bet · GM01SfU12 · 1999-05-20 00:00:00 — PPM skall också upprättaårsredovisning enligt de särskilda regler som gällerför livförsäkringsbolag. En sådan redovisning ärnödvändig för att myndighetens ledning skall kunnabedöma verksamhetens resultat och ställning, förtillsynen och inte minst för att statsmakterna ochde enskilda skall kunna bilda sig en uppfattning omhur verksamheten sköts. Regeringen eller denmyndighet som regeringen bestämmer skulle enligt vadsom föreslogs i propositionen utse två revisorer attgranska årsredovisningen m.m. och förvaltningen avförsäkringsrörelsen. Revisorerna skulle rapporterasina iakttagelser till regeringen.Kostnaderna för PPM:s verksamhet skall finansierasgenom avgifter från de försäkrade, och i proposition1997/98:151 angavs att regeringen i en förordningbör fastställa normer för avgiftsuttaget för att påbästa sätt tillgodose kravet på kostnadskontroll. Ipropositionen angavs att även i övrigt börregeringen ägna kostnadskontrollen storuppmärksamhet i direktiven för verksamheten ochuppföljningen av den. Stor vikt skall läggas vid enutjämning över tiden av de kostnader som uppkommer ibörjan när systemet byggs upp. Regeringen fårbesluta att investeringarna finansieras med lån ochkrediter hos . På detta sätt skerövervältringen på de enskildas konton gradvis.Enligt propositionen skall PPM ledas av en styrelsemed fullt ansvar inför regeringen samt stå undertillsyn av RFV och, i de delar av verksamheten somrör kapitalförvaltning och tillämpningen avnäringsrättsliga regler, Finansinspektionen.Utskottet framhöll i betänkande 1997/98:SfU13 attdet är i hög grad angeläget med en kontroll avmyndighetens kostnader och att effektiva verktyg förkontroll av kostnadsutvecklingen skapas. Dessutomskall regeringen, på samma sätt som för annanstatlig verksamhet som finansieras med avgifter vidsidan av statsbudgeten, kontrollera myndighetensbudget och följa verksamheten genomåterrapporteringskrav, något som är särskilt viktigtunder myndighetens uppbyggnadsskede. borde de närmare formerna för revisionenoch redovisningen övervägas ytterligare med sikte påen effektiv kostnadskontroll.Med hänvisning till vad som sålunda anförtsförutsätter utskottet att kontrollen av PPM:skostnader kommer att bli effektiv och att riksdagenkommer att kunna hålla sig väl informerad omverksamheten. Avsikten med här redovisade förslag ärdessutom att minska PPM:s kostnader. Utskottettillstyrker således propositionen i denna del ochavstyrker motion Sf15 yrkande 9.Ändrad pensionsrätt m.m.Gällande ordningI 14 kap. LIP finns bestämmelser om åtgärder medanledning av felaktig utbetalning och ändradpensionsrätt. Bland annat föreskrivs att närpensionsrätt höjts för egenföretagare förutsättertillägg på premiepensionskontot att avgifterbetalats enligt skattebetalningslagen. Sådant kravfinns dock inte när pensionsrätt ursprungligenbeslutas.I lagen anges också att när oriktig uppgift frånpensionsspararen har medfört att en felaktigpremiepension betalats ut skall återfört beloppåtergå till Riksgäldskontoret.Vid ändring av pensionsrätt skall ändringsbeloppetökas med avkastningen från den tillfälligaförvaltningen. Det ökade beloppet skall därefterräknas upp med basränta. Det uppräknade beloppetskall vid höjning läggas till och vid sänkning drasav från pensionsspararens premiepensionskonto. Vidhöjning skall beloppet föras från tillfälligförvaltning till pensionsspararens fonder. Vidsänkning motsatt väg. Om pensionsspararen har börjatta ut pension skall höjningen för förfluten tid istället utbetalas som en klumpsumma till denne.Belopp avseende framtida pensionstid skall förastill pensionsspararens fonder eller, om denneövergått från fondförsäkring till livränta medgaranterade belopp, till PPM. I båda fallen skallframtida pensionsbelopp räknas om. Vid minskning, omtillgodohavandet inte täcker, återkrävs beloppetfrån pensionsspararen om denne är egenföretagare. Omdenne är anställd görs direktkrav bara om oriktigauppgifter