bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Utskottet avstyrker motionJu502 i denna del.KronofogdemyndigheternaInledningKronofogdemyndigheterna utgör tillsammans med ()landets exekutionsväsende. RSV har den övergripande ledningen och ansva-ret för verksamheten.Sedan den 1 januari 1997 finns det 10 regionala kronofogdemyndigheter medför närvarande 80 lokala kontor. Kronofogdemyndigheterna är regionalamyndigheter för frågor om verkställighet enligt utsökningsbalken (UB) ochandra författningar. Som verkställande myndighet enligt förordningen(1988:784) med instruktion för exekutionsväsendet skall kronofogdemyndig-heterna verka för att betalningsförpliktelser och andra förpliktelser, somkan bli föremål för verkställighet, fullgörs i rätt tid och ordning.Riksdagen har godkänt ett övergripande mål för exekutionsväsendet. En- ligtdetta är kronofogdemyndigheternas uppgift som verkställande myndighet attpå uppdrag av borgenärer och andra sökande verkställa rättsanspråk som intereglerats på frivillig väg. Ansökningar skall handläggas snabbt och med högkvalitet. Kronofogdemyndigheterna skall även i övrigt, genom informa- tionoch liknande förebyggande åtgärder, verka för att betalningsförpliktelseroch andra förpliktelser som kan verkställas i stället fullgörs frivilligt irätt tid och ordning.Till frågor om verkställighet enligt UB hör i första hand verkställighet avdomar och andra exekutionstitlar. Kronofogdemyndigheterna verkställer ocksåbeslut om avhysning och annan handräckning. Till deras uppgifter hör ävenatt svara för exekutiv försäljning av bl.a. fast egendom. Utöver de exe-kutiva uppgifterna enligt UB har kronofogdemyndigheterna att handläggaverkställighetsärenden enligt vissa andra författningar, t.ex. lagen(1978:880) om betalningssäkring för skatter, tullar och avgifter samt målom återtagande av gods som köpts på kredit enligt konsumentkreditlagen(1992:830) och lagen (1978:599) om avbetalningsköp mellan näringsidkarem.fl. Krono- fogdemyndigheterna är också tillsynsmyndigheter i konkurs.Sedan den 1 januari 1992 handlägger kronofogdemyndigheterna vidare densummariska processen, dvs. mål enligt lagen (1990:746) ombetalningsföreläggande och handräckning.Kronofogdemyndigheterna har också uppgifter enligt skuldsaneringslagen(1994:334). Lagen innebär att kronofogdemyndigheterna skall svara förhuvuddelen av utredningen i skuldsaneringsärenden och också fatta beslut omfrivillig skuldsanering. Med stöd av bestämmelser i främst UB och lagen(1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. företräder kronofog-demyndigheterna i vissa avseenden det allmänna som borgenär vid indriv-ning i s.k. allmänna mål.ResultatuppföljningI RSV:s årsredovisning lämnas information om resultatet i fråga om krono-fogdemyndigheternas verksamhetsgrenar förebyggande verksamhet, summa- riskprocess, indrivning, exekutiv fastighetsförsäljning, tillsyn i konkurs ochskuldsanering.Av årsredovisningen framgår att kronofogdemyndigheternas produktivitet,efter en uppgång , har försämrats inom alla verksamhetsgrenar utomden summariska processen, där den är oförändrad. De största förändringarnagäller förebyggande verksamhet, exekutiv fastighetsförsäljning och tillsyni konkurs. Kvaliteten i verksamheten mäts från tre aspekter:produktkvalitet, processkvalitet och ändamålsenlighet. Enligt RSV:sbedömning känneteck- nas verksamheten av god produktkvalitet. Dennabedömning grundas på att antalet överklaganden är litet och attkronofogdemyndigheternas bedömning- ar i allmänhet står sig vidöverprövning.RSV framhåller att den viktigaste indikatorn på processkvalitet är hand-läggningstiderna. Dessa har generellt sett inte minskat . Däremothar balanserna av äldre mål och ärenden minskat inom flera områden. I be-greppet processkvalitet innefattar RSV också myndigheternas tillgänglighet.RSV har i en serviceplan angivit minimikrav vad gäller öppethållande förbesök och telefonsamtal. Efterlevnaden av planen