bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Avdessa pengar skall utbetalas , 3 miljarder kronor2003 och år 2004.Till följd av den demografiska utvecklingen med alltfler äldre ibefolkningen fortsätter behoven av verksamhet att öka framöver.Det ställer stora krav på en stark offentlig sektor med starka och sundaoffentliga finanser. Men framför allt krävs en hög ekonomisk tillväxt och enökad sysselsättning. Enligt utskottets mening är ökade kommunalaskatteintäkter till följd av hög tillväxt och fler människor i arbete långtviktigare för kommunernas ekonomiska styrka än de bidrag staten ger överstatsbudgeten. Det framgår inte minst av utvecklingen under de närmasteåren. Till följd av den gynnsamma svenska konjunkturen, den höga tillväxtenoch den historiskt sett mycket snabbt stigande sysselsättningen bedömskommunernas och landstingens skatteinkomster öka med ca 25 miljarderkronor och ytterligare år 2001.Vid sidan av detta är det enligt utskottets mening också mycket viktigt attde resurser som redan finns i den kommunala sektorn används mer effektivt.Den pågående omdaningen och effektiviseringen av den kommunalaverksamheten måste fortsätta även om statsbidragen till kommunerna ochskatteintäkterna ökar.Beträffande vad som i motion Fi209 (m) sägs om skatter ochlönebildning hänvisas till utskottets ställningstagande till innehållet imotion Fi212 (fp). För behandling av frågor kring regeringsunderlag ochdet motionärerna kallar välfärdsliga hänvisas till behandlingenav motion Fi210 (kd). För behandling av arbetsmarknadspolitikenhänvisas till utskottets behandling av motion Fi211 (c).Sammanfattningsvis anser utskottet att den politik som presenteras imotion Fi209 (m) allvarligt skulle försvaga välfärden och rättvisan och ledatill negativa effekter på den ekonomiska tillväxten.Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrks motionerna Fi209(m) yrkandena 1 och 15 och Sk318 (m) yrkande 5.Finansutskottets ställningstagande till förslagI motion Fi210 kritiseras regeringen för attbudgetpropositionen är en i raden av propositioner som saknar dekonkreta förslag som behövs för att öka tillväxten och antalet nya jobboch förhindra att företag, kapital och kunskap flyr landet. närkonjunkturen stiger borde regeringen ha tagit chansen att rätta till dedjupgående strukturella problem som gjort att fallit frånfjärdeplatsen i industriländernas välfärdsliga 1970 till en sjuttonde plats iår. En mängd strukturella förändringar måste genomföras som avlägsnarde bromsmekanismer som underminerat den svenska ekonominskonkurrenskraft, skriver motionärerna. I motionen föreslåsskattesänkningar, bl.a. genom en skattereduktion på avarbetskostnaderna för hushållens köp av tjänster i det egna hemmet, attgrundavdraget i den kommunala beskattningen höjs och attarbetsgivaravgifterna sänks för mindre företag. Företagsklimatet måsteförbättras, bl.a. genom att dubbelbeskattningen på risksparandeavskaffas, förmögenhetsskatten avvecklas och den nya värnskatten tasbort. Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras. Även kritiserar regeringen för valet avsamarbetspartners. Motionärerna anser vidare att budgetsaneringen varitokänslig och misslyckad ur ett fördelningsperspektiv. Saneringen harslagit hårt mot utsatta grupper. Regeringen har också lämnatpensionärerna i sticket. De är de stora förlorarna nu när det går bra förden svenska ekonomin. kritiserar överskottsmålet i deoffentliga finanserna på i överskott över en konjunkturcykel. Ibudgetpropositionen fastställs överskottet till av BNP , 2001och 2002. Om genomsnittet skall var över konjunkturcykel bordeöverskottet vara högre under de år tillväxten är hög, men regeringennöjer sig även under goda år, skriver motionärerna.Utskottet vill till att börja med kommentera frågan om pensionärerna ochpensionerna. Regeringen gjorde redan tidigt klart att situationen förstskall stärkas för de grupper i samhället som drabbats extra hårt av desvåra tiderna när statsfinanserna förbättras och ekonomin börjar växa.Redan