bet · GM01TU6 · 1999-03-09 00:00:00 — För att förbindelsen skallkunna bli verklighet krävs dock att staten går inmed ett aktivt stöd och till viss del tar ettekonomiskt ansvar för denna färjeförbindelse.I den förstnämnda motionen utgår motionären från atttaxfreeförsäljningen inom EU skall slopas den 1 juli1999, som var den tidpunkt som gällde då motionenskrevs. Efter toppmötet i synesemellertid taxfreeförsäljningens framtid inom EUinte helt klar. I utredningsbetänkandet SOU 1998:49Konsekvenser av att taxfreeförsäljningen avvecklasinom EU framhålls att Kvarkentrafiken i likhet medGotlandstrafiken kan ses som ett public service-intresse. och bör därför enligtutredningen gemensamt överväga upphandling avtrafik för att säkra åretrunttrafik. Enligt vadutskottet erfarit sker sådana överväganden.Utskottet har vidare erfarit att ett lettisktrederi driver färjetrafikmed tre turer mellan och Stockholm.Med det anförda finner utskottet syftet med de bådamotionerna tillgodosett. De bör därför kunna lämnasutan åtgärd och avstyrks.10 Övriga frågor10.1 BåthaverikommissionMotion T603 av Tom () gäller . Statistiken över olyckor medfritidsbåtar är bristfällig, framhåller motionären.Vanligtvis görs bara en enkel polisutredning för attutröna om olyckan skall leda till åtal, men om såinte är fallet sker ingen analys avhändelseförloppet som lett fram till olyckan. Föratt skapa bättre kunskap om hur olyckor skall kunnaförhindras bör en ""för fritidsbåtar inrättas. Att olyckorna medfritidsbåtar minskat kraftigt ärtill stor del ett resultat av Sjösäkerhetsrådetsarbete. Det verkar därför naturligt, sägermotionären, att rådet får ett utökat ansvar försäkerheten i fritidsbåtar och att ansvaret för denföreslagna ges till rådet.I sitt av godkända betänkande1992/93:TU18 behandlade utskottet en s-motion med ihuvudsak samma innebörd som den nu aktuella m-motionen. Utskottet framhöll då att Sjöfartsverketvid ett flertal tillfällen hade utrettfritidsbåtsolyckor. Vidare erinrades om att verketsamarbetar med båtlivsorganisationerna i bl.a.utbildningsfrågor för att förebygga olyckor.Utskottet hänvisade också till att det i 2 § lagen(1990:712) om undersökning av olyckor föreskrivs attsjöolyckor med fritidsbåtar kan bli föremål förundersökning av eller annanmyndighet bl.a. i fall då flera människor haravlidit eller blivit allvarligt skadade och om enundersökning är av betydelse från säkerhetssynpunkt.Med det sålunda anförda fann utskottet syftet medden då aktuella motionen i huvudsak tillgodosett.Någon åtgärd ansågs därför inteerforderlig, och motionen avstyrktes.Vad utskottet sade då gäller även , varför motionT603 (m) avstyrks.10.2 Vinga fyrMotion T606 av av () gäller Vinga fyr.Motionären säger att för att spara2,har avbemannat fyren så attdetta starkt trafikerade hamninlopp nu endast ägnasen passiv radarövervakning. Motionären vill ha enutvärdering eller uppföljning av verkets beslut.Säkerheten i sjöfarten är av avgörande betydelse ochomistlig i ett så trafikerat område som Göteborgshamn och skärgård, betonas det i motionen. Enåterbemanning är därför oerhört viktig.Utskottet delar självfallet motionärens uppfattningom sjösäkerhetens stora betydelse. Avbemanningen ärenligt en följd av den tekniskautvecklingen som lett till att verket nu kanfullgöra sina uppgifter i fråga om sjösäkerheten iGöteborgsområdet på ett kostnadseffektivare sätt äntidigare. Utskottet ser för sin del ingen anledningatt ifrågasätta bedömning. Häravföljer att motionen avstyrks.10.3 VarvsfrågorI motion T628 av och (båda fp) framhålls att sjöfarten minskadesuccessivt , inte minstinom landet, till förmån för vägtransporter. Som enföljd härav skedde en omfattande varvsnedläggning.När nu sjöfarten återigen ökar, säger motionärerna,finns förutsättningar för att öppna varv förunderhåll och reparation i Sverige.Utskottets beredningsområde omfattar intevarvsfrågor. Det är emellertid allmänt känt attvärldens varvsnäring präglas av en betydandeöverkapacitet. Mot