bet · GM01KU24 · 1999-04-27 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande 15 motioner,som väckts under allmänna motionstiden . Imotionerna behandlas huvudsakligen olika frågor omkommunal näringsverksamhet. Frågorna röromfattningen av affärsverksamhet och omformen för sådan verksamhet, möjligheterna tilllaglighetsprövning och sanktionssystem, denkommunala verksamhetens förhållande tillupphandlings- och konkurrenslagstiftningen,tillsynsorgan samt uppgifter för ett råd förkonkurrensfrågor. Därutöver behandlas två motionermed anknytning till den kommunala ekonomin och detkommunala självstyret.Utskottet avstyrker samtliga motioner.Reservationer i olika frågor om kommunalnäringsverksamhet har avgivits av m-, kd- och fp-ledamöterna. De har också avgivit ett särskiltyttrande i fråga om . 1998/99:K222 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tilländring av möjligheterna till laglighetsprövning ienlighet med vad som anförts i motionen,2. att hos regeringen begär förslag tillstraffrättsligt sanktionssystem i enlighet med vadsom anförts i motionen.1998/99:K223 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär en översyn avkommunallagen i syfte att begränsa den kommunalanäringsverksamheten i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:K235 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utredafrågan om tvångsförvaltning av ekonomiskt vansköttakommuner och landsting.1998/99:K301 av m.fl. (m, kd, c, fp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att se över reglerna för kommunalnäringsverksamhet.1998/99:K302 av () variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om kommunalverksamhet.1998/99:K325 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om det kommunala självstyret.1998/99:K328 av och () vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kraftigt minskaantalet kommunala bolag.1998/99:K348 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en permanentning avförsökslagstiftningen beträffande kommunalatrafikföretag,2. att hos regeringen begär förslag tillsådan lagändring som innebär att de kommunalaföretag som själva är konkurrensutsatta och drivsenligt affärsmässiga principer tillåts konkurrerautanför den egna kommunen.1998/99:K350 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en restriktiv syn påkommunal näringsverksamhet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avkommunallagen beträffande kommunala bolag,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en uppföljning ochkartläggning av kommunala bolag.1998/99:K355 av m.fl. (fp) vari yrkas2. att hos regeringen begär attutredningar om de kommunala bolagens möjligheter attbedriva konkurrensutsatt verksamhet utanför sinagränser återkallas.1998/99:Fi613 av Per m.fl. (m) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förändringar ikommunallagen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad möjlighet tilllagprövning av verksamhet.1998/99:Sk310 av m.fl. (m) vari yrkas9. att hos regeringen begär förslag omändringar i kommunallagen, lagen om offentligupphandling och konkurrenslagen i enlighet med vadsom anförts i motionen.1998/99:N326 av Per och (m, kd) vari yrkas19. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om prövning avkommunal kompetens att driva affärsverksamhet,30. att hos regeringen begär förslag ompartssammansatta prövningsorgan, ändrad kommunallag,förbud mot myndigheter som bedriver tillsyn mot ettföretag att konkurrera med detta, samtgenomföranden av förslagen i departementsserien1997:17 i enlighet med vad som anförts i motionen,32. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om översyn avkommunallagen i syfte att ge företag bättremöjligheter att i domstol pröva kommunalt stöd.1998/99:N330 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommunernas roll inäringspolitiken,3. att hos regeringen begär förslag tillförändring av kommunallagen i enlighet med vad somanförts i motionen. näringsverksamhetMotionernaI motion 1998/99:Sk310 av m.fl. (m)yrkande 9 hemställs att hos regeringenskall begära förslag om ändringar i kommunallagen,lagen om offentlig upphandling och konkurrenslagen.Kommunallagen bör enligt motionärerna ses över såatt reglerna för vad som är tillåten och otillåtenkommunal verksamhet preciseras och att möjligheternastärks att rättsligt pröva om sådan verksamhet ärkompetensenlig. Kommunerna bör omgående förbjudasatt erbjuda kommunala tjänster på denkonkurrensutsatta marknaden. Kommunerna skallkoncentrera sig på kärnuppgifterna, inte ägna sig åtaffärsverksamhet. Eftersom den kommunalaverksamheten ytterst finansieras med skattemedel,snedvrider affärsverksamhet konkurrensengentemot privata företag. De kommunala bolagen börsäljas eller avvecklas. - Kommunalförvaltningsverksamhet som inte ärmyndighetsutövning skall utsättas för konkurrens.Detta innebär att kommunerna, med undantag förmyndighetsutövningen, skall upphandla alla varor ochtjänster. Lagen om offentlig upphandling börkompletteras med en regel om att all offentlignäringsverksamhet måste grundas på formella beslutav stat, kommun eller landsting. Lagen bör utvidgastill att omfatta upphandling av verksamheti egen regi. Lagen bör också kompletteras med enregel om att upphandlingar inte får avbrytas utanaffärsmässiga skäl. - Kravet påkonkurrensneutralitet vid offentlig prissättning börskärpas genom en lag som stadgar att offentlignäringsverksamhet skall redovisas skild från annanverksamhet och att priset skall baseras på ensjälvkostnadskalkyl på likvärdig grund som enskildaföretag. möjlighet att ingripa medhjälp av konkurrenslagen måste förbättras. och är därför inte fullt tillämpligpå den offentliga sektorns konkurrenssnedvridandeagerande. Eftersom en egenregienhets anbud kan anseslikställt med interna inköp faller eventuellunderprissättning utanför konkurrenslagen.I motion 1998/99:K223 av Per m.fl. (m)hemställer motionärerna att hos regeringenbegär en översyn av kommunallagen i syfte attbegränsa den kommunala näringsverksamheten. Kommunerbör enligt motionärerna ägna sig åt sinakärnuppgifter och inte åt affärsverksamhet. Despeciella förutsättningar som gäller för kommunalabolag beträffande verksamhetens finansiering ochaffärsmässiga risktagande jämfört med privataföretag snedvrider konkurrensen till de privataföretagens nackdel och skapar en osundkonkurrenssituation. Därutöver utgör de i praktikenaktiebolag utan aktieägare på det sätt somförutsatts i aktiebolagslagen och utgör ett hot motden kommunala demokratin. Verksamheter som drivs ibolagsform bör enligt motionärerna privatiseraseller avvecklas.Liknande synpunkter framförs i motion 1998/99:Fi613av Per m.fl. (m), vari begärs etttillkännagivande om förändringar i kommunallagen(yrkande 3).I motion 1998/99:K222 av Per m.fl. (m)hemställer motionärerna att hos regeringenbegär förslag till ändring av möjligheterna tilllaglighetsprövning (yrkande 1) och tillstraffrättsligt sanktionssystem (yrkande 2).Motionärerna anser att laglighetsprövning bör kunnaske av verksamhet som bedrivs av kommunala bolag.Ett problem runt laglighetsprövningen är enligtmotionärerna att det inte alltid finns ett formelltbeslut att överklaga eller att, i de fall det finnsett formellt beslut om anslag till ett kommunaltbolag, överklagandetiden kan hinna gå ut innan detvisar sig att bolaget använder pengarna ikompetensstridig verksamhet. Ett annat problem äratt det inte finns någon sanktionsmöjlighet mot enkommun som vägrar rätta ett beslut som har upphävtsvid laglighetsprövning, om beslutet inte avsermyndighetsutövning.Liknande synpunkter framförs i motion 1998/99:Fi613av Per m.fl. (m), vari begärs etttillkännagivande om ökad möjlighet till lagprövningav verksamhet (yrkande 6).I motion 1998/99:N326 av Per och (m, kd) begärs dels ett tillkännagivande omprövning av kompetens att drivaaffärsverksamhet (yrkande 19), dels begäran