bet · GM01SoU9 · 1999-02-18 00:00:00 — Utskottet anser detviktigt att regeringen noga följer utvecklingen avde kommunala kostnaderna för socialbidragen. Somtidigare nämnts har regeringen för avsikt atttillkalla en ny utredning som bl.a. skall granskaoch ytterligare belysa finansiering,i synnerhet frågan om det är möjligt att genomförändringar i lagstiftning och andra centraltfastställda regelverk tillskapa ett utrymme föromprioriteringar inom ramen för de resurser somanslås till . Motionen - - - fårdärmed i allt väsentligt anses tillgodosedd ochavstyrks.Arbetsmarknadsutskottet har behandlatproposition /98:165 Utveckling och rättvisa - enpolitik för storstaden (bet.1998/99:AU2). I propositionen föreslogs bl.a. tvåmål för storstadspolitiken. Utskottet tillstyrkteatt det första av de båda målen bör vara att gestorstadsregionerna goda förutsättningar förlångsiktigt hållbar tillväxt, varigenomstorstadspolitiken bör kunna bidra till att nyaarbetstillfällen skapas såväl inomstorstadsregionerna som i övriga delar av landet.Vad gäller det andra målet ansåg utskottet attregeringens förslag borde förtydligas och formulerasenligt följande: att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen i storstadsregionernaoch att verka för jämlika och jämställdalevnadsvillkor för storstädernas invånare. Somkonkret målsättning för detta andra mål nämndes ipropositionen bl.a. att sysselsättningsgraden börhöjas i de socialt utsatta bostadsområdena samt attsocialbidragsberoendet bör minskas. Enligtpropositionen skall en storstadsdelegationtillsättas med uppgift att utveckla och samordna dennationella storstadspolitiken.Riksdagen godkände regeringens förslag till mål ochinriktning för storstadspolitiken, med den ändringsom utskottet föreslagit (rskr. 1998/99:34).Storstadsdelegationen inrättades genom ettregeringsbeslut . Delegationenbestår av statssekreterare från sju olikadepartement och kommer att ledas avKulturdepartementets statssekreterare med ansvar förstorstadsfrågor. Ett storstadskansli har inrättatsinom och en interdepartementaltjänstemannagrupp kommer att knytas tilldelegationen. kommer också enförhandlare att utses för varje storstadsregion ochett antal referensgrupper på regional nivå ochmyndighetsnivå att inrättas.Den 1 januari 1998 infördes en s.k.utvecklingsgaranti för ungdomar (prop. 1997/98:1utg.omr. 14, bet. 1997/98:AU1, rskr.1997/98:125-127). Syftet är att öka ungdomarsmöjlighet att ta sig in på den reguljäraarbetsmarknaden och därmed minska risken att hamna ilångvarig arbetslöshet och i långvarigtsocialbidragsberoende. Enligt budgetpropositionenför (utg.omr. 9 avsnitt 5.3.4) väntas deallra flesta av landets kommuner ansluta sig tillutvecklingsgarantin. De åtar sig därmed enskyldighet att erbjuda ungdomar mellan ,som står till arbetsmarknadens förfogande, enaktiverande och utvecklande insats på heltid.Ungdomar som är berättigade till socialbidrag får enkommunalt finansierad utvecklingsersättningmotsvarande minst socialbidragsnivån.Socialtjänstutredningen har i uppgift att analyseraoch lämna förslag som bl.a. berör sambandet mellansocialbidraget och övriga transfereringssystem,lagens konstruktion och struktur, socialtjänstensfinansiering, uppgift att främstbistå vid tillfälliga sociala eller ekonomiskaproblem samt formerna för tillsynen översocialtjänsten (dir. 1997:109). Utredningen skalläven lämna förslag på hur den ekonomiska trygghetenför vissa äldre invandrare skall utformas (dir.1998:70). Uppdraget skall redovisas senast den 31maj 1999.Utredningen har tillsammans medDemokratiutredningen givit ut en bok, Påmarginalen (SOU 1998:161), där personer som behöverstöd av individ- och familjeomsorgintervjuas.Utskottets bedömningNär det gäller målen och de grundläggandeprinciperna för vidhåller utskottetsin inställning såsom den redovisats i betänkande1996/97:SoU18. Utskottet konstaterar vidare attSocialtjänstutredningen skall se över behovet av attanpassa socialtjänstlagen efter de