den bakgrunden antog man inom EUi en förordning som innebär enkraftig begränsning av medlemsstaternas möjligheteratt stödja näringen i fråga. Någon åtgärdmed anledning av motions-yrkandet synes inte börakomma i fråga. Yrkandet avstyrks därför. beträffande säkerhets- ochmiljöfrågoratt avslår motionerna 1998/99:T217 yrkande 6,1998/99: T220 yrkande 35, 1998/99:T223 yrkandena32 och 33, 1998/99:T604, 1998/99:T615 yrkandena3 och 4, 1998/99:T627, 1998/99:T630 samt1998/99:MJ748 yrkandena 3 och 5,2. beträffande farledsavgifter för dentransoceana linjetrafiken och den inrikessjöfartenatt avslår motionerna 1998/99:T220yrkande 32, 1998/99:T601 och 1998/99:T615yrkande 1,res. 1 (m, kd, fp)3. beträffande handelssjöfartenskostnadsansvar för isbrytning och lotsningatt avslår motionerna 1998/99:T220 yrkandena 33och 34 och 1998/99:T608,res. 2 (m)4. beträffande avgiftsprinciper för deolika trafikslagenatt avslår motionerna 1998/99:T230 yrkande 10 och1998/99:T615 yrkande 5,res. 3 (c)5. beträffande kostnader förfritidsbåtssektornatt avslår motion 1998/99:T609,6. beträffande konkurrens i färjetrafikenpå Gotlandatt avslår motion 1998/99:T220 yrkande 36,res. 4 (m)7. beträffande principer för det framtidastödet till person- och godstransporter till ochfrån Gotlandatt avslår motionerna 1998/99:T605, 1998/99:T610,1998/99:T614 och 1998/99:T625,res. 5 (v)8. beträffande utbyggnad av hamnatt avslår motion 1998/99:T624,9. beträffande övervakningscentral påGotlandatt avslår motion 1998/99:T618,10. beträffande fritidsbåtsregisteratt avslår motionerna 1998/99:T222 yrkande 15,1998/99: T223 yrkande 34, 1998/99:T621 och1998/99:T629 yrkande 1,res. 6 (m, kd, fp)res. 7 (v)11. beträffande Vänersjöfartatt avslår motionerna 1998/99:T225 i denna del,1998/99: T617 och 1998/99:T622,res. 8 (m, fp)12. beträffande annan inre fartatt avslår motion 1998/99:T628 yrkandena 1 och 3,13. beträffande kanalatt avslår motion 1998/99:T612,14. beträffande hamnfrågoratt avslår motionerna 1998/99:T615 yrkande 7,1998/99: T619, 1998/99:T623 och 1998/99:T628yrkande 5,15. beträffande vissa färjeförbindelsermed och Lettlandatt avslår motionerna 1998/99:T611 och1998/99:T616,16. beträffande båthaverikommissionatt avslår motion 1998/99:T603,res. 9 (m, kd, fp)17. beträffande Vinga fyratt avslår motion 1998/99:T606,18. beträffande varvsfrågoratt avslår motion 1998/99:T628 yrkande 4.Stockholm den 9 mars 1999På trafikutskottets vägnarMonica ÖhmanI beslutet har deltagit: (), SvenBergström (c), (), (), (), (),(), (), MonicaGreen (s), (), (),Skånberg (kd), (), MikaelJohansson (mp), (), Claes-GöranBrandin (s) och (). Farledsavgifter för den transoceanalinjetrafiken och den inrikes sjöfarten(mom. 2)(), (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd), (), () och ()anför:Som framhålls i motionerna T220 (m), T601 (m) ochT615 (kd) har det nya systemet för sjöfartsavgifter,som började gälla , medförtolägenheter för den tranoceana linjetrafiken somnu, i och med avgiftsbeläggningen, står inför hotetatt slås ut. Härtill kommer, som påtalas i motionT220 (m), att avgiftsbeläggningen av den inrikessjöfarten fått som följd att denna möter alltstörre svårigheter att konkurrera med hårtsubventionerade landtransporter. Vissalandtransporter av gods erhåller dessutom direktakontantbidrag i form av av transportstöd, något somytterligare snedvrider konkurrensen mellantransportslagen.Av det anförda framgår att vi delar motionärernasuppfattning att det nya systemet försjöfartsavgifter bör ses över. Översynen bör ledatill en ordning som eliminerar, eller i vart fallavsevärt reducerar, nuvarande olägenheter.Regeringen bör möjligt för riksdagenredovisa resultatet av översynen.Vi anser att att utskottets hemställan under 2 bortha följande lydelse:2. beträffande farledsavgifter för dentransoceana linjetrafiken och den inrikessjöfartenatt med bifall till motionerna1998/99:T220 yrkande 32, 1998/99:T601 och1998/99:T615 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,2. Handelssjöfartens