hosregeringen om ett förslag om partssammansattaprövningsorgan, ändrad kommunallag, förbud motmyndigheter som bedriver tillsyn av ett företag attsamtidigt konkurrera med detta samt genomförande avvissa förslag om kommersiell provnings- ochcertifieringsverksamhet (yrkande 30) och dels etttillkännagivande om översyn av kommunallagen i syfteatt ge företag bättre möjligheter att i domstolpröva kommunalt stöd (yrkande 32). I anslutning tillyrkande 19 kritiserar motionärerna att verksamheteni kommunala bolag inte omfattas av kommunallagen ochbeslut i bolaget normalt inte kan överklagas tillförvaltningsdomstol. Det måste finnas en möjlighetatt få lagligheten i en viss pågående verksamhetprövad, inte bara lagligheten i ett visst beslut.Fullgoda möjligheter till prövning måste finnas ävenvad beträffar verksamhet i hel- eller delägdakommunala bolag. Motionärerna kritiserar vidare atträtten att överklaga kommunala beslut är begränsadtill kommunens medborgare. En ändring av dettafordrar sannolikt att kommunens kompetens reglerasäven i annan lag än kommunallagen, t.ex. inomkonkurrenslagstiftningen. Det nyinrättade Rådet förkonkurrens på lika villkor mellan privat ochoffentlig sektor bör enligt motionärerna ges iuppdrag att belysa frågorna i hela dess vidd somunderlag för rättspraxis. Rådet bör även taställning till vilken juridisk regelram som börgälla beträffande juridiska personers rätt attöverklaga beslut över kommungränserna samt möjlighetatt få lagenligheten i en viss befintlig verksamhetprövad. - I anslutning till yrkande 30 anförmotionärerna att på områden där konkurrens mellanoffentlig och privat verksamhet är tillåtensärskilda krav bör ställas på offentliga aktörer såatt marginalstöttning eller korssubventionering inteförekommer. Partssammansatta prövningsorgan börinrättas för att få bättre och tydligare gränser föroffentlig verksamhet. Myndigheter som bedrivertillsyn mot ett privat företag bör hindras attsamtidigt konkurrera med detta företag. Förslagensom redovisas i departementspromemorian (Ds 1997:17)Principer för kommersiell provnings- ochcertifieringsverksamhet bör genomföras. - Ianslutning till yrkande 32 anför motionärerna attkommunallagen bör ses över i syfte att ge företagbättre möjligheter att överklaga kommunala beslutoch möjlighet att få frågan om kommunalt stöd prövadi domstol.I motion 1998/99:N330 av m.fl. (kd)begärs dels ett tillkännagivande om kommunernas rolli näringspolitiken (yrkande 2), dels om ett förslagfrån regeringen till ändring i kommunallagen(yrkande 3). Det behövs enligt motionärerna etthelhetsgrepp på frågan om kommunernas roll inäringspolitiken, och ett särskilt råd medföreträdare för stat och näringsliv bör belysafrågan om kommunernas affärsverksamhet. -Lagligheten i kommuners agerande påkonkurrensutsatta marknader måste utredas ochpreciseras. I princip bör kommuner inte kunna agerapå konkurrensutsatta marknader. Motionärerna anseratt kommunallagen bör ändras så att det blir lättareatt få prövat i domstol om kommunalnäringsverksamhet strider mot lagen. Lagen bör sesöver i syfte att göra det lättare för företag attöverklaga kommunala beslut om stöd i olika formertill företag.I motion 1998/99:K350 av ()begärs tillkännagivanden om dels en restriktiv synpå näringsverksamhet (yrkande 1), dels enöversyn av kommunallagen beträffande kommunala bolag(yrkande 2) och dels en uppföljning och kartläggningav kommunala bolag (yrkande 3). Motionären anser attkommunal näringsverksamhet i bolagsform i möjligastemån bör undvikas. Eftersom bolagens verksamhet ävenpåverkas av aktiebolagslagen, förlorar denoffentligrättsliga lagstiftningen i styrka ochgråzonen är mycket olycklig. Den uppföljning ochkartläggning som motionärerna önskar att regeringentar initiativ till bör avse hur kommuner ochlandsting följer kommunallagens anda i fråga omkommunala bolag. Den bör avse bl.a. frågan om osundkonkurrens med näringslivet och möjligheten