bet · GM01NU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Under anslagetSmåföretagsutveckling (A 2) har för år tagits upp under anslagspost 2Såddfinansiering, jämfört med förår 1998. Utöver anslaget på fårNUTEK innevarande budgetår disponera enanslagskredit på . Vidare fårkostnader för bidrag till s.k. teknopoler förrådgivning m.m. åt teknikbaserade företag samtbidrag till andra organisationer som verkar för attfrämja ny- och småföretagande täckas frånanslagspost 3 Vissa småföretagsinsatser.Beträffande handläggningstider, som tas upp imotion 1998/99:A215 (m), kan noteras att, somtidigare redovisats, ett antal myndigheter, bl.a.NUTEK och PRV, har givits i uppdrag i sinaregleringsbrev att förkorta handläggningstiderna. INUTEK:s regleringsbrev sägs att handläggningstidernaför stöd till såddfinansiering skall reduceras medminst och att dessa handläggningstider särskiltskall redovisas i återrapportering tillregeringen.Frågan om insatser för att främja bildande av BIC,som tas upp i motion 1998/99:N245 (m), har tidigarebehandlats av utskottet, (bet.1997/98:NU10). BIC-konceptet har utvecklats inom EUi syfte att förbättra ekonomin i speciellt utsattaregioner i . Syftet med BIC är attgenom innovationer skapa nya industriellaaktiviteter, nya företag eller utveckling avbefintliga företag. har analyserat BIC-systemet i en särskild rapport, Business andInnovation Centres - ett europeiskt program förregional näringslivsutveckling (T 1992:47). NUTEKföljer utvecklingen av BIC i och hartillsammans med EU:s generaldirektorat förregionalpolitik (DG XVI) regelbunden kontakt med detre etablerade BIC-kontoren i . anordnat ett seminarium i tillsammansmed DG XVI för olika svenska organisationerintresserade av BIC-verksamheten och har genomförtutbildningsseminarier för dem som arbetar på BIC iSverige. Det kan noteras att till stora delararbetar på liknande sätt som ett BIC. , varsproduktråd kan ge innovatörer vägledning och hjälp,kan när produktionen av en ny produkt eller närföretag startas både ge kvalificerad rådgivning ochfinansiering. Liksom BIC följer projektet underen längre tid.Även frågan om teknikupphandling, som tas upp imotion 1998/99:N330 (kd), har tidigare behandlats avutskottet, (bet. 1997/98: NU10).Utskottet hänvisade tillTeknikupphandlingsutredningens betänkandeUpphandling för utveckling (SOU 1997:88), somavlämnades . Enligt en undersökning somutredningen gjorde används teknikupphandling ibegränsad omfattning i andra länder och i förstahand för upphandling av stora komplexa system inomförsvaret och kollektivtrafiken. Utredningensslutsats var att teknikupphandling har en roll attfylla även , i första hand i samband medupphandling av stora komplexa sy-stem inom försvars-, bygg- och kollektivtransportområdena. Offentligteknikupphandling ansågs också ha en viktig roll attfylla när det gäller att driva på den tekniskautvecklingen inom områden där samhället har viktigaintressen att främja, såsom energisparande, miljöoch trafiksäkerhet. Utredningen betonadeteknikupphandling som en metod att användatillsammans med andra teknikpåverkande åtgärder.Utrymmet för att använda teknikupphandling ansågsemellertid ha minskat till följd av ändrade villkorför produktutveckling. Utredningen pekade på behovetav utveckling bl.a. inom utbildningsområdet ochvården och föreslog att nya, kreativaupphandlingsformer skall utvecklas där brukareengageras i öppen upphandling så att nya aktörerstimuleras att bidra med förslag. Enligt uppgift frånNäringsdepartementet kommer utrednings- ochremissmaterialet inte att föranleda några direktaåtgärder, utan materialet kommer att överföras tilldet vid departementet inrättadeprojektsekretariatet för att kunna användas ieventuella framtida tvärprojekt på t.ex. miljö-eller energiområdet.Beträffande noteringen i motionen om kanaliseringav av all statlig teknikupphandling till små ochmedelstora företag kan nämnas att i skulledetta stå i strid med lagen (1992:1317) om offentligupphandling. Däremot