbetas, kan det instrumentetförses med bestämmelser om ett gemensamt förfarandeför asyl och skydd av andra skäl. Dokumentet skallvidare utgöra ett underlag för en dialog med UNHCRoch andra relevanta internationella organisationer.Detta står i överensstämmelse med deklaration nr 17i Amsterdamfördraget.Ett arbete i syfte att utarbeta gemensammaminimiregler vid ansökan om asyl har såledespåbörjats. Utskottet ser positivt på detta. Närbestämmelserna arbetas fram är det också väsentligtatt dessa inte läggs på alltför låg nivå. Utskottetvill också framhålla att de kommande bestämmelsernaskaraktär av minimiregler innebär att varjemedlemsland har full frihet att lägga sig på en nivåsom överstiger dessa bestämmelser. Det anförda fåranses tillgodose syftet med motion U509 yrkande 15 idenna del.Det s.k. asylprotokollet har utskottetuppmärksammat vid ett flertal tillfällen och redanunder den regeringskonferens som föregickAmsterdamfördraget. I yttrande 1997/98:SfU4y tillutrikesutskottet med anledning av proposition1997/98:58 Amsterdamfördraget anförde utskottetbl.a. följande.Socialförsäkringsutskottet vill framhålla attSverige alltid i internationella sammanhang har lagtstor vikt vid att verka för en solidariskansvarsfördelning och för att stärka flyktingarsrättsliga skydd. Utskottet kan inte godta någon somhelst inskränkning vad gäller tillämpningen avGenèvekonventionen och dess tilläggsprotokoll ochandra internationella åtaganden avseende asyl.Regeringen framhåller i propositionen attprotokollet inte på något sätt inskränkermedlemsstaternas skyldigheter enligtGenèvekonventionen. Protokollet kommer inte attföranleda någon ändring av de regler som gäller förprövningen av asylansökningar i . Varjeansökan skall enligt regeringen ävenfortsättningsvis tas upp till individuell prövning.Sverige har i likhet med övriga medlemsstater valtatt inte ansluta sig till ensidigaförklaring till protokollet att man kommer att göraen individuell prövning av varje asylansökan från enmedborgare i en annan medlemsstat. Anledningen tilldet är enligt regeringen att man anser attprotokollet, särskilt då det ses tillsammans med dennämnda gemensamma förklaringen (48), inte inskränkermedlemsstaternas skyldigheter enligtGenèvekonventionen. Eftersom det i ingressen tillasylprotokollet slås fast att Genèvekonventionenbeaktats och protokollet tar hänsyn tillkonventionens syften och slutgiltiga karaktär, ochdetta sett tillsammans med den gemensammaförklaringen, är det utskottets bestämda uppfattningatt protokollet inte inskränker medlemsstaternasskyldigheter enligt Genèvekonventionen.Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att ettantal motionsyrkanden som vände sig motasylprotokollet borde avstyrkas. Utrikesutskottetdelade socialförsäkringsutskottets uppfattning (bet.1997/98:UU13).Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning ochanser att utrikesutskottet bör avstyrka motion U506yrkande 15 och motion U509 yrkande 15 i övrigt.Schengensamarbetet kan sägas innehålla tvågrundelement som hänger samman med varandra. Detförsta är att garantera den fria rörligheten förpersoner i medlemsländerna. Det andra elementet äratt kampen skall stärkas mot internationellkriminalitet och mot sådan invandring som ärillegal. Artiklarna 28-38 som rör ansvarighet isamband med behandling av asylansökan har upphörtatt gälla i och med att trätt ikraft . Enligt artikel 96 iSchengenkonventionen får registrering ske avutlänning på s.k. spärrlista. Beslut om införande påspärrlistan skall ha fattats av administrativamyndigheter eller behörig domstol i enlighet medprocessuella regler i nationell lagstiftning. Sådanabeslut kan grundas på att en utlänning utgör ett hotmot allmän ordning och säkerhet, exempelvis omutlänningen dömts för gärning som har ettminimistraff fängelse eller om det finnsgrundad anledning att anta att utlänningen begåttgrova