bet · GM01MJU6 · 1999-03-25 00:00:00 — Utsläppen av klimatpåverkande gaser börminska, vilket framför allt förutsätter insatserinom transportområdet.Enligt motion MJ765 (m) bör metoden med en s.k.bubbla i miljöarbetet prövas i . Det innebäratt en successivt krympande gräns sätts för tillåtnautsläpp i en region. Marknadskrafterna innebär attden som vill etablera en verksamhet med utsläppmåste betala reningskostnader för någon existerandeutsläppskälla.I motion MJ778 (mp) anförs att EU helt bör uteslutaalla former av Joint Implementation, CleanDevelopment Mechanism, sänkor och handel medutsläppsrättigheter som en möjlig väg för EU samtrespektive EU-medlemsstat att nå sitt koldioxidmål(yrkande 8).I motion MJ782 (m) föreslås åtgärder för attbegränsa koldioxidutsläppen (yrkande 13).Motionärerna föreslår bl.a. att kärnkraften inte böravvecklas , att metangasutvinningen fråndeponier bör öka samt att energieffektiviseringarbör genomföras i trafikarbetet. Vidare anförs attköp- och säljbara utsläppsrätter bör införas för atteffektivt styra fram kostnadseffektivamiljöinvesteringar (yrkande 18).I motion MJ801 (v) påtalas att risken förklimatförändringar bör minska (yrkande 1).Regeringen bör utarbeta ett handlingsprogram somomfattar alla de sektorer som kan komma att berörasför att följa klimatkonventionen och reduceraklimathotet.Utskottets övervägandenUtskottet erinrar inledningsvis om att frågorrörande klimatpåverkande utsläpp m.m. ocksåbehandlas i de föregående avsnitten 5.1 ommiljömålet frisk luft och 5.15 om begränsadklimatpåverkan. Som framgår av utskottetsställningstagande förordar utskottet att regeringenåterkommer med redovisning och förslag till åtgärderangående delmålen.KyotoprotokolletFN:s ramkonvention (SÖ 1993:13) omklimatförändringar undertecknades i anslutning tillRiokonferensen . Enligt konventionen skallhalten av växthusgaser stabiliseras på en nivå somminskar risken för att farliga störningar uppkommeri klimatsystemet. Konventionen innebär inte någrakvantitativa eller tidsbestämda åtaganden förenskilda länder.Det tredje partsmötet ägde rum i Kyoto i slutet avår 1997. Kyotoprotokollet är ett betydelsefulltförsta steg för att uppnå de mål som har fastställtsi om klimatförändringar.Sammanlagt innebär protokollets åtaganden enminskning av utsläppen av växthusgaser med 5,2 %från 1990 års nivå för industriländerna. Parternasåtaganden skall uppnås . EUhar åtagit sig att gemensamt minska utsläppen förgaserna med 8 %.Kyotoprotokollet innehåller flera mekanismer sominnebär att länder kan göra investeringar utomlandsoch under vissa omständigheter få räkna sigutsläppsreduktionerna till godo. Kyotoprotokolletinnebär också en skyldighet för länderna att tahänsyn till upptaget av koldioxid i s.k. sänkor,dvs. främst en varaktig ökning av koldioxidupptagettill följd av växternas fotosyntes (prop. s. 301).EU har tidigare deklarerat sin avsikt att uppfyllaåtaganden gentemot det kommande protokolletgemensamt i en s.k. utsläppsbubbla. Iförhandlingarna fick EU gehör för denna möjlighet, iprotokollet finns en artikel som reglerar sådanasamarbetsformer.Dessa mekanismer är viktiga för del,eftersom marginalkostnaden för att begränsautsläppen av växthusgaser i de flesta andra länderär lägre än i . Kyotoprotokollet angeremellertid att endast en del av åtagandet kanfullgöras genom att åtgärder vidtas i andra länder.Det är således angivet i Kyotoprotokollet att sådanaåtgärder skall komplettera vidtagna åtgärder inomdet egna landet. I Kyotoprotokollet finns en grundfastlagd för ett internationellt system för såvälhandel med utsläppsrätter som gemensamtgenomförande. Frågor om utformningen ochomfattningen av dessa mekanismer behandlades vidklimatkonventionens fjärde partsmöte i slutet av år 1998.Kyotoprotokollet innebär en skyldighet för ländernaatt ta hänsyn till upptaget av koldioxid i s.k.sänkor, dvs. främst en varaktig ökning avkoldioxidupptaget till följd av växternasfotosyntes. Vidare innebär avtalet att handel medutsläppsrätter bara kan ske