kostnadsansvar förisbrytning och lotsning (mom. 3)(), (), BirgittaWistrand (m) och () anför:Gällande ordning i fråga om sjöfartsavgifter innebäratt de trafikstarka delarna av landet - väst- ochsydkusten - får bära kostnader som i allt väsentligthänför sig till andra delar av landet. Isbrytningenär det tydligaste exemplet på detta. Reglerna förisbrytarassistans tillkom närstörre delen av tonnaget hade större behov avassistans än i dag.Kostnaderna för isbrytningen varierar med hänsyntill vintrarnas svårighetsgrad och uppgår tillmellan 150 och . Eftersomkostnaden till övervägande delen bärs av sjöfartenpå våra väst- och sydkusthamnar får dessa alltsvårare att konkurrera med utländska hamnar. Härtillmedverkar också de i jämfört med andraländer höga avgifterna för användning av denmaritima infrastrukturen över huvud taget, såledesinte bara isbrytningen. Avgiftsbeläggningen av dentransoceana linjetrafiken har ytterligare försämratkonkurrensmöjligheterna för vissa av de hamnar somberörs av den tyngsta bördan av isbrytningenskostnader.En annan ofullkomlighet i avgiftssystemet är attisförstärkt tonnage tvingas betala isbrytning förmaskinsvaga konkurrenter. Investeringar i isgåendetonnage motverkas härigenom, och reglerna får enkostnadsdrivande effekt.Mot bakgrund av det anförda finner vi en översyn avkostnadsansvaret för isbrytningen nödvändig.Översynen bör också omfatta frågan om att premieramodernt isbrytande tonnage enligt förebild i detsätt som miljövänligt tonnage gynnas i det nyafarledsavgiftssystemet.Vi delar vidare den i motion T220 (m) uttaladeuppfattningen att reglerna för lotsning ärschablonartade och inte motsvarar de krav somnäringen och sjösäkerheten ställer. Modern teknikkan inte användas på rätt sätt, och speciellt fördet mindre tonnaget utgör lotskostnaden en storutgift. En översyn av lotsbestämmelserna behövsdärför.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande handelssjöfartenskostnadsansvar för isbrytning och lotsningatt med bifall till motion 1998/99:T220yrkandena 33 och 34 samt med anledning avmotion 1998/99:T608 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,3. Avgiftsprinciper för de olikatrafikslagen (mom. 4)() anför:Jag ser det som angeläget att se över hurkonkurrensen mellan gods på järnväg och till sjössfungerar. Regeringen bör se över hur fjolåretsriksdagsbeslut om sänkta banavgifter påverkatsjöfarten som framhålls i motion T230 (c). Det ärockså positivt att, som omnämns i motion T615 (kd),arbete pågår inom EU med inriktning på att ökakonkurrensneutraliteten mellan olika transportslag.Regeringen bör därför göra en sådan översyn och isamband därmed också överväga att ta bortfarledsavgifterna. Förslag med anledning avöversynen bör föreläggas senast i sambandmed budgetpropositionen för nästa budgetår.Jag anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande avgiftsprinciper för de olikatrafikslagenatt med anledning av motionerna1998/99:T230 yrkande 10 och 1998/99:T615yrkande 5 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,4. Konkurrens i färjetrafiken på (mom. 6)(), (), BirgittaWistrand (m) och () anför:Vi delar den i motion T220 (m) uttaladeuppfattningen att det synes naturligt att tillåtaandra operatörer att bedriva en kompletterandefärjetrafik på , när det nu visar sig atttrafiken ökar så att den avtalsbundna trafiken intelängre är tillräcklig. Att i det läget göra somregeringen - utöka bastrafiken under sommarmånadernatill en kostnad av - är enligtvår mening fel väg att gå. Om man slopar ensamrättenför den operatör som driver trafiken, torde medallra största sannolikhet den kompletterandetrafiken kunna drivas av en annan operatör utankostnad för staten.Regeringen bör möjligt återkomma tillriksdagen med en redogörelse för hur våra önskemålskall tillgodoses.