nyaförutsättningarna på arbetsmarknaden och lämnaförslag som får verksamhet attbättre överensstämma med den avsedda funktionen attfrämst stödja enskilda med tillfälliga sociala ochekonomiska problem. har godkäntregeringens förslag till en nationellstorstadspolitik som har till syfte att geförutsättningar för tillväxt och motverkasegregation i storstadsregionerna. Viktiga delar iutvecklingen mot jämlika levnadsvillkor är att ökasysselsättningsgraden och minskasocialbidragsberoendet i de socialt utsattabostadsområdena. Utskottet avstyrker med det sagdamotionerna So223 (m) yrkandena 1-4 samt A802 (m)yrkande 10.Enligt portalparagrafen i socialtjänstlagen skallsocialtjänsten under hänsynstagande till människansansvar för sin och andras sociala situation inriktaspå att frigöra och utveckla enskildas och gruppersegna resurser. skall således intesyfta till att ta över den enskildes ansvar.Föräldrarna har huvudansvaret för att barn får engod och trygg uppväxt medan samhällets uppgift äratt, om det behövs, stödja och kompletteraföräldrarna. Utskottet delar inte den uppfattningsom kommer till uttryck i motion So228 (m) yrkande 3om att samhället försvårar för föräldrar att ge sinabarn kärlek, omtanke, stöd och ledning. Motionenavstyrks.En uppgift för är attöverväga hur en balans kan uppnås mellan denambitionsnivå som socialtjänstlagen anger ochkommunsektorns ekonomiska resurser. I uppdragetingår också att analysera eventuella behov av attförändra principerna för socialtjänstensfinansiering. Enligt utskottets mening är motionSo277 (v) yrkande 3 delvis tillgodosedd.Motionsyrkandet avstyrks därför.Ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagenMotionernaI motion So223 av m.fl. (m) begärsett tillkännagivande om vad i motionen anförts omriksnormen för socialbidrag (yrkande 5). Enligtmotionärernas mening bör nivån på det ekonomiskabiståndet bestämmas av varje kommun och inte genomen riksnorm. stödinsatser skall utgåfrån en helhetssyn där det ekonomiska biståndetendast utgör en del. Motionärerna anser att det meden riksnorm föreligger en uppenbar risk att det gårslentrian i bedömningen av det ekonomiska biståndetoch att detta inte prövas mot andra åtgärder som kanvara lämpliga. Vidare anser motionärerna att det ärviktigt att det lokala löneläget och kostnadsbildenkan beaktas när bidragsnivåerna skall fastställas. Igrunden handlar det mycket om tilltron till denkommunala självstyrelsen. Det är rimligt att de somfinansierar en utgift också är de som bestämmernivån på densamma, anförs det. Motionärerna yrkaräven att hos regeringen begär förslag somgör det möjligt för kommunerna att ersätta korttidasocialbidrag med lån (yrkande 7). Enligtmotionärerna borde kommunerna kunna låna ut pengartill personer som mer tillfälligt hamnat i ekonomiskknipa men som däremellan har normalainkomstmöjligheter. Hjälp i form av lån skulle gesunder den och upp till ett bestämtmaxbelopp. Därefter skulle socialbidrag kunnautbetalas.I motion So277 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppgift att se över besvärsrätten enligt vad imotionen anförts om utökad besvärsrätt för biståndenligt socialtjänstlagen (yrkande 1 delvis).Motionärerna anser att fler poster bör ingå i dets.k. försörjningsstödet för att därmed kunnaöverklagas genom förvaltningsbesvär, nämligenkostnader för möbler, husgeråd, TV m.m. samtkostnader för tandvård, psykologisk behandling ochpsykoterapi. Tandvårdsförsäkringen har enligtmotionärerna urholkats på ett sådant sätt att detmånga gånger är svårt för en person som uppbärsocialbidrag att betala sin tandvård. Dessutom kansvåra gränsdragningsproblem uppstå vid bedömningenav vad som skall anses som akut tandvård.Psykologisk behandling och psykoterapi kan enligtmotionärerna öppna för en fullständig rehabiliteringoch bör i likhet med annan läkarvård omfattas avförsörjningsstödet.I motion So404 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändringi socialtjänstlagen. Motionärerna anser att