bet · GM01SoU8 · 1999-03-11 00:00:00 — Självmord är nu den vanligastedödsorsaken bland pojkar och unga män i åldrarna15-29 år. Enligt motionärerna måste det ses sommycket angeläget att ge iuppdrag att sammanställa en nationell handlingsplanför att förebygga självdestruktiva handlingar ochsjälvmord bland i synnerhet barn och unga.I motion So379 av m.fl. (kd) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om insatser för attförebygga självmord (yrkande 3). Motionärerna anföratt det förebyggande arbetet måste inriktas på attmotverka att personer hamnar i denna krissituation.Motionärerna vill vidare att Nationella rådetsprogram för självmords-prevention skall få nationellstatus och därför bör det antas av riksdagen.I motion So464 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om barn och självmord(yrkande 10). Enligt motionärerna visar enelevundersökning bl.a. att ungdomarna önskar attvuxenvärlden skall bry sig, prata med dem, ha tidmed dem. Vidare anförs att bristande kontinuitet iden psykiatriska vården kan vara en självmordsriskför unga.I motion So270 av () hemställsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om spridning av detnationella programmet för utveckling avsjälvmordsprevention (yrkande 1). Motionären anföratt FN definierar självmord som ettfolkhälsoproblem. I har inrättat ett nationellt rådför självmordsprevention. Inom ramen för det arbetethar de båda myndigheterna tillsammans med Centrumför suicidforskning och prevention presenterat ettnationellt handlingsprogram . Enligt handlingsprogrammet skallmålet för den självmordspreventiva verksamhetenbl.a. vara att minska antalet självmord ochsjälvmordsförsök. För en framgångsriksuicidprevention krävs, enligt motionären, att detnationella programmet förs ut inte bara tillprimärvård och sjukhusvård utan också till skolan,skolhälsovården, företagshälsovården, socialtjänstenoch polisen. Vidare yrkas tillkännagivande ompsykiatrins ansvar och resurser för att tillgodosesjälvmordsnäras behov av stöd (yrkande 2). Imotionen framförs att i det självmordsförebyggandearbetet som en given del ingår stöd och behandlingoch omhändertagande av självmordsnära personer ihälso- och sjukvården, stöd till anhöriga och andrahjälpare. I motionen begärs även tillkännagivande omanhörigas och andra närståendes behov av stöd(yrkande 3). Motionären anför att det föreliggerbrister också i stödet till anhöriga. De anhörigamåste i högre utsträckning ges möjligheter tillprofessionell hjälp efter ett självmord. Den hjälpenmåste aktivt erbjudas då anhöriga inteorkar ta egna initiativ.Fyra motioner rör allergipreventionI motion So374 av m.fl.(kd)hemställs att ger regeringen till kännavad i motionen anförts om den nationellahandlingsplanen för nutrition (yrkande 3).Motionärerna menar att ett område som lätt hamnar ibakgrunden vid diskussioner om allergier ärfödoämnesallergierna. har inte, i motsatstill exempelvis och , någon tydlighälsopolitisk strategi inom området. Den nationellahandlingsplanen för nutrition som fastställdes avregeringen är ganska allmänt hållen och saknaråtgärdsförslag. Vidare framställs krav påtillkännagivande om en nationell handlingsplan motallergier (yrkande 6). Enligt motionärerna bör ennationell handlingsplan för förstärkt förebyggandeav allergier och astma tas fram. Motionärerna pekarpå att både och regeringar fattatbeslut om sådana planer. Slutligen begärstillkännagivande om skolhälsovården (yrkande 7).Motionärerna anför att det, för att öka förståelsenoch kunskapen om allergier/astma, är mycketangeläget att utbilda skolpersonalen.Skolhälsovården måste ges förutsättningar attidentifiera och hjälpa till att förebyggaallergirisker i barnens arbetsmiljö.I motion So379 av m.fl. (kd) begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en utredning börtillsättas om hur allergier bland skolelever kanförebyggas (yrkande 4). Motionärerna ser allvarligtpå att så många barn i skolan har