bet · GM01TU8 · 1999-04-13 00:00:00 — Mot denna bakgrund börregeringen ta ett samlat grepp när det gällerinformationsteknikens användning i det svenskatransportsystemet.För en närmare beskrivning av vår gemensammatransportpolitik hänvisas till våra parti- ochkommittémotioner T220 (m), T222 (fp) och T223 (kd).Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande transportpolitiska riktlinjeratt med bifall till motionerna 1998/99:T7,1998/99:T220 yrkandena 1-3, 16 och 30,1998/99:T222 yrkandena 1, 4, 7 och 8,1998/99:T223 yrkandena 1, 2, 11, 18, 25, 46 och47, 1998/99:MJ605 yrkande 8, 1998/99:Sk621yrkande 4 och med avslag på motionerna1998/99:T217 yrkandena 1, 11 och 12,1998/99:T226, 1998/99:T229 yrkande 1 i denna deloch yrkande 4, 1998/99:T230 yrkande 12,1998/99:T231 yrkandena 1, 2, 6 och 8,1998/99:T312 yrkande 3, 1998/99:T615 yrkande 8,1998/99:N274 yrkande 27, 1998/99:N335 yrkande 5,1998/99:N337 yrkande 5 och 1998/99:MJ778 yrkande9 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,2. Transportpolitiska riktlinjer (mom. 1)() och ()anför:Vi anser att en framtidsinriktadkommunikationspolitik måste uppfylla flera mål. Denskall- bidra till skapandet av en långsiktigthållbar utveckling-- inte i onödan ta mark i anspråk vare sigpå landsbygd eller i tätort-- minska antalet dödade och skadade itrafiken-- minska de miljörelaterade sjukdomarna-- underlätta för ett bärkraftigt näringsliv-- motverka regional obalans-- motverka sociala orättvisor-- beakta såväl kvinnors som mäns behov avett gott kommunikationsutbud-- tillgodose barns behov av fordonsfriarörelseytor-- minska den begränsning för derörelsehindrade som deras handikapp medför.-Den nationella strategi förordar haren positiv effekt på alla ovannämnda mål. För attstrategin skall fungera krävs en nära samordning medvåra grannländer och internationella åtgärder.Grunden i vår strategi är både att transportbehovetskall minska och att transporter skall ske medförnyelsebara, långsiktigt hållbara energislag. Detinnebär att privatbilismen måste minska och fossilabränslen successivt ersättas med olika former avbiobränslen. Det innebär också att det kollektivaresandet måste stå för en större del avpersontransporterna och att godstransporter måsteske effektivare.Vi vill vidare framhålla att män är kraftigtöverrepresenterade i de församlingar som har attfatta strategiska beslut inom transportområdetsamtidigt som deras resvanor skiljer sig frånkvinnors. Mot denna bakgrund bör regeringenåterkomma med förslag om hur kvinnors behov avtillgänglighet och transporter i större utsträckningskall kunna göra sig gällande vid planering ochgenomförande av olika åtgärder inomtransportpolitiken.För en närmare beskrivning av Vänsterpartietstransportpolitik hänvisas till vår motion T229 (v).Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande transportpolitiska riktlinjeratt med bifall till motion 1998/99:T229 yrkande 1 idenna del och yrkande 4, med anledning avmotionerna 1998/99:T226 och 1998/99:N335 yrkande5 och med avslag på motionerna 1998/99:T7,1998/99:T217 yrkandena 1, 11 och 12,1998/99:T220 yrkandena 1-3, 16 och 30,1998/99:T222 yrkandena 1, 4, 7 och 8,1998/99:T223 yrkandena 1, 2, 11, 18, 25, 46 och47, 1998/99:T230 yrkande 12, 1998/99:T231yrkandena 1, 2, 6 och 8, 1998/99:T312 yrkande 3,1998/99:T615 yrkande 8, 1998/99:N274 yrkande 27,1998/99:N337 yrkande 5, 1998/99:MJ605 yrkande 8,1998/99:MJ778 yrkande 9 och 1998/99:Sk621yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,3. Transportpolitiska riktlinjer (mom. 1)() anför:Jag anser att goda kommunikationer är en absolutförutsättning för att hela skall kunnautvecklas. Näringslivets konkurrenskraft hänger närasamman med frågor om trafikförsörjning, krav på godstandard och hög tillförlitlighet vid transporter.Långa avstånd inom landet och till övriga ochandra marknader gör att våra avståndsnackdelar måstekompenseras med väl fungerande transporter och enväl utbyggd infrastruktur. För att