bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Uppdraget skall slutligen redovisas i kom-mitténs slutbetänkande . Dels gäller det ett uppdrag - likaledes ienlighet med ovan nämnda beslut - till i skolan () att i samråd med vidStockholms universitet (TÖI) göra en analys av vilken kompetens lärarebehöver inom olika teckenspråksutbildningar för barn och vuxna. I uppdragetingick även att kartlägga dels behovet av utbildning i teckenspråk för andrapersonalkategorier än lärare, dels behovet av tolkar för döva, dövblinda ochvuxendöva. Ärendet bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under ansla-get.12.3 Bidrag till kontakttolkutbildning (L 3)Anslaget disponeras av Kammarkollegiet som utbetalar medlen till studie-förbund och folkhögskolor enligt särskilt beslut av vid (). Regeringen föreslår en oföränd-rad nivå på anslaget för i jämförelse med innevarande år. Inklusiveen pris- och löneomräkning föreslår regeringen att anvisasunder anslaget.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelstilldelning under ansla-get.13 Ungdomsfrågor (M)13.1 (M 1)Regeringen har i proposition 1998/99:115 På ungdomars villkor - ungdoms-politik för demokrati, rättvisa och framtidstro lagt fram förslag för riksdagenom mål för den nationella ungdomspolitiken (prop. avsnitt 4.2) och om Ung-domsstyrelsens verksamhet (prop. skall enligtpropositionsförslaget verka för att målen för den nationella ungdomspoliti-ken uppfylls. Övergripande mål för fastställdes av riksda-gen (prop. 1993/94:135, bet. 1993/94:KrU31, rskr. 1993/94:354). Iproposition 1998/99:115 har regeringen redovisat sin syn på behovet av enrevidering av dessa övergripande mål och föreslagit att det skall vara rege-ringens uppgift att utforma de övergripande målen för Ungdomsstyrelsensverksamhet. Utskottet har i betänkande 1999/2000:KrU4 tillstyrkt regering-ens förslag. beslutar i ärendet i novem-ber/december.I budgetpropositionen bedömer regeringen att arbetemed att samordna och utveckla insatser på ungdomsområdet har utvecklatspositivt. Efter det att fattat beslut med anledning av proposition1998/99:115 avser regeringen att utforma nya mål för Ungdomsstyrelsensverksamhet. De nya målen kommer främst att innebära en utveckling avmyndighetens nationella insatser. Regeringen bedömer att myndighetensinsatser på det internationella området fungerat mycket bra. Ungdomsstyrel-sen skall få en mycket viktig roll för uppföljning och analys av ungdomspo-litiken. Detta innebär en ambitionshöjning, bl.a. när det gäller samarbetetmed andra myndigheter. Likaså bedömer regeringen att Ungdomsstyrelsensarbete med att stödja och följa upp kommunernas insatser kommer att öka.Mot denna bakgrund föreslås anslaget till myndigheten ökas med 1,5 miljo-ner kronor nästa budgetår. Regeringen aviserar också en ytterligare ökningmed för vart och ett av . Ökningarnafinansieras genom en motsvarande minskning av anslaget M 2 Bidrag tillnationell och internationell ungdomsverksamhet m.m.I motion Kr313 (kd) hemställs att skall avslå regeringens förslagatt omfördela till från anslaget tillbidrag till ungdomsorganisationerna (yrkande 36 delvis). Även om Ung-domsstyrelsen behöver en förstärkning av anslaget bör detta inte finansierasgenom en neddragning av bidraget till ungdomsverksamheten. Motionärernamotsätter sig även att omfördelningar görs åren 2001 och 2002.En minskning av anslaget till med 8 miljoner kronorföreslås i motion Kr318 (m) yrkande 20. I samma motion föreslås ett minskatbidrag till ungdomsorganisationerna, vilket motiverar ett minskat bidrag tillmyndigheten då den därigenom skulle få färre ärenden att hantera.Utskottet anser att anslaget till inte bör minskas i enlig-het med motionsförslagen. Det är enligt utskottets mening viktigt att denungdomspolitik som förs i ökad utsträckning också följs upp och analyseras,inte endast på det statliga området utan även på det kommunala området. Detär också viktigt att kan stödja kommunerna i deras arbeteinom ungdomsområdet. Mot denna bakgrund