i budgetpropositionen föreslog regeringen en förbättringav pensionärernas ekonomi med . Detreducerade prisbasbeloppet för pensionärer ersattes av detfulla prisbasbeloppet som bostadstillägget till pensionernahöjdes för att gynna de sämst ställda pensionärerna.Utskottet vill i sammanhanget också peka på att de satsningar som görsoch planeras inom vården och omsorgen är av stor betydelse för allamedborgare, inte minst för äldre och pensionärer. Som tidigare redovisadesovan under behandlingen av Moderata samlingspartiets partimotion går del av de offentliga tjänsterna inom vården och omsorgen till personer ide högre åldersgrupperna.Utskottet har behandlat budgetkonsolideringenseffekter på fördelning i samhället (senaste i bet. 1998/99:FiU20). uppfattning fanns det inte något alternativ till saneringen avde offentliga finanserna. Den var nödvändig för att återställa förtroendetför svensk ekonomi och få ned de höga räntor som allvarligt dämpadetillväxtkraften, inte minst i de mindre och medelstora företagen. Den varockså nödvändig för att säkra den framtida välfärden. Enligt utskottet ärdet också viktigt att inse att effekten på svensk ekonomi och de svenskahushållen av t.ex. den kraftiga finansiella oron hadevarit betydligt större än vad den i själva verket blev om intebudgetsaneringen varit framgångsrik. motståndskraft motinternationell oro har till följd av den förda ekonomiska politikenförbättrats betydligt jämfört med situationen i början och mitten av1990-talet.Sedan regeringsskiftet har regeringen löpande redovisatundersökningar av fördelningseffekterna av saneringen av de offentligafinanserna. har studierna breddats till att även omfattaundersökningar av t.ex. den regionala inkomstfördelningen,inkomstfördelningen i olika länder och hur utnyttjandet av offentliga tjänsterser ut mellan olika grupper i samhället.I budgetpropositionen redovisas en genomgång av fördelningsprofilen avde förslag om höjt barnbidrag och skattesänkningar som läggs fram ipropositionen. Sammantaget är profilen gynnsam. Den femtedel av hushållensom har lägst ekonomisk standard får en ökning av den disponibla inkomstenmed , medan den femtedel av befolkningen som har den högstaekonomiska standarden får en höjning av den disponibla inkomsten medungefär 1,5 %.Regeringens mål är att försöka skapa en så storuppslutning som möjligt för en politik för full sysselsättning. mening är det därför tillfredsställande att ävenbudgetpropositionen för kunde bygga på en överenskommelsemellan Socialdemokraterna, de gröna. Ilikhet med i budgetpropositionen års vårpropositionberör samarbetet i budgetpropositionen fem områden - ekonomi,sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Enligt utskottets meningger samarbetet en signal till omvärlden om att det finns en politiskmajoritet för en ekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning,ett offentligt överskott om av BNP över en konjunkturcykel ochprisstabilitet.Avslutningsvis vill utskottet passa på att kommentera BNP-statistik per capita. Denna statistik kallasibland något oegentligt för "välfärdsliga" (senast behandlad avutskottet i bet. 1998/99:FiU20). har, enligt ,halkat ned från fjärde plats i ligan 1970 till sjuttonde plats i år.Som utskottet tidigare påpekat är statistik så osäker att man börvara försiktig med att dra alltför långtgående slutsatser av uppgifterna.Möjligheten till jämförelser mellan länderna är därför mycket begränsad,enligt bl.a. egna uppgifter. Dessutom har måttet stora brister sommått på den ekonomiska välfärden. Den omläggning avnationalräkenskaperna som t.ex. sker i länderna i EU bidrar emellertid tillatt något förbättra kvaliteten och öka möjligheten att jämföra utvecklingenmellan länderna.Bortsett från alla statistiska invändningar kan utskottet ändå konstateraatt totalt sett tappat i relativ position under de senaste 30 åren.Nedgången har dock inte varit jämn, utan nedgången var särskilt kraftigfrån mitten av och framåt samt i början av 1990-talet.Den största nedgången kom då