allvarligaallergiproblem. Förutom den rent medicinska ochpsykiska belastningen medför det också svårigheteratt tillgodogöra sig undervisningen. Motionärernakräver att en utredning tillsätts om vad som gjortsoch kan göras för att förebygga allergier blandskoleleverna.I motion So371 av och () yrkas att hos regeringen begär att mangör en utredning om allergifrågor och etttillkännagivande om att det samladeinformationsansvaret för allergifrågorna bör liggapå (yrkandena 2 och 3). Enligtmotionärerna breder allergisituationen ut sigkraftigt inom flera områden. Det finns, enligtmotionärerna starka samband mellan ute- ochinnemiljön, huden och maten. Det behövs en utredningom allergifrågorna, och det samladeinformationsansvaret bör ligga påFolkhälsoinstitutet, även beträffandeallergisanering av skolor och daghem.I motion So375 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om utbildning av mödra- ochbarnavårdens personal i allergiprevention (yrkande3). Motionärerna anför att allergier är ett växandefolkhälsoproblem i hela den industrialiseradevärlden. Det är angeläget att förebygga att små barnutvecklar allergi. Mödra- och barnhälsovårdenspersonal bör härvidlag få en utökad roll. Utbildningvad gäller möjligheter till allergiprevention ochmetoder för att få föräldrar att handlaallergiförebyggande är viktigt. Vidare begärs etttillkännagivande om utökade satsningar påallergiprevention vid eller ifristående organ (yrkande 4). Enligt motionärernahar ett program förallergiprevention. Institutets insatser är, iförhållande till omfattningen av allergi ochmöjligheterna att förebygga, för små. Motionärernamenar att ett nytt uppdrag till Folkhälsoinstituteteller ett fristående organ bör övervägas.Två motioner rör skadliga ljudnivåerI motion So283 av () yrkas att somsin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behov av åtgärder för begränsning avskadliga ljudnivåer. Motionären anför att drygt 9 %av befolkningen har hörselnedsättning och atthörselskada är ett dolt handikapp. Det är nödvändigtatt åtgärder vidtas för att förhindra att antalethörselskador ökar. Det är viktigt att man arbetarförebyggande med tanke på att många ungdomar utsättsför risker. Regler och rekommendationer somfastställer maximala ljudnivåer på musikkonsertermåste, enligt motionären, också kombineras medriktlinjer för hur dessa skall efterlevas.Regeringen bör därför återkomma med förslag tillåtgärder för begränsning av skadliga ljudvolymer.I motion So212 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förebyggandeinsatser (yrkande 5). Att minska bullerstörningarnai samhället så att ljudnivåerna sänks och färremänniskor utsätts för buller är, enligtmotionärerna, en viktig åtgärd för att förebyggaförekomsten av hörselskador och andra hälsoproblemtill följd av buller, t.ex. sömnsvårigheter.Folkhälsoinstitutet bör, i syfte att förebyggahörselskador, få ett uppdrag som innebär samladeinsatser mot hälsoskadligt buller och andrabullerrelaterade hälsoproblem.Övriga folkhälsofrågorI motion So388 av () m.fl.begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om återkommandenationella kostundersökningar (yrkande 1). Kunskapenom olika befolkningsgruppers matvanor skulle kunnavara bättre om , enligt motionärerna,genomförde nationella kostvaneundersökningar meddenna inriktning. bör därför fåett nationellt ansvar för att inhämta data sombelyser olika gruppers matvanor. Den kunskapenbehövs för en effektiv hälsoupplysning påkostområdet. Vidare begärs tillkännagivande omnationell hälsopolitik på kostområdet (yrkande 2).Motionärerna anför att behöver utveckla ennationell hälsopolitik inom kostområdet. Politikenbör inrymma t.ex. åtgärder för ökad kunskap omkosten och kostens betydelse för hälsan riktad tillspeciella riskgrupper, men också till barn ochungdom. Skolmåltiden kan här tjäna som pedagogisktverktyg. I motionen yrkas även tillkännagivande omen nationell handlingsplan för fysisk aktivitet(yrkande 