ideellaskadestånd som utdömts för sveda och värk och förpsykiskt lidande inte skall reducera möjlighetentill ekonomiskt bistånd.I motion So292 av () begärs etttillkännagivande till regeringen om attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att utformarekommendationer till kommunerna angående regler förextraarbetande ungdomar till socialbidragstagandeföräldrar. fick sommararbetandeungdomar i kommun knappt behålla något av sininkomst eftersom lönen räknades av mot familjenssocialbidrag. Motionären anför att de regler somgäller för tillfälliga arbeten som exempelvissommarjobb måste utformas på ett sådant sätt att detlönar sig för unga människor att arbeta även omderas föräldrar uppbär socialbidrag.Fem motioner handlar om kraven för bistånd i 6 c-e§§ socialtjänstlagen.I motion So277 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppdrag att utreda borttagandet av arbetsplikten ursocialtjänstlagen (yrkande 4). Motionärerna ärkritiska till att försörjningsstödet kan villkorasoch anser att detta strider mot socialtjänstlagensportalparagraf om respekt för individenssjälvbestämmande och integritet. Det är enligtmotionärerna viktigt att socialbidragen behållersitt ursprungliga syfte att vara ett tillfälligtekonomiskt stöd.I motion A291 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändringav socialtjänstlagen så att socialbidrag ocharbetslöshetsunderstöd inte skall kunna villkoras avdeltagande i praktik eller kompetenshöjandeverksamhet (yrkande 1).I motion So373 av m.fl. (mp) begärsett tillkännagivande om villkorade socialbidrag förungdomar (yrkande 2). Enligt motionärerna innebärbestämmelserna om villkorade socialbidrag attungdomar tvingas att sälja kakor på bilparkeringaroch plocka skräp i vägkanten. Motionärerna ärkritiska till att ungdomar utsätts för dennasärbehandling och anser att socialbidrag inte skallvillkoras för någon alls.I motion Ub453 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring av 6 c §socialtjänstlagen att studerande inte omfattas avkravet på att delta i anvisad praktik (yrkande 18).Eftersom studenter har sina studier att återvändatill torde behovet av aktiveringsåtgärder för dessaungdomar vara begränsat, anförs det i motionen.I motion So223 (m) yrkas att hosregeringen begär förslag om villkorat bistånd(yrkande 6). Motionärerna anser att kommunerna börkunna villkora ekonomiskt bistånd även i andra fallän de som omfattas av lagändringen våren 1997.Villkoret bör kunna avse fler sorters aktiviteteroch tillämpas beträffande alla som sökersocialbidrag.Fem motioner berör barnfamiljernas ekonomiskasituation.I motion So380 av m.fl. (v) begärsatt regeringen skall ges till känna vad i motionenanförts om vikten av att de aviserade höjningarna avbarnbidraget kommer alla barn till del (yrkande 4).Motionärerna påpekar att för de familjer som uppbärsocialbidrag kommer en höjning av barnbidragetenbart att leda till att socialbidragen sänks imotsvarande mån. Motionärerna anser att regeringen ikommande budgetarbete skall vidta åtgärder för attförhindra detta.Liknande åsikter framförs i motion So282 av MarieEngström m.fl. (v), vari hemställs om etttillkännagivande till regeringen om att en översynbör göras av gällande biståndsregler i syfte attskapa bättre ekonomiska förutsättningar förbarnfamiljer med låga inkomster.Även i motion So362 av och (s) uppmärksammas att barnfamiljer somuppbär ekonomiskt bistånd inte märker av en höjningav barnbidraget. Motionärerna yrkar att riksdagenhos regeringen begär en utredning omlåginkomsttagares och barnfamiljerslevnadssituation.I motion So378 av och () begärs ett tillkännagivande om vad i motionenanförts om kommunala projekt och utvecklingsinsatserför att stödja ensamstående föräldrar med anledningav kommunernas skyldigheter att efterlevabarnkonventionen (yrkande 2). Motionärerna påpekaratt ensamföräldrar har väsentligt lägre inkomster änsamboende föräldrahushåll. Ansträngd ekonomi medpsykisk press och känsla av otillräcklighet