bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Utskottet konstate-rar att regeringen även understryker vikten av att utveckla marknadsekono-min i samarbetsländerna.Med avstyrkande av motion U204 (m) yrkande 9 anser utskottet att motionU204 (m) yrkandena 1, 2 och 5 är besvarad.I motion U210 (c) yrkande 18 framförs krav på att regeringen bör öka enga-gemanget i och att även fortsättningsvis bör ha di-plomatisk representation i landet.Utskottet menar att regeringen som ett led i förnyade Afrikastra-tegi beslutat om en ökad satsning på . I samband med detta avserregeringen söka utveckla nya former för samarbetet med Guinea-Bissau.Biståndet kommer fortsättningsvis att koncentreras till fredsfrämjande insat-ser, återuppbyggnad samt MR och demokrati. har också gett omfat-tande humanitärt stöd under inbördeskriget. Såsom motionärerna påpekar harstora delar av det bilaterala biståndet till inte uppfyllt kravenpå effektivitet. Minskningen av biståndsramen för skall sesmot bakgrund av de stora reservationer som finns samt att re-gionanslaget för erbjuder möjligheter till behovsprövad finansieringutanför landramen. Inom ramen för de höjda ambitionerna i öpp-nas en svensk ambassad i , , med ansvar för ävenGuinea-Bissau. Ambassaden i kommer då att omvandlas till ett sek-tionskontor för utvecklingssamarbete, vilket kommer att upprätthålla denbilaterala dialogen med och följa utvecklingen i landet. Ut-skottet gör bedömningen att denna diplomatiska närvaro är tillfyllest.Därmed anses motion U210 (c) yrkande 18 vara besvarad.AsienFram till 1997 uppvisade en rad länder i Öst- och en snabb eko-nomisk tillväxt, men den s.k. Asienkrisen har blottlagt stora befolknings-gruppers sårbarhet. I synnerhet i har många människor som nyli-gen lyckats ta sig ur fattigdomen åter hamnat under fattigdomsstrecket. Denekonomiska återhämtning som tagit fart vilar på en relativt svag grund. Deöst- och sydöstasiatiska ekonomierna har tagit de första stegen mot grund-läggande reformer men mycket återstår att göra.Regeringen lade fram en skrivelse till - Framtidmed . En svensk Asienstrategi inför 2000-talet. Skrivelsens huvudsyfteär att ange en inriktning för hur relationerna med länderna i kan bred-das och fördjupas. Asienstrategin slår fast att utvecklingssamarbetet utgör enbetydelsefull dimension av relationer med och bör så göraockså . Motiven är att huvuddelen av världens fattiga finns i Asi-en, möjligheterna att nå resultat i utvecklingssamarbetet är goda och attSverige har ett långsiktigt intresse av fördjupade relationer.De stora skillnaderna mellan de som samarbetarmed gör att det svenska biståndet utformas på olika sätt i olika länder inomramen för landstrategier som utgår från varje lands situation och behov. Isamarbetet med ligger tonvikten på fattigdomsbekämpning ochjämställdhet.Stöd till demokrati och skydd av de mänskliga rättigheterna har som regelalltid en framträdande roll, t.ex. i de nya landstrategierna för , Laosoch . Barnens och kvinnornas rättigheter uppmärksammas därvidsärskilt. En följd av krisen i regionen har varit ökat fokus på de sociala sektrerna, främst i Indonesien.Andelen av det bilaterala biståndet som går till har minskat under desenaste decennierna. Utvecklingssamarbetet i har i flertaletländer uppvisat ett högt resursutnyttjande och goda resultat. Förutsättningar-na för att uppfylla utvecklingssamarbetets övergripande mål har visat sigbättre i många länder i än i andra delar av världen.Sverige är en framträdande givare av humanitärt bistånd till . Viktigamottagare har varit nödlidande i ochNordkorea. I beslut om Asienstrategin finns ett tillkännagivandetill regeringen om religionsperspektivets betydelse i det framtida Asien-samarbetet. I enlighet med önskemål avser regeringen att kom-plettera arbetet med att utveckla Asienstrategin med förstärkt kunskapsin-hämtning om religionens betydelse och roll