3). Motionärerna anför att den slutsats mankan dra av olika undersökningar är att vi rör ossallt mindre, att fördelningen är ojämn mellan könenoch i olika samhällsklasser samt att den minskadefysiska aktiviteten kan leda till en ökning avsjukligheten och för tidig död. Det behövs ettnationellt handlingsprogram som bl.a. bör inrymma enförstärkning av ämnet idrott och hälsa i skolan.I motion So460 av m.fl. (mp) begärs attriksdagen som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att generellarbetstidsförkortning är en folkhälsofråga (yrkande1). Motionärerna anför att ett enkelt sätt att höjamänniskors uppfattning om sin livskvalitet är attlåta alla som önskar förkorta sin arbetstid. Det gerpiggare arbetstagare, närvarande föräldrar/anhöriga,engagerade medborgare och fler arbetstillfällen. Detär inte konstruktivt att en del av oss arbetar merän vi orkar som andra av oss inte fårhjälpa till.I motion So266 av () begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att utökaantalet vaccinationer mot tuberkulos. Enligtmotionären behövs en förnyad kamp mot TBC. Om inteverksamma åtgärder sätts in kommer 70 miljonermänniskor att dö i TBC enligt WHO.Under det senaste decenniet har i genomsnitt 550fall av aktiv TBC registrerats i Sverige.Ökningen av resistenta bakteriestammar på olika hålli världen beror bl.a. på att man har försummat attövervaka behandlingen, svåra sociala levnadsvillkoroch felanvändning av antibiotika. Motionären menaratt det, med hänsyn till utvecklingen, finns allanledning att vidmakthålla de kunskaper omtuberkulos som finns inom hälso- och sjukvårdensamt påkalla en skärpt vaksamhet. Den iSocialstyrelsens allmänna råd rekommenderadeselektiva vaccinationen mot tuberkulos av barn ochungdomar, som löper ökad risk att utsättas försmitta bör utvidgas till att omfatta fler.I motion So271 av m.fl. (s)hemställs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omfolkhälsoprogram vid sjukdomar i rörelseorganen.Enligt motionären är sjukdomar i rörelseorganen ettstort problem, både för de drabbade och församhällsekonomin i stort. Mot denna bakgrund bordedet vara angeläget att utarbetar ettnationellt folkhälsoprogram för dessa sjukdomar. Dendanska modellen kan därvid tjäna som föredöme.Bakgrund och tidigare behandlingSenast behandlade utskottet i betänkande1997/98:SoU11 Folkhälsofrågor (s. 30 f.)motionsyrkanden om olika folkhälsoproblem. Ibetänkandet, vartill hänvisas, redogjordes bl.a. förvad Folkhälsorapporten tagit upp vad gällerfolksjukdomar, t.ex. allergi, rörelseorganenssjukdomar och tuberkulos, samt självmord.Utskottet anförde bl.a. att det såg allvarligt påden ökande förekomsten av allergier och annanöverkänslighet. Utskottet vidhöll att såväl detförebyggande arbetet som vården och behandlingen avde allergisjuka borde ges ökad uppmärksamhet, liksomforskning och långsiktigt kompetensuppbyggande iövrigt. Utskottet anförde att det påbred front pågår verksamheter med syfte attförebygga allergi och lindra dess verkningar.Utskottet utgick vidare från att allergier kommeratt tas upp såväl av som i det kommande nationellahandlingsprogrammet för att minska denmiljörelaterade ohälsan. Något initiativ avriksdagen med anledning av motionerna ansågs intebehövas och dessa avstyrktes.När det gällde motionsyrkanden om satsningar påvissa sjukdomar vidhöll utskottet att det i förstahand är sjukvårdshuvudmännen som har att bedömadessa frågor. Utskottet ville åter framhålla att deriktlinjer för prioriteringar inom hälso- ochsjukvården som ställt sig bakom inte låtersig förena med att generellt prioritera vissasjukdomar före andra. Det som togs upp i de aktuellamotionerna (bl.a. rörande osteoporos) borde enligtutskottets mening bedömas inom det enskildalandstinget med ledning av de principer ochriktlinjer för prioritering som fastställts.Socialstyrelsen skall vid behov tillhandahållaunderlag för bedömningarna. Enligt utskottet borderiksdagen