finns det inga hinder för attinformera alla berörda om de möjligheter som enstatlig teknikupphandling ger. Därvid kan småföretagha behov av extra, anpassad information för att"komma i nivå" med andra större företag. Sådaninformation bör dock helst inte ges av den somsvarar för den offentliga upphandlingen.Utskottets ställningstagandeSom anförs i motionerna 1998/99:N245 (m),1998/99:A215 (m) och 1998/99:N330 (kd) tasuppfinningar och innovationer inte tillräckligt välom hand i . Det viktigaste är att det råderett generellt sett gott företagsklimat, men på vissaområden behövs det kompletterande insatser.Ytterligare åtgärder bör således vidtas för attfrämja kommersialiseringen av uppfinningar ochinnovationer. Det är vidare av stor betydelse atttillräckliga resurser satsas på forskning ochutveckling och att åtgärder vidtas för attunderlätta för småföretag att ta del av dettaarbete. I detta sammanhang bör uppmärksammasmöjligheterna att bilda s.k. BIC-organisationer, somhar som syfte att bistå unga, teknikbaseradetillväxtföretag. Vidare bör möjligheterna att istörre utsträckning tillämpa innovativteknikupphandling undersökas. Självfallet skalldärvid de regler som ställs enligt lagen omoffentlig upphandling iakttas. Även olika åtgärderpå det immaterialrättsliga området bör övervägas.Riksdagen bör anmoda regeringen att vidta åtgärderi enlighet med det anförda. Därmed blir de nämndamotionerna tillgodosedda i berörda delar ochtillstyrks av utskottet. Motion 1998/99:N334 (mp)avstyrks i motsvarande del.Kvinnors företagandeMotionernaDet krävs politiska förändringar för att komma tillrätta med de problem som finns för kvinnorsföretagande, anförs det i partimotion 1998/99:A802(m). Motionärerna anser att det är viktigt att detundersöks vilka faktorer som driver och lockarkvinnor till företagande. Företagsklimatet sägs haförsämrats generellt , men andelen avde kvinnliga företagarna som har försvunnit under desenaste åren är större än andelen manliga, anförmotionärerna. De anger att andelen kvinnor som ärföretagare i är låg inte bara i jämförelsemed de löneanställda utan även internationellt sett.Att stärka kvinnors företagande och ökavalmöjligheterna för kvinnor på arbetsmarknaden ärinte bara en viktig jämställdhetsuppgift utan ocksåett sätt att undvika resursslöseri. Moderatasamlingspartiet har ambitionen att skapa Europasbästa näringsklimat, vilket också innebär Europasbästa klimat för kvinnors företagande, sägermotionärerna och anser att detta kräver följande:sänkning av skatten på arbete och företagande,avreglering och modernisering av arbetsmarknaden,_stärkande av etableringsfriheten i den offentliga sektorn ochupphandling av verksamhet i konkurrens,uppmuntran av avknoppningar av offentlig verksamhet,öppnande av marknaden för hemnära tjänster.Kvinnors företagande bör uppmuntras och stödjas,anförs det i partimotion 1998/99:N330 (kd). Kvinnorsföretagande har en stor potential, men kvinnor harinte samma tradition som män att driva företag ochdärmed inte lika många förebilder. Det är framförallt män som byggt upp de företagartraditioner ochföretagarorganisationer som utgörmarknaden, konstaterar motionärerna. De anser att enökning av kvinnors företagande kan ge näringslivetförnyelse och ökad mångfald.Ett tioårigt program, som innehåller rådgivning,utbildning och finansiering för kvinnorsföretagande, bör utarbetas, anförs det i partimotion1998/99:N238 (c). Av de företag som startades år1995 ägdes av kvinnor, sägermotionärerna, som anser att det finns en storpotential för kvinnors företagande. Ett liknandelyft i produktionen som ägde rum under förstahälften av , till följd av kvinnornasmassiva inträde på arbetsmarknaden, kan enligtmotionärerna ske , som följd av en ökning avkvinnors företagande. Undersökningar visar attkvinnor har en företagskultur som skiljer sig frånmännens, sägs det. Kvinnor startar ofta företag iliten skala, lånar mindre än män, startar oftaföretag i servicesektorn, arbetar gärna tillsammansmed