och hur detta kan förbättra Sve-riges partnerskap med Asien.Mellanöstern och NordafrikaRegeringen har tagit initiativ till utarbetandet av en integrerad strategi förframtida samarbetet med , inklusive och Nordafri-ka. Strategin skall presenteras och kommer bl.a. att innehållarekommendationer för det svenska utvecklingssamarbetet med Mellanösternoch . Detta har, /undantaget, liten omfattning,främst på grund av att länderna ligger på en relativt sett högre inkomstnivåän flertalet programländer. Huvuddelen av detta bistånd utgörs av u-krediter,bidrag till enskilda organisationer, tekniskt samarbete samt finansiering avinternationella kurser. Samarbetet omfattar , , , , , , , och . Det humanitära bistån-det till befolkningen i är omfattande.De övergripande målen för svenskt utvecklingssamarbete med Västban-ken/är att främja fredlig utveckling, att stärka fredsprocessen bl.a.genom stöd för social och ekonomisk utveckling samt att bidra till förutsätt-ningarna för att bygga upp en demokratisk palestinsk stat. Dessa grundvalarpräglar också det internationella stödet till den palestinsk-israeliska fredsprcessen.LatinamerikaDen politiska utvecklingen har i de flesta sydamerikanska länder varit positivdet senaste årtiondet. På flera håll är dock demokratin bräcklig och utsatt förbetydande påfrestningar till följd av bl.a. ökad illegal narkotikahandel, ökatvåld samt en kraftig ekonomisk recession.Det ekonomiska stödet kanaliseras främst genom multilaterala organ ochgenom enskilda organisationer. Endast en mindre del av det svenska utveck-lingssamarbetet med lämnas bilateralt. Däremot ökar detsvenska stödet till offentliga statliga demokratiska institutioner såsom justi-tieombudsmannaämbeten och till reformering av rättsväsendet.Det svenska utvecklingssamarbetet med (utom )styrs av en femårig regionstrategi. De övergripande må-len är att stödja fred och försoning, demokrati, mänskliga rättigheter, refor-mering av staten samt ekonomisk och social utveckling med inriktning påfattigdomsbekämpning. Regeringsbeslut rörande regionstrategin för detsvenska utvecklingssamarbetet med togs och angerinriktningen på samarbetet fram till december 2002.I regionstrategin betonas vikten av att utveckla nya former för ett bredaresamarbete till ömsesidig nytta. Vidare föreslås att man genom användande avolika instrument och samarbetsformer skall uppnå synergieffekter av samar-betet i regionen. Den kapacitet och kunskapsuppbyggnad som med svensktstöd byggts upp i ett land bör kunna utnyttjas i samarbete med ett tredje landom intresse finns.Efter orkanen i har gjort utfästelser på totalt1,fram för insatser i samband med återupp-byggnaden. hölls ett internationellt givarmöte i förländerna i , och ett långsiktigt stöd för regionens återupp-byggnad, hållbar utveckling och fördjupad demokrati utlovades av det inter-nationella samfundet.EuropaEn demokratisk och socialt och ekonomiskt stabil utveckling i sydöstra förutsätter ett mycket stort och långvarigt engagemang från omvärldenssida. Det viktigaste uttrycket härför är det fortsatta arbetet inom den s.k.stabilitetspakten för sydöstra som inletts. Det internationellasamfundets insatser i västra har främst fokuserats på . Inom ramen för ett övergripande regionalt synsätt har samtidigtinsatser av en långsiktig karaktär gjorts även i de övriga länderna i regionen.EU har härvid varit största enskilda bidragsgivare.Utvecklingen i FRJ/Kosovo har ställt hela det internationella givarsamfun-det inför mycket stora utmaningar. Inte bara behovet av stöd och bistånd tillBosnien-Hercegovina, , och utan också stödettill länder i närområdet såsom och måste bli föremål föröversyn.MotionernaLänder och regioner:ÖsttimorFolkpartiet anför i kommittémotion 1999/2000:U644 (fp) yrkande 5 att Sve-rige bör stödja det nya självständiga . Efter folkomröstningen den 30augusti , i vilken en överväldigande majoritet