mellan i-länder (dir.1998:40 s. 5).EU har numera fördelat unionens samlade åtagande omatt minska utsläppen av växthusgaser mellanmedlemsstaterna. I rådets slutsatser anges attnationella åtgärder bör vara främsta medlet för attuppnå åtagandena under protokollet. Vidministerrådsmötet diskuterades huranvändningen av Kyotoprotokollets mekanismer kanbegränsas.Som nämnts ovan skall de s.k. Kyotomekanismernaendast vara ett komplement till nationella åtgärder.Utskottet föreslår att motion MJ778 (mp) yrkande 8avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.KlimatkommitténRegeringen har genom beslut den 7 maj 1998tillkallat en parlamentarisk kommitté (dir. 1998:40)som på grundval av resultaten vidklimatkonventionens tredje partsmöte i ,ansvar för EU:s gemensamma åtagande och medutgångspunkt i klimat- ochenergipolitiska beslut skall lägga fram förslag samlad svensk strategi och ett åtgärdsprogram somlägger stor vikt vid att kostnadseffektivitet uppnåsför att begränsa och reducera utsläppen av koldioxidoch övriga växhusgaser som täcks av Kyoto-protokollet, inkluderande upptag av koldioxid isänkor. Vidare skall kommittén föreslåklimatpolitiska styrmedel för åtgärdsprogrammet,belysa de samhällsekonomiska konsekvenserna avförslagen samt bedöma effekterna av åtgärdsförslagettill . Utredningsarbetet skallenligt beslut vara avslutatsenast den 31 december 1999.Naturvårdsverket har redovisatett uppdrag från regeringen att lämna förslag tillnågra strategiska områden för en analys av styrmedelur olika aspekter. Utskottet har inhämtat att dessauppgifter kommer att bearbetas ytterligare inomramen för s.k. miljömålsuppdrag(regeringsbeslut att i samverkanmed övriga berörda myndigheter utveckla förslag tilldelmål m.m. på grundval av proposition 1997/98:145Svenska miljömål - Miljöpolitik för ett hållbartSverige). Uppdraget skall redovisas den 1 oktober1999.I avvaktan på resultatet av dessa överväganden ochden av utskottet förordade redovisningen av delmålenär utskottet inte berett att föreslå någotriksdagsuttalande med anledning av motionerna Jo68(v) yrkande 7, MJ238 (kd) yrkandena 1 och 2, MJ749(c) yrkande 8, MJ782 (m) yrkande 13 och MJ801 (v)yrkande 1. Motionerna bör lämnas utan vidare åtgärd.Regeringen avser att överlämna frågan om flexiblamekanismer åt en särskild expertutredning (jfr dir.1998:40 s. 8). Utskottet har inhämtat att direktivtill en sådan utredning övervägs inomRegeringskansliet. I avvaktan på resultatet av dennautredning föreslår utskottet att motionerna MJ238(kd) yrkande 3, MJ765 (m) och MJ782 (m) yrkande 18avstyrks.Skatteutskottet har behandlat ett antalmotionsyrkanden om koldioxidskatt både inom EU ochglobalt och därvid uttalat att aktivt driverfrågan om en energi- och koldioxidbeskattning iolika internationella fora och härvid samarbetar medlikasinnade länder (1998/99:SkU13 s. 10).EnergiskogOdling av energiskog bidrar positivt till att minskaväxthusgaser, både genom att öka tillgången påförnybar energi och genom att under växtperiodenbinda koldioxid. introducerades ettnationellt finansierat anläggningsstöd inom ramenför rådets förordning (EEG) nr 1765/92 av den 30juni 1992 om upprättandet av ett stödsystem tillproducenter av vissa jordbruksgrödor. För stödet harberäknats under åren 1997t.o.m. Detta stöd har endastutnyttjats marginellt, eftersom nyplanteringen avenergiskog minskat kraftigt de senaste åren.Stödsystemet under anslagspost B 12, utgiftsområde23, har förändrats för att stimulera lantbrukarnasintresse för energiskogsodling. Det stöd som utgårmed stöd av 7 § förordningen (1997:75) omanläggningsstöd till plantering av fleråriga grödorför produktion av biomassa har höjts genom enändring som trätt i kraft (SFS1998:1019). Utskottet tillstyrker regeringensförslag att för att ytterligare stimuleralantbrukarnas intresse för energiskogsodling bördessa medel få disponeras även för andra åtgärder isyfte att uppmuntra till en fortsattenergiskogsplantering. Det bör ankomma på regeringenatt, efter hörande eller beslut av ,besluta