andra kvinnor i kooperativ m.m. Förändringar iden offentliga sektorns organisation öppnar ocksånya möjligheter för kvinnor att starta företag iverksamhet som tidigare bedrevs i offentlig regi,säger motionärerna. I motionen begärs vidare ettuttalande om fortsatta medel till kvinnligaaffärsrådgivare. Medel har anslagits till kvinnligaaffärsrådgivare i inre stöd-området, erinrarmotionärerna om och påpekar att kvinnliga rådgivarefinns i flera kommuner. Om inte nya medeltillförs riskerar dock detta att försvinna, hävdarmotionärerna och redovisar att finansieringen harfördelats med en tredjedel på vardera , berördlänsstyrelse och berörd kommun. I vissa kommuner haren förlängning av verksamheten finansierats med EU-medel. Erfarenheterna är mycket goda, varförmotionärerna anser att det i varje kommun bör finnasen kvinnlig affärsrådgivare och att medel börsäkerställas för denna verksamhets fortsättning.I ytterligare en partimotion från ,1998/99:A808, begärs en översyn av regelverket försmåföretagsstödet, så att det blir enklare,rättvisare och mer överblickbart. Motionärerna anseratt ett mål bör vara att av de offentligasmåföretagsstöden skall gå till kvinnor som villdriva företag. Med ett enklare och överblickbartregelverk för företagsamheten kan mycket av det somför närvarande missgynnar kvinnors företagandeundanröjas, anser motionärerna. De menar att detockså bör vara möjligt att söka småföretagsstöd tillföretag inom försäljning, klädindustri och tillföretag som vänder sig till en lokal marknad.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog och motionermed förslag om att på olika sätt främja kvinnorsföretagande (bet. 1997/98:NU10 respektive bet.1998/99:NU1). Utskottet hänvisade till de olikaåtgärder som statsmakterna vidtagit.Enligt regleringsbrev är ett avverksamhetsmålen under programmet Företagsutvecklingatt öka antalet kvinnliga företagare och stimuleravidareutveckling av företag med kvinnliga ägare ochledare. skall redovisadet totala antalet respektive antalet nya kvinnligaföretagare samt verkets åtgärder föratt främja kvinnors företagande. redovisade iaugusti 1998 statistik om kvinnors företagandeavseende , baserat på uppgifter frånStatistiska centralbyrån. Enligt denna startadekvinnor av alla nya företag , en ökningfrån . Andelen kvinnorbland nyföretagare inom olika branscher varföljande: handel , företagstjänster ,utbildning , industri och transport 2 %.Det finns totalt ca 80 000 kvinnliga företagare. Omde som driver företag tillsammans med sin makeräknas in är antalet ca 106 000. bedrivertillsammans med ett pilotprojekti syfte att analysera och utveckla metoder förbedömning och förhållningssätt till kvinnligaföretagares affärsidéer och skall utarbeta ettutbildningsmaterial som skall spridas till andraintresserade banker.I den ekonomiska vårpropositionen 1997 avsattes 10miljoner kronor för attfrämja kvinnors företagande (prop. 1996/97: 150,bet. har för vart och ett av åren1998 och 1999 medlen fördelats på med 4miljoner kronor, på med ochpå forskning om kvinnors företagande med 2 miljonerkronor. har bl.a. använt sina medel till enfortsättning på projektet affärsrådgivare förkvinnor. finns ca 100 sådanarådgivare runt om i landet.Enligt statens ägardirektiv till skall bolagetsträva efter att aktivt bedriva verksamhet med låntill kvinnliga företagare. För ALMI:s företagarlåntill kvinnor gäller mer förmånliga regler än för deallmänna nyföretagarlånen. För företagarlånen tillkvinnor gäller att finansierar högst avkapitalbehovet och att resterande del skall täckasav låntagaren själv eller av banklån. Förnyföretagarlånen gäller att finansierar högst30 % av kapitalbehovet och att låntagaren skallbidra med själv. Flertalet ALMI-bolag haren särskilt utbildad handledare som arbetar med attkoppla ihop kvinnliga företagare med erfarnamentorer. har också ett förkvinnors företagande som är placerat hos bolag i Södermanland.Enligt statistik från avseende företagarlånentill kvinnor (s.k. Q-lån) uppgick