tillstyrker utskottet regeringensförslag till medelsanvisning under anslaget M 1 Ungdomsstyrelsen.Utskottet avstyrker motionerna Kr313 (kd) yrkande 36 i denna del ochKr318 (m) yrkande 20 i vad avser medelsanvisningen för år 2000.Utskottet anser vidare att inte nu bör ta ställning till detaljer imedelsberäkningarna . Utskottet avstyrker motionKr313 (kd) yrkande 36 i denna del.13.2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet m.m. (M 2)I betänkande 1999/2000:KrU4 har utskottet tillstyrkt regeringens förslag iproposition 1998/99:115 om övergripande mål för ungdomspolitiken. Riks-dagen avser att behandla utskottsbetänkandet i novem-ber/december.I budgetpropositionen bedömer regeringen att bidragsgivningen under an-slaget M 2 har medfört en positiv utveckling av ungdomsverksamheten. Demedel under anslaget som avsätts för utvecklingsinsatser gentemot kommu-nerna har haft mycket stor betydelse och i hög grad bidragit till att alltflerkommuner engagerat sig i att utveckla en samlad ungdomspolitik.Regeringen föreslår en medelsanvisning under anslaget med 94 889 000kronor, dvs. med mindre än . Minskningen beror påen omfördelning av medel till anslaget M 1 , motiverad avmyndighetens ökade arbetsuppgifter.I tre motioner föreslås att ett annat belopp skall anvisas.Enligt motion Kr313 (kd) yrkande 36 (delvis) bör avslå regering-ens förslag att omfördela från anslaget M 2 till anslagetM 1 . En utvidgning av arbetsuppgif-ter och medelsbehov får inte medföra minskade medel till ungdomsverksam-heten.Utskottet har i det föregående, i avsnitt 13.1, avstyrkt motionsyrkandet dådet gäller avslag på regeringens förslag att genom omfördelning öka anslagetM 1 med . I enlighet härmed avstyrkerutskottet nu motionsyrkandet även i vad gäller avslag på regeringens förslagatt minska anslaget M 2 med 1,5 miljoner kronor.Utskottet avstyrker motionsyrkandet även i den del som avser ett uttalandeom medelsberäkningen för åren 2001 och 2002.Enligt motion Kr318 (m) bör anslaget till ungdomsverksamheten minskasmed i förhållande till regeringens förslag (yrkande 21). Iförsta hand bör minskningen avse bidrag till den internationella verksamhe-ten, men även grundbidragen till ungdomsorganisationerna bör kunna mins-kas, anförs det i motionen. Ett av målen för bidragen till ungdomsorganisa-tionerna har varit att öka antalet föreningsanslutna ungdomar. De flesta ung-domsorganisationer visar en i minskning av medlemsantalet, medan det finnsklara tecken på att andra ungdomsaktiviteter, som inte får statsbidrag, drartill sig nya grupper av ungdomar. Det är mot denna bakgrund som statsbidra-get till ungdomsverksamhet bör omprövas.Utskottet anser att det är mycket viktigt att staten kan stödja barns ochungdomars egna organisationer och att dessa organisationer kan utvecklas påett sådant sätt att deras verksamhet är betydelsefull för barnen och ungdo-marna och därmed också kan attrahera fler att delta. Det är av stor vikt attdessa organisationer kan bidra till att öka barns och ungdomars möjlighetertill inflytande och till en fritid på deras egna villkor. I den ungdomspolitiskpropositionen har regeringen aviserat att medel skall avsättas för att ekono-miskt stödja organisations- och verksamhetsutveckling inom såväl befintligasom nya ungdomsorganisationer samt inom paraplyorganisationer och nät-verk. Utskottet anser att bör avslå motion Kr318 (m) yrkande 21.I motion Kr272 (c) i denna del yrkas att , utöver de medel somregeringen beräknar för ungdomsverksamhet, skall anvisa 65 miljoner kronortill en särskild satsning på ung kultur. Medlen skall disponeras av Ungdoms-styrelsen och gå till ungdomars egna projekt som är till för unga samt ge-nomförs av och med unga. Medlen skall kunna gå till både föreningsanslutnaungdomar och till dem som inte tillhör någon förening. Korta handlägg-ningstider och enkla blanketter bör genomsyra satsningen.I betänkande 1999/2000:KrU4 om ungdomspolitiken har utskottet påmintom att när beslöt om en långsiktig kulturpolitik var ettgenomgående