kanpåverka barnen, vilket står i strid motbarnkonventionens intentioner. Enligt motionärernamåste situationen för barn som lever medensamstående föräldrar och barn i invandrarfamiljerföljas noga. I motionen begärs vidare etttillkännagivande om att det som förebyggande insatsbör initieras gruppverksamheter för unga,lågutbildade och arbetslösa mödrar för attåteruppbygga deras självförtroende samt att det börutarbetas individuella framtidsplaner där studie-och yrkesinriktning ingår (yrkande 4). Mångaensamstående föräldrar har behov av socialakontakter för ömsesidigt stöd och utbyte avgemensamma erfarenheter, anförs det i motionen.I motion So298 av () begärs etttillkännagivande om vad i motionen anförts omtransfereringar relaterade till civilstånd. Enligtmotionären lockas allt fler familjer att bytacivilstånd, från gift till ensamstående ochfrånskild, eftersom detta kan medföra mycket högrebidrag. Å andra sidan underkänns många äktenskapbland familjer med invandrarbakgrund som ingåtts ienlighet med hemlandets bestämmelser. Familjer kandå anses antingen som sammanboende med gemensammabarn eller som t.ex. en ensamstående mamma med barnsom har hushållsgemenskap med en utomstående man.Enligt motionären har definitionsproblemen när detgäller civilstånd ekonomiska effekter ävenbeträffande kommunbidragen. I t.ex.tilldelas vissa stadsdelsnämnder högre kommunbidrageftersom det där finns många hushåll medensamstående vuxna med barn. I själva verket bestårmånga av dessa hushåll av två vuxna som är gifta påett icke-svenskt sätt. Motionären önskar en översiktav de olika transfereringarna till hushållenrelaterade till civilstånd.I två motioner begärs en utvärdering av de nyligengenomförda ändringarna i socialtjänstlagen rörandeekonomiskt bistånd.I motion So207 av de ()begärs ett tillkännagivande om att regeringen skallfölja effekterna av ändringarna i 6 §socialtjänstlagen. Enligt motionären är detangeläget att följa utvecklingen av lagändringarnarörande ekonomiskt bistånd. Det vore t.ex.oacceptabelt om en funktionshindrad person vägrastillfälligt bistånd med hänvisning till att han kansälja sin handikappanpassade bil.I motion So277 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen hos regeringen begär attSocialtjänstutredningen genom tilläggsdirektiv får iuppdrag att utvärdera hur de senaste ändringarna isocialtjänstlagen påverkat kommunerna när det gällerbiståndsbedömningen (yrkande 6). Utredningen börundersöka huruvida lagändringarna medfört ett mernegativt bemötande och fler avslagsbeslut äntidigare.Bakgrund och tidigare behandlingDen trädde nya bestämmelser isocialtjänstlagen, bl.a. om ekonomiskt bistånd, ikraft. Rätten till s.k. försörjningsstöd preciserasi 6 b § socialtjänstlagen. Försörjningsstödet delasupp i en schabloniserad del som beräknas enligt enför hela riket gällande riksnorm samt i en del somavser rätt till ersättning för skäliga kostnader förett antal andra behovsposter. Nivån på denschabloniserade delen av försörjningsstödetfastställs av regeringen. Riksnormen skall täckahushållens normala kostnader för livsmedel, kläderoch skor, lek och fritid, förbrukningsvaror, hälsaoch hygien samt dagstidning, telefon och TV-avgift.Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl,skall socialnämnden dock beräkna kostnaderna till enhögre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fallberäkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finnssärskilda skäl för detta. I försörjningsstödet, menutanför riksnormen, ingår vidare skäliga kostnaderför boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring,läkarvård, akut tandvård, glasögon samt medlemskap ifackförening och arbetslöshetskassa. Beslut omförsörjningsstöd kan enligt 73 § socialtjänstlagenöverklagas genom förvaltningsbesvär.Socialnämnden har enligt § socialtjänstlagenmöjlighet att utge annat ekonomiskt bistånd änförsörjningsstöd. Det kan t.ex. gälla kostnader förflyttning, möbler, husgeråd, skuldsanering, meromfattande