bet · GN01SfU1 · 1999-11-25 00:00:00 — Underhållsstöd och fängelsestraff(mom. 42)och (båda v)anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetÖvriga motioner om underhållsstöd som börjar med"Enligt 3 §" och slutar med "motion Sf237" bort haföljande lydelse:En förutsättning för att underhållsstöd skallutbetalas är att föräldrarna inte bor tillsammans.Att föräldrar lever på skilda håll under ibland tilloch med ganska långa perioder innebär inte mednödvändighet att sammanlevnaden anses hävd. I praxisdras vanligtvis gränsen strax efter ett årsseparation. Vid fängelsevistelse är det enligtutskottets mening uppenbart att föräldrar somtidigare levt tillsammans separerat.Underhållsstödet har karaktär av att vara enrättighet för alla barn vilkas föräldrar inte levertillsammans. Det tar sig bl.a. uttryck i attunderhållsstöd utbetalas även till barn som borväxelvis hos sina föräldrar. Därtill utgesunderhållsstöd i de fall då barn inte har rätt tillbarnpension efter en förälders död. Med hänsynhärtill kan ifrågasättas om inte barn, vars föräldersitter i fängelse, skall erhålla denna förmån frånseparationens första dag. Utskottet anser att fråganhuruvida samhället skall ta ett större ansvar förbarns ekonomiska situation när en förälder sitter ifängelse bör utredas.Vad utskottet ovan anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 42 bort haföljande lydelse:42. beträffande underhållsstöd ochfängelsestraffatt med bifall till motion 1999/2000:Sf237 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,50. Underhållsstöd i övrigt (mom. 43)och (båda v)anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetÖvriga motioner om underhållsstöd som börjar med "Ifråga" och slutar med "denna del" bort ha följandelydelse:Enligt de nuvarande reglerna för umgängesresorskall föräldrarna dela på kostnaden för resorna. Förvissa föräldrar kan avståndet mellan bostäderna ikombination med låga löner innebära att kostnadenför resorna blir orimligt hög. Utskottet anser inteatt det är acceptabelt att föräldrar med låg inkomstinte kan träffa sina barn.När det gäller umgängesavdrag har umgängesföräldernrätt att tillgodoräkna sig avdrag för ett helt dygnunder förutsättning att barnet vistats hosumgängesföräldern minst i månaden.Eftersom dessa regler inte är i överensstämmelse medhur föräldrar i praktiken utövar sin umgängesrättanser utskottet att reglerna bör ändras.Vad utskottet ovan anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 43 bort haföljande lydelse:43. beträffande underhållsstöd i övrigtatt med bifall till motion 1999/2000:Sf273 i dennadel och med avslag på motionerna1999/2000:Sf240, 1999/2000:Sf296 yrkande 5,1999/2000:Sf298 och 1999/2000:Sf299 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,51. Höjning av adoptionsbidraget (mom. 44)(), (), FannyRizell (kd), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetÖvriga motioner om adoptionsbidrag som börjar med"Flertalet motionsyrkanden" och slutar med "ansestillgodosedda" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att när bidraget tillkostnader för internationella adoptioner infördesvar avsikten att av kostnaden för adoptionenskulle täckas av bidraget. /89 vartäckningsgraden för adoptionsbidraget avnettokostnaden för adoption och har därefter gradvissjunkit för att utgöra endast cirka 26 %.Med ett så lågt bidrag är det få som har möjlighetatt adoptera eftersom en adoption kostar igenomsnitt . Med hänsyn till denursprungliga målsättningen samt adoptionsbidragetsreala minskning över åren är det enligt utskottetsmening befogat att se över nivån påadoptionsbidraget. Detta bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 44 bort haföljande lydelse:44. beträffande höjning av adoptionsbidragetatt med bifall till motionerna 1999/2000:Sf203,1999/2000:Sf229, 1999/2000:Sf243,1999/2000:Sf251, 1999/2000: Sf259 yrkande 1,1999/2000:Sf271, 1999/2000:Sf283, 1999/2000:Sf284, 1999/2000:Sf288 och 1999/2000:So328yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,52. Vårdbidrag m.m. (mom. 46)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande i avsnittetÖvriga motioner om vårdbidrag som börjar med"har" och slutar med "motionSf214" bort ha följande lydelse:Många föräldrar får vänta alldeles för länge på attfå sin ansökan om vårdbidrag behandlad avförsäkringskassan. Det finns föräldrar som har fåttvänta på ett beslut. Det är enligtutskottets mening inte rimligt med en så långhandläggningstid. En retroaktiv utbetalning avvårdbidrag kan dessutom leda till att föräldern bliråterbetalningsskyldig för t.ex. studiemedel ochbostadsbidrag, eftersom det inte alltid är möjligtatt avstå från dessa förmåner . Utskottet anser attmöjligheterna att skynda på handläggningstidernasnarast måste ses över.Vårdbidrag kan ges på fyra nivåer beroende på vård-och tillsynsbehovets omfattning och storleken påmerkostnaderna. För många föräldrar skulle detinnebära en förbättring om vårdbidrag kunde utgesmed t.ex. . Utskottet anser att det finns skälatt se över möjligheten att införa flera nivåer ivårdbidraget.Försäkringskassans bedömningar av vårdbidragetsstorlek görs på ett rättssäkert sätt.Olika försäkringskassor beviljar olika vårdbidragtrots att två barn har samma vårdbehov. Utskottetanser att det bör vara möjligt att utfärdarekommendationer på området som kan ge bättrevägledning och mer jämlik behandling.Vad utskottet ovan anfört bör som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 46 bort haföljande lydelse:46. beträffande vårdbidrag m.m.att med bifall till motion 1999/2000:Sf303 yrkandena1-4 och med avslag på motionerna 1999/2000:Sf214och 1999/2000:Sf275 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. anslagsförslag (mom. 6, 22och 30), , (alla m) anför:Den 18 november 1999 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende år 2000.Samtidigt beslutades om preliminära utgiftstak föråren 2001 och 2002.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Fler och fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden, och den socialatryggheten ökar också i andra bemärkelser genom atthushållen får en större ekonomisk självständighet.Friheten att välja bidrar både till mångfald, enbättre kvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi de människorsom är i störst behov av gemensamma insatser och somhar små eller inga möjligheter att påverka sin egensituation. Vi slår också fast att det allmänna skalltillföras resurser för att på ett tillfredsställandesätt kunna genomföra de uppgifter som måste varagemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutetden om ramar för de olikautgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken, redovisar vi i detta särskilda yttrandeden del av vår politik som rör utgiftsområdena 10,11 och 12.Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappModeraterna anser att utgiftsområde 10 bör minskas med för jämfört med regeringensförslag.A 1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Moderaterna föreslår besparingar inom anslaget A 1på sammanlagt 8 350 miljoner kronor.Den kraftiga ökningen av sjukpenningkostnadernaunder innevarande budgetår är enligt vår uppfattningsynnerligen allvarlig. Genomförda "åter-ställare",bl.a. i form av höjd ersättningsnivå inomsjukförsäkringen, har säkerligen bidragit till dennautveckling och kan förvärra de framtida effekterna.Enligt vår mening kan dessutom de senaste årensökade köer inom sjukvården förklara en del av deökade sjuktalen.Vi har bl.a. med hänsyn till detta tidigareföreslagit att ersättningsnivån sänks till avden sjukpenninggrundande inkomsten. Som framgårupprepar vi detta krav även nu.De föreslagna besparingarna har som mål attytterligare betona arbetslinjen isocialförsäkringen. Förslagen skall också ses motbakgrund av de i annat sammanhang föreslagnaskattesänkningarna för låg- och medelinkomsttagare.Enligt vår uppfattning finns det stora ekonomiskafördelar med finansiell samordning mellansocialförsäkringen, hälso- och sjukvården,kommunerna och länsarbetsnämnden, vilket avspeglas ivårt ramförslag. Vi anser därför att FINSAM-modellenbör införas i hela landet och att detta tydligareskall markeras i lagstiftningen. Detta skulleundanröja