röstade för självständighet,krävs ett fast agerande av omvärlden för att skall godkänna re-sultatet. och EU bör också inleda ett omfattande bistånds- och åter-uppbyggnadsarbete till det självständiga Östtimor.FilippinernaI kommittémotion 1999/2000:U652 (v) yrkande 2 lyfter framsituationen på den filippinska ön som plågas av strider mellangerilla och regeringstrupper. Motionärerna menar att regeringen i intetar ansvar för de tiotusentals flyktingarna. I stället för att stödja UNDP:sprojekt menar motionärerna att det svenska stödet bör gå till de frivilligorga-nisationer som arbetar med att hjälpa flyktingarna.CubaFolkpartiet liberalerna anför i kommittémotion 1999/2000:U618 (fp) yrkande4 att bilateralt samarbete med den kubanska regimen ger fel signaler ochanser därför att det inte skall förekomma. Bistånd till de demokratiskt sinna-de krafterna i bör förmedlas via enskilda organisationer.KurdistanSedan har den kurdiska befolkningen i norra /irakiska Kur-distan erhållit ett omfattande stöd av FN. I flerpartimotionen 1999/2000:U207 (v och c) krävs att den i FN skall verka för attFAO:s livsmedelsbistånd omvandlas till ett effektivt bistånd som leder till attdet kurdiska jordbruket återuppbyggs, blir starkt och konkurrenskraftig.BalkanI kommittémotion 1999/2000:U646 (fp) förutser att såväl EUsom Nato kommer att vara engagerade politiskt ochresursmässigt i . Det är viktigt att insatserna fullföljs med den uthål-lighet som krävs för att medverka till en varaktig utveckling mot fred ochdemokrati på hela . Motionärerna lyfter i yrkande 12 fram den svåraekonomiska situationen i . Det är nu viktigt att omvärlden genomlångsiktigt stöd även till uttrycker uppskattning över den beredvil-lighet som stora delar av det albanska folket visade när de, trots begränsaderesurser, tog emot hundratusentals flyktingar från Kosovo. Likaså drabbadesMakedonien hårt av flyktingvågen från Kosovo. Flyktingmassornas närvaroskapade spänningar mellan olika befolkningsgrupper i det etniskt mer hete-rogena . Vidare inskränkte FN-sanktionerna mot Jugoslavienlandets utrikeshandel. bör därför inom EU verka för att Makedonieninte kommer i skymundan i det internationella bistånds- och stabilitetssamar-betet på , anför motionärerna i yrkande 13.I kommittémotion 1999/2000:U636 (kd) yrkande 2 lyfter Kristdemokraternafram den stora materiella förstörelsen i Kosovo. av bebyggelsen beräk-nas vara obeboelig. Motionärerna menar att återuppbyggnadsprocessen bördrivas på och hemställer att regeringen agerar för att påskynda EU:s utlovadeinsatser i Kosovo. I yrkande 6 pekar motionärerna på att det i Kosovo finnsett stort antal lokala frivilligorganisationer som kan spela en viktig roll förupprättandet av ett fungerande civilt samhälle och en fungerande demokrati.Sverige bör, både inom ramen för EU:s hjälpinsatser och genom det bilate-rala biståndet, verka för att en större andel av biståndsmedlen kanaliseras vialokala civila organisationer i , menar motionärerna.I 1999/2000:U646 (fp) yrkande 8 framhålls att i Monte-negro genomfört vissa politiska och ekonomiska reformer, vilka fått till följdatt motsättningarna till regimen i skärpts. och EU bör inten-sifiera samarbetet med för att stödja fortsatta politiska och eko-nomiska reformer, anser motionärerna.Utskottets övervägandenÖsttimorUtskottet konstaterar att utvecklingen för att stödja väg mot själv-ständigheten gick in i en ny fas i och med folkomröstningen . Enövergångsperiod har inletts under FN:s beskydd. Våldet föreoch efter valet har åsamkat stor materiell förstörelse och kostatmånga människoliv. behöver nu omvärldens stöd i olika former -humanitärt och återuppbyggnadsbistånd samt även för att bygga upp civilastrukturer och förvaltning. har förklarat sig bereatt stödja självständighet och har även verkat för att EU skallengagera sig med ett substantiellt bistånd till Östtimor.Efter folkomröstningen