BNP föllsamtidigt som flera andra länder fortsatte att ha en positiv tillväxt.Utskottet vill erinra om att en hög ekonomisk tillväxt är en viktig del avregeringens ekonomiska politik. Det bör i sammanhanget också tilläggas atttillväxten skall vara ekologiskt hållbar.Utskottet vill i sammanhanget passa på att kort redogöra för en intressantberäkning av den köpkraftskorrigerade BNP-statistiken som EU:sstatistikorgan, , publicerade . har undersöktden köpkraftskorrigerade produktionsnivån för olika regioner inomEU-länderna . Resultatet visar på en ganska storskillnad mellan de fattigaste och rikaste regionerna i flertalet länder.Den största spridningen finns enligt i (inklusive östraTyskland), där skillnaden i BNP per invånare (köpkraftskorrigerat) mellanden fattigaste och rikaste delen av landet uppgick till nästan 140indexenheter. Näst störst var spridningen i (drygt 95indexenheters skillnad), följt av (drygt 90 indexenheter),(80 indexenheter) och (omkring 75 enheter). EnligtEurostats uppgifter är det land som har den minsta spridningenmellan olika regioner. Skillnaden mellan den region med lägst BNP percapita och den med högst BNP per capita uppgick till ungefär 30indexenheter. I likhet med BNP-mått är även beräkningarbehäftade med stora statistiska problem. Men enligt utskottets mening tyderresultaten ändå på att de regionala klyftorna i är mindre jämförtmed situationen i flertalet övriga länder i EU.Slutligen vill utskottet erinra om att det finns andra undersökningar somkan komplettera mått och därmed bidra till att fördjupadiskussionen om ekonomisk välfärd. En sådan undersökning är den rapportom utvecklingsnivån i världen som FN:s utvecklings- och biståndsorgan,UNDP, publicerar . Även om den statistiska osäkerheten också är högi de mått UNDP tar fram, kan det nämnas att rapport fårhögsta betyg när det gäller bedömningen av i vilket land fattigdomen är lägst.Sverige hamnar även i topp när det handlar om jämställdheten i samhället. IUNDP:s generella mått över utvecklingsnivån i länderna placerar sig Sverigepå tionde plats. Utvecklingsnivån mäts genom en sammanvägning av treindikatorer - förväntad livslängd hos nyfödda, utbildningsnivå i form avläskunnighet hos vuxna och andelen inskrivna på grundskole-, gymnasie-och eftergymnasial nivå samt den köpkraftskorrigeradebruttonationalprodukten per capita.Med anledning av vad som i motion Fi210 (kd) sägs om strukturellaåtgärder och åtgärder för företagande hänvisas till utskottets behandlingav motion Fi209 (m). För ytterligare behandling av skattefrågorna ochöverskottsmålet i de offentliga finanserna hänvisas till behandlingen avmotion Fi212 (fp). När det gäller arbetsmarknadens funktionssätt ochlönebildningen hänvisas till behandlingen av motion Fi211 (c).Med anledning av vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion Fi210(kd) yrkande 1.Finansutskottets ställningstagande till förslagI motion Fi211 framhålls att var med ochtog ett betydande ansvar för att skapa de ekonomiska förutsättningar somnu gör att tillväxten ökar, sysselsättningen stiger och arbetslöshetensjunker. Tillväxten är emellertid ojämnt fördelad. Den starka uppgångengör att det nu finns ett gyllene tillfälle att genomföra de strukturreformersom behövs för att komma till rätta med de stora underliggandeproblemen i den svenska ekonomin. Skattetrycket bör successivt sänkasunder mandatperioden, bl.a. genom att inkomstskatterna för låg- ochmedelinkomsttagare sänks via ett höjt grundavdrag och attarbetsgivaravgifterna minskas. De särskatter som drabbar jordbruketskall tas bort och en äkta skatteväxling bör genomföras som sänkerskatten på arbete och höjer den på sådant som är skadligt för miljön.Vidare bör dubbelbeskattningen tas bort och förmögenhetsskatten fasasut ur det svenska skattesystemet. En skattereduktion på s.k. hushållsnäratjänster bör införas. Den svagaste punkten i svensk ekonomi är, enligtmotionärerna, lönebildningen och arbetsmarknaden.Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras i grunden, volymåtgärdernafasas ut och arbetsrätten förändras. Som ett viktigt första steg börregeringen återkomma till med förslag om att mindre företagskall kunna göra undantag för två nyckelpersoner vid uppsägningar.Lönebildningen måste förbättras. Staten måste vidare se till att allamedborgare får tillgång till den nya informationstekniken. Staten måsteockså skapa förutsättningar för en regional balans med företagande ochsysselsättning i hela landet. Enligt motionärerna måste åtgärder vidtas föratt komma till rätta med de skenande sjukförsäkringskostnaderna. Blandannat bör en påtaglig satsning på rehabilitering genomföras. ÄvenCenterpartiet kritiserar regeringen för att studenter och pensionärer intefår del av skattesänkningarna.Utskottet konstaterar att läget på den svenska arbetsmarknadenförbättrats markant . Sysselsättningen har ökatmycket kraftigt som både den öppna och den totalaarbetslösheten sjunkit rejält. De regionala skillnaderna iarbetslöshetsnivåerna består dock och arbetslösheten är som högst i norraMellansverige och . Enligt SCB:s senaste s.k.arbetskraftsundersökning () var 65 000 fler sysselsatta i september1999 jämfört med (det är emellertid betydligt lägre änunder månaderna då jämförelsen mot sammamånad året innan stadigt visat en sysselsättningsökning på omkring100 000 personer. Nedgången kan till viss del förklaras avtekniska effekter i undersökningen). Den öppna arbetslösheten uppgicktill mot samma månad . var 127 000 personersysselsatta i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program, vilketär 38 400 färre än i september i fjol.För att skapa utrymme för en fortsatt stark återhämtning och förhindraolika typer av arbetskraftsbrist är det enligt utskottets mening utomordentligtviktigt att den svenska arbetsmarknadens sätt att fungera förbättras. Itraditionell svensk arbetsmarknadspolitisk anda måste arbetslinjen hävdas.Det är väsentligt att alla kan förbättra sin ekonomi genom eget arbete.Matchningen mellan arbetssökande och lediga platser måste effektiviseras såatt sysselsättningen kan fortsätta att öka utan att inflationsdrivande ochtillväxthämmande flaskhalsar uppstår. Arbetsförmedlingarnas verksamhetmåste i ännu högre grad inriktas på att förhindra bristsituationer ochförmedla lediga jobb. Vakanstiderna måste kortas och långtidsarbetslöshetenminskas. Förmedlingarna måste dock även fortsättningsvis prioriterapersoner som är långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och riskerarutförsäkring.Utskottet konstaterar också att regeringen i budgetpropositionenpresenterar en rad åtgärder för att göra arbetsmarknaden ocharbetsmarknadspolitiken mer effektiv. Skattesänkningarna för särskilt låg-och medelinkomsttagare minskar marginaleffekterna för dessa grupper ochbidrar till att öka utbudet av arbetskraft. På samma sätt verkar höjningen avgränsen för statlig inkomstskatt. Det avsatta utrymmet för maxtaxa inombarnomsorgen minskar marginaleffekterna ytterligare. Ibudgetpropositionen föreslås vidare att anställningsstödet för arbetslösa medlånga inskrivningstider utökas till att omfatta personer som varit öppetarbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under (tidigare krävdes en arbetslöshetstid ). Som utskottet redovisattidigare pågår också ett arbete inom med att förtydligaarbetslöshetsersättningens roll som omställningsförsäkring. Förslag tillförändringar kommer att lämnas . Vidare fortsätterarbetet med att reducera det arbetsmarknadspolitiska regelverket. om mindre detaljstyrning och att åtgärderna mer skall anpassas till denenskildes behov och de lokala och regionala förutsättningarna. Utskottet kani detta sammanhang erinra om att regeringens tidigare krav på att vissaåtgärder inom arbetsmarknadspolitiken skulle uppnå en viss volym ellerutgöra en viss genomsnittlig kostnad har tagits bort.För att snabbt motverka flaskhalsar genomförs en försöksverksamhet medriktad arbetsmarknadsutbildning till redan anställda. Dessutom initieras ettpilotprojekt för att införa ett system för värdering