vid årsskiftet1998/99 antalet sådana lån till ca 5 000, med ettgenomsnittligt lånebelopp på ca . Totalttog Q-lånen i anspråk ca . Avallmänna nyföretagarlånen svarar kvinnor för10-15 %, medan motsvarande andel för ALMI:s utlåningexklusive nyföretagarlån och företagarlån tillkvinnor uppgår till knappt 3 %.Statsrådet besvarade eninterpellation (1998/99:139) av () om kvinnors företagande. Statsrådet redovisadevilka åtgärder som vidtagits för att främja kvinnorsföretagande. Hon angav att regeringens huvudlinje äratt det är viktigt att insatser för att skapa likaförutsättningar för kvinnor och män sker inom ramenför den ordinarie verksamheten på lokal och regionalnivå. Hon menade att s.k. mainstreaming - dvs. attjämställdhetsaspekter skall beaktas i allasammanhang - är nödvändigt om jämställdhetsarbetetskall få verkligt genomslag och vara långsiktigt.Utskottets ställningstagandeEn ökning av kvinnors företagande intar en självklarroll i den tillväxtpolitik som regeringen bedriveroch som utskottet står bakom. Att identifiera vilkaomständigheter som utgör hinder för kvinnor attstarta företag och vidta åtgärder för att elimineradessa är, enligt utskottets mening, en angelägenuppgift inom näringspolitiken. Generellt gäller att"mainstreaming" bör prägla de näringspolitiskainsatserna för att främja tillkomst av nya företagoch tillväxt av befintliga företag.Som redovisats pågår en rad aktiviteter för att påolika sätt underlätta och främja kvinnorsföretagande. Något behov av uttalanden av riksdagenav den typ som begärs i de här aktuella motionernakan utskottet inte se utan avstyrker de fyramotionerna i berörda delar.Kooperativa frågorMotionernaEn grundlig utredning av möjligheterna till nyafinansieringslösningar för kooperativa och liknandeföretagsformer bör företas, anförs det i motion1998/99:N273 (s). beslöt omförbättrade möjligheter för ekonomiska föreningaratt genom förlagsinsatser öka det egna kapitalet ochom möjlighet till s.k. insatsemissioner (prop.1996/97:163, bet. 1996/97: LU3), erinrarmotionärerna om. De anser dock att dessa nyamöjligheter främst torde komma att användas avbefintliga kooperativa företag och att de inte ärlika ägnade att stimulera till startande avkooperativa företag. Behovet av kapital för attstarta nya företag är generellt oavsettassociationsform, säger motionärerna men hänvisartill att bl.a. Företagskooperativa utredningen harpekat på att presumtiva kooperativa småföretagarebemöts med större misstänksamhet än andra företagarei kontakter med t.ex. banker och olika myndigheter.I saknas i motsats till förhållandet i mångaandra länder särskilda finansieringsinstrument iform av institut o.d. för kooperativa företag,konstaterar motionärerna.I motion 1998/99:N288 (s) begärs ett uttalande omkooperativt företagande. Arbetslösheten blandinvandrare är betydligt större än för andrasvenskar, påpekar motionärerna och anför att denkooperativa företagsformen i många fall har visatsig vara ett effektivt sätt att mobilisera människortill företagande. För många människor som kommerfrån andra länder måste det svenska samhället te sigobegripligt både i fråga om språk ochorganisationsstruktur, säger motionärerna. De anseratt det genom samverkan med andra personer sombättre behärskar språket och hur det svenskasamhället fungerar bör vara möjligt att starta ochdriva småföretag. Samhället bör därvidtillhandahålla information och rådgivning, varvidåtgärder för att främja kooperativt företagande somförsöksverksamhet bör administreras av och genomföras av lokala kooperativautvecklingscentrum (LKU), anför motionärerna.Ökade möjligheter till ett lokalt/regionaltriskkapital för kooperativa företag bör prövas,anförs det i motion 1998/99:N229 (c). Människor iglesbygd ser ofta samarbetstanken som en möjlighetatt ordna sysselsättning och social service, sägermotionären och hänvisar till att kooperativalösningar har nått stor framgång i både vadgäller social service och nya arbetstillfällen. Föratt starta dessa företag, som ofta är små och finnsinom en lokal eller regional marknad, behövsriskkapital, anför motionären. Under hänvisning tillexempel från bl.a. och föreslårmotionären vidare att skall bli ettförsökslän med skattelättnader under t.ex. två årför nystartade kooperativ, varefter en utvärderingbör göras. Detta bör, enligt motionären, kunnainrymmas i de regionala tillväxtavtalen.