följs upp.Med ändamålsenlighet menas, enligt RSV, i vilken utsträckning produk- ternauppfyller uppdragsgivares och andra intressenters krav och önskemål. Detbetalda beloppet som andel av det belopp som överlämnats för verkstäl-lighet (indrivningsprocenten) ses av RSV som ett mått på ändamålsenlighe-ten, liksom även köpeskillingens storlek vid exekutivfastighetsförsäljning. Medan indrivningsprocenten har förbättrats, harköpeskillingarna i förhållan- de till åsatta värderingar utvecklatsnegativt.RSV konstaterar sammanfattningsvis att indrivningsprocenten har stigit,medan produktiviteten sjunkit och handläggningstiderna varit i stort settoförändrade. Enligt verket handlar det totalt sett om enresultatförsämring, vilket till en del förklaras av deproduktionsstörningar som uppstått till följd av den inre omorganisationenav kronofogdemyndigheterna och införandet av nya IT-system.I budgetpropositionen gör regeringen inte någon annan bedömning än den RSVredovisat. Enligt regeringens uppfattning framstår den försämring som kannoteras i det löpande arbetet som acceptabel mot bakgrund av de stör-ningar som verksamheten utsatts för. Regeringen understryker dock att detär viktigt att det sker en återhämtning.Vidare framhåller regeringen att den fört resonemangom hur man kan tolka uppgifterna om produktivitetsutvecklingen. Regering-en framhåller att kronofogdemyndigheternas verksamhet bl.a. utmärks av attarbetsmängden varierar avsevärt från tid till annan. När arbetsmängden öka-de under det tidiga ledde det till en ytligt sett kraftigtförbättrad produktivitet. Det var dock ofrånkomligt att detta skedde delvistill priset av en sänkt ambitionsnivå eller kvalitet i verksamheten. Närproduktiviteten nu försämras inom flertalet verksamhetsgrenar kan det,omvänt, uppfattas så att ambitioner och kvalitet håller på att återställas.Såvitt gäller den största verk- samhetsgrenen, indrivningen, är det i såfall helt i linje med den prioritering som regeringen angivit. Regeringenbetonar emellertid att det finns anled- ning för RSV att utvecklaresultatredovisningen så att man får fram ett bättre underlag för attbedöma om det finns fog för en sådan välvillig tolkning av uppgifterna omproduktivitetsutvecklingen.Utskottet noterar med tillfredsställelse att den rättsliga kvaliteten påkrono- fogdemyndigheternas avgöranden synes vara god. När det gäller denförsäm- rade produktiviteten kan denna, som regeringen antytt, bero på attambi- tionsnivån i myndigheternas arbete har ökat. Utskottet vill dockinstämma i regeringens bedömning att resultatredovisningen bör utvecklas såatt det skapas ett bättre underlag för att bedöma förändringar avkronofogdemyn- digheternas produktivitet.Utskottet har inte funnit något som motsäger regeringens bedömning avkronofogdemyndigheternas resultat.Prioriteringar inför budgetåret 2000Regeringen anför i budgetpropositionen att det även fortsättningsvis skallvara en prioriterad uppgift att genom förbättring av IT-stödet och andrarationaliseringsåtgärder se till att verksamheten kan klara en eventuellupp- gång i arbetsbelastningen utan allvarliga störningar eller betydanderesurstill- skott. I den löpande verksamheten bör arbetet med att höjaambitionsnivån i indrivningen fortsätta bl.a. vad gäller processföring ochandra borgenärsupp- gifter vid indrivning i allmänna mål.Utskottet har inget att invända mot vad regeringen anfört.AnslagetÖver anslaget till kronofogdemyndigheterna finansieras all verksamhet sombedrivs av dessa, liksom även det teknikstöd för verksamheten somtillhanda- hålls av eller genom den användarfinansierade resultatenhetenRSV-IT (tidi- gare Dataservice) vid RSV. Visst utvecklingsarbete på dettekniska området och RSV:s uppgifter som central förvaltningsmyndighet inomkronofogde- myndigheternas verksamhetsområde finansieras dock över anslagettill RSV.I budgetpropositionen konstaterar regeringen att det byggdes upp ett avse-värt anslagssparande hos