lämnats.I 8 kap. 7 § LIP finns regler om skadeståndsansvarför den som orsakat att fondandelar gått ned ivärde. Skadeståndet betalas till PPM och förs underaktiv tid till pensionsspararenspremiepensionskonto. Om pension börjat tas utbetalas skadestånd avseende förfluten tid ut direkttill pensionspararen.PropositionenI propositionen föreslås att kravet på attavgifterna skall anses betalda enligtskattebetalningslagen innan tillägg för höjdpensionsrätt för egenföretagare görs påpremiepensionskontot slopas. I de fall däravgifterna förblir obetalda får i stället reglernaför minskning av pensionsrätt användas.När oriktiga uppgifter från pensionsspararen, ellerunderlåtenhet från denne att fullgöra uppgifts-eller anmälningsskyldighet, har medfört att enfelaktig premiepension betalats ut är det belopp somöverförts från till spararenskonto korrekt i sig. Felet har i stället uppkommit iett senare led och beloppet bör därför rätteligenåterföras till PPM:s rörelse.I propositionen föreslås också att bestämmelsen somreglerar situationer där premiepension betalats utfelaktigt till följd av oriktiga uppgifter börändras så att det felaktiga premiepensionsbeloppet -ökat med basränta enligt skattebetalningslagen -återkrävs från pensionsspararen för att återgå tillPPM:s rörelse.Vidare bör belopp som avser skadestånd och höjdpensionsrätt för förfluten tid inte betalas direkttill pensionsspararen utan placeras i fonder ellerföras över till PPM:s livränteverksamhet. Beloppetkommer i båda fallen pensionsspararen till godo, ilivräntefallet genom att PPM höjer livräntan för denenskilde.När ett beslut om pensionsrätt för premiepensionhar ändrats skall det ökade beloppet enligt 14 kap.2 § LIP räknas upp med basränta . Ipropositionen föreslås att uppräkning med basräntainte skall tillämpas före det första valet avplacering av premiepensionsmedlen, och regeringenföreslår att detta anges i ett nytt tredje stycke i25 § införandelagen.Utskottets bedömningLagrådet har vid sin granskning föreslagit attbestämmelser om att uppräkning med basränta inteskall tillämpas före det första fondvalet placeras ien särskild paragraf i införandelagen.Med hänvisning härtill tillstyrker utskottetpropositionen med den ändringen att 25 § tredjestycket placeras i en ny 25 b § införandelagen.FörsäkringsrörelselagenPropositionenVissa bestämmelser i 7 kap. försäkringsrörelselagen(1982:713) är tillämpliga på PPM. I regeringensproposition /99:87 Ändradeförsäkringsrörelseregler föreslås ändringar avrörelse- och tillsynsreglerna för svenskaförsäkringsbolag. Följdändringar bör därför göras ilagen (1998:710) med vissa bestämmelser omPremiepensionsmyndigheten så att hänvisning skertill de nya försäkringsrörelsereglerna.Bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 juli1999.Utskottets bedömningÄndringarna i försäkringsrörelselagen föreslås iproposition 1998/99:87 träda i kraft den 1 januari2000. Propositionen avses bli behandlad av riksdagenden (bet. 1998/99:FiU28). Utskottettillstyrker förslaget till ändring i 2 § lagen medvissa bestämmelser om medden ändringen att lagen, vilket också Lagrådetpåpekat, bör träda i kraft den 1 januari 2000.Vissa socialförsäkringsfrågor m.m. (prop.1998/99:73, delvis)Folkpension utomlandsGällande ordningFör personer födda eller senare kan fr.o.m.1999 grundskydd inom ålderspensioneringen inte utgesföre . Det innebär att folkpension somberäknats med utgångspunkt i bosättningstid, s.k.40-delsberäknad folkpension, inte kan tas ut under1999 och 2000. Därefter ersätts grundskyddet fördenna åldersgrupp av garantipension. Inte hellergarantipension utges före ålder.Under 1999 och 2000 har personer födda ellersenare fr.o.m. rätt tilltilläggspension enligt lagen om allmän försäkring(AFL) och - om personen är bosatt i -folkpension beräknad i förhållande till antalet årför vilka personen i fråga tillgodoräknatspensionspoäng för tilläggspension. Från och med år2001 utbetalas inkomstgrundad pension(inkomstpension, premiepension och tilläggspension)enligt bestämmelser i . Utbetalning av sådanpension, som kan ske , kräver intebosättning i föreslår att en ändring görs i 5 kap. 1 §AFL så att det klarläggs att svensk medborgare somär bosatt utomlands skall kunna göra förtida uttagav folkpension i form av ålderspension beräknad iförhållande till antalet år för vilka vederbörandehar tillgodoräknats pensionspoäng förtilläggspension. Ändringen bör träda i kraft den 1juli 1999 men tillämpas fr.o.m. den 1 januari 1999.