inte göra något tillkännagivande medanledning av motionerna. De aktuella motionernaavstyrktes.Enligt utskottet är det självfallet mycketangeläget att på alla sätt förebygga självmord.Utskottet hänvisade till attBarnpsykiatriutredningen i sitt huvudbetänkandebl.a. kommer att föreslå olika insatser för attförebygga uppkomst och försämring av psykiskaproblem hos barn och ungdomar. Såväl HSU 2000 somBarnkommittén har framhållit att det förebyggandepsykosociala arbetet genom kuratorer och psykologeri skolan bör värnas. arbetar på bred front, bl.a. genom attanordna undervisning om självmordsprevention förpersonal inom bl.a. hälso- och sjukvården,och skolan. Utskottet förutsatte attarbetet med att förebygga självmord och psykiskohälsa fortsatte och att det nationella programmetför självmordsprevention sprids till alla berörda.Enligt utskottets mening behövdes inte någottillkännagivande till regeringen. Motionerna pådetta område avstyrktes därför.Utskottet pekade vidare på att enligtArbetstidskommitténs slutbetänkande kunde inte någrasäkra slutsatser rörande sambandet mellan kortarearbetstid och förbättrad hälsa dras på grundval avde studier som genomförts på området.Riksdagen borde enligt utskottet inte göra någottillkännagivande till regeringen med anledning avmotionsyrkandet, som avstyrktes.Utskottet ansåg också att alltför hög ljudnivå pådiskotek eller konserter kunde utgöra risk förhörselnedsättning eller tinnitus. Åtgärder motsanitära olägenheter i form av hög ljudnivå kundevidtas med stöd av hälsoskyddslagen. Utskottet ansågdet inte nödvändigt att införa särskild lagstiftningom ljudvolymsbegränsning på diskotek och konserteroch avstyrkte därför motionsyrkandena i frågan.Riksdagen gjorde samma bedömningar som utskottet.I budgetpropositionen (s. 47) anges vidare bl.a. attFHI skall bidra till att uppfylla målen förutgiftsområdet genom att främja likvärdigaförutsättningar för en god hälsa för helabefolkningen. Den fortsatta satsningen på kvinnorshälsa utgår bl.a. från hälso- och sjukvården somarbetsplats för många lågutbildade kvinnor.Satsningar har även inletts för att utvecklafolkhälsoarbetet bland äldre och invandrare samtinom området hälsomiljö med inriktning påinomhusluft.Nationella folkhälsokommittén har i sittdelbetänkande Hur skall må bättre? - förstasteget mot nationella folkhälsomål (SOU 1998:43)redovisat vissa utgångspunkter och principer somkommittén bedömer bör vara vägledande i detfortsatta arbetet med nationella folkhälsomål ochstrategier. Kommittén har prioriterat ett antalområden som bedöms ha en central roll i en framtidanationell folkhälsostrategi nämligen: ohälsosamstress, sociala nätverk, tobak och alkohol, mat,psykisk hälsa, allergier, skador, arbetsplatsen,boendet och närmiljön, hälsopolitiskajämlikhetsstrategier, folkhälsoinsatser för barn ochungdomar och folkhälsoinsatser för äldre.Enligt kommittén kommer ett delbetänkandeinnehållande preliminära bedömningar och förslag omnationella hälsomål och strategier att presenterasunder sommaren samt ett huvudbetänkande medslutligt förslag om sådana mål och strategier attläggas fram /hösten år 2000.Enligt regleringsbrevet för avseendeFHI (punkt 3) under rubriken framgår attinstitutet skall ta fram innehåll och utvecklametoder för att bättre nå föräldrar med informationi bl.a. allergiförebyggande syfte. Arbetet skallinriktas mot de verksamheter som kommer i kontaktmed barn och föräldrar, t.ex. mödra- ochbarnavårdscentraler och vårdcentraler. Arbetet skallske i samråd med samt eventuellt andra berördamyndigheter och organisationer. Uppdraget skallredovisas till regeringen år2000.Nationella riktlinjer för allergi i skolan harnyligen utarbetats av ,för skolsköterskor, , ,, ochFHI. Riktlinjerna skall remitterastill bl.a. landsting och kommuner.Enligt regleringsbrevet för FHI avseende budgetåret1999 (punkt 2) skall FHI tillsammans med Boverketoch andra berörda myndigheter och organisationerinitiera