ettkretsloppsanpassat samhälle skall kunna uppnås krävsdock ett "grönare" transportsystem. svararbil- och lastbilstrafiken för större delen av demiljöfarliga utsläppen i form av koldioxid,kväveoxider, svaveloxider och kolväten. Användningenav fossila bränslen måste därför minska.För att investeringar i infrastruktur skall kunnavidmakthållas och utvecklas och bidra till tillväxtoch utveckling i hela landet krävs vidare att enhelhetssyn anläggs på kommunikationsområdet.Transportpolitiken måste därför syfta till attminska avståndsnackdelar och utöka möjligheterna förett decentraliserat samhälle. ansermot denna bakgrund att inriktningen måste vara attskapa en infrastruktur som ger förutsättningar atttillvarata utvecklingsmöjligheterna i hela Sverige.Infrastrukturplaneringen måste därmed syfta till attminska de avståndsnackdelar som de ytvida regionernahar.Centerpartiet bedömer vidare attkommunikationsforskning är särskilt angelägen i entid då transporter och kommunikationer förändrashastigt. stöder därför den satsningsom föreslagits på en internationell högskola förtransport och kommunikation vid högskolan i samarbete med och KungligaTekniska högskolan. Satsningen bör finansieras medmedel från sektorsforskningen inom utgiftsområde 22Kommunikationer.Som framhålls i motion N337 (c) är det urmiljösynpunkt rimligt att den långväga godstrafikengår på järnväg. Om detta skall möjliggöras krävs attkombitrafiken ges förbättrade konkurrensmöjligheter.Genom de satsningar som genomförs, bl.a. för atthöja bannätets axeltryck, förbättras järnvägensmöjligheter. Det tar dock innan dessainvesteringar ger resultat. bör därförtillsammans med SJ och näringen tydligt prioriteralösningar för att underlätta för kombitrafiken.För en närmare beskrivning av Centerpartietstransportpolitik hänvisas till motion T230 (c) ochden transportpolitiska motion som Centerpartietväckte i samband med 1998 årstransportpolitiska beslut (mot. 1997/98:T35).Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande transportpolitiska riktlinjeratt med bifall till motionerna 1998/99:T230 yrkande12 och 1998/99:N337 yrkande 5 och med avslag påmotionerna 1998/99:T7, 1998/99:T217 yrkandena 1,11 och 12, 1998/99:T220 yrkandena 1-3, 16 och30, 1998/99:T222 yrkandena 1, 4, 7 och 8,1998/99:T223 yrkandena 1, 2, 11, 18, 25, 46 och47, 1998/99:T226, 1998/99:T229 yrkande 1 i dennadel och yrkande 4, 1998/99:T231 yrkandena 1,2, 6 och 8, 1998/99:T312 yrkande 3, 1998/99:T615yrkande 8, 1998/99:N274 yrkande 27, 1998/99:N335yrkande 5, 1998/99:MJ605 yrkande 8,1998/99:MJ778 yrkande 9 och 1998/99:Sk621yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,4. Transportpolitiska riktlinjer (mom. 1)() anför:Jag anser att den nya transportpolitiken från år1998 grundas på miljömål som är helt otillräckligaför att nå målet om ett långsiktigt hållbartsamhälle. Styrmedlen för att nå miljömålen är vidareundermåliga. Det finns föresatser om ensamhällsekonomiskt grundad prissättning, dvs.ambitioner om att ekonomiska styrmedel skall styramot de miljömål man satt upp. Men konkreta åtgärdersaknas. politik innehåller däremot ettväl avvägt styrmedelspaket som leder till ensuccessiv höjning av energi- och miljörelateradeskatter och avgifter det närmaste decenniet inomramen för en skatteväxling. För att uppnå målen omett långsiktigt hållbart transportsystem är detnödvändigt att så mycket trafik som möjligt försöver till det transportslag som är minstmiljöbelastande, nämligen järnvägen. För detta krävsatt järnvägens konkurrenskraft stärks i förhållandetill övriga trafikslag. Det kan ske dels genom attjärnvägens ekonomiska konkurrenskraft förbättras iförhållande till andra trafikslag, dels genom ensnabbare utbyggnad av en konkurrenskraftiginfrastruktur för järnvägen.Jag anser vidare att regeringen bör reglera andramyndigheters skyldighet att vidtalaJämställdhetsrådet och precisera hur rådet skalldelta i beslutsprocessen. Det finns annars enöverhängande risk