kronofogdemyndigheterna under budgetåren 1993/94,1994/95 och 1995/96. ökade anslagssparandet mar- ginellt föratt därefter minska . Regeringen har ,, beslutat om indragning av medel från anslaget som enbesparing. Sammanlagt har i enlighet med regeringens beslut 82 760 000 krförts bort från anslaget.Regeringen konstaterar vidare att det för perioden /96-1998 tillämpa-des ett besparingskrav på för kronofogdemyndigheterna. Därutöver harett tillfälligt resurstillskott som lämnades under /95dragits bort i två omgångar.Regeringen anför i budgetpropositionen att det avsevärda överskottet ikronofogdemyndigheternas verksamhet har flera förklaringar. En viktigförklaring är att det är svårt att på förhand ange i vilken takt medel somhar avsatts för investeringar i utrustning och systemutveckling m.m. på IT-området kommer att förbrukas. Så har t.ex. ett stort projekt som avsettnytt teknikstöd för indrivningsverksamheten (INIT) varit avbrutet under del av och men numera återupptagits. Andraförklaringar är ett minskat antal mål av vissa slag samt återhållsamhet medrekrytering av nya medarbetare. Ett inte obetydligt belopp är också avsattför pensionser- sättningar i samband med personalminskningar.Enligt regeringen tyder RSV:s prognos för medelsförbrukningen på attkronofogdemyndigheternas anslagssparande kommer att avvecklas helt un- derden kommande treårsperioden, främst på grund av kostnaderna för INIT.Medelsförbrukningen är dock starkt beroende av mängden inkommande mål ochärenden. Enligt regeringen är det möjligt att den starka minskningen avvissa slag av inkommande ärenden nu har brutits; antalet allmänna mål harpå nytt ökat. Enligt regeringens mening bör det vara en prioriterad uppgiftatt genom förbättringar av IT-stödet och andra rationaliseringsåtgärder setill att verksamheten kan klara en eventuell uppgång i arbetsbelastningenutan all- varliga störningar eller betydande resurstillskott.I budgetpropositionen föreslås att till kronofogdemyndigheternaför anvisar ett ramanslag om 1 341 739 000 kr.I motion Ju911 (m) begärs att anslaget till kronofogdemyndigheterna skallminskas med . Motionärerna anser en sådan minskning varamotiverad dels av att kronofogdemyndigheternas kostnader för till-synsverksamheten minskat, dels av att (dir.1997:74 och 1999:20) överväger den framtida tillsynsverksamhetens organi-sation.Anslagsyrkandena behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.Brottsförebyggande rådetInledningBrottsförebyggande rådet (BRÅ) är ett stabsorgan under regeringen och ettexpertorgan inom rättsväsendet. Rådets övergripande mål är att främjabrottsförebyggande insatser genom utveckling, utvärdering, tillämpad forsk-ning och information inom det kriminalpolitiska området. Härigenom skallrådet bidra till att minska brottsligheten och öka människors trygghet.Vikti- ga inslag i verksamheten är att ta fram underlag till regeringen ochrättsvä- sendets myndigheter för åtgärder och prioriteringar i detkriminalpolitiska arbetet, utvärdering av vidtagna åtgärder samt stöd tilllokalt brotts- förebyggande arbete. BRÅ:s arbetsuppgifter finns närmarereglerade i dess instruktion (1997:1056).Brottsförebyggande rådets organisation m.m.Från och med mars 1998 har BRÅ organiserats i enheter utifrån målsättning-en med verksamheten. BRÅ:s kärnverksamhet utförs inom fem enheter: enhetenför lokalt brottsförebyggande arbete, enheten för reformutvärdering,enheten för individinriktade åtgärder, enheten för studier avbrottsligheten och enheten för statistik. Härutöver finns ytterligare tvåenheter. och utveckling skall ge expertstöd till övrigaenheter. och förlag svarar, i samarbete medrespektive enhet, för sprid- ningen av resultaten av BRÅ:s forsknings- ochutvecklingsverksamhet. Un- der 1998 har forskningsenhetförts över till BRÅ.Två rådgivande organ är knutna till myndigheten. Dels en referensgrupp förrättsväsendet, som skall ge förslag till prioriteringar av rådetsforsknings- och utvecklingsarbete