brott eller om det skäligen kan befaras atthan kommer att begå sådana brott på någonSchengenstats territorium. I artikel 25 behandlasfrågor om uppehållstillstånd för personer som ärregistrerade på spärrlista. Där framgår att den statinom som avser att utfärda ettuppehållstillstånd till en utlänning, som finnsupptagen på spärrlistan, först skall rådgöra med denstat som verkställt registreringen, varvid hänsynskall tas till den sistnämnda statens intressen.Uppehållstillstånd får endast meddelas om det finnsskäl av allvarlig art, särskilt av humanitärt slageller till följd av internationella förpliktelser.Huvudprincipen enligt är att denmedlemsstat där den asylsökande först rest in ellerhar uppehållstillstånd eller visering eller harfamiljeanknytning också skall vara ansvarig förprövningen av asylansökan även om den gjorts i annanmedlemsstat. Eurodac är därvidlag, som framgåttovan, ett system för jämförelse av fingeravtryck vidtillämpningen av . Det skallframhållas att en stat är oförhindrad att pröva enansökan även om den inte är skyldig att göra detenligt konventionen, om den asylsökande samtyckertill det.Vad gäller registrering på spärrlista anförderegeringen i proposition 1997/98:42Schengensamarbetet att det är en sådan åtgärd somskall ske med den restriktivitet som följer avartikel 94 i konventionen. Där föreskrivs att varjestat skall pröva om ärendets vikt är sådan att detbör föranleda en registrering i Schengensinformationssystem (SIS). För svensk del anförderegeringen att det inte torde komma i fråga att föraupp andra personer än de som blivit avvisade ellerutvisade ur riket med ett förbud att återvända hit.Enligt regeringen var det bara dessa har ettintresse att bevaka för att förhindra återresa tillSchengenområdet och därmed möjlighet att ta sig tillSverige. Vid behandlingen av propositionen anfördejustitieutskottet i betänkande 1997/98:JuU15 attregeringen gjort en väl avvägd bedömning i saken ochatt utskottet inte kände någon oro för att någononödigt omfattande registrering på spärrlista kommeratt ske. godkände förslaget att Sverigeansluter sig till (rskr.1997/98:181).Beträffande Eurodac anförde utskottet i sittyttrande över Amsterdamfördraget tillutrikesutskottet med anledning av ett motionsyrkandevari hävdades att Eurodac utgör ett hot moträttssäkerheten bl.a. följande. Sedan den 1 januari1997 finns också enligt bestämmelser iutlänningslagen möjlighet att ta en utlänningsfingeravtryck när utlänningen ansöker omuppehållstillstånd och åberopar asylskäl. Regeringenmotiverade förslaget i den migrationspolitiskapropositionen /97:25 med bl.a. att det är avstor vikt att den som söker asyl lämnar korrektauppgifter om sina personliga förhållanden,flyktvägar och identitet. Dessa uppgifter ligger,enligt propositionen, till grund för bedömningen avsökandens behov av skydd och vilket land som haransvaret för att ge detta skydd. Utskottet, sommenade att fingeravtryckssystemet Eurodac kan ökaeffektiviteten i asylhanteringen, ansåg attutrikesutskottet borde avstyrka den då behandlademotionen. deladesocialförsäkringsutskottets bedömning, och dettablev också beslut (rskr. 1997/98:197).Mot bakgrund av det anförda kan utskottet intefinna att vare sig SIS eller Eurodac skulle utgöraett hot mot rättssäkerheten för en asylsökande.Enligt utskottets uppfattning syftar dessa systemtill att effektivisera asylförfarandetmedlemsländerna emellan och omgärdas med olikasäkerhetsåtgärder. Det bör också framhållas attSverige i olika sammanhang alltid framhållit attinternationella förpliktelser som t.ex.Genèvekonventionen inte får åsidosättas. Utskottetanser således att utrikesutskottet bör avstyrkamotion U506 yrkande 17.Förberedelser för det svenskaordförandeskapet (avsnitt 40)SkrivelsenUnder kommer attinneha ordförandeskapet i EU. Ordförandeskapetinnebär enligt skrivelsen att skall ledaarbetet i ministerrådet och