har regeringen gett ett humanitärt bistånd uppgå-ende till , beslutat att ställa svenska civilpoliser tiFN:s förfogande i samt inlett beredning av stöd genom FN-systemet och frivilliga organisationer. Regeringen har också beredskap förmer långsiktigt stöd till det östtimoresiska nationsbygget. FN kommer attleda det arbetet när situationen har stabiliserats. Det är ett omfattande arbetsom förestår - både humanitärt arbete och återuppbyggnadsbistånd. Stödkommer också att behövas för att bygga upp civila strukturer som möjliggörinrättandet av en östtimoresisk stat. En författning skall skapas, en civilförvaltning byggas upp och försvar och rättsväsende skall utformas.Utskottet ställer sig bakom regeringens aktiva engagemang för ett självstän-digt och anser att motion U644 (fp) yrkande 5 är besvarad med vadutskottet anfört.FilippinernaDen fredsprocess som inleddes i Mindanao genom en överenskommelse1996 mellan regeringen och den största muslimska gruppen MNLF har inteframskridit som förutsett. En utvärdering som UNDP gjort om FN:sroll har pekat på en rad problem, men man har även framhållit att UNDPgenom sitt Mindanao-projekt - som stötts av - också spelat en viktigroll genom sina förtroendeskapande åtgärder. UNDP har genom sitt arbeteförsökt att bidra till att skapa långsiktiga förutsättningar för en hållbar fregenom återintegrering av f.d. MNLF-milis i det civila samhället. Läget i dekonfliktdrabbade delarna av Mindanao påverkas också av att regeringen ännuinte träffat ett fredsavtal med den mindre och mer militanta muslimska grup-pen MILF. Bristen på snabba framsteg i fredsprocessen har stundom lett tillskärmyttslingar som skapat tillfälliga internflyktingproblem. Eftersom FN ären av de få organisationer som kan upprätthålla relationer med samtligaparter i konflikten har UNDP en viktig roll att spela.Sverige ger stöd till UNDP:s arbete och till svenska frivilligorganisationerverksamma i , vilka har uppmuntrats att utöka sin verksamhetbl.a. Det bör understrykas att utskottet är väl medvetetom de svårigheter och problem som arbetet med förtroendeskapande åtgärderinnebär, inte minst i den situation som existerar på Mindanao.Utskottet finner att det finns skäl att fortsätta stödja UNDP:s verksamhet påMindanao, vilket inte utesluter stöd i andra former. Med vad ovan anförtsavstyrks motion U652 (v) yrkande 2.CubaUtskottet har i tidigare betänkanden, senast i bet. 1998/99:UU2 Internatio-nellt bistånd, tagit ställning till frågan om svenskt bistånd till . Utskotställde sig då bakom regeringens inriktning av det begränsade biståndet tillCuba, vilket syftar till större öppenhet, respekt för de mänskliga rättigheternoch förståelse för demokratiska värderingar. Biståndet administreras av Sida,som bl.a. finansierar kurs- och stipendieverksamhet och svenska enskildaorganisationers aktiviteter i . Det kubanska samhällets struktur, medbl.a. få enskilda organisationer och en stark myndighetssfär, innebär attutbildning och erfarenhetsutbyte bör omfatta även kubaner verksamma inommyndigheter och statliga företag.Utskottet anser att , genom sitt agerande i EU och inom ramen förunionens gemensamma ståndpunkt gentemot som antogs 1996, arbetarför att stödja i landets utvecklingsansträngningar. En demokratiskutveckling i främjas inte genom isolering. Program som ger stöd tillökad kontakt och kunskapsutbyte med demokratiska länder som ärett sätt att långsiktigt stödja en demokratisering i Cuba.Enligt ett regeringsbeslut bör det finnas möjligheter förSverige att bidra till att skapa förutsättningar för ekonomisk och politisksystemöppning som främjar demokratiska reformer och mänskliga rättigheteri . Utöver det samarbete som äger rum till följd av ovanstående rege-ringsbeslut har också humanitärt bistånd lämnats via FN. bidrar ävenvia EU:s humanitära organ ECHO till ett omfattande humanitärt program iCuba.Med det anförda