av utländskyrkeskompetens. Ytterligare resurser satsas för att fler arbetshandikappadeskall erhålla en lönebidragsanställning, och en försöksverksamhet initierasmed inriktningen att pröva nya vägar och metoder för att förmedla arbetentill arbetslösa invandrare.Till dessa åtgärder skall enligt utskottets mening också läggas de reformeroch de medel som satsas för att effektivisera och öka utbildningen ochkompetensutvecklingen. Inom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3satsas t.ex. påkompetensutveckling för anställda. Dessutom införs en skattereduktion isamband med individuell kompetensutveckling i arbetslivet.När det gäller arbetsrätten är det utskottets uppfattning att det finns enöverdriven tro på att förändringar i arbetsrättslagstiftningen skall gebetydande effekter på tillväxten och sysselsättningen. Denna uppfattningstyrks också av den nya studie av arbetsrätten i olika somOECD publicerade i Employment Outlook . EnligtOECD visar jämförelsen att arbetsrättens utformning har inga ellerendast begränsade effekter på den totala sysselsättningen och den totalaarbetslösheten i ett land. Möjligtvis kan utformningen av arbetsrätten,enligt , i viss mån påverka den demografiska sammansättningenav arbetslösheten och sysselsättningen, t.ex. att en viss grupp avmänniskor i högre grad än andra drabbas av arbetslöshet om t.ex.arbetsrätten är kraftigt reglerande. Enligt är dock den effektenstatistiskt sett osäker.Regeringens mål när det gäller informationstekniken (IT) är att stärkaSveriges ställning som en av världens ledande IT-nationer. Stora insatsergörs för att sprida IT-användandet i skolan, och bl.a. systemet medskattesubventionerade s.k. personaldatorer har medfört att idagsläget är ett av världens datortätaste länder. En viktig förutsättning föratt näringslivet och medborgarna skall kunna utnyttja de möjligheter sominformationstekniken ger är att IT-infrastrukturen är väl utbyggd och attförutsättningarna är lika i olika delar av landet. Frågan om hurinfrastrukturen skall byggas upp för att ge en regional och social täckninghar utretts av en särskild utredare, och ärendet bereds förnärvarande inom . I budgetpropositionen uppgerregeringen att den avser att återkomma i frågan i den s.k. IT-propositionsom är planerad till i början av år 2000.Ett annat viktigt mål i den ekonomiska politiken är enligt utskottetsmening att hela skall växa. Satsningarna på IT är en del avåtgärderna för att skapa möjligheter runt om i hela landet.Decentraliseringen av högskolan och satsningarna inom infrastrukturenär andra betydelsefulla delar. Men är det enligt utskottetsmening tydligt att utmaningarna inom regional- och näringspolitiken ärstora. Folkmängden har minskat inte bara i små ochmedelstora kommuner i glesbygden utan även i många störreindustriorter. Denna utveckling är enligt utskottets mening ett allvarligthot mot en balanserad regional utveckling i landet. Det är bl.a. i det härljuset som t.ex. de ökade resurser som föreslås i budgetpropositionen försärskilda insatser i kommuner och landsting skall ses. tillsattesockså en parlamentarisk kommitté med uppgift att lämna förslag om denframtida inriktningen och utformningen av regionalpolitiken.Utskottet vill erinra om att samtliga län nu har tagit fram utkast tillregionala s.k. tillväxtavtal. Syftet med avtalen är att ta fram en samordnadtillväxt- och sysselsättningspolitik med ett stort regionalt och lokaltinflytande. En genomgång av avtalen visar att de åtgärder som föreslåsspänner över ett stort antal områden, men förslag om utbildningsinsatser,kompetensutveckling och åtgärder som befrämjar företagsamhetendominerar. Inom regeringen pågår nu ett arbete med att för berördamyndigheter ange förutsättningarna för finansiering av avtalen och hur debör utveckla den regionala samverkan.Utgiftsutvecklingen inom sjukförsäkringen är enligt utskottets meningalarmerande, både ur ett budget- och arbetskraftsutbudsperspektiv men ocksåur hälsosynpunkt. Med nuvarande utveckling riskerar de