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade ett anslag på16,till stöd till kooperativutveckling för (bet. 1998/99:NU1).Anslaget disponeras för statsbidrag till kooperativutveckling. Föreskrifter om detta finns iförordningen (1993:569) om statsbidrag tillkooperativ utveckling. Statsbidrag kan ges tillkostnadsfri information och rådgivning omkooperativt företagande. En viss del av medlen underanslaget kan användas för gemensamma insatser somsyftar till att sprida information om kooperativtföretagande och till gemensam kompetensutvecklingför lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU).Merparten av stödet fördelas till 24LKU.Kooperativa rådet är regeringens organ för kontaktoch dialog med kooperationen. Rådet har följandefyra uppgifter: att stimulera till ökadsysselsättning genom en ökad nyetablering avkooperativa företag, att öka kunskapsbildningen omden kooperativa företagsformen och förbättra denkooperativa kompetensen hos de myndigheter som hartill uppgift att stödja nyföretagande, att bevakaden kooperativa företagsformens ställning i relationtill andra företagsformer samt att ta till varainternationella erfarenheter när det gällerkooperativt nyföretagande.I statens ägardirektiv till anges att isin långivning skall beakta behoven hos företag somdrivs i kooperativ form.I regeringens tidigare nämnda pressmeddelande idecember 1998 om bl.a. förenklingar för småföretagfinns en särskild punkt (8) med . Där sägs att en nationellinformationssatsning har påbörjats för att ökakunskapen om kooperativt företagande och attkompetensutveckling kommer att genomföras för derådgivare som finns inom de 24 centrumen. Vidaresägs att det skall vara en intensifierad samverkanmellan och för att hantera kooperativaföretags behov av riskfinansiering.Regeringen tillsatte en arbetsgrupp meduppgift att kartlägga villkoren för den socialaekonomin samt belysa den sociala ekonomins betydelsei samhället. Med social ekonomi avses enligt EU:sterminologi verksamhet som tjänar medlemmarna ochkollektivet före vinstintressen samt att människanoch arbetet skall ha förtur framför kapital närverksamhetens resurser fördelas. Kärnan i densociala ekonomin består av kooperativa företag,ömsesidiga försäkringskassor, ideella föreningar somockså bedriver ekonomisk verksamhet och stiftelser.Arbetsgruppen lade fram en delrapport,Social ekonomi i EU-landet - tradition ochförnyelse i samma begrepp (Ds 1998:48). Enligt uppgift frånKulturdepartementet, som övertagit ansvaret förfrågan från , är ambitionenbl.a. att en parlamentarisk kommitté skalltillsättas. Inom pågår ocksåförberedelser inför den sjunde europeiskakonferensen om social ekonomi som skall hållas iSverige . Konferensenarrangeras av folkrörelser, kooperationen m.fl., isamverkan med regeringen.Utskottets ställningstagandeKooperativa företag intar, enligt utskottets mening,en viktig roll inom småföretagsamheten. Det berördaanslaget uppgår för , som tidigare nämnts,till , vilket innebär i detnärmaste en tredubbling jämfört med budgetåret 1997.Utskottet anser att de frågor som tas upp i de häraktuella motionerna rörande finansieringsformer ochkonkurrensneutralitet för kooperativa företag ärangelägna frågor. I det tidigare nämndasmåföretagspaketet som regeringen presenterade idecember 1998 redovisas att ökadeinformationsinsatser rörande kooperativa företagskall genomföras. Vidare skall samverkan mellan ALMIoch LKU öka för att underlättariskkapitalförsörjningen för kooperativa företag.Innehållet i de regionala tillväxtavtalen, somberörs i en av motionerna, skall utformas utifrån deolika regionernas