representera rådetgentemot andra EU-institutioner, internationellaorganisationer samt länder utanför EU.Ordförandeskapets främsta uppgift är att föra EU:sgemensamma dagordning framåt. I skrivelsen anförsatt förberedelsearbetet inleddes på allvar våren1997 då fick i uppdrag att initieraoch samordna förberedelserna i Regeringskan-sliet.En stor enkätundersökning genomfördes sommaren 1997för att inhämta departementens synpunkter påuppläggningen av förberedelse- ochgenomförandearbetet. har ambitionenvarit att i största möjliga mån bedriva arbetet iRegeringskansliets ordinarie organisations- ochberedningsformer. En interdepartemental kontaktgrupphar inrättats för informationsutbyte och regelbundnaavstämningar. En första inventering av sakfrågor sombedöms komma att stå på EU:s dagordning under detsvenska ordförandeskapet har gjorts.Sammanställningen är bl.a. tänkt att utgöra underlagi arbetet med att precisera det svenskaordförandeskapets prioriteringar.MotionerI motion U505 av m.fl. (c) anförs attriksdagen bör ges möjlighet att påverka det svenskaordförandeprogrammet. I enlighet härmed föreslårmotionärerna att som ordförandeland bl.a.som en prioritering skall verka för att EU utvecklaren gemensam och generös asyl- och flyktingpolitik. Iyrkande 6 (delvis) begärs ett tillkännagivandehärom.Birger m.fl. (mp) framhåller i motion U508att i och med Amsterdamfördraget ärförhindrat att driva en egen nationell asylpolitik,och det är heller inte möjligt att bevilja asyl tillflyktingar från andra EU-länder. FN har invänt motdet senare eftersom ett sådant förfarande stridermot . En viktig fråga för Sverigesom ordförandeland måste enligt motionärerna varaatt driva frågan om att återföra asylpolitiken rent nationell nivå och att alla förslag inomramen för EU-samarbetet som innebär en merrestriktiv asyl- och invandringspolitik förhindras.I yrkandena 14 och 15 begärs tillkännagivanden omdet anförda.Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är det viktigt med endialog mellan och regeringen införSveriges ordförandeskap i EU. När det gällerSveriges prioriteringar bör dessa utformas i samrådmed . Asyl- och invandringsfrågor har variten ofta återkommande prioritering för de olikaordförandeländerna . Att så varitfallet är inte märkligt mot bakgrund av inte minstJugoslaviens sönderfall och därmed uppståendeväpnade konflikter men även oroshärdar i världen förövrigt. Konflikterna har genererat flyktingströmmari som berört i avsevärd omfattning.Samarbetet inom unionen med asyl- ochinvandringsfrågorna har hitintills skett inom tredjepelaren som följer en annan ordning än det gängsearbetet i EU:s första pelare. Samarbetet harresulterat i ett stort antal beslut av mellanstatligkaraktär. När Amsterdamfördraget träder i kraftkommer asyl- och invandringsfrågorna att successivtföras över till första pelaren. Som redogjorts förovan ser utskottet positivt på en sådan utveckling.Som också framgått har ett arbete inom kommissionenredan påbörjats.Vid information från regeringen till den15 april om förberedelserna för Sverigesordförandeskap i EU uppgav vicestatsminister bl.a. följande. Somordförandeland skall man verka i hela EU:s intresse.Dagordningen ärvs i stor utsträckning av tidigareordförandeskap. Prioriteringar sätts ofta av närmastföregående toppmöte. Ordförandens arbete präglasockså av den aktuella och oförutseddahändelseutvecklingen i världen. Det här förutsätteransvar för kontinuitet och flexibilitetoch beredskap att hantera nya frågor ochsituationer. Regeringens främsta ambition ochstrategi är enligt vice statsministern att i förstahand utöva ett kompetent, effektivt ochresultatinriktat ordförandeskap som för degemensamma frågorna på EU:s dagordning framåt.Regeringen vill därvidlag bidra till en öppnare,modernare och mer jämställd union. Regeringen kommeratt verka för en union anpassad till medborgarnaskrav och