aktiviteter med inriktning motinomhusmiljön där barn och ungdom vistas. Detta börske inom ramen för . Uppdragetskall redovisas år 2000.FHI har tillsammans med ett antal andra myndigheterm.fl. inom (Inomhusmiljö,samverkan, hälsa, energieffektivitet) tagitinitiativet till en stor informationssatsning ominnemiljö, Inne 99. Under kommerinnemiljön att belysas ur olika aspekter, bl.a. vadgäller allergier. FHI samordnar projektet. Syftetmed satsningen är att få beslutsfattare i företag,myndigheter och organisationer att uppmärksammabehovet av en sund och hälsosam innemiljö. Sambandetmellan innemiljön och hälsan utgör grunden och skalllyftas fram. kommersatsningen att fokusera på barns innemiljöer iskolor och daghem. Under de därpå följande kvartalenkommer innemiljön att belysas vad gäller offentligalokaler, den egna bostaden samt arbetsplatser (utomindustrin), kontor, sjukhus m.m.Socialminister har den 27 januari 1999i ett skriftligt svar på en fråga om osteoporos(1998/99:265) anfört bl.a. följande:Regeringen gav i regleringsbrevet för år 1998Folkhälsoinstitutet (FHI) i uppdrag att ta fram ettunderlag som redovisar nationella ochinternationella erfarenheter av vilka möjlighetersom finns att arbeta sjukdomsförebyggande ochhälsofrämjande bland äldre. Med anledning av ca70 000 anmälda frakturer till följd avosteoporos hos äldre har FHI särskilt prioriteratförekomst av och förebyggande åtgärder för attförhindra osteoporos. FHI redovisade uppdraget iseptember 1998. FHI:s slutsatser är att det går attförebygga osteoporos bl.a. genom goda levnadsvanor.Bra kostvanor och fysisk aktivitet har en positiveffekt på skelettets hållfasthet medan rökning haren negativ effekt. Fysisk aktivitet har även enpositiv effekt på uppbyggnaden av muskelmassa och påfalltendensen. FHI framhåller också att det går attbörja förebygga osteoporos även i högre åldrar. Denpositiva effekten av t.ex. fysisk aktivitet är tillstor del knuten till fortlöpande aktivitet.Regeringen har i regleringsbrevet för gettFHI två uppdrag som berör hälsofrämjande blandäldre. Det första handlar om att göra tillett fysiskt aktivitetsår. Det andra är enfortsättning på det tidigare uppdraget angåendehälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärderbland äldre. Uppdraget avser att FHI skall varapådrivande i det hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande arbetet för äldre på nationell,lokal och regional nivå.När det gäller diagnostisering och behandling avosteoporos gjorde medicinsk metodik (SBU) en utvärdering avmätning av bentäthet. I SBU:s rapport framkommer attdet finns svårigheter att med dagens mätmetoderfastställa förekomst av benskörhet på ett tidigtstadium. SBU angav i sin rapport att det inte finnsvetenskapligt underlag för att rekommenderabentäthetsmätningar för vare sig generellmassundersökning, riktad screening ellerhälsoundersökningar av symtomfria individer.Att erbjuda hälso- och sjukvård av god kvalitet ärsom bekant en uppgift för sjukvårdshuvudmännen. Närdet gäller rutinmässiga screeningundersökningar förvissa grupper är det landstingens sak att avgöra omsådana skall utföras.Den parlamentariskt sammansatta har till uppgift att utarbetaförslag till nationella mål för hälsoutvecklingensamt föreslå strategier för hur målen skall uppnås.Av kommitténs direktiv framgår att en av deviktigare uppgifterna är att uppmärksamma och belysaskillnader i hälsa mellan män och kvinnor. Motbakgrund av att en så stor grupp kvinnor drabbas avosteoporos förutsätter jag att sjukdomen blirföremål för uppmärksamhet i kommitténs arbete.Från har inhämtats att en studie(state of the art) rörande kunskapsläget för denkliniska verksamheten avseende osteoporos kommer attgenomföras med början 1999 av bl.a. styrelsensexpertgrupp i ortopedi. Studien, som även skall skemed utblick mot forskningssidan, kommer attinnefatta bl.a. kunskapsunderlag, diagnostik,behandling och uppföljning. Projektledare