avstyrks motion U618 (fp) yrkande 4.KurdistanDet internationella stödet till norra har två komponenter - dels gäller deden av FN-organisationer administrerade andelen av det humanitära undan-taget från ekonomiska sanktioner mot , den s.k. oil for food-mekanismen,dels ges humanitärt bistånd till norra av enskilda organisationer och FN-organisationer. I norra administreras "oil for food" av FN. Flera FN-organ finns på plats; bl.a. har WFP hand om livsmedelsdistributionen ochFAO ansvarar för jordbruksinsatser.Norra har goda förutsättningar för jordbruk. Utskottet konstaterar attdet är riktigt att de livsmedelsinsatser som görs inom ramen för "oil for food"delvis har gjort det inhemska jordbruket olönsamt. Dessa problem beror dockockså på den generellt låga köpkraften. Det vore därför önskvärt att "oil forfood" innehöll en del som kan användas för lokala uppköp av livsmedel.Sverige har verkat i denna riktning och fortsätter dessa och andra ansträng-ningar att förbättra rådande humanitära undantag av sanktionerna mot Irak.Med vad ovan anförts anses motion U207 (v och c) vara besvarad.BalkanMotion U646 (fp) yrkandena 12 och 13 ägnas åt och ,som bägge bar stora kostnader i samband med Kosovokrisen. till-hör fattigaste länder och gjorde stora uppoffringar för att ta emot dekosovoalbanska flyktingarna. är landet i stort behov av långsiktigtbistånd. Regeringen redovisar i budgetpropositionen ett regionalt synsätt förde svenska biståndsinsatserna på västra . De svenska insatserna ivästra har breddats väsentligt till att i högre grad omfattaandra länder i regionen än . Utvecklingsbiståndet tillAlbanien, som har ökat markant , har inriktatspå institutionsuppbyggnad. Nya insatser planeras inom hälsosektorn ochlokal självförvaltning, och beredskap finns för ytterligare utvidgning avbiståndet till Albanien.Även betalade ett högt pris under Kosovokrisen. Breddningenav det svenska biståndet till västra omfattar också . I dagbestår det svenska biståndet huvudsakligen av stöd för demokrati, mänskligarättigheter och oberoende media. Nya insatser planeras för att stärka statsför-valtningen och främja relationerna mellan olika etniska grupper. Både Ma-kedonien och har sedan Kosovokrisens utbrott mottagit omfattandehumanitärt bistånd från bl.a. EU.Motion U646 (fp) yrkandena 12 och 13 är därmed besvarad.Motion U636 (kd) yrkandena 2 och 6 ägnas åt Kosovo. Utskottet kan där-vidlag konstatera att behoven av stöd för återuppbyggnad är utomordentligtstora. Det internationella samfundet har gjort omfattande utfästelser för åter-uppbyggnaden, och EU svara ensamt för ochytterligare är avsatta . Det stora antalet bistånaktörer i Kosovo har dock skapat vissa samordningsproblem, vilket försvåratoch försenat återuppbyggnadsarbetet . Över 250 enskilda organi-sationer finns på plats. som enskilda organisationer har en viktigroll att spela för att stärka uppbyggnaden av det civila samhället, förefallerdet i nuvarande situation inte lämpligt att kraftigt höja stödet via enskildaorganisationer. har inom EU agerat för att påskynda återuppbygg-nadsarbetet i Kosovo och även bidragit till att underlätta situationen, bl.a.genom att tillhandahåller transportkapacitet till andra giva-re.Med avstyrkande av motion U636 (kd) yrkande 6 anses motion U636 (kd)yrkande 2 besvarad.Utskottet instämmer med motionärerna bakom U646 (fp) yrkande 8 att led-ningen i är värd stöd i sitt politiska och ekonomiska reformar-bete. Inom EU har stött förslag om utökade och formella kontaktermed , och särskilda möten med den montenegrinska ledningenhar hållits. Där så har varit möjligt har EU sökt undanta frånsanktionerna mot . har inom EUverkat för att oljesanktionerna och flygembargot mot skall hävasnär det gäller Montenegro.Utskottet ställer sig bakom den politik som regeringen redovisat rörandeMontenegro och anser motion U646 (fp) yrkande 8 var besvarad med vadutskottet anfört.