tandvårds-behandling samt rekreations-och semesterresor. Överklagande av beslut om annatekonomiskt bistånd än försörjningsstöd får ske genomkommunal-besvär, dvs. enligt den ordning som angesför laglighetsprövning i 10 kap. kommunallagen(1991:900). Domstolen kan då under vissaförutsättningar upphäva ett överklagat beslut meninte sätta något annat beslut i det överklagadebeslutets ställe.I 6 c-e §§ socialtjänstlagen finns bestämmelser omatt socialnämnden har möjlighet att ställa krav påvissa personer som uppbär försörjningsstöd att deltai praktik eller annan kompetenshöjande verksamhetsom utvecklar den enskildes möjligheter att iframtiden försörja sig själv. Bestämmelserna avserpersoner som inte har fyllt , personer som harfyllt men som av särskilda skäl är i behov avkompetenshöjande insatser samt studerande som följeren utbildning som finansieras med t.ex. studiemedeloch som behöver försörjningsstöd understudieuppehåll.I betänkande 1996/97:SoU18 behandlade utskottetregeringens förslag om försörjningsstöd jämtemotioner om riksnormen, om vilka poster som bör ingåi försörjningsstödet och om kraven förförsörjningsstöd i 6 c-e §§ (s. 24 f.). Utskottettillstyrkte förslagen i propositionen och avstyrktemotionerna. I likhet med regeringen ansåg utskottetatt det fanns behov av en mer preciseradsocialbidragsnorm. Utskottet fann det angeläget attdet råder överensstämmelse mellan kommunerna vadgäller socialbidragsnormernas konstruktion ochinnehåll. För den enskilde är det också av storbetydelse att det finns klara riktlinjer för vilkalevnadskostnader som skall täckas genom biståndet.Utskottet ställde sig bakom förslaget om attförsörjningsstödet skulle delas upp i enschabloniserad del och i en rätt till ersättning förskäliga kostnader för ett antal andra behovsposter.Utskottet hade inget att invända mot de behovspostersom föreslogs ingå i den schabloniserade delen avförsörjningsstödet. Utskottet ansåg det angelägetatt nivån på det ekonomiska stödet till försörjninginte varierar alltför mycket mellan kommunerna. Denenskilde bör tillförsäkras en rätt till ettgrundstöd för sin försörjning i de fall han intesjälv kan tillgodose sina behov eller få demtillgodosedda på annat sätt. Utskottet ställde sigdärför bakom förslaget i propositionen om att denschabloniserade delen av försörjningsstödet bordeberäknas enligt en för hela riket gällande riksnorm.En riksnorm innebär en begränsning av kommunernasinflytande över socialbidragens nivå och innehåll.Utskottet ansåg dock att staten måste ha ett ansvarför att den enskilde garanteras en miniminivå för demest grundläggande behoven. Utskottet hade inget attinvända mot att kommunen skulle få möjlighet attenligt § socialtjänstlagen utge annat ekonomisktstöd än försörjningsstöd. Utskottet ansåg attutrymme måste skapas för lokala bedömningar och attkommunerna i varje enskilt fall skulle få bestämmaom bistånd skall utgå. Utskottet konstaterade attbeslut om ekonomiskt bistånd till andra ändamål änsom anges i 6 b § fortsättningsvis fick överklagasgenom kommunalbesvär men utgick från att kommunernaäven skulle se till att den enskilde genombiståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå.Sammanfattningsvis ansåg utskottet att förslagen ipropositionen utgjorde en bra avvägning mellankommunens självbestämmande och den enskildes behovav att få sina behov tillgodosedda när andramöjligheter inte står till buds (s. 40 f.).Utskottet ställde sig också bakom förslagen till 6c-e §§ socialtjänstlagen om krav på deltagande ipraktik eller annan kompetenshöjande verksamhet.Utskottet underströk vad som sagts i propositionenom att insatserna skall utformas med skälig hänsyntill den enskildes individuella önskemål ochförutsättningar. Utskottet delade regeringensuppfattning att det är särskilt angeläget att setill att yngre människor inte fastnar i ett passivtsocialbidragsberoende och att socialtjänstensmöjligheter att ställa krav i första hand skall tasikte