att rådet blir verkningslöst. Detär också angeläget att ett barnperspektiv tillämpasi fråga om infrastruktursatsningar och telefrågorsamt vid arbetet med kollektivtrafik ochtrafiksäkerhet.Som framhålls i motion MJ778 (mp) utbetalar EUvarje år miljardbelopp i industristöd till flygbolagoch bilindustrin. EU har dessutom gravt försvårat enverklig omläggning av infrastrukturen. Regeringenbör därför arbeta för att EU:s infrastruktursatsningstegvis riktas mot trafikslag som kan bidra till attminska växthuseffekterna och för att subventionernatill bil- och flygindustrin skyndsamt avvecklas.För en närmare beskrivning av Miljöpartietstransportpolitik hänvisas till motion T217 (mp).Jag anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande transportpolitiska riktlinjeratt med bifall till motionerna 1998/99:T217yrkandena 1, 11 och 12 och 1998/99:MJ778 yrkande9, med anledning av motion 1998/99:T312 yrkande3 och med avslag på motionerna 1998/99:T7,1998/99:T220 yrkandena 1-3, 16 och 30,1998/99:T222 yrkandena 1, 4, 7 och 8,1998/99:T223 yrkandena 1, 2, 11, 18, 25, 46 och47, 1998/99:T226, 1998/99:T229 yrkande 1 i dennadel och yrkande 4, 1998/99:T230 yrkande 12,1998/99:T231 yrkandena 1, 2, 6 och 8,1998/99:T615 yrkande 8, 1998/99:N274 yrkande 27,1998/99:N335 yrkande 5, 1998/99:N337 yrkande 5,1998/99:MJ605 yrkande 8 och 1998/99:Sk621yrkande 4 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,5. Fossila bränslen (mom. 2)(), (), JohnnyGylling (kd), (), Skånberg (kd)och () anför:Vi anser att grunden för en framtidsinriktadkommunikationspolitik måste vara att transporterskall ske med förnybara, långsiktigt hållbaraenergislag. Tydliga mål och effektiva medel bör tasfram för att utvecklingen skall kunna drivas i rättriktning och för att ge olika aktörer möjlighet attarbeta med god framförhållning. Regeringen bördärför redovisa för en strategi för hurfossila bränslen successivt kan fasas ut ochersättas med förnybara bränslen.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande fossila bränslenatt med bifall till motionerna 1998/99:T214 yrkande7, 1998/99:T223 yrkande 15 och 1998/99:T229yrkande 1 i denna del som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,6. Internationella förbindelser m.m.(mom. 3)() och Skånberg (kd) anför:Vi anser att det samarbete som påbörjats undersenare år mellan och övriga Östersjöländermåste förstärkas för att möta näringslivets behov avförbättrade transporter. Transportsituationen iöstersjöregionen behöver också förbättras med tankepå att flera av de forna östeuropeiska länderna söktinträde i EU. pågår planeringen avtranseuropeiska motorvägar och järnvägar i vårasödra grannländer medan intagit en mycketpassiv hållning i dessa sammanhang. Regeringen börmot denna bakgrund ge sådana direktiv tilltrafikverken att en svensk anslutning tilltranseuropeiska nätverk för motorvägar och järnvägarpåskyndas.Enligt vår bedömning finns det vidare ett växandebehov av transportkorridorer genom exempelvis Polen.En satsning på tågfärjetrafik via sydöstra därför utgöra en länk mellan central- ochösteuropeiska transportstråk och samtidigtsom detta skulle avlasta de nedtyngdatransportlederna i . Regeringen bör därförinom ramen för den fortsatta planeringen avtrafikens infrastruktur verka för en utveckling aveffektiva transportförbindelser från sydöstraSverige till Central- och Östeuropa.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande internationella förbindelserm.m.att med bifall till motion 1998/99:T223 yrkandena10 och 30 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,7. Alternativa finansieringsformer (mom. 4)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och () anför:Vi anser att det allvarligaste problemet med dagenssvenska vägpolitik är att samhälls- ochföretagsekonomiskt lönsamma väginvesteringar integenomförs därför att de måste finansieras överstatsbudgeten. Det är därför angeläget att utvecklaalternativa finansieringsformer. En sådan