önskemål. Miljö, konsumentskydd ochjämställdhet är viktiga frågor som regeringenprioriterar. Vidare skall regeringen driva bl.a.sysselsättningsfråg-orna på basis av detsysselsättningskapitel som lyckades få in iAmsterdamfördraget. Lyckas med detta kommervårt ordförandeskap att bli framgångsrikt.Enligt utskottets uppfattning kommer sannoliktasyl- och invandringsfrågor att under överskådligtid vara viktiga frågor i EU-ländernas samarbete ochatt i så måtto kommer att ha dessa frågor påagendan. Den gemensamma asyl- ochinvandringspolitiken i form av i första handminiminormer är redan ett faktum, åtminstone i denmeningen att ett arbete härvid påbörjats. Det ärenligt utskottets uppfattning naturligt att Sverigeäven under sitt ordförandeskap bedriver arbetet motbakgrund av de värderingar och ståndpunkter somSverige alltid intagit i dessa frågor. Om asyl- ochinvandringsfrågor bör prioriteras av somordförandeland avgörs inte minst av hur situationeni omvärlden utvecklas. I detta sammanhang kanerinras om att driver fråganom ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna isamband med insatser för att ta emot flyktingar ochfördrivna personer i massflyktssituationer.Utskottet anser det väsentligt att riksdagenssynpunkter inhämtas under den fortsatta processenmed att utforma de prioriteringar somordförandeland kommer att göra.Utskottet anser att motion U505 yrkande 6 (delvis)får anses tillgodosedd med det anförda.Utskottet har ovan ställt sig positivt till engemensam asylpolitik med minimiregler på en intealltför låg nivå. Med denna ståndpunkt kan utskottetinte förorda de yrkanden som förs fram i motion U508yrkandena 14 och 15. Utskottet anser sålunda attutrikesutskottet bör avstyrka dessa yrkanden.Stockholm den 22 april 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (), (), (), MariannYtterberg (s), (), LennartKlockare (s), (), (),(), (),() och ().Avvikande meningarGränskontroll, invandring och asyl samtSchengensamarbetet (avsnitten 36 och 37)1. (), (), FannyRizell (kd) och () anser att dendel av utskottets yttrande som börjar med"Amsterdamfördraget innebär" och slutar med "i dennadel" bort ha följande lydelse:Utskottet anser att bäst kan verka för engenerös flyktingpolitik genom att påverka andra avEU:s medlemsländer att ta ett ökat flyktingansvaroch medverka till att flyktingströmmar fördelasbättre mellan medlemsländerna. Utskottet anser ävenatt måste gå i spetsen för arbetet att skapagemensamma minimibestämmelser för asylprövning.Sådana regler måste tillåta mer generösa nationellaregler som de begränsar möjligheten tillalltför restriktiva asylregler som inte ger enasylsökande en viss grundläggande rättssäkerhet. Enframtida gemensam flyktingpolitik får aldrigaccepteras av om den hindrar oss från engenerös nationell hållning inom asylpolitiken. Medden reservationen anser utskottet att det är bra attsamarbetsinitiativ tas inom asylpolitiken.Utrikesutskottet bör föreslå att det anförda medbifall till motion U509 yrkande 15 i denna del gesregeringen till känna.2. och (båda v) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med"Det s.k. asylprotokollet" och slutar med "U506yrkande 17" bort ha följande lydelse:Till Amsterdamfördraget finns fogat ett protokollom asyl för medborgare i EU:s medlemsstater. Dessanya regler upphäver enligt utskottets uppfattning idet närmaste rätten för EU-medborgare att söka asyli ett annat EU-land. De undantagsfall när enasylansökan från en EU-medborgare skall tillåtas ärutformade på ett sådant sätt att de praktiskt tagetaldrig kommer att bli tillämpliga. UNHCR haruttryckt stor oro över protokollet och hävdat attdet står i strid med . Även andraorganisationer som , Röda korset ochSvenska sektionen av harförklarat att asylprotokollet inte är förenligt medGenèvekonventionen. Enligt UNHCR kan beslutet ocksåinnebära ett farligt prejudikat för andra regioner ivärlden.