tillinsyn i bolagen.I motion 1998/99:K301 av m.fl. (m,kd, c, fp) begärs ett tillkännagivande om behovet avatt se över reglerna för näringsverksamhet.Motionärerna påtalar framför allt problemet medsnedvriden konkurrens mellan offentlig och privatverksamhet och anser att de initiativ som tagits ärotillräckliga. Utgångspunkterna för en översyn börenligt motionärerna vara att kommersielltföretagande är främmande för kommunerna, att debestämmelser som reglerar verksamhetoch konkurrens mellan offentlig och privatverksamhet inte sätter tillräckligt tydliga ramarför sådan verksamhet, att förvaltningsformen ochinte bolagsformen är den naturliga formen förkommunal verksamhet och slutligen att sådanverksamhet alltid skall vara knuten till ettintresse inom kommunen.Liknande synpunkter framförs i motion 1998/99:K302av (). Motionären anseratt kommunallag, praxis och möjlighet till prövningoch överklagande måste förändras och förbättras tillförmån för fri företagsamhet ochkonkurrensneutralitet samt begär etttillkännagivande om verksamhet.I motion 1998/99:K328 av ochBarbro () yrkande 5 begärs etttillkännagivande om behovet av att kraftigt minskaantalet kommunala bolag. Det är enligt motionärernaofrånkomligt att insynen blir sämre än omverksamheten drivs i nämndform. Därutöver talarkonkurrensskäl för en sådan minskning.I motion 1998/99:K355 av m.fl. (fp)yrkande 2 hemställs att hos regeringenbegär att uppdraget till utredningen om de kommunalabolagens möjligheter att bedriva konkurrensutsattverksamhet utanför kommunens gränser återkallas.Motionärerna, som anser att bolagsformen innebär attverksamheten döljs för medborgare och för andraföretag, anser att det i stället bör utredas hurkravet på geografisk begränsning av kommunalverksamhet till den egna kommunen bättre skall kunnaefterlevas.I motion 1998/99:K348 av m.fl. (s)begärs dels ett tillkännagivande om en permanentningav försökslagstiftningen beträffande kommunalatrafikföretag (yrkande 1), dels ett förslag frånregeringen till sådan lagändring som innebär att dekommunala företag som själva är konkurrensutsattaoch drivs enligt affärsmässiga principer tillåtskonkurrera utanför den egna kommunen (yrkande 2).Motionärerna hänvisar till den lag som innebär attkommunala trafikföretag som själva är heltkonkurrensutsatta kan lägga anbud utanför den egnakommunen. Lagen trädde i kraft ochgäller till . Motionärerna anseratt försöksverksamheten fungerat så bra att den nubör permanentas. De kritiserar att lagen ärbegränsad till att gälla enbart trafikföretag ochanser att alla kommunala företag som bedriver sinverksamhet på helt affärsmässiga grunder bör hamöjlighet att lägga anbud på verksamheter ävenutanför den egna kommunen, under förutsättning attden aktuella verksamheten är konkurrensutsatt i denegna kommunen.BakgrundKommunernas och landstingens kompetens enligtkommunallagenKommunernas och landstingens befogenheter regleras i2 kap. kommunallagen (1991:900). Innan den nugällande kommunallagen trädde i kraft, var dennakompetens endast bestämd på det sättet attkommunerna och landstingen själva skulle vårda sinaangelägenheter. Den knapphändiga regleringenmedförde att flera grundprinciper avseendekommunernas och landstingens kompetens kom attutvecklas i rättspraxis. De viktigaste principernaär- lokaliseringsprincipen,-- förbudet mot att ge understöd åtenskilda,-- förbudet mot att driva spekulativaföretag,-- likställighetsprincipen,-- förbudet mot beslut med retroaktiv verkansamt-- självkostnadsprincipen.