metod kanvara s.k. PPP-projekt, där entreprenörer ochfinansiärer bjuds in att i samverkan finansiera,bygga och, som är aktuell,underhålla och i övrigt ansvara för angelägnatrafikprojekt. Finansiering kan ske genom att iavtalet mellan staten/och investerarnaträffas en överenskommelse om den avgift perfordonsenhet som kan anses rimlig för att årligentäcka avskrivnings- och underhållskostnaden. Näravtalstiden löpt ut övergår vägen till att varastatens/egendom och ansvar.Med hänsyn till de positiva erfarenheter som finnsfrån andra länder av PPP-modellen bör regeringenpröva möjligheterna att tillämpa dennafinansieringsform i samband med störrevägbyggnadsprojekt. Regeringen bör även i störreutsträckning än se s.k. BOT-projekt(, Operating, Transfer) som alternativ tilltraditionell infrastrukturfinansiering och aktivtmedverka till att genomföra sådana projekt där detär samhällsekonomiskt lönsamt.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande alternativa finansieringsformeratt med bifall till motionerna 1998/99:T222 yrkande19 och 1998/99:T338 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,8. Direktfinansiering av medtrafikintäkter (mom. 5)(), Tom (), () och () anför:Vi anser att en ökad marknadsstyrning via skatteroch avgifter relaterade till nyttjandet avinfrastrukturen gör det möjligt att skapa etttydligt resultat- och ledningsansvar för Vägverket.Ett tydligt ansvar för att utveckla ochunderhålla vägnätet innebär att investeringar inteblir beroende av subjektiva kriterier vilket lättblir resultatet av en alltför långtgående politiskinblandning i besluten. I stället bör trafikmängd,framkomlighet och slitage vara vägledande förinvesteringar och underhåll. kan därmedverka under samma förhållanden som Sjöfartsverketoch Luftfartsverket.Vi anser mot denna bakgrund att börombildas till ett affärsverk med ett tydligtresultatansvar och att finansieringen sker medtrafikintäkter från vägtrafiken.Vi anser utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande direktfinansiering av Vägverketmed trafikintäkteratt med bifall till motion 1998/99:T220yrkande 14 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,9. Miljöstyrande trafikavgifter (mom. 6)(), () ochStig () anför:Vi anser att det är mycket angeläget att införamiljöstyrande vägavgifter i större tätorter. Sådanavägavgifter ger möjlighet att debiterastorstadstrafiken dess samhällsekonomiska kostnader.Åtgärden är också i linje med PPP-modellen, dvs. att"förorenaren skall betala", som ställt sigbakom i samband med . Regeringsformenbör därför förändras så att kommunerna ges rätt attinföra miljöstyrande vägavgifter.Med tanke på de akuta och växande trafikproblemen istorstäderna bör inte avvakta förändringarav grundlagen innan man möjliggör för de kommunersom så önskar att införa avgifter. Regeringen bördärför presentera förslag till lagstiftningsom gör det möjligt att på berörda kommunersinitiativ införa miljöstyrande vägavgifter.Vi anser att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande miljöstyrande trafikavgifteratt med bifall till motion 1998/99:T210 yrkandena 1,2 och 4 samt med anledning av motionerna1998/99:T210 yrkande 3, 1998/99:T217 yrkande 4,1998/99:T223 yrkande 19, 1998/99:T228 och1998/99:T230 yrkande 13 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförs,10. Järnvägstrafikens reglering (mom. 7)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och () anför:Vi konstaterar att den avreglering som hittillsskett av godstrafiken har givit positiva resultat.Erfarenheterna av konkurrensen vidlänstrafikhuvudmännens upphandling är också atttrafikkostnaderna har kunnat sänkas avsevärt tillnytta för såväl skattebetalarna som resenärerna. Nyaoperatörer har eta-blerat sig och ett steltmonopolsystem har ersatts med flexibilitet ochmodernare företagsformer.För att öka järnvägens attraktivitet ochkonkurrenskraft bör mot denna bakgrund en totalavreglering genomföras enligt den modell somfyrpartiregeringen introducerade 1991-1994 så attäven persontrafiken konkurrensutsätts.Järnvägstrafiken kan då utvecklas på marknadsmässigavillkor och bli en mer attraktiv och effektivtrafikform.Vi anser vidare att SJ:s företrädesrätt när detgäller godstrafik på redan trafiksatta bandelar böravskaffas. Därmed kan nya trafikutövare konkurrerapå likvärdiga villkor. Fördelningen avtrafikeringsrätter bör i stället ske medutgångspunkt från ett anbudssystem.