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget.VårdbidragPropositionenRegeringen föreslår att en rättelse görs i 9 kap. 4§ AFL så att lagrummet anger att vårdbidrag utgesför barn som är i behov av särskild tillsyn ochvård. Detta är också i enlighet med bestämmelserna iden nya lagen om handikappersättning och vårdbidrag,som träder i kraft den 1 januari 2001.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget.SocialavgiftslagenPropositionenI samband med beslutet om det nyaålderspensionssystemet gjordesföljdändringar i lagen (1981:691) om socialavgifter.Regeringen föreslår att vissa lagrum isocialavgiftslagen omformuleras för att blitydligare.Utskottets bedömningUtskottet har inhämtat yttrande från Lagrådet överlagförslaget. Lagrådet har lämnat förslaget utanerinran. Yttrandet, som även omfattar ett lagförslagsom utskottet behandlat i betänkande 1998/99:SfU10,finns intaget i nämnda betänkande.Utskottet tillstyrker propositionen i denna del.Särskild kontrolluppgiftGällande ordningI lagen om inkomstgrundad ålderspension finns reglerom beräkning av pensionsgrundande inkomst. För densom inte är skattskyldig enligt kommunalskattelagenskall pensionsgrundande inkomst enligt 2 kap. 19 §LIP grundas på särskild kontrolluppgift. I 15 kap. 5§ LIP anges att sådan särskild kontrolluppgift skalllämnas fastställelseåret tillmyndighet som avses i 3 kap. 58 § lagen (1990:325)om självdeklaration och kontrolluppgifter. Därmedavses den skattemyndighet hos vilken denuppgiftsskyldige är registrerad som arbetsgivare.Den som har fått särskilda redovisningsnummer skalllämna kontrolluppgifterna till myndigheterna enligtdenna registrering. I andra fall lämnaskontrolluppgift där den uppgiftsskyldige är bosatt.PropositionenRegeringen föreslår att det i 2 kap. 19 § LIPuttryckligen anges att en arbetsgivare skall lämnasådan särskild kontrolluppgift som anges där.Vidare föreslås att särskild kontrolluppgift ävenskall lämnas till ledning för bestämmande avpensionsgrundande inkomst i annat land.Ändringen föreslås träda i kraft den 1 juli 1999och tillämpas första gången i fråga omkontrolluppgift som skall lämnas år 2000.Utskottets bedömningVad gäller förslaget att arbetsgivare skall lämnakontrolluppgift på inkomst som skall varapensionsgrundande i annat land har utskottet närmaregranskat vilka sekretessbestämmelser som kommer attgälla för en sådan kontroll-uppgift.Av 9 kap. 1 § sekretesslagen följer att sekretessgäller i myndighets verksamhet, som avserbestämmande av skatt eller arbetsgivaravgift föruppgift om enskilds personliga förhållanden.Sekretess gäller även i verksamhet som avserbestämmande av pensionsgrundande inkomst.Sekretessen är - utom i vissa här inte aktuella fall- absolut, vilket innebär att sekretess gälleroavsett eventuell skadeaspekt. Själva beslutet ochskälen som anges i beslutet är dock intesekretessbelagda. Det är enligt utskottets meninghögst osäkert om en kontrolluppgift som bara äravsedd att vidarebefordras till en utländskmyndighet omfattas av sekretessbestämmelserna i 9kap. Enligt bestämmelserna i 9 kap. 3 §utvidgas sekretessen emellertid till vissa andrasituationer. Utvidgningen avser uppgifter somerhålls eller lämnas vid utbyte av uppgifter medandra länder på skatte- och indrivningsområdet. Enförutsättning är att godkänt avtalet ifråga. Ett sådant avtal kan vara ensocialförsäkringskonvention. Enligt vad utskotteterfarit har avtal med ett fåtal länder,avtal som skulle kunna