-Gemensamt för principerna är att de i rättspraxisbehandlats som allmänna målsättningsprinciper.Tanken bakom dem är, förutom att begränsa denkommunalrättsliga kompetensen, att kommunernarespektive landstingen skall dimensionera sinaresurser så att de kan producera den mängd tjänstersom de egna kommun- eller landstingsmedlemmarna harbehov av.Enligt den allmänna kompetensregeln i 2 kap. 1 §får kommuner och landsting själva ta hand om sådanaangelägenheter av allmänt intresse som haranknytning till kommunens eller områdeeller deras medlemmar och som inte skall handhasenbart av staten, en annan kommun, ett annatlandsting eller någon annan.Paragrafen ger uttryck bl.a. åtlokaliseringsprincipen. I rättspraxis har godtagitsatt undantag från denna princip skett på så sätt attkommuner och landsting får sälja tillfälligöverskottskapacitet på marknaden. I kravet påtillfällighet ligger förutsättningen att kommunalverksamhet inte får permanent överdimensioneras isyfte att skapa utrymme att sälja ett överskott avtjänster till andra. En verksamhet får således intepermanent göra sig beroende av intäkter från externakunder. Undantag finns dock, exempelvis inom skolansområde. Det har inom vissa sektorer i lagtillskapats möjligheter för kommuner och landstingatt t.ex. sluta avtal om visst samarbete överkommungränserna. I fråga om skolor, hälso- ochsjukvård och räddningstjänst förutsätts att sådantsamarbete sker.Enligt 2 kap. 2 § kommunallagen skall kommuner ochlandsting behandla sina medlemmar lika, om det intefinns sakliga skäl för något annat.Likställighetsprincipen innebär att det inte utanstöd av speciallag är tillåtet för kommuner ochlandsting att särbehandla kommunmedlemmar ellergrupper av kommunmedlemmar på annat än objektivgrund. Likställighetsprincipen gäller bara gentemotkommunens eller egna medlemmar.Särskilda bestämmelser om näringsverksamhet m.m.finns i 2 kap. 7 och 8 §§. Enligt 7 § får kommuneroch landsting driva näringsverksamhet, om den drivsutan vinstsyfte och går ut på att tillhandahållaallmännyttiga anläggningar eller tjänster åtmedlemmarna i kommunen eller . Enligt 8 §får de genomföra åtgärder för att allmänt främjanäringslivet i kommunen eller , medanindividuellt stöd till enskilda näringsidkare fårlämnas bara om det finns synnerliga skäl för det.Kommunerna kan anses ha en oomtvistad rätt att varaverksamma på en rad områden som vanligen ses som endel av näringslivet, t.ex. bostadsföretag, el-, gas-och värmeverk, renhållningsverk och trafikföretag.Sådana verksamheter är att anse som sedvanligkommunal affärsverksamhet. Den del av näringslivet,som av tradition är förbehållen den enskildaföretagsamheten, brukar kallas det egentliganäringslivet. (Se m.fl., Den nyakommunallagen, 1997, s. )När det gäller de redovisade bestämmelserna i2 kap. 7 § kommunallagen är allmänintressetutgångspunkten för bedömningen av det tillåtna, dvs.att en verksamhet eller en anläggning är avsedd förmedlemmarna i kommunen eller . Ipraktiken finns det inget hinder för att även andraän dessa utnyttjar anläggningarna eller tjänsterna.Bestämmelsen om att verksamheten skall drivas utanvinstsyfte är ett uttryck för den kommunalrättsligaprincipen om förbud mot spekulativa företag.Principen innebär att en kommun eller ett landstinginte får bedriva en verksamhet som huvudsakligensyftar till att ge ekonomisk vinst. Något absolutförbud mot vinst i en verksamhet finns dock inte. Ivilken utsträckning verksamheten får ge överskottoch hur detta skall användas får bedömas medtillämpning av självkostnadsprincipen, som finnsinskriven i 8 kap. 3 b § kommunallagen.Som framgår av 2 kap. 8 § första stycket fårkommuner och landsting i princip endast vidtaåtgärder som allmänt främjar näringslivet i kommuneneller . Sådana åtgärder är bl.a. atttillhandahålla mark och teknisk service tillföretagen. Inget hindrar att en generelllågprislinje tillämpas vid upplåtelse av mark ellerelkraft, men individuella prisförmåner får inteförekomma. Generellt sett är det inte en uppgift förkommunerna eller landstingen att tillhandahållanäringslivet lokaler. De får emellertid tillgodosehantverkets och den mindre industrins behov avlokaler under förutsättning att verksamheteninriktas på detta företagarkollektiv i allmänhet.Utanför kompetensen faller individuellt anpassadlokalhållning åt enstaka industriföretag.Kommunernas och landstingens