och skapa ökade kontakter mellanpraktiskt och veten- skapligt verksamma inom rättsväsendet, dels envetenskaplig nämnd med ledamöter från olika ämnesområden som har betydelseför BRÅ:s verksam- het (kriminologi, sociologi, ekonomi, m.fl.).BRÅ har fr.o.m. övertagit de uppgifter som Kommittén förbrottsförebyggande arbete tidigare ansvarade för.ResultatuppföljningI budgetpropositionen redovisar regeringen resultat med en uppdel-ning på verksamhetsområdena lokalt brottsförebyggande arbete, forsknings-och utvecklingsverksamhet, informations- och förlagsverksamhet samt offi-ciell statistik för rättsväsendet.Regeringen anför att BRÅ:s insatser i fråga om lokalt brottsförebyggandearbete huvudsakligen skett inom ramen för arbete (KBA). Det egna arbetet vid myndigheten har varit inriktat delspå övertagandet av KBA:s verksamhet från , dels på attstödja en mängd lokala projekt och lokala brottsförebyggande råd. BRÅ harockså byggt upp en kontaktdatabas som nås via BRÅ:s webbplats. Ikontaktdataba- sen beskrivs närmare 60 lokala brottsförebyggande råd ochett antal lokala projekt.Av regeringens redovisning framgår vidare att två tredjedelar av projekteninom forsknings- och utvecklingsverksamheten legat inom de av regeringenprioriterade områdena. Åtta av projekten har avsett utvärderingar och upp-följningar.Såvitt gäller informations- och förlagsverksamheten anför regeringen bl.a.att BRÅ:s nya webbplats innehåller en stor mängd fakta rörande brott ochrättsväsendet.Regeringen anför slutligen i denna del att BRÅ har kommit i kapp med of-fentliggörandet och publiceringen av kriminalstatistiken. Statistiken föråren 1996 och 1997 publicerades respektive offentliggjordes under sommaren1998. publicerades brottsstatistiken via Internet.Årsbo- ken Kriminalstatistik 1997 publicerades i oktober 1998.Regeringen gör bedömningen att verksamheten vid BRÅ drivits med högambitionsnivå och god kvalitet, trots att det omfattande förändringsarbetesom skett har krävt stora resurser. De mål för verksamhetensom ställts upp har i allt väsentligt uppfyllts. Myndigheten utvecklasenligt regeringen på ett mycket positivt sätt.I samband med att utskottet behandlade budgetpropositionen ansåg utskottet att det fanns anledning till oro för bådekostnadsut- vecklingen och publikationstakten vad gällde statistiken.Utskottet har inhämtat att arbetet med att färdigställa statistikän- nu pågår.Utskottet vill inledningsvis understryka vikten av att information ombrottsförebyggande verksamhet sprids till alla berörda. Utskottet välkomnardärför den satsning som gjorts i syfte att med hjälp av IT sprida sådanakun- skaper. Vidare ser utskottet det som värdefullt att BRÅ nu kommit ikapp med statistiken avseende . När det gällerstatistiken för räknar man med att den skall publiceras någon gångunder november eller december . Sammantaget har ingenting framkommitsom motsäger regeringens bedömning av resultatet.Prioriteringar inför budgetåret 2000Regeringen anför i budgetpropositionen att det är angeläget att det brotts-förebyggande perspektivet får ett större genomslag på olika nivåer ocholika områden i samhället. Det är enligt regeringen viktigt att BRÅfungerar som ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamheten inomhela rättsvä- sendet.BRÅ skall prioritera stöd till lokalt brottsförebyggande arbete. Dettaskall ske bl.a. genom att bildandet av lokala brottsförebyggande rådinitieras och stöds. Allt viktigare blir det också påpekar regeringen attfölja upp gjorda stödinsatser och att utvärdera de olika projekten. Avsärskilt intresse är brottsförebyggande projekt i storstadsregionerna.Regeringen anför vidare att den internationella dimensionen i det brotts-förebyggande arbetet skall utvecklas.I fråga om forskning anför regeringen att BRÅ skall prioritera forskning omekonomisk brottslighet, inklusive miljöbrott. För att säkerställa att detbedrivs sådan forskning skall huvuddelen av de som anslåsför detta under utlysas