om den närmare utformningen av dessaåtgärder. Syftet med motion Jo70 (c) yrkande 1 böranses vara tillgodosett med det anförda.11 Näringslivets och konsumenternas roll imiljöarbetetPropositionenStaten bör skapa tydliga och samhällsekonomiskteffektiva spelregler för näringsliv och konsumenter.Därigenom kan bl.a. kunder, leverantörer ochfinansiärer lättare medverka i omställningen tillett hållbart samhälle utifrån bl.a. ekologisksynvinkel. bör ges i uppdrag att lämna förslagtill utformning och finansiering av det fortsattaarbetet med stöd till små och medelstora företag medmiljörelaterad verksamhet.Miljörelaterad information om enskilda företagsverksamhet och produkter bör göras tillgänglig.Naturvårdsverket skall föreslå hur miljöinformationfrån miljömyndigheter och andra myndigheter medrelevant miljöinformation kan ställas tillfinansmarknadens förfogande samt hurinformationsöverföringen skall finansieras.Organisationsnummer bör införas som en obligatoriskuppgift i företagens rapportering tilltillsynsmyndigheterna enligt miljöbalken.Industriproduktionen bör kretsloppsanpassas i syfteatt uppnå en långsiktigt hållbar resursanvändning.Industrins ansvar för att uppnå miljökvalitetsmålenbör preciseras med utgångspunkt från enkostnadseffektiv fördelning av åtgärder mellan olikasektorer. Regeringen bör utforma en strategi fördetta, ett arbete som skall föregås av en dialog mednäringslivet.Ett aktivt miljöarbete är en förutsättning för ettvälskött företag. Staten bör därför särskiltuppmärksamma miljöfrågor av skilda slag i sin rollsom ägare av fastigheter och statliga bolag och iden statliga fondförvaltningen.MotionernaI motion Jo71 (mp) anförs att riktlinjer bör arbetasfram för den offentliga sektorns och företagensupphandling (yrkande 1). Vidare anförs attregeringen i ministerrådet bör verka för attbekämpning av miljöproblem får högre prioritet änden inre marknadens funktioner (yrkande 2). Allatyper av miljökrav bör alltid få ställas vidoffentlig upphandling. Regeringen bör vidare iministerrådet verka för att EU:s medlemsländer fårbehålla sina respektive miljömärkningssystem(yrkande 3). En generell och offentligt övervakadallergi- och miljömärkning med s.k.livscykelspecifikationer bör införas för alla varor(yrkande 4).Enligt motion Jo72 (mp) bör regeringen snaraståterkomma med konkreta förslag om skatteväxling ochom införande av andra ekonomiska styrmedel.Användningen av ekonomiska styrmedel och en ökadmiljörelatering av skattesystemet skulle ge avsevärtökade förutsättningar för en effektiv miljöpolitik.Utskottets övervägandenOptimalt styrmedelsvalI sitt slutbetänkande Skatter, miljö ochsysselsättning (SOU 1997:11) presenterarSkatteväxlingskommittén ett antal övergripandeprinciper och rekommendationer för arbetet med ökadmiljörelatering av skattesystemet. Betänkandet ingåri underlaget för en översyn av energibeskattningensframtida utformning som pågår inom Regeringskanslieti en interdepartemental arbetsgrupp. InomRegeringskansliet övervägs huröversynen av energibeskattningen skall fortsätta.Detta kommer, enligt vad utskottet erfarit, ocksåatt diskuteras i de påbörjade skattesamtalen mellande politiska partierna (jfr även 1998/99:SkU13 s.8).Regeringen uppdrog genom beslut och den3 åt att lämnaförslag till delmål och åtgärder inom ramen förproposition 1997/98:145 Svenska miljömål -Miljöpolitik för ett hållbart . Ettdeluppdrag innebar att verket skulle lämna förslagtill några strategiska områden för en analys avstyrmedel ur olika aspekter. Genom en delredovisningden har verket pekat ut ett parmiljöstrategiska områden där verket anser detangeläget att göra en närmare analys av styrmedel urolika aspekter. Utskottet har inhämtat att fortsattaöverväganden rörande styrmedel kommer att göras inomramen för verkets uppdrag att lämna förslag tilldelmål. Detta uppdrag skall redovisas tillregeringen . I avvaktan påden fortsatta beredningen av dessa frågor finnerutskottet inte skäl att göra något särskiltuttalande med anledning av motion Jo72 (mp).Marknadsinriktade styrmedelNär det gäller offentlig upphandling hänvisarutskottet till regeringens bedömningar underrubriken styrmedel (s. 318). Denoffentliga upphandlingen bör vara en pådrivandekraft i arbetet för ett ekologiskt hållbartsamhälle. skall verka för att EG:s direktivklargörs eller ändras så att det tydligt framgår atthöga krav på miljöanpassning är möjliga att ställa.Vidare anförs att delegationen för ekologiskthållbar upphandling bör vara pådrivande, initierandeoch sammanhållande i arbetet för ökadmiljöanpassning av den offentliga upphandlingen.Finansminister har i eninterpellationsdebatt (prot.1998/99:41) redovisat det arbete som pågår avseendemiljökrav vid upphandling. I interpellationssvaretanfördes att lagen om offentlig upphandling(1992:1528) och EG:s upphandlingsdirektiv ger utrymme att ställa miljökrav vid offentligupphandling. Miljöfaktorer kan vägas in ibedömningen om det föreligger ett direkt sambandmellan miljökraven och föremålet för upphandlingen.Inom arbetar en beredningsgruppmed att ta fram ett förslag till en svenskståndpunkt om vilka miljökrav som bör kunna fåställas vid offentlig upphandling. Avsikten är attSverige utifrån den ståndpunkten skall verka för attEG-direktiven klargörs eller ändras så att dettydligt framgår vilka miljökrav som får ställas.Kommissionen skall i etttolkningsmeddelande förtydliga under vilkaförutsättningar miljökrav får ställas vid offentligupphandling. anser att offentligaupphandlare skall kunna ställa krav på attanbudsgivare uppfyller kriterierna för ettmiljöledningssystem samt att produkter som köps inuppfyller kriterier för miljömärkning. Desamhällsekonomiska effekterna bör också bedömas.Sverige anser också att miljökrav påtillverkningsprocessen och transporter ärintressanta frågor som kommissionen bör analysera.Utskottet är i avvaktan på resultatet av det arbetesom pågår inom detta område inte berett att föreslånågot uttalande med anledning av motion Jo71 (mp)yrkandena 1 och 2. Motionen avstyrks.Även när det gäller miljömärkning hänvisarutskottet till vad som anförts under rubrikenMarknadsinriktade styrmedel (prop. s. 318).Miljömärkningen är ett av de viktigaste medlen föratt förmedla information till konsumenterna om olikaprodukters miljöegenskaper.Miljömärkningen är frivillig inom EU. Symbolen förEU:s miljömärkning är en stiliserad blomma.Verksamheten regleras i rådets förordning (EEG) nr880/92 av om ett gemenskapsprogramför tilldelning av miljömärke. Sedan hösten 1996pågår inom kommissionen en revidering avmiljömärkningsförordningen för att effektiviseramiljömärkningsarbetet inom EU. Kommissionenpresenterade ett förslag till nyförordning, som innebär att nationellamiljömärkningssystem under vissa förutsättningarskall dra tillbaka kriterierna för de produktgrupperför vilka EU:s miljömärkningssystem fastställtkriterier.Sverige har under revideringsarbetet tillsammansmed flera andra länder riktat kritik mot förslaget idenna del och betonat vikten av att finna former förhur samarbete och erfarenhetsutbyte mellanmiljömärkningssystem på olika nivåer kan organiserasså att systemen kan dra nytta av varandra.Kommissionens förslag till ändrad förordning ärsedan januari 1999 föremål för övervägande irådsgruppen för miljöfrågor.Den fråga som tas upp i motion Jo71 yrkande 3 harnyligen behandlats av lagutskottet (1998/99:LU10 s.19). Miljö- och jordbruksutskottet kan i likhet medlagutskottet inte se att det föreligger någonmotsättning mellan motionärernas önskemål ochregeringens arbete med frågan. Motionen bör lämnasutan vidare åtgärd.När det gäller motion Jo71 yrkande 4 om allergi-och miljömärkning med s.k. livscykelspecifikationervill utskottet anföra följande. I propositionenanförs att AB harinitierat ett arbete med ett nationellt system förcertifierade miljövarudeklarationer. Certifieringenavser livscykelbaserad information grundad påvetenskapliga analyser utifrån ett standardiseratarbetssätt. Utskottet delar regeringens bedömningatt systemet kontinuerligt bör