medföra attsekretessbestämmelserna i 9 kap. 3 § blirtillämpliga på uppgifterna i en särskildkontrolluppgift av detta slag.Utskottet anser det viktigt att även innehållet ien särskild kontrolluppgift som avser inkomster somskall vara pensionsgrundande i annat land omfattasav sekretesskyddet. Eftersom frågan inte behandlas ipropositionen anser utskottet att inte nubör besluta om en sådan uppgiftsskyldighet.Regeringen får återkomma med förnyat förslag därsekretessfrågan närmare belyses. Därvid bör ävenredovisas vad som kommer att gälla beträffandemöjligheterna att lämna ut uppgifterna till utländskmyndighet.Förslaget till ny andra mening i 2 kap. 19 § börsåledes avslås. Vid detta ställningstagande finnerutskottet inte heller skäl att tillstyrka ändringeni 2 kap. 19 § första meningen att arbetsgivare skallvara skyldig att lämna särskild kontrolluppgift förinkomst som skall vara pensionsgrundande i ,eftersom uppgiftsskyldigheten redan får anses följaav 15 kap. 5 § LIP. Punkt 2 övergångsbestämmelsernabör då också avslås.Underrättelse om beslut om pensionsgrundande inkomstm.m.PropositionenI underrättelse om beslut om pensionsgrundandeinkomst m.m. skall enligt 15 kap. 4 § LIP och 43 §införandelagen framgå hur man begär omprövning avoch överklagar beslutet. Eftersom den enskildeendast kan överklaga beslut som har omprövatsföreslår regeringen att det i underrättelsen endastskall anges hur man begär omprövning av beslutet.Utskottets bedömningUtskottet tillstyrker förslaget. beträffande personer födda mellan 1954och 1960att avslår motion 1998/99:Sf220 yrkande 1,res. 1 (v)2. beträffande kompensation förfolkpensionsdelenatt avslår motion 1998/99:Sf220 yrkande 2,res. 2 (v)3. beträffande kvinnors pensionsförmåneratt avslår motion 1998/99:Sf220 yrkande 4,res. 3 (v, mp)4. beträffande studieratt avslår motion 1998/99:Sf237,res. 4 (v)5. beträffande finansieringatt avslår motion 1998/99:Sf224,res. 5 (v)6. beträffande finansiell stabilitet ochfinansiell infasningatt avslår motionerna 1998/99:Sf220 yrkande 5 och1998/99:Sf217,res. 6 (v)7. beträffande garantipensionatt avslår motion 1998/99:Sf220 yrkande 3,res. 7 (v)8. beträffande allmänt ompremiepensionssystemetatt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkande 1,res. 8 (v, mp)9. beträffande PPM:s kompetensatt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkande 2,res. 9 (v, mp)10. beträffande övrigt om förstafondvaletatt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkandena 3-5,res. 10 (v)11. beträffande begränsning avregistrerade fonderatt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkandena 6 och 7,res. 11 (v)12. beträffande kostnadsfri rådgivningatt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkande 10,res. 12 (v, mp)13. beträffande fondavgifteratt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkande 8,res. 13 (v, mp)14. beträffande PPM:s avgifteratt avslår motion 1998/99:Sf15 yrkande 9,res. 14 (v)15. beträffande 8 kap. 3 § lagen ominkomstgrundad ålderspensionatt med anledning av propositionerna 1998/99:93och 1998/99:98 antar det i proposition1998/99:98 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1998:1497) om ändring i lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension,16. beträffande lagförslagen i proposition1998/99:98 i övrigtatt antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension,2. lag om ändring i lagen (1998:675) ominförande av lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension med den ändring att25 § tredje stycket utgör en ny 25 b § varvidorden "samma lag" ersätts med orden "lagen(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension",3. lag om ändring i lagen (1998:710) med vissabestämmelser om , medden ändringen att lagen skall träda i kraft den1 ,17. beträffande lagförslagen i proposition1998/99:73att antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. lag om ändring i lagen (1981:691) omsocialavgifter,3. lag om ändring i lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension såvitt avser 15kap. 4 § och avslår förslaget i övrigt,4. lag om ändring i lagen (1998:675) ominförande av lagen (1998:674) om inkomstgrundadålderspension.Stockholm den 20 maj 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (), (), (), (), (), MariannYtterberg (s), (), LennartKlockare (s), (), Carlinge Wisberg(v), (), (), () och (). Personer födda (mom. 1)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Inkomstgrundad pension börjar med "Deöverväganden" och som slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Alla som är födda och senare, dvs. den som nuär och yngre, kommer att omfattas av det nyapensionssystemet. De som är födda harredan arbetat halva sitt liv och har mycket småmöjligheter att påverka sin offentliga pension. Defår inte heller tillgodoräkna sig pensionsrätt förstudier eller för plikttjänstgöring. Vissaberäkningar som gjorts visar att den som är föddmellan och 1960 kan förvänta sig att få avslutlönen i pension med det nya pensionssystemet.Utskottet anser mot denna bakgrund att enkartläggning bör göras av konsekvenserna av det nyapensionssystemet för personer födda mellan 1954 och1960. Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande personer födda mellan 1954 och1960att med bifall till motion 1998/99:Sf220 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Kompensation för folkpensionsdelen(mom. 2)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Inkomstgrundad pension börjar med "Dettidigare" och slutar med "yrkande 2" bort haföljande lydelse:Utskottet konstaterar att den s.k.mellangenerationen får kompensation för folkpensionendast personen fått ATP-poäng.Mellangenerationen består av personer födda mellan1938 och 1953, dvs. kvinnor och män i åldern 46 till61 år, och för dem är folkpensionens kompensationväsentlig för nivån på pensionen i både ATP-systemetoch det reformerade systemet. Ett vanligtförvärvsmönster för mellangenerationens kvinnor varatt de arbetade mycket kort deltid och många gångermed en lön som inte översteg ett basbelopp. Detbasbelopp folkpensionen utgör bör därför kompenserasäven om inkomsterna inte överstigit ett basbelopp.Riksdagen bör ge regeringen i uppdrag att återkommamed ett sådant förslag.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande kompensation förfolkpensionsdelenatt med bifall till motion 1998/99:Sf220 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,3. Kvinnors pensionsförmåner (mom. 3)(), Carlinge Wisberg (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Inkomstgrundad pension börjar med"Utskottet har" och slutar med "yrkande 4" bort haföljande lydelse:Kvinnor har lägre pension än män på grund av att deutför mer obetalt arbete men också har lägre lön änmän. För att uppnå samma utfall som i det nuvarandeATP-systemet måste kvinnor utöka sin andel av betaltarbete och dessutom se till att lönediskrimineringenberoende på kön försvinner. Ett pensionssystem kaninte kompensera för dessa strukturella skillnader,men hur ett pensionssystem konstrueras avgör om manhar för avsikt att försvaga eller förstärkaskillnaderna mellan könen. En pension baserad pålivsinkomsten innebär att ett manligtförvärvsmönster gynnas framför ett kvinnligt. Detreformerade pensionssystemet förstärker såledesskillnaderna mellan könen.Garantipensionens konstruktion innebär dessutom attdet för det stora flertalet kvinnor inte kommer attlöna sig att arbeta mer eller att försöka få högrelön. Konstruktionen innebär att standardtryggheten iprincip är borttagen för den som tjänar under 18 000kr.Ett förslag som slår direkt mot kvinnor är därtillatt endast de år som den försäkrade haft ATP-poängläggs till grund för beräkningen av folkpensionensbasbelopp. Av pensionsregistret framgår attkvinnorna har avsevärt fler år utan pensionspoäng änmännen.Det nya pensionssystemet har inte föregåtts av enjämställdhetsanalys. Mot bakgrund av det ovananförda bör hos regeringen begära att ensådan nu görs.