som projektmedel, vilka forskarefrån universitet och högskolor kan ansöka om.Slutligen anför regeringen i denna del att arbetet med att förbättra förut-sättningarna för att kunna ta fram internationellt jämförbar statistik ochatt ta fram statistik som gör det möjligt att följa flödet inomrättsväsendet nu är angelägna uppgifter. Att söka vägar att höja kvaliteteni statistiken är också enligt regeringen viktigt.Utskottet har ingen erinran mot de bedömningar som regeringen gjort i dennadel.AnslagetRegeringen föreslår i budgetpropositionen att till Brottsföre-byggande rådet anvisar ett ramanslag på , varav 8 miljonerkronor avser medel till forskning om ekonomisk brottslighet. Förslagetinne- bär en viss ökning i förhållande till innevarande budgetår.Skillnaden beror till övervägande delen på förändringar avjusteringskaraktär.Anslagsyrkandet behandlas ovan i avsnittet Utgiftsramen och anslagen.RättsstatistikenI motion Ju721 (m, kd, c, fp, mp) anförs att rättsstatistiken bör blitydligare i fråga om våld mot kvinnor. I motion Ju905 (c) begärsförändringar i statisti- ken så att genomströmningstiderna skall kunnamätas. I samma motion för- ordas dessutom ett gemensamtärendehanteringssystem för rättsväsendet i syfte att öka möjligheterna förmyndigheterna att kommunicera med varand- ra.I november 1996 beslutade regeringen dels att fastställa en strategi församordning av rättsväsendets informationsförsörjning, dels att uppdra åtett antal myndigheter inom rättsväsendet att arbeta efter strategin. Dessamyn- digheter bildar med var sin representant det s.k. . Rådet haringen kollektiv beslutanderätt. Myndighetscheferna fattar vid behovlikalydande beslut, var och en på sitt verksamhetsområde. RIF-gruppen ärRIF-rådets beredande organ. Målet för samordningen är bl.a. att varjemyndighet skall kunna få den information som behövs vid vilken tidpunktsom helst och i önskad form. När det gäller av genomfördaaktiviteter kan bl.a. nämnas att överenskommelser träffats myndigheternaemellan om överföring av information i anslutning till de nya misstanke-och belastningsregistren. När de nya registren tas i drift kommer ocksåvarje behörig myndighet att ges möjlighet till direktåtkomst tillerforderlig information i önskad form för att underlätta beslutsfattandeoch samordning. Även frågan om elektronisk post finns på RIF-rådetsdagordning. Inom RIF-verksamheten har man också försökt finna lösningar föratt minska hindren för ett aktivt informationsut- byte med hjälp av ITmellan myndigheterna, t.ex. genom generella kommu- nikationslösningar.Frågan om en könsuppdelad statistik tas upp i de myndighetsgemensammauppdragen om våld mot kvinnor. Uppdragen beskrivs i bilaga 12 till rege-ringens proposition 1997/98:55 Kvinnofrid. Regeringen anförde bl.a. attBRÅ:s arbete för att förbättra rättsstatistiken har stor betydelse för attförbätt- ra statistiken när det gäller våldsbrott mot kvinnor. Arbetetborde, anförde regeringen, bedrivas skyndsamt.I regleringsbrevet för BRÅ för angavs som ett verksam-hetsmål att statistiken skall kunna användas för att följa flödet inomrättsvä- sendet. Ett krav på återrapportering avseende vidtagna åtgärderknöts till målet. I rapporten inom rättsväsendet lämnade BRÅ ioktober 1999 en delredovisning av uppdraget. I rapporten anförs bl.a. attstatistiken skall ge svar på vilka åtgärder och beslut som ett brottsofferoch en misstänkt per- son/gärningsman "utsätts för" i rättsväsendet i formav t.ex. förhör, personut- redningar, tvångsmedel och skadestånd. Vidareframgår av rapporten att statistik över flödet förutsätter en gemensambegreppsstruktur för den grundläggande informationen och tekniska lösningarsom samtliga myndig- heter inom rättsväsendet är överens om. När det gällerdet fortsatta arbetet anför BRÅ att de uppgifter som återstår är relativtomfattande och griper in i de olika myndigheternas verksamhet på flerasätt. Ett nära samarbete mellan myndigheterna behövs för att