följas upp ochutvärderas så att det kan fungera parallellt medmiljömärkningen utan att sammanblandning sker.Inom övervägs för närvarandebetänkandet (SOU 1999:7) Märk väl! I betänkandetanförs (s. 57) att i arbetet med att utvecklakriterier för den nordiska miljömärkningen, Svanen,bedöms en produkts miljöpåverkan under hela desslivscykel, från råvara till avfall.När det gäller allergiframkallande ämnen pågår enmodernisering av direktiv /379 om klassificering,förpackning och märkning av kemiska beredningar(preparat) (KOM[96]347, reviderat 10935/97). Kravenpå märkning av innehåll av allergiframkallande ämnenskärps som de nya reglerna innebär attbetydligt lägre koncentrationer avallergiframkallande ämnen nu måste deklareras.Namnet på det allergiframkallande ämnet skall anges.Detta arbete redovisas också i om EU (skr.1998/99:60 s. 75).Utskottet föreslår att motion Jo71 yrkande 4avstyrks i den mån den inte tillgodosetts med detanförda.12 Samhällsplaneringen och det lokala ochregionala miljöarbetetPropositionenRegeringen föreslår att de nationellamiljökvalitetsmålen skall, tillsammans med övriganationella mål, vara vägledande för fysisk planeringoch samhällsbyggande. Genom samverkan översektorsgränserna i samhällsplaneringen skallstatliga och kommunala myndigheter främja enekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljöför alla (avsnitt 9.1).Kommuner och länsstyrelser bör samverka i arbetetmed att samlat och över sektorsgränsernakonkretisera och följa upp de nationellamiljökvalitetsmålen i den lokala och regionalasamhällsplaneringen. De nationellamiljökvalitetsmålen bör arbetas in ilänsstyrelsernas strategier för regional miljö(STRAM). Arbetet med att utveckla metoder för ensamhällsplanering inriktad på hållbar utveckling avvåra städer och bebyggelsemiljöer bör intensifieras.Bland annat bör arbete med metoder ocharbetssätt i den fysiska planeringen medverka ökad samordning med insatser för ökad socialvälfärd samt med det pågående arbetet med lokalaAgenda 21. skall även medverka till attåtagandena i agendan från i . Vidare bör en utveckladsamverkan komma till stånd mellan naturvårds- ochkulturmiljövårdssektorn.Statligt stöd till kommuner och andra intressentermöjliggör en ökad takt i omställningen av samhälleti ekologisk inriktning. Det är avgörande atterfarenheter och kunskaper från det lokala arbetettas till vara och sprids. En god uppföljning ochutvärdering av stöden är därför viktig.Det är angeläget att Agenda 21-arbetet fortsätterpå alla nivåer i samhället. Arbetet i kommunerna medatt inom ramen för detta arbete utveckla lokaldemokrati, dialog, engagemang och politiskförankring är viktigt. Regeringen avser att uppdraåt att utarbeta ett förslag tillstrategi för informations- och kunskapsförmedlingkring lokala och hållbar utveckling.MotionenI motion Jo65 (c) anförs att ideella organisationerinom natur- och kulturvårdsområdet bör få ett ökatekonomiskt stöd.Utskottets övervägandenUtskottet föreslår att godkännerregeringens förslag till riktlinjer församhällsplaneringen. Det innebär att de nationellamiljökvalitetsmålen skall, tillsammans med övriganationella mål, vara vägledande för fysisk planeringoch samhällsbyggande. Genom samverkan översektorsgränserna i samhällsplaneringen skallstatliga och kommunala myndigheter främja enekologiskt hållbar utveckling med en god livsmiljöför alla.Utskottet kan till stor del instämma i vad somanförs i motion Jo65 (c) om att de organisationersom är verksamma inom natur- och kulturområdet utförett viktigt arbete. Detta överensstämmer också tillstor del med vad regeringen anför under rubriken9.1.3 Naturvård och kulturmiljövård (prop. s. 327)att en utvecklad samverkan mellan naturvårds- ochkulturmiljövårdssektorn är angelägen.Riksdagen har vid behandlingen avbudgetpropositionen för ställt sig bakomförslaget att höja anslagen till de ideellamiljöorganisationerna med (prop.1998/99:1 utgiftsområde 20 s. 26, 1998/99:MJU2 s.15). Motionsyrkandet avstyrks med det anförda.13 Riktlinjer för det