tema barns och ungas rätt till både eget skapande och delta-gande i kulturlivet. Det betonades då - liksom i ungdomspropositionen ochbetänkande 1999/2000:KrU4 - att barn och unga inte är någon enhetliggrupp. De har olika uppväxtvillkor, föräldrar med olika intressen och olikaekonomiska förutsättningar. Barn och unga skapar också sin egen kultur somvuxenvärlden måste respektera och kommunicera med.I den kulturpolitiska propositionen framhölls vidare att barn ochungdomar har olika behov. Barn måste tidigt få ta del av ett brett kulturutbudoch stifta bekantskap med litteratur, konst, musik och historia med stöd avengagerade vuxna. Kulturen blir på det sättet ett viktigt redskap i barnetsutveckling. Ungdomar däremot har redan skaffat sig kulturella preferenserdär de ofta inte bara vill vara kulturkonsumenter utan också kulturproducen-ter. En kulturpolitik för unga människor måste därför också ta sin utgångs-punkt i deras eget skapande och kreativa förmåga. Språket är av stor betydel-se för barn och unga. Satsningar på litteratur och läsande för dessa grupper ärockså ett av de prioriterade områdena i denna proposition.Utskottet vill framhålla att delaktighetsmålet för den nationella kulturpoli-tiken gäller alla människor i landet, givetvis också barn och unga. Det bety-der att satsningar på kultur för, med och av unga bör ingå i både den statligaoch den kommunala kulturpolitiken.I ungdomspropositionen (1999/2000:115) har regeringen aviserat en sär-skild treårig satsning på att stödja och stimulera utvecklingen av ungdomarsegna kulturverksamheter inom främst musik, teater, dans och eget skapande isyfte att öka det lokala utrymmet för detta. Vidare anförs det att en särskildsatsning bör göras på förnyelse av mötesplatser, träffpunkter och annanfritidsverksamhet för ungdomar där föreningar och kommuner arbetar ge-mensamt. Detta stöd bör fördelas av . Utnyttjandet avlokaler för ungdomars behov skall kartläggas. Regeringen har också anförtatt den ser positivt på den allt större roll som studieförbunden har kommit attspela för ungdomars fritidsverksamhet, exempelvis inom musikens område.Ett stort statligt stöd kanaliseras via studieförbunden och folkhögskolorna tilfolkbildning och kultur, varför ett närmare samarbete mellan dem och ung-domar bör stimuleras. skall få i uppdrag att vidareut-veckla det samarbete som finns mellan olika centrala bidragsgivare medsyfte att underlätta för de ungdomar som söker stöd till sin verksamhet.I sammanhanget bör också nämnas att av det förväntade överskottetpå AB Svenska Spels värdeautomater på restauranger, dvs. ca 50 miljonerkronor , avses gå till ungdomsorganisationernas lokala verksamhetmed inriktning på såväl kultur som fritid.Utskottet vill framhålla att det inte finns utrymme inom ramen för utgifts-område 17 för det särskilda bidrag till ung kultur som föreslås i motionKr272 (c) (delvis) utan att stora omfördelningar från andra anslag görs. Ut-skottet föreslår mot bakgrund av det anförda att avslår motionKr272 (c) i vad den avser anvisande av för ung kultur.Sammanfattningsvis föreslår utskottet att anvisar 94 889 000 kro-nor i enlighet med regeringens förslag.I motion Kr514 (fp) föreslås göra ett tillkännagivande till rege-ringen om behovet av förändrade regler för statsbidraget till de politiskaungdomsorganisationerna (yrkande 1). Regeringen bör lägga fram ett förslagtill ett nytt bidragssystem där bidragsfördelningen grundas på partiernasmandatfördelning i (yrkande 2).Enligt motion Kr515 (s) bör reglerna för statsbidrag till vissa ungdomsor-ganisationer kunna inrymma bidrag till en generationsövergripande organi-sationsform som vilar på en tydlig pedagogisk verksamhetsidé eller på ideo-logisk eller teologisk grund och som uppfyller målen i övrigt för statsbidragtill ungdomsorganisationer.I budgetpropositionen redovisar regeringen att en utvärdering av det mål-relaterade bidragssystemet har visat att vissa formella regler riskerar atthämma föreningslivets utveckling. På regeringens uppdrag