ärprofessor kommissionen har publiceraten expertrapport, Att bygga starka ben och förebyggafrakturer. Europeiska Gemenskapens rapport omOsteoporos - Förebyggande åtgärder. Rapporteninnehåller bl.a. åtta rekommendationer att antas avhela EU och dess medlemsländer, t.ex. att antaosteoporos som en prioriterad sjukdom för hälso- ochsjukvården och initiera hälsoprogram.Miljöhälsoutredningen har, som ovan nämnts, lagtfram ett förslag till nationellt handlingsprogramför att minska den miljörelaterade ohälsan i Sverigei betänkandet Miljö för en hållbar hälsoutveckling(SOU 1996:124). I utredningens förslag tillhandlingsprogram tas bl.a. buller upp som ensärskild miljörelaterad hälsorisk som behöveråtgärdas. Som ett övergripande hälsomål anges attbullerstörningana i samhället kraftigt skallbegränsas. Betänkandet har efter remissomgångöverlämnats till den parlamentariska beredningen ommål i miljöpolitiken (dir. 1998:45). I sitt arbeteskall beredningen beakta Miljöhälsoutredningensförslag till handlingsplan. Beredningen skallredovisa sina uppdrag med ett första förslag tilldelmål och åtgärder . Enslutredovisning av resultatet av arbetet skall skesenast år 2000.Enligt regleringsbrev för avseendeSocialstyrelsen har regeringen, som ovan nämnts,givit styrelsen i uppdrag (punkt 8) att senast den31 mars till regeringen överlämna en Socialrapport och en Folkhälsorapport. Socialstyrelsenskall i samband med folkhälsorapporteringen redovisadet nationella läget beträffande miljörelateradohälsa.I allmänna råd 1990:6 Tuberkulos.Förebyggande åtgärder rekommenderas selektivavaccinationer av bl.a. barn och ungdom.Socialstyrelsen har tillsammans medSmittskyddsinstitutet och Smittskyddsläkarföreningengett ut Tuberkulos, Strategidokument 1997. Enligtdokumentet bör rekommendationer omselektiva vaccinationer följas med vissaförtydliganden.Från har inhämtats att de allmännaråden rörande vaccination mot TBC kommer att sesöver. Enligt bedömning visar dockTBC en sjunkande trend i , och det kommerinte att föreslås att dessa vaccinationer utökas.Från Smittskyddsinstitutet har inhämtats att detfrån institutets sida inte finns något önskemål omatt öka omfattningen av aktuella vaccinationer.Från FHI har vad gäller självmordspreventioninhämtats bl.a. att institutet arbetar i ensamrådsgrupp tillsammans med prevention för attuppfylla intentionerna i det nationellahandlingsprogrammet för självmordsprevention. FHIkommer tillsammans med primärvården m.fl. iÄlvsborgs kommun att kartlägga preventiva åtgärderinom öppenvården mot självmord. Vidare samarbetarFHI med professor i en studie rörandesjälvmordsförsök med läkemedelsförgiftning. Studienkommer troligen att innehålla förslag på preventivaåtgärder, t.ex. vad gäller förskrivning. FHI arbetarockså med att i det nationella skadeprogrammet Ensäker och trygg kommun integrerasjälvmordspreventionsfrågorna. Två "säkra" kommuner,och , har handlingsprogram rörandesjälvmord.Slutbetänkandet av , Detgäller livet, Stöd och vård till barn och ungdomarmed psykiska problem (SOU 1998:31), bereds som ovannämns av . Utredningen har anlagtett folkhälsoperspektiv på barns och ungdomarsohälsa.Enligt regleringsbrev för avseendeFHI framgår under rubriken bl.a. attinstitutet i brett samråd med berörda myndigheteroch organisationer, skall göra till ettfysiskt aktivitetsår. Förberedelseplanerna förgenomförandet av året skall redovisas tillregeringen (punkt 1). Vidareframgår att FHI skall förmedla och sprida kunskap omWHO:s Hälsa för alla-mål (Health21) med inriktningpå de delar som avser hälsofrämjande ochsjukdomsförebyggande insatser. Detta skall ske isamråd med ochSocialstyrelsen (punkt 4).Under våren 1998 överlämnade sittslutbetänkande Idrott och motion för livet - Statensstöd till idrottsrörelsen och friluftslivetsorganisationer (SOU 1998:76). I betänkandet redogörsför ett antal förslag till nya och tydligare mål förstödet till idrotten. Förslagen syftar till attbl.a.