stigandesjukförsäkringskostnaderna att tränga undan andra viktiga statligainsatser. Utskottet vill för tillfället nöja sig med att konstatera attregeringen tillsatt en utredare med uppgift att analysera orsakernatill den ökade sjukfrånvaron och dess kostnader samt lämna förslag tillförändringar.För ytterligare behandling av beskattningen och lönebildningen hänvisarutskottet till behandlingen av motion Fi212 (fp). I frågor om förenklingarför företagande, strukturella åtgärder och företagsklimat hänvisas tillbehandlingen av motion Fi209 (m).Med anledning av vad som anförts ovan avstyrks motion Fi211 (c)yrkande 1.Finansutskottets ställningstagande till liberalernas förslagI liberalernas motion Fi212 anförs att avkrispolitik nu börjar ge resultat. De senaste kvartalen har tillväxten nått inärheten av de nivåer som krävs för att uthålligt skall kunnapressa tillbaka massarbetslösheten, återta en topposition i välfärdsliganoch få ner statsskulden till en mer hanterlig nivå. Enligt motionärerna ärdet också slående att de inslag i krispolitiken som värderas högst är någraav dem som varit djupt inblandat i: skattereformen,budgetreformen och det nya pensionssystemet. Den rimliga slutsatsen äratt reformeringen av den svenska ekonomin måste fortsätta. Den allra bästa tiden för att gå vidare med fler strukturreformer är nu- mitt i högkonjunkturen. Motionärerna föreslår kraftigaskattesänkningar bl.a. för att begränsamarginalskatteproblemen i den svenska ekonomin. En skattereduktionlika för alla införs och brytpunkten för statlig skatt höjs i två steg.Avtrappningen i grundavdraget avskaffas. Kommunalskatten bör sänkasbl.a. genom att staten tar över kommunala utgifter. En skattereduktion påhushållsnära tjänster införs och arbetsgivaravgifterna i privattjänstesektor sänks. Den s.k. extra värnskatten bör tas bort,dubbelbeskattningen på aktier och aktieandelar slopas och reglerna förföretagande förenklas. Förmögenhetsskatten bör helt avskaffas,och för att ytterligare minska barnfamiljernas marginaleffekter bör detgenerella barnstödet höjas på bekostnad av bostadsbidragen.Lönebildningen och den svenska arbetsmarknadens funktionssätt måsteförbättras. kritiserar regeringen för att den sätter överskottet ide offentliga finanserna till av BNP under ett högkonjunkturår. Dåborde överskottet vara högre för att över en konjunkturcykel skallnås.Utskottet vill erinra om att budgetpolitiken styrs av två övergripande mål.De sammantagna offentliga finanserna skall visa ett överskott på avBNP över en konjunkturcykel och de statliga utgifterna skall hållas inomde uppsatta utgiftstaken.I samband med ekonomiska vårproposition fastställdes målen förde offentliga finanserna fram . Till följd av den pågåendekonsolideringen av statsfinanserna och de då relativt svaga ekonomiskautsikterna beslutades om en infasning av målet för att dämpa eventuellanegativa effekter på samhällsekonomin. skulle de offentligafinanserna vara i balans. bestämdes att överskottet skulle uppgå till0,av BNP. skulle överskottet uppgå till 1,5 %respektive av BNP. I anslutning till budgetpropositionen höjdesambitionen och målet höjdes från de tidigare till av BNP.I samband med behandlingen av vårproposition beslutaderiksdagen att fastställa målet till ett överskott i de offentligafinanserna på av BNP.Utskottet kan konstatera att erfarenheten av preciserade budgetmålär mycket god. Målen har uppnåtts och ibland överskridits med bredmarginal. visade de offentliga finanserna ett överskott på avBNP, dvs. förväntas ett överskottpå jämfört med målet på . Utvecklingen har bidragit till attpressa ned statsskulden, sänka räntenivån i samhället och därmed ävenräntekostnaderna i budgeten. Detta har i sin tur bl.a. skapat utrymme försatsningen på vården, skolan och omsorgen och de förslag tillskattesänkningar som framförs i budgetpropositionen.Som framgår av sammanfattningen ovan av motion Fi212 (fp) kritiserasregeringen för att inte uppnå målet om ett överskott i de offentliga finansernapå av BNP över en konjunkturcykel.