svenska miljöarbeteti EUPropositionenEU-arbetet bör inriktas på att dels skärpa EU:sregler där det behövs med nationella och europeiskamiljökvalitetsmål som utgångspunkt, dels verka förekologiskt hållbar utveckling på och vid användningen av EU:s olikastödprogram och fonder (s. 333).Arbetet inom EU är av avgörande betydelse för attnå många av de miljökvalitetsmål regeringenföreslår. Viktiga svenska prioriteringar är kampenmot försurning och klimatförändringar, arbetet förkretsloppsanpassning och resurseffektivisering,bevarande av biologisk mångfald och översyn avregler om genetiskt modifierade organismer samt enhöjd ambitionsnivå i EU när det gällerbekämpningsmedel och kemikalier.Den högsta tillämpade ambitionsnivån i någon avmedlemsstaterna bör fortsättningsvis varautgångspunkt för det svenska arbetet i EU. Någonsänkning av miljökraven bör inte accepteras. Sverigeoch de andra nya medlemsstaterna har drivit påmiljöpolitiken inom EU. Medlemskapet har hittillsinte inneburit någon sänkning av svenska miljökrav(s. 333).Sverige bör arbeta för att de gemensamma regler sombeslutas för den inre marknaden ligger på en högskyddsnivå för miljön. Inte minst är detta viktigtför att den europeiska industrin skall kunna behållautvecklingsförmåga och konkurrenskraft påvärldsmarknaden.Genom Amsterdamfördraget förtydligas och förbättrasde grundläggande bestämmelserna om förhållandetmellan miljön och inre marknadsregler. En högskyddsnivå slås fast som utgångspunkt för gemensammaregler. Den s.k. miljögarantin får en bättreutformning och skall kunna tillämpas även på områdendär det finns en harmoniserad gemensam lagstiftning(s. 344).MotionernaI motion Jo68 (v) anförs att regeringen måste vågagå före i EU:s miljöprogram även i kontroversiellafrågor (yrkande 12). bör mer aktivt änhittills driva frågor som kan vara kontroversiella.Enligt motion Jo75 (mp) har Amsterdamfördraget inteförstärkt miljögarantin, snarare tvärtom (yrkande1).I motion MJ774 (fp) anförs att definierademiniminivåer för tillåten miljöbelastning bör gällainom EU (yrkande 3).Enligt motion MJ779 (fp) bör bullerfrågorna drivasmed hög prioritet internationellt, särskilt inom EU(yrkande 4). Inom EU pågår ett viktigt arbete kringsamhällsbullerfrågorna. sedanpublicerades grönboken avkommissionen. Detta arbete måste följas och stödjasfrån svensk sida.Enligt motion MJ782 (m) bör det internationellamiljösamarbetet betonas (yrkande 3).I motion MJ785 (mp) anförs att om miljögarantininte går att tillämpa för preventiva åtgärder, dvs.förbjuda eller begränsa ett ämne innan allvarligförorening uppstått, på grund av de hårda kriteriersom omger regeln, måste den ändras (yrkande 9).Vidare anförs att flera skäl finns för Danmarkstolkning av begränsningsdirektivet somminimidirektiv (yrkande 10). Direktivet är baseratpå artikel 100a, men saknar en s.k.frihandelsklausul. tolkar direktivet somminimiliknande. Om domstolen anser att den danskatolkningen är felaktig bör den svenska regeringenredovisa uppfattningen att direktivet och EG-rätteninte fungerar tillfredsställande.Enligt motion MJ804 (v) bör EU inte kunna hindramedlemsländer från att ställa hårdare miljökrav iinternationella sammanhang (yrkande 1).I motion U508 (mp) anförs att en prioriterad frågaför bör vara att miljöfrågor alltid görstill minimiregler så att de länder som så önskar kaninföra strängare miljöregler än de EU lagstiftar om(yrkande 19).Även i motion U509 (kd) pekas på möjligheten attinföra hårdare miljöregler (yrkande 3). börverka för att enskilda EU-länder av miljöskäl, inteav protektionistiska skäl, skall kunna införahårdare miljöregler.Utskottets övervägandenMålen för EU-arbetetUtskottet instämmer i vad som anförs i motionernaJo68 (v) yrkande 12 och MJ782 (m) yrkande 3 attregeringen bör vara pådrivande i EU:s miljöarbetesamt att det internationella miljösamarbetet börbetonas. I likhet med regeringen anser utskottet attden högsta tillämpade ambitionsnivån i någon avmedlemsstaterna bör vara utgångspunkt för detsvenska arbetet i EU.