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande järnvägstrafikens regleringatt med bifall till motionerna 1998/99:T220yrkandena 26 och 28, 1998/99:T222 yrkandena 9och 10 samt 1998/99:T223 yrkande 28 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,11. Bolagisering av SJ (mom. 8)(), Tom (), (), () och ()anför:Vi anser att konkurrenssituationen påjärnvägsområdet bör utvecklas genom att SJbolagiseras och dess verksamhet renodlas till attomfatta kärnverksamheten person- och godstrafik påjärnväg. SJ:s tillgångar i form av bangårdar, yttrebannät, fastigheter och terminaler bör samtidigtöverföras till . Staten bör därefter ställasamma krav på SJ som på ett börsnoterat bolag närdet gäller avkastning, redovisning, rapporteringm.m. Därmed kan SJ förberedas på en framtidainternationalisering av verksamheten och att mötaett ökat konkurrenstryck.Vi anser att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande bolagisering av SJatt med bifall till motion 1998/99:T220yrkande 27 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,12. (mom. 10)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och () anför:Vi anser att olika roller bör förtydligasgenom att verkets konkurrensutsatta verksamheterbolagiseras. Alla anläggnings- och underhållsarbetenkan därefter upphandlas i konkurrens mellanmarknadens aktörer. Därmed kan staten som ägareuppträda som en kompetent beställare och på ettbättre sätt främja en ökad effektivitet och fortsattutveckling inom järnvägsområdet.Vi anser att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande produktionsenhetatt med bifall till motion 1998/99:T220 yrkande 29som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,13. Återförening mellan SJ och (mom. 11)() och ()anför:Vi anser att statsmakternas krav påföretagsekonomisk vinst för SJ leder till satsningpå snabbtåg med få stopp för att tillfredsställaaffärsresande mellan de största städerna.Vänsterpartiet motsätter sig en utveckling som ledertill att tåg blir ett överklassnöje medan vanligtfolk åker långfärdsbuss eller tränger ihop sig i enbil. Vi vill vidare erinra om att medavsikt att miljöanpassa transportsystemet haranvisat betydande investeringsmedel för att byggaut järnvägens infrastruktur. Resultatet har dockinte blivit det avsedda. Regeringen bör därförutreda konsekvenserna av att åter låta SJ ochBanverket vara en sammanhållen organisation medsamhällsekonomisk effektivitet som mål.Vi anser att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande återförening mellan SJ ochBanverketatt med bifall till motion 1998/99:T229 yrkande 7som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,14. miljö- ochtrafiksäkerhetsarbete (mom. 12)(), Tom (), () och () anför:Vi anser att sätt att tolka sitthelhetsansvar för vägtransportsystemet och verketsförsök att medverka till en ändrad bilförsäljning iriktning mot säkrare och miljövänligare bilar harskapat problem. För det första skapar det ettregelverk som är unikt för den svenska marknaden ochutgör därmed ett handelshinder som försämrar deninre marknadens funktionssätt. För det andra skapasnationella särlösningar som blir verkningslösa urmiljö- och trafiksäkerhetssynpunkt eftersom densvenska marknaden är för liten för att påverka deninternationella bilindustrins utvecklingsarbete. Fördet tredje skapar initiativ förvirringbland konsumenter och tillverkare eftersom de inteär anpassade till den svenska miljö- ochtransportpolitiken i övrigt. Regeringen bör därförtydliggöra att det är på EU-arenan