kompetens enligtspecialförfattningarKommunernas kompetens bestäms inte bara genomkommunallagen utan också genom särskildakompetensutvidgande lagar, såsom lagen (1968:131) omvissa kommunala befogenheter inom turistväsendet,lagen (1970:663) om vissa kommunala befogenheter ifråga om sysselsättning för handikappade och lagen(1993:406) om kommunalt stöd till boendet samt lagarsom gäller för särskilda förvaltningsgrenar.Bestämmelserna i dessa specialförfattningar kaninnebära en precisering av den kommunalakompetensen, så att kommunerna bemyndigas ellert.o.m. åläggs att ha hand om uppgifter som de intefår befatta sig med enbart med stöd avkommunallagen. Bestämmelser finns främst inomområdena vatten och avlopp, el, det sociala området,hälso- och sjukvård, skolväsendet, renhållning ochavfallshantering och plan- och byggväsendet.Kommunernas och landstingens organisation ochverksamhetsformerKommunernas och landstingens organisation ochverksamhetsformer regleras i 3 kap. kommunallagen.Bestämmelser om kommunala företag finns i 3 kap.16-19 §§.Enligt 16 § får kommuner och landsting efter beslutav fullmäktige lämna över vården av en kommunalangelägenhet, för vars handhavande särskild ordninginte föreskrivits, till ett aktiebolag, etthandelsbolag, en ekonomisk förening, en ideellförening, en stiftelse eller en enskild individ.Vården av en angelägenhet som innefattarmyndighetsutövning får dock överlämnas endast om detfinns stöd för det i lag. Den verksamhet somöverlämnas skall falla inom den kommunalakompetensen.Enligt 17 § skall fullmäktige, innan en kommuneller ett landsting lämnar över vården av enkommunal angelägenhet till ett aktiebolag därkommunen eller bestämmer ensam,fastställa det kommunala ändamålet med verksamheten,utse samtliga styrelseledamöter och minst en revisorsamt se till att fullmäktige får yttra sig innansådana beslut i verksamheten som är av principiellbeskaffenhet eller annars av större vikt fattas.Detsamma gäller när kommunen eller ensambildar en stiftelse för en angelägenhet.Syftet med fullmäktiges fastställande av ändamåletmed verksamheten är att minimera riskerna förkompetensöverskridanden. Enligt förarbetena (prop.1990/91:117) bör detta ske i bolagsordningen föraktiebolag, men det är inget uttryckligt krav attdetta sker. Kravet på precisering avändamålsbestämmelsen är enligt förarbetena särskiltstarkt om verksamheten ligger nära gränsområdena förden kommunala kompetensen. Den rättsliga innebördenav fullmäktiges yttranderätt innan beslut tas iverksamheter som är av principiell betydelse ellerannars av större vikt är att aktiebolagetbolagsrättsligt sett kan fatta ett beslut i stridmot fullmäktiges yttrande. Fullmäktige kan då medstöd av 8 kap. 2 § aktiebolagslagen avsättastyrelsen. Aktiebolaget blir bundet av reglerna omyttranderätt genom bestämmelser i bolagsordningeneller genom ägardirektiv som fastställs påbolagsstämma.I 18 § regleras vad som skall gälla när en kommuneller ett landsting lämnar över en kommunalangelägenhet till ett bolag eller en förening därkommunen bestämmer tillsammans med någon annan ellertill en stiftelse. Fullmäktige skall se till att denjuridiska personen blir bunden av villkoren enligt17 § i den utsträckning som är rimlig med hänsyntill andelsförhållandena, verksamhetens art ochomständigheterna i övrigt.Kommuner och landsting samverkar i stor utsträckninginom både de frivilliga och de obligatoriskaverksamheterna. Samverkan är i regel frivillig. Påvissa områden har lagstiftaren förutsatt attkommunerna samverkar. Inom ett begränsat antalområden är samverkan dessutom obligatorisk.Samverkan sker i första hand om sådant som inte äratt beteckna som myndighetsutövning. Det handlar istället i stor utsträckning om är en offentligrättslig form församverkan som kommuner och landsting kan använda. Deflesta kommunalförbunden finns inomräddningstjänsten, vatten- och avloppsverksamhet,utbildning och vård/behandling.