förutsättningar. De kooperativaföretagen kommer in som en naturlig del i dessaavtal.Mot bakgrund av de åtgärder som vidtagitsbeträffande kooperativa företag kan utskottet intese något behov av ett riksdagsuttalande i frågan. Detre här aktuella motionerna avstyrks därmed iberörda delar.Industriella utvecklingscentrumMotionenI motion 1998/99:N251 (s) begärs ettriksdagsuttalande om stöd till industriellautvecklingscentrum (IUC). I ett kunskapssamhälle ärnätverk och utvecklingsmiljöer mer betydelsefulla äni det gamla industrisamhället, säger motionärerna.De anser att samarbetet mellan företagen måste blibättre och att kommunerna bör medverka till attskapa nätverk mellan företagen. De hänvisar till atti har ett IUC haft stor betydelse försmåföretagen inom främst verkstadsindustrin och attdetta och övriga IUC i sina områden har bidragittill att behålla och utveckla kompetenser, att tafram nya produkter och att skapa ett nätverk mellansmå och medelstora företag. IUC bör få ett utökatansvar och medel för sin verksamhet, och staten börminska stelbentheten i de regler som styr IUC, anförmotionärerna.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen fattade beslut om att inomramen för småföretagsprogrammet avsätta 180 miljonerkronor för attutveckla IUC på nio orter i . Dessa orter ärMalmö, , , , ,, , och . År 1998utökades försöksverksamheten genom att ytterligaretvå orter, och , införlivades iförsöket. Kommuner, landsting, länsstyrelser ochEU:s strukturfonder bidrar också med medel. Syftetmed IUC är att stimulera utveckling och nya jobb ismå och medelstora företag. Verksamheten skallbedrivas inom framför allt följande tre områden:uppsökande verksamhet, produktutveckling ochförstudier för avknoppning. Ett enskilt IUCbestämmer självt vilka småföretagsprojekt det villsatsa på. Det finns inga hinder för kommuner attvara representerade i styrelsen för ett IUC. IUC-konceptet innebär att beslut skall fattas så näraverksamheten som möjligt i syfte att förenklaverksamheten.Statsrådet besvarade eninterpellation (1998/99:45) av () omIUC:s fortsatta utvecklingsmöjligheter. I sitt svarangav statsrådet att försöksverksamheten med IUC ärett led i regeringens strävan att på ett effektivaresätt knyta samman central näringspolitik med lokaltförankrad småföretagsutveckling. Syftet är att skapasådana nya förutsättningar och samarbetsformer somunderlättar för småföretagen att på eget ansvar ochmed egen beslutskraft tillgodogöra sig centralastödinsatser. IUC är tänkt att fungera som enobyråkratisk länk mellan staten och de enskildasmåföretagen.Statsrådet hänvisade till att det inom ramen förden pågående försöksverksamheten redan har skett enviss geografisk utökning av IUC-verksamheten.Härutöver har under åren 1997 och 1998beviljat planeringsbidrag till ytterligare orter somönskat undersöka förutsättningarna för att startaliknande IUC som de som ingår i försöksverksamheten.NUTEK har dessutom lämnat planeringsbidrag för att isamarbete med bl.a. Skogs- och Träfacket undersökaförutsättningarna för att applicera IUC-konceptet påträsektorn. Skogs- och träfacket har nyligeninkommit till med ett konkretförslag om detta. Ett liknande arbete pågår inommusik- och underhållningsbranschen, där en förstudiebedrivs av intressenterna kringHultsfredsfestivalen.NUTEK har givit konsulterna i uppdrag att gemensamtgenomföra en utvärdering av och desseffekter på näringslivets utveckling. I enslutrapport från uppdraget, som avlämnades i januari1999, anför utvärderarna att läget för studerade IUCär positivt. De anser sig ha stöd för att påstå attIUC har utvecklat en kompetens och ett arbetssättsom för att de har goda förutsättningar föratt bli betydelsefulla aktörer inom detnäringspolitiska området, en slutsats som grundarsig på följande: (1) IUC-tanken får stöd i modernregionalekonomisk forskning, (2) det nationellanätverket har tagit form efter en trög start samt(3) uppbyggnaden av regionala nätverk ökarmöjligheterna att möta företagens behov.