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande kvinnors pensionsförmåneratt med bifall till motion 1998/99:Sf220 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,4. Studier (mom. 4)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Inkomstgrundad pension börjar med"Pensionsrätt för" och på slutar med "motion Sf237"bort ha följande lydelse:Enligt riktlinjerna för det nya pensionssystemetskall pensionsrätt för studier inte tillgodoräknasföre . Den som är född hade säkerligen det mesta av sina studier bakomsig. Det är därför inte rimligt att de skall saknamöjligheter att kompensera sig för den inkomst deförlorat vid studier. Nivån på pensionsrätten vidstudier är också viktig eftersom många, särskiltkvinnor, inte kan kompensera sitt inkomstbortfallunder studietiden med en motsvarande högre lön iframtiden. Utskottet vill påpeka att pensionsrättenvid värnpliktstjänstgöring ligger på en betydligthögre nivå.Riksdagen bör som sin mening ge regeringen dettatill känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande studieratt med bifall till motion 1998/99:Sf237 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,5. Finansiering (mom. 5)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Finansiering börjar med"Arbetsgivaravgifter betalas" och slutar med "år2001" bort ha följande lydelse:Den allmänna pensionsavgiften ärfördelningspolitiskt orättvis. Eftersom avgifteninte tas ut på pensionsgrundande inkomster över 7,5basbelopp innebär det en ren skattelättnad i dehögre inkomstlägena, jämfört med de lägre. Detfaktum att avgiften är avdragsgill inte bara bidrartill en felaktig fördelningsprofil utan innebärockså ett skattebortfall i kommunsektorn.Alternativa former för finansiering avpensionsreformen i stället för allmän pensionsavgiftbör diskuteras för att komma till rätta med bl.a.den felaktiga fördelningsprofilen. Alternativt kanman inom skattesystemets ram kompenserainkomsttagare för den allmänna pensionsavgiften.Finansiering genom avgifts- eller skatteuttag överdet s.k. taket skall också beaktas för att få enbättre fördelningsprofil. Detta bör ges regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande finansieringatt med bifall till motion 1998/99:Sf224 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,6. Finansiell stabilitet och finansiellinfasning (mom. 6)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Finansiell stabilitet och finansiellinfasning börjar med "I det" och slutar med "Sf217avstyrks" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening går det inte att tappa AP-fonderna på medel förrän den s.k. bromsen ärfärdigutredd och förhållandet mellanskattehöjningar, sänkta pensionsnivåer ochbuffertfond är klargjort. Med en stor buffertfondbli systemet mer robust och pensionerna för de storakullarna behöver inte sänkas eller skatterna intehöjas.Skulle vid ekonomiska problem i systemetvälja att sänka pensionsnivåerna uppstår ytterligareproblem med finansieringen eftersom alltfler dåkommer att bli beroende av garantipensionen som ärvärdeindexerad.Det anförda bör som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande finansiell stabilitet ochfinansiell infasningatt med bifall till motion 1998/99:Sf220 yrkande 5och med avslag på motion 1998/99:Sf217 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,7. Garantipension (mom. 7)och (båda v) anserdels att den del av utskottets yttrande som iavsnittet Garantipension börjar med"Garantipensionen är" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse:Beslutet om avtrappning av garantipensionen motänkepensionens ATP-del strider enligt utskottetsmening sannolikt mot artikel 119 i Romfördraget.Artikeln behandlar allt som härrör från arbetslivet,även pensioner. Det finns inga undantag för dessaprinciper för förmåner som röranställningsförhållanden inklusiveefterlevandepensioner, och utskottet konstaterar attATP-delen i änkepensionen är baserad på pensionintjänad under arbetslivet.