t.ex. kunnakomma överens om gemensamma tekniska lösningar och gemensamma begrepp.Uppgiften kan inte heller enbart betraktas som en statistikuppgift utanberör också andra delar av verk- samheten. Det arbete som måste utförasbestår av flera olika deluppgifter. Därför bör en eller flera arbetsgruppermed olika kompetens bildas. Arbets- grupperna bör ha ett tydligt uppdragoch god förankring i myndigheten. För att inte belasta verksamheten ionödan föreslås att utgör styrgrupp för projektet. Arbetsgruppensarbete bör bedrivas under år 2000.Utskottet har inhämtat att BRÅ:s rapport bereds i Justitiedepartementet.I budgetpropositionen anför regeringen att BRÅ har vidtagit ett flertal åt-gärder för att öka statistikens tillförlitlighet, relevans ochlättillgänglighet. Produktionsprocessen har effektiviserats och ettstatistikråd har bildats med företrädare för olika användargrupper. Vidareanför regeringen att arbetet med att ta fram statistik som gör det möjligtatt följa flödet inom rättsväsen- det är en angelägen uppgift. Att sökavägar att ytterligare höja kvaliteten i statistiken är också viktigt.Inom har tillsatts en arbetsgrupp, vars huvud-sakliga uppgift är att förstärka moderniseringsarbetet i fråga omrättsväsen- det. Frågan om vilka åtgärder som kan vidtas för att göra detmöjligt att följa flödet inom rättsväsendet kommer att tas upp inom ramenför det arbetet.Utskottet har inhämtat att det under ledning av BRÅ alltjämt pågår ett ar-bete med att förbättra statistiken. Ett nytt brottskodningssystem håller påatt tas fram. Tanken med det förslag som diskuteras är att uppgiftertill sta- tistiken skall samlas in löpande allteftersom de tillförssystemen. På så sätt kommer mycket detaljerade uppgifter att kunna tas framom kön, ålder och annat som registreras. Även uppgifter från de myndighetersom kommer efter polisen i rättskedjan kommer att registreras.Den kriminalstatistik som finns tillgänglig avseende misshandelsbrottär redan i viss utsträckning köns- och åldersuppdelad. Det går t.ex. att seom brottet riktats mot man eller kvinna. Det går också att se om brottetriktats mot barn i åldern 0-6 eller mot barn i åldern . Från och medden är även statistiken avseende olaga hot och ofredandeuppdelad i fråga om kön och ålder. I fråga om ålder särredovisas dockendast gruppen under 18 år.Utskottet har tidigare tagit ställning till motionsönskemål avseende stati-stiken över våld mot kvinnor. Senast skedde det i samband med att utskottetbehandlade regeringens proposition 1997/98:55 Kvinnofrid (bet.1997/98:JuU13 s. 34). Utskottet delade regeringens uppfattning i den dåaktuella propositionen, nämligen att kriminalstatistiken borde varakönsupp- delad både i fråga om gärningsman och offer och att den kan behövakom- pletteras med annan information. Hit hörde enligt utskottets meningt.ex. frågor om skadestånd. Utskottet uttalade vidare att det då pågåendearbetet inom BRÅ med att förbättra kriminalstatistiken och ta fram ett nyttbrotts- kodningssystem samt att skapa möjligheter att följa flödet inomrättsväsendet var mycket angeläget. Med hänsyn till det pågående arbetetansåg utskottet att inte behövde ta något initiativ i frågan.Utskottet vill till att börja med understryka vikten av atträttsstatistiken är utformad så att den kan tjäna som underlag för beslut iolika frågor. Utskottet ser det därför som glädjande att statistiken redani viss utsträckning är köns- och åldersuppdelad. När det gälleråldersfördelningen vore det dock önskvärt med möjligheter till en merfingraderad redovisning. Som utskottet framhöll bör statistikenockså kunna ge annan information, t.ex. om ska- destånd. Utskottet serdärför med tillförsikt fram mot resultatet av det arbete som bedrivs.Utskottet utgår från att beredningen av BRÅ:s rapport bedrivs mederforderlig skyndsamhet.Vad gäller möjligheterna att följa flödet inom rättsväsendet anserutskottet - också det i likhet med vad utskottet anförde - attdet är mycket angeläget.