som Vägverketskall driva på utvecklingen mot säkrare ochmiljövänligare fordon.Vi anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande miljö- ochtrafiksäkerhetsarbeteatt med bifall till motion 1998/99:T305 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,15. organisation m.m. (mom. 13)() och ()anför:Vi anser att frågan om framtid börutredas. Eftersom landets vägnät i stort sett ärfärdigbyggt behövs förmodligen inte ett nationelltvägverk. Andra instanser, främst på regional nivå,kan i stället överta ansvaret för vägunderhåll,samordning av kollektivtrafik, trafiksäkerhet m.fl.uppgifter. Därmed ökar möjligheterna till lokalt ochregionalt inflytande över vägfrågorna somtransportpolitiken får en bättre demokratiskförankring. Vi anser därför att regeringen börtillsätta en utredning med uppdrag att utreda fråganom konsekvenserna av att överföra Vägverketsuppgifter till länsstyrelser,region-landstingsfullmäktige eller andra regionalaorgan.Vi anser att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande organisation m.m.att med bifall till motion 1998/99:T229 yrkande 6och med anledning av motion 1998/99:T337 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,16. (mom. 14)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och () anför:Vi anser att börombildas till ett av staten helägt aktiebolag så attdet får samma förutsättningar som sina konkurrenter.Bolaget bör privatiseras så snart som möjligt.Därmed kan fortsättningsvis på ettförtroendefullt sätt konkurrensupphandlainvesteringar och underhåll på den privatamarknaden. Genom att roll som ansvarigväghållare och myndighet därmed renodlas samtidigtsom dess beställarkompetens utvecklas kan degrundläggande transportpolitiska målen lättareuppnås.Vi anser att utskottets hemställan under 14 bort haföljande lydelse:14. beträffande produktionsenhetatt med bifall till motionerna 1998/99:T220 yrkande21 och 1998/99:T223 yrkande 26 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,17. Miljöprövning (mom. 15)(), () ochStig () anför:Vi anser att det är en minst sagt märkligrättsordning att självt prövar sinavägprojekts tillåtlighet. Miljöprövningen borde istället ligga hos en oberoende part. Regeringen bördärför återkomma till med ett förslag tilllagändring som överför juridiska kontrollav vägarna till länsstyrelserna.Vi anser att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande miljöprövningatt med bifall till motion 1998/99:T229 yrkande 5som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,18. Kollektivtrafikens reglering (mom. 16)(), Tom (), (), () och ()anför:Enligt vår mening är tiden nu mogen för en totalavreglering av kollektivtrafiken. Detta innebär attskadeprövningen bör avvecklas också gentemotlänstrafikbolagens trafik.Vi anser vidare att den lokala och regionalakollektivtrafiken har stor betydelse förmöjligheterna att uppfylla de transportpolitiskamålen. Kollektivtrafiken är också en viktigkomponent i arbetet med att utforma ett långsiktigthållbart transportsystem. Enligt vår mening behövsdock ingen särskild lagstiftning som reglerar attdet i varje län skall finnas en huvudman som svararför den lokala och regionala linjetrafiken förpersontransporter. Trafikhuvudmännens länsvisamonopol förhindrar nyetablering av trafik. Vi villvidare peka på att det finns en rad andranyttigheter i samhället som människor behöver mendär inte någon offentlig instans bestämmertillgången. De kommuner som vill ha en gemensamhuvudman för sin länstrafik kan själva gå samman ochbilda ändamål. Vi anserdärför att lagen (1997:734) om ansvar för visskollektiv persontrafik bör upphävas. Det bör ankommapå regeringen att återkomma till medförslag till nödvändiga författningsändringar.Vi anser att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande kollektivtrafikens regleringatt med bifall till motionerna 1998/99:T220 yrkande25 och 1998/99:N326 yrkande 25 som sin meningenger regeringen till känna vad ovan anförs,19.