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande konkurrens i färjetrafiken påGotlandatt med bifall till motion 1998/99:T220yrkande 36 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,5. Principer för det framtida stödet tillperson- och godstransporter till och frånGotland (mom. 7)() och ()anför:I likhet med de motionärer som står bakom motionT614 (v) finner vi det angeläget att harsamma villkor som andra regioner för gods- ochpersontransporter. Att detta uppfylls är nödvändigtför utveckling. Jordbruket är fortfarandeen viktig basnäring för . Transportvillkorenhar stor betydelse för jordbrukets överlevnad ochutveckling, men har också avgörande betydelse föratt bevara industrisektorn och utveckla turism ochandra framtidsnäringar.Det är av största vikt att få till stånd framtidainvesteringar och långsiktiga satsningar så attföretag, kommun, besökare och boende vet villkavillkor som gäller för framtidens transporter.Mot den angivna bakgrunden bör slå fastde i motion T614 (v) angivna principerna som skallgälla för det framtida statliga ekonomiska stödettill person- och godstransporter till och frånGotland. Principerna för stödet är följande:· Det skall vara långsiktigt hållbart.·· Det skall vara konkurrensneutralt.·· Det skall leda till att kostnaderna för transportav gods mellan och en ort på fastlandetinte är högre än för transport motsvarandesträcka på fastlandet.·· Både gods- och persontransporternas speciellabehov måste tillgodoses.·· Snabbfärjan bör användas i regelbunden, helstdaglig, trafik året runt.·Regeringen bör möjligt återkomma tillriksdagen med en redogörelse för hur nu uttaladeönskemål skall tillgodoses.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande principer för det framtidastödet till person- och godstransporter till ochfrån Gotlandatt med bifall till motion 1998/99:T614 samt medanledning av motionerna 1998/99:T605,1998/99:T610 och 1998/99:T625 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,6. Fritidsbåtsregister (mom. 10)(), (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd), (), () och ()anför:Vi avvisar bestämt tanken på att återinföra detstatliga fritidsbåtsregistret. Ett frivilligtregister, som finansieras via båtägarnasförsäkringar, finns . Detfungerar alldeles utmärkt.Det viktigaste argumentet mot ett statligt registerär självfallet den omständigheten att ett sådant ären förutsättning för en skatt på fritidsbåtar.En viktig invändning är också att ett statligtregister omfattas av bestämmelserna om allmännahandlingars offentlighet i 2 kap.tryckfrihetsförordningen. Det innebär att i principvem som helst kan gå in i registret. Vådan häravvisade sig på det statliga registrets tid, dåtjuvar kunde anteckna numret på en båt i engästhamn, ta reda på båtägarens adress och görainbrott i dennes hem. Andra samvetslösa individerkunde stjäla båtar och registrera dessa på sigsjälva för att sedan sälja båten vidare till intetont anande köpare.En annan inte oväsentlig invändning är att ettstatligt fritidsbåtsregister medför en onödigt tungadministrativ apparat. Enligt uppgift behövdes påsin tid minst 16 heltidsanställda statstjänstemänför att hantera registreringen.Det frivilliga registret har däremot visat sig hamycket stora fördelar av det slag som båtägarna villha. Det är lättåtkomligt för sjöräddning, polis ochförsäkringsbolag. Och det kostar inte statsverket enenda krona. Något annat alternativ än att låtanuvarande frivillighet i fråga om registreringfortsätta bör inte komma i fråga.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande fritidsbåtsregisteratt med bifall till motionerna1998/99:T222 yrkande 15 och 1998/99:T223yrkande 34 samt med avslag på motionerna1998/99: T621 och 1998/99:T629 yrkande 1som sin mening ger regeringen till kännavad ovan anförs,7. Fritidsbåtsregister (mom. 10)() och ()anför:Vi finner det självklart att ägarna av fritidsbåtarskall göra rätt för sig och därmed stå för dekostnader som trafiken i fråga förorsakar samhälletför upprätthållande av ordning och säkerhet tillsjöss. Sjöräddning, sjöspaning, narkotikabekämpning,polisinsatser vid båtstölder m.m. kräver varje årstora ekonomiska resurser, vilka till stor delfaller på skattebetalarna. Detta är naturligtvis ettfullkomligt orimligt förhållande.Regeringen bör därför förelägga riksdagenförslag om återinförande av ett statligtfritidsbåtsregister av samma slag som avskaffadesgenom riksdagsbeslut samt om skyldighet förbåtägarna att inte bara betala en registeravgiftutan också ett bidrag till samhällets kostnader förtrafiken med fritidsbåtar.