har därför Ung-domsstyrelsen gjort en översyn där konflikten mellan mål och regler skullebeaktas. överlämnade rapporten, För-slag till förändrade bidragsregler, till regeringen. I rapporten föreslås vissaförändringar av bestämmelserna i förordningen (1994:641) om statsbidragtill ungdomsorganisationerna. I budgetpropositionen redovisar regeringen attförslaget har remissbehandlats och att det bereds vidare inom Regerings-kansliet.Det pågående beredningsarbetet bör enligt utskottets mening inte föregri-pas genom något uttalande från sida, varför bör avslåmotion Kr514 (fp).Utskottet föreslår vidare att utskottet avslår motion Kr515 (s).14 Folkrörelse- och idrottsfrågor (N)14.1 Stöd till idrotten (N 1)Från anslaget utgår bidrag till () för denverksamhet som bedrivs av förbundet och till förbundet anslutna organisatio-ner.Utskottet har behandlat regeringens proposition 1998/99:107 Enidrottspolitik för 2000-talet. I propositionen anfördes bl.a. att idrottsrörelssjälv bör lägga fast målen för sin verksamhet och att staten endast bör angede syften som staten har med sin bidragsgivning. Utskottet har tillstyrkt desyften med statsbidraget som lades fram i propositionen samt att medel årli-gen skall anvisas för svenskt deltagande vid och Paralympicsunder anslaget Stöd till idrotten (bet. 1999/2000:KrU3). behandlarbetänkandet i månadsskiftet november/december.För år 2000 föreslår regeringen dock att anslaget engångsvis ökas med 5miljoner kronor för deltagande vid och Paralympics.Organisationer utanför RF anvisas medel över ettsärskilt anslag, benämnt Stöd till friluftsorganisationer (N 5). Anslaget Stödtill idrotten minskas därför med 13 miljoner kronor.Inom ramen för anslaget beräknas vissa medel för den sjunde europeiskakonferensen om social ekonomi samt för en fortsatt ta-langsatsning inom svensk idrott. Satsningen pågår t.o.m. år 2005.Regeringen anför i propositionen att det inom idrotten finns behov av för-stärkta insatser mot dopning, för idrottsforskning, för att främja integrationoch jämställdhet samt för ungdomar i åldern 21 till 25 år.Regeringen föreslår att skall anvisa underanslaget.Utskottet har erfarit att regeringen avser att avsätta ytterligare 4,4 miljonerkronor till arbetet mot dopning. Av dessa medel skall 1,5 miljonerkronor avsättas för att långsiktigt säkra en bra utveckling för , till dopningstester från idrotten, 1,4 miljoner kronortill med anledning av de ökade krav som införandet av IADA:s(The international Anti-doping Arrangement) standarder medför samt till Dopingjouren. Frågan har behandlats i utskottets betänkande1999/2000:KrU3.I motion Kr314 (fp) yrkande 27 (delvis) föreslår motionärerna en höjningav anslaget med i förhållande till regeringens förslag.Motionärerna påpekar i motionen att idrotten behöver ett tillskott för att bl.akunna öka insatserna med dopningskontroller. I motion Fi212 (fp) yrkande17 (delvis) föreslås en höjning av anslaget med . Beloppetskall dock - enligt vad utskottet erfarit - rätteligen vara somi motion Kr314 (fp).Motionärerna bakom motion Kr318 (m) anför att den verksamhet som be-drivs på Dopinglaboratoriet i måste ges förutsättningar att fortsättaoch att verksamheten bör erhålla genom omfördelningarinom anslaget Stöd till idrotten (yrkande 22).Som ovan angetts har regeringen för avsikt att tillföra ytterligare 4,4 mil-joner kronor till arbetet mot dopning. Av dessa medel skall enligtregeringen en del användas för att långsiktigt säkra en bra utveckling förDopinglaboratoriet och en del till dopningstester från idrotten. Härigenom fårmotionerna Kr314 (fp) yrkande 27 (delvis) och Kr318 (m) yrkande 22 ansestillgodosedda. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsberäkningoch avstyrker motionerna Kr318 (m) yrkande 22, Kr314 (fp) yrkande 27(delvis) och motion Fi212 (fp) yrkande 17 (delvis).Mellan åren 1992 och 1997 har av överskottet från ABTipstjänst (numera AB ) lämnats som ett samlat bidrag tillidrotten. Bidraget höjdes till och året därpå ytter-ligare till . beslutade (prop.1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248) att ett vinstdelnings-system skulle införas vad gäller överskottet från det statliga spelbolaget. Iavvaktan på införandet av ett vinstdelningssystem från AB Svenska Spelföreslår regeringen att godkänner att regeringen på AB verkar för att bolagsstämman beslutar om ettstöd till idrotten i form av ett bidrag på 60 miljoner kronor.Utskottet anser i likhet med regeringen att en del av överskottet från ABSvenska Spels verksamhet skall lämnas som ett samlat bidrag till idrottenäven för . bör därför enligt utskottets meninggodkänna att regeringen på AB Svenska verkarför att bolagsstämman beslutar om ett stöd till idrotten i form av ett bidrag p60 miljoner kronor.14.2 Lotteriinspektionen (N 2)Lotteriinspektionen är en central förvaltningsmyndighet för frågor om lotte-rier som anordnas för allmänheten.Regeringen gör under avsnittet resultatinformation bedömningen att Lotte-riinspektionens kontroll och tillsyn av spel- och lotterimarknaden är effektivoch teknikanpassad men uttalar mot bakgrund av kritik från Justitieombuds-mannen att myndigheten bör lägga ner tillräckligt med tid och resurser för attundvika felaktigheter i tillståndsgivningen.Regeringen föreslår att anslaget ökas med . Höjningenmotiveras med att konkurrensen på den svenska spel- och lotterimarknadenär mycket hård som den tekniska utvecklingen är mycket snabb,vilket ställer stora krav på Lotteriinspektionen att löpande anpassa tillsyns-och kontrollverksamheten. Vidare innebär beslut att tillåta kasi-nospel av internationellt slag behov av kontroll och tillsyn av den nya spel-formen.Regeringen föreslår att skall anvisa under an-slaget.Utskottet tillstyrker den föreslagna medelsanvisningen.14.3 Bidrag till allmänna samlingslokaler (N 3)Bidrag till allmänna samlingslokaler lämnas för köp, nybyggnad, ombygg-nad, standardhöjande reparationer som inte är av ringa omfattning och han-dikappanpassning.Regeringen föreslår att under anslaget anvisar 15 miljoner kro-nor.Enligt motion Kr318 (m) bör anslaget avskaffas. Motionärerna anser det varaen uppgift att tillgodose behovet av samlingslokaler. Bidraget tillhandikappanpassning av lokalerna bör enligt motionärerna anslås från ettannat utgiftsområde (yrkande 25).Motionärerna bakom motionerna Kr313 (kd) yrkande 40 i här aktuell del,Kr520 (kd) och N277 (kd) yrkande 10 föreslår att totalt 25 miljoner kronorskall anvisas under anslaget. Motionärerna framhåller att samlingslokalernaär väsentliga samt att det är speciellt motiverat att satsa på möjligheter somökar människors deltagande i den demokratiska processen.I motionerna Kr272 (c) delvis, Kr521 (c), Ub813 (c) yrkande 3 och Bo231(c) yrkande 5 föreslås en ökning av anslaget med i för-hållande till regeringens förslag. Ökningen är enligt motionärerna en förut-sättning för ett rikt föreningsliv i hela landet. I motion Ub813 (c) anser mo-tionären att de ytterligare medel som föreslås tillföras anslaget bör gå till aöka tillgången till föreningslokaler för ungdomar.Enligt utskottets mening är samlingslokalstödet väsentligt för kultur- ochföreningslivet ur såväl ett lokalt som regionalt utvecklingsperspektiv, varföranslaget bör finnas kvar. Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning under anslaget och avstyrker därmed motionerna Kr272 (c) i dennadel, Kr313 (kd) yrkande 40 i denna del, Kr318 (m) yrkande 25, Kr520 (kd),Kr521 (c), Ub813 (c) yrkande 3, N277 (kd) yrkande 10 och Bo231 (c) yr-kande 5.Motionärerna bakom motionerna Kr504 (s) och Kr522 (c) anser att sam-lingslokalerna behöver anpassas till ungdomar och att10 bör anslås för detta ändamål.Som regeringen anfört i propositionen har redovisat att det före-kommer omfattande ungdomsaktiviteter i flertalet av de allmänna samlings-lokalerna. Av redovisningen framgår bl.a. följande. Folkets Hus Riksorgani-sation, Folkparkerna i , och Riksföre-ningen Våra Gårdar har totalt ca 2 750 anslutna lokaler. I ca 1 850 av dessaförekommer riktad ungdomsverksamhet. I