på ungdomar . Enligt utskottet vardet dock självfallet också viktigt att kommunernabistår med insatser som hjälper äldre arbetslösa attpå kort eller lång sikt klara sin egen försörjning(s. 44 f.).Riksdagen följde utskottet (rskr. 1996/97:264).Motionsyrkanden från Moderata samlingspartiet omriksnormen och om s.k. villkorat bistånd behandladesäven i det av godkända betänkandet1997/98:SoU10 (s. 8 f.). Utskottet vidhöll sintidigare inställning i dessa frågor och avstyrkteyrkandena.Utskottet avstyrkte även ett yrkande från Moderatasamlingspartiet om att ersätta korttida socialbidragmed lån. Utskottet konstaterade att socialnämndenenligt 33 § socialtjänstlagen får återkrävaekonomisk hjälp som den enskilde har erhållit försin försörjning om det har lämnats som förskott påen förmån eller ersättning till den som är indrageni arbetskonflikt eller till den som på grund avförhållanden som han eller hon inte har kunnat rådaöver hindrats från att förfoga över sina inkomstereller tillgångar, t.ex. vid felaktigheter i tekniskasystem för löneutbetalningar ellerbanktransaktioner. Annat ekonomiskt stöd änförsörjningsstöd får återkrävas om det har gettsunder villkor om återbetalning. Bistånd tillförsörjning kan också utges med lägre norm i de fallen sökande bedöms ha behov av bistånd endast underen . Utskottet fann mot denna bakgrundingen anledning att föreslå en sådan ändring isocialtjänstlagen som hade yrkats i motionen ochavstyrkte därför densamma.I samma betänkande avstyrkte utskottet även ettmotionsyrkande om att följa upp effekterna avändringarna i 6 § socialtjänstlagen. Utskottet ansågdet angeläget att regeringen gör en sådanuppföljning och återkommer till om detbehövs, men utgick från att detta sker utan någottillkännagivande från riksdagen.Motionsyrkanden om barnfamiljernas ekonomiskasituation och om att höjningen av barnbidraget ävenbör komma de familjer till del som är i behov avsocialbidrag för sin försörjning (s. 14 f.)avstyrktes med följande motivering:Barnfamiljernas ekonomiska situation kommer attförbättras genom att barnbidragen ochersättningsnivån i föräldraförsäkringen höjs ochflerbarns-tilläggen utökas fr.o.m. den 1 januari1998. Därigenom kommer också behovet av ekonomisktbistånd till försörjningen i form av socialbidragatt minska för de barnfamiljer som är beroendeav socialbidrag, och andra familjer kan undvika atthamna i ett sådant beroende. På samma sätt minskarbehovet av socialbidrag om lön eller andra bidraghöjs. Att slippa vara beroende av socialbidrag förförsörjningen, eller att minska detta behov, harenligt utskottet ett värde i sig. Utskottet villockså, som tidigare anförts, framhålla attsocialbidragets syfte inte är att fungera som enlångsiktig försörjningskälla. Socialbidraget skallvara det yttersta skyddsnätet och träda in närenskilda och familjer av olika skäl inte kan klarasin försörjning på annat sätt eller då lön och andrainkomster, t. ex. olika statliga bidrag ochsocialförsäkringsförmåner, inte räcker till, dvs.vid tillfälliga ekonomiska behov när i princip allaandra möjligheter uttömts. Utskottet delarmotionärernas oro för de barnfamiljer som uppbärsocialbidrag och som inte får sina inkomster ändradetrots att barnbidraget höjs. En lösning på problemenär dock inte att föreslå en förändring av vilkainkomster som skall beaktas vid bestämmandet avsocialbidraget eller att i övrigt ändrasocialtjänstlagens bestämmelser om försörjningsstöd.I stället krävs fortsatta ansträngningar för atthindra att människor hamnar i socialbidragsberoendeoch då främst att förbättra situationen påarbetsmarknaden. Genom att bekämpa arbetslöshetenmotverkas tendenserna till ökade klyftor i samhälletmellan dem som har arbete och dem som är arbetslösa,mellan dem som kan försörja sig själva och dem sombehöver samhällets stöd. Det finns även skäl atterinra om att lägre socialbidragskostnader ocksåinnebär att kommunerna får ökade resurser förinsatser för barn, äldre och personer medfunktionshinder.