ÖvrigtFrån anslagsposten A 1.3 Övrigt finansieras gäststipendie- och utbytesverk-samhet genom , stöd till vissa organisationer, utrednings-verksamhet, i samt kapitaltillskott till Swed-fund International AB.Fördelning under anslagsposten ÖvrigtTusental kronorBudget1999Beräknat20001 Gäststipendie- och ut-bytesverksamhet genomSvenska institutet11 00011 0002 Utredningar m.m.018 0003 Övriga insatser3 46139 3044 iAlexandria10 00010 000Summa24 46178 304Svenska institutetVerksamheten omfattar gäststipendieprogram för långtidsstipendier ochperson- och erfarenhetsutbyte för sökande från vissa utvecklingsländer samtpersonal- och administrationskostnader i samband med mottagande av FN-stipendiater i Sverige.UtredningarFrån delposten finansieras utredningar, seminarier, konferenser, informationm.m. Under delposten finansieras också den expertgrupp för studier i ut-vecklingsfrågor (EGDI) som regeringen tillsatte . EGDI:suppgift är att analysera prioriterade frågeställningar inom det internationellautvecklingssamarbetet. Kostnaderna för rapporten om en svensk Asienstrate-gi har belastat delposten liksom kostnaderna för den av regeringen aviseradeutredningen av utvecklingssamarbete inför 2000-talet.Svenska institutet i AlexandriaBeslut om att inrätta ett svenskt institut i fattades 1998. Institutskall, inom ramen för målen för internationellt utvecklingssamarbete, utgöraen mötesplats för att främja ökande kontakter mellan å ena sidan ochövriga länder i och å andra sidan länder i och Nordafri-ka genom aktiviteter som konferenser, seminarier, föreläsningar och publi-kationer samt stöd till forskning och stipendier.SwedfundSwedfund International AB bidrar till utveckling av bärkraftiga företag i och länder i genom riskkapitalsatsningar iform av aktier eller lån, främst i samverkan med svenskt näringsliv i s.k.joint . har också i växande grad gått in iriskkapital- och investeringsfonder, särskilt i söder om . Verk-samheten 1998 uppvisade ett positivt rörelseresultat. Projektintäkternas andelav projektkostnaderna ökade från i moderbolaget men minska-de från för koncernen som helhet.Övriga insatserDet svenska bidraget till den nordiska samfinansierade verksamheten vidNordiska finansieras från delposten liksom bidrag till Stiftelsen om ekonomiska förpliktelserFör föreslår regeringen (yrkande 2) att för verksamhet inomreservationsanslaget A 1 Biståndsverksamhet göra utfästelseroch åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter efterår 2000 om högst 37 (avsnitt 3.6 Anslag A 1 Biståndsverk-samhet, Bemyndigande om ekonomiska förpliktelser).Inom anslaget A1 Biståndsverksamhet finns två olika beräkningsgrunderför bemyndiganderamen, dels för det multilaterala utvecklingssamarbetet,dels för det bilaterala. Inom det multilaterala utvecklingssamarbetet föreslåsregeringen få ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjor-da, utestående utfästelser uppgår till högst för ienlighet med följande tabell:Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser inom det multilaterala utveck-lingssamarbetetMiljoner kronor1998utfall1999pro-gnos2000beräk-nat2001beräk-nat2002 -beräk-natUtestående förpliktelser vidårets början6 2956 7269 169--Nya förpliktelser1 9203 5641 654--Infriade förpliktelser*-1 489-1 121-2 437-1 977-6 409Utestående förpliktelser vidårets slut6 7269 1698 386--Erhållen/föreslagen bemyndi-ganderam6 7269 1698 386--* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.Inom det bilaterala utvecklingssamarbetet har bemyndigat rege-ringen att ikläda staten förpliktelser som tillsammans med tidigare gjorda,utestående utfästelser motsvarar högst fem gånger landramen på årsbasis fördet landramsfinansierade samarbetet med programländer för vilka regeringenfastställt landstrategier eller motsvarande. För övriga landprogram och andraverksamheter får utfästelseramen uppgå till högst medels-tilldelning för .