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande fritidsbåtsregisteratt med bifall till motion 1998/99:T629yrkande 1 samt med avslag på motionerna1998/99:T222 yrkande 15, 1998/99:T223yrkande 34 och 1998/99:T621 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,8. Vänersjöfart (mom. 11)(), (), BirgittaWistrand (m), () och Jan-EvertRådhström (m) anför:Den oro som finns i hela medanledning av det nya stöd som utgått tilljärnvägstransporter gagnar inte på något sättregionens näringsutveckling. Företag som endast kannyttja sjöfart för sitt gods ser med stark oro påsituationen att den totala sjötransportvolymenminskar och att detta därmed äventyrar de totalasjötransporterna negativt.Givetvis finns det också en naturlig nivå närtransportvolymen för sjöfarten blir så låg att detinte finns förutsättningar för fortsatt sjöfart.Det är vår bestämda uppfattning att olikatrafikslag skall konkurrera på lika villkor. Och detär mot bakgrund av detta som regeringen snarastmåste tillsätta en utredning med uppgift attundersöka om det utökade stödet tilljärnvägstrafiken bidrar till snedvridning avkonkurrensen.Vi anser att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande Vänersjöfartatt med bifall till motion 1998/99:T617 samt medanledning av motionerna 1998/99:T225 i denna deloch 1998/99:T622 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,9. (mom. 16)(), (), LarsBjörkman (m), Skånberg (kd), (), () och ()anför:Vi erinrar om att i sitttransportpolitiska beslut fastställdemålet att olyckorna i samtliga trafikslag skulleminska. För fritidsbåtarnas del skulle minskningeninnebära en halvering.Svårigheten med denna målsättning är attstatistiken över olyckor med fritidsbåtar ärbristfällig. Vanligtvis görs bara en enkelpolisutredning för att utröna om olyckan skall ledatill åtal, men om så inte är fallet sker ingenanalys av händelseförloppet som lett fram tillolyckan.För att skapa bättre kunskap om hur olyckor skallkunna förhindras bör en"" för fritidsbåtar, eller , inrättas. Kommissionen böranalysera händelseförloppet i inträffade olyckor ochkunna lämna konkreta förslag till åtgärder för attminska olycksrisker . internautredningar av inträffade olyckor bör kunna tjänasom mönster för kommissionens arbetssätt.Sjösäkerhetsrådet har arbetatmetodiskt och framgångsrikt för att minska antaletolyckor i fritidsbåtar. Att dessa olyckor minskatkraftigt är till stor del ettresultat av årets arbete. Det verkar därförnaturligt att får ett utökatansvar för säkerheten i fritidsbåtar och attansvaret för den nya kommissionen ges till rådet.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande båthaverikommissionatt med bifall till motion 1998/99:T603 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,Särskilt yttrandeHamnfrågor (mom. 14)() och Skånberg (kd) anför:En bättre samverkan mellan de olika trafikslagen ärnödvändig. Om t.ex. en ny färjelinje etableras, börde statliga verken ta hänsyn till detta i sinaplaner. Det kan vara nödvändigt att höjavägstandarden till hamnen, att öka bärigheten påjärnvägen eller rent av planera för entågförbindelse. Kanske handlar det om att anlägga enknutpunkt där olika transportmedel kan mötas. Detfinns exempel på att sådana projekt intekommer till stånd eller försenas, därför att deolika trafikverken inte har en gemensam uppfattningom långsiktigheten i nya transportleder eller nyamarknader. Som exempel kan nämnas situationen i Öst-och . ligger nära dessa länderoch kan via utöka handelsutbytet, skapanya transportleder och därigenom bidra till ett ökatvälstånd.