lokalerna görs enligt Boverketårligen i storleksordningen fem till sex miljoner besök av ungdomar i ålders-gruppen . Besöken gäller olika former av verksamhet fördelade påca 200 000 verksamhetstillfällen.Utskottet har med tillfredsställelse tagit del av redovisning somvisar att det förekommer en omfattande ungdomsaktivitet i samlingslokaler-na. I likhet med motionärerna anser utskottet att det är viktigt att samlingslokalerna anpassas till ungdomars behov. Utskottet vill dock påpeka att ut-skottet inte nu har att ta ställning till medelstilldelning för budgetåren framöver samt att det ankommer på att pröva huruvida bidrag bör utgåtill ett visst projekt. Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottet motio-nerna Kr504 (s) och Kr522 (c).14.4 Bidrag till kvinnoorganisationernas centrala verksamhet (N 4)Bidraget skall användas till kostnader för kvinnoorganisationernas centralaverksamhet samt för förnyelse och utveckling av verksamheten. Verksam-heten regleras av förordningen (1982:865) om statsbidrag till kvinnoorgani-sationernas centrala verksamhet. Det övergripande målet är att genom stödetstärka kvinnornas ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellankvinnor och män.Anslaget har överförts från utgiftsområde 14.Regeringen anför i propositionen att stödet ändrade inriktning år 1995.Syftet var att göra det möjligt för kvinnoförbunden att arbeta i andra formeroch att engagera nya grupper av kvinnor. Bidragsreglerna reviderades genomen förordningsändring (1995:673) som delade upp stödet i ett särskilt grund-bidrag och ett rörligt bidrag. Det rörliga bidraget skall ses som ett projektbidrag för förnyelse och utveckling av kvinnoorganisationernas arbete. Rege-ringen konstaterar nu att den förändring av bidragsreglerna som gjordes år1995 har visat sig vara otillräcklig. Regeringen har därför tillkallat en utredre (dir. 1999:29) med uppgift att se över det nuvarande statsbidraget tillkvinnoorganisationerna. Uppdraget skall redovisas år2000.Regeringen föreslår att under anslaget anvisar 3 432 000 kronor.Enligt motionärerna bakom motion Kr318 (m) bör anslaget avskaffas (yr-kande 23).Utskottet, som anser att bidraget är av stor betydelse när det gäller att stär-ka kvinnornas ställning i samhället i syfte att uppnå jämställdhet mellankvinnor och män, tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning ochavstyrker därmed motion Kr318 (m) yrkande 23.I motion Kr505 (m) begär motionärerna förslag till ändringar av bidrags-reglerna så att kvinnoorganisationerna inte fastnar i gamla orationella struk-turer. Motionärerna anför att förlorade sitt bidragsedan organisationen förnyade sig och omvandlades till en nätverksorganisa-tion.Som utskottet angett ovan och som framgår av direktiven (dir. 1999:29) tillden särskilda utredare som regeringen tillkallat är anledningen till att bi-dragssystemet nu ses över bl.a. att det nuvarande systemet inte i tillräckligomfattning uppmuntrar utveckling och förnyelse av organisationernas verk-samhet. Ett särskilt problem är enligt direktiven till utredningen att de for-mella reglerna hindrar att nya former av organisationer, t.ex. nätverk, bevil-jas bidrag. Med hänvisning till den utredning som pågår avstyrker utskottetmotion Kr505 (m).14.5 Stöd till friluftsorganisationer (N 5)Regeringen gjorde den bedömningen i proposition 1998/99:107 En idrotts-politik för 2000-talet att statens stöd till friluftsliv och främjandeorganisatner inte längre borde ingå som en del av anslaget Stöd till idrotten utan utgö-ra ett eget anslag riktat direkt till främjandeverksamheten.Regeringen har fullföljt denna bedömning och främjandeverksamhetenhar fått ett eget anslag benämnt Stöd till friluftsorganisationer. Regeringenhar under anslaget anvisat för , vilka överförtsfrån anslaget N 1 Stöd till idrotten.I propositionen anges att en översyn har inletts inom föratt lämna förslag till vilka typer av organisationer som skall erhålla statligtstöd samt hur administrationen av bidragsfördelningen bör ske.