de värsta gränsdragningsproblemen inomrehabiliteringen samt ge minskade kostnader. Vidareskulle enligt vår uppfattning också en ökadeffektivitet uppnås inom rehabiliteringen om ensjukvårdsförsäkring införs där både sjukpenningenoch finansieringen av sjukvården följer patienten.Inom de stora diagnosområdena kranskärlssjukdomar,astma och smärtbesvär från rörelseorganen bör modeller för rehabiliteringvidareutvecklas.Besparingarna i övrigt uppnås genom, som nämntsovan, att kompensationsnivån isjukpenningförsäkringen sänks till avsjukpenninggrundande inkomst fr.o.m. den 1 januari2000 samt att den sjukpenninggrundande inkomstenberäknas på de senaste två årens inkomst och räknasupp med basbeloppet i stället för medlöneutvecklingen. Vidare bör ytterligare enkarensdag införas i sjukpenningförsäkringen.Vidare anser vi att kostnaderna för fusk ochöverutnyttjande kan minskas genom ökad kontroll avsjukpenningförsäkringen. Besparingar uppnås ocksågenom att personskador till följd av trafikolyckorförs över till trafikförsäkringen. Vi anser att enöverföring av sådana sjukfall tilltrafikförsäkringen ger en direkt koppling mellanpremie och skadeutfall och medför dessutom attrehabilitering får högsta prioritet.A 2 FörtidspensionerModeraterna föreslår besparingar inom anslaget A 2på sammanlagt 4 000 miljoner kronor.Vi anser att nödvändiga besparingar kan göras genomen ökad kontroll av förtidspensioner.A 4 ArbetsskadeersättningarModeraterna föreslår besparingar inom anslaget A 4på sammanlagt 271 miljoner kronor.Enligt vår uppfattning bör arbetsolycksfallen ochvissa strikt avgränsade arbetsskador kunna brytas utur den offentliga försäkringen. Vi anser att entvingande lagstiftning bör finnas där alla omfattasav en försäkring som ger ett visst minimiskydd.Arbetsgivaren betalar premien varigenomdrivkrafterna för en säker arbetsmiljö stärks.Försäkringen kan enligt vår mening i konkurrenserbjudas av försäkringsbolag eller den allmännaförsäkringen på försäkringsmässiga villkor. Vidarebör färdolycksfallen föras över och finansieras avtrafikförsäkringen.B 1 RiksförsäkringsverketModeraterna föreslår en utgiftsökning inom anslagetB 1 på sammanlagt 400 miljoner kronor.Vi anser att socialförsäkringsadministrationen börfå ytterligare medel så att försäkringskassornaskall kunna öka arbetsinsatserna för rehabiliteringoch samordning.Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomModeraterna anser att inkomstprövningen av änkepensionerna sominfördes är stötande.Inkomstprövningen måste upphöra och nivåernaåterställas till vad som gällde före den 1 april1997. Vidare bör omställningspensionen förlängasfrån . står ocksåfast vid kravet på att fritidsfastighet inte skallräknas med i inkomsten vid beräkningen avbostadstillägget.Moderaterna anser att utgiftsområde 11 bör tillförasytterligare . Av dessa medelbör anslaget A 2 Efterlevandepensioner till vuxnatillföras och anslaget A 3Bostadstillägg till pensionärer tillföras 115miljoner kronor utöver vad regeringen föreslagit.Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnModeraterna anser att utgiftsområde 12 bör minskasmed för budgetåret 2000.A 1 Allmänna barnbidragModeraterna motsätter sig höjningen av barnbidragetår 2000 och föreslår en minskning av anslaget med jämfört med regeringens förslag.Vi anser i stället att ett grundavdrag på 10 000 krper barn och år skall införas vid den kommunalabeskattningen. Eftersom förslaget om barnavdrag ärlika för alla barn och inte ger extra stöd tillfamiljer med flera barn accepterar vi attflerbarnstillägget höjs på sätt regeringenföreslagit.A 2 FöräldraförsäkringenModeraterna föreslår besparingar inom anslaget A 2på 1 340 miljoner kronor.Besparingarna uppnås genom att kompensationsnivån iföräldraförsäkringen sänks till fr.o.m. den 1januari 2000 och att föräldrapenningen i likhet medvad vi har föreslagit för sjukpenningen beräknas påett medelvärde av de senaste 24 månadernas inkomstsamt räknas upp med basbeloppet i stället för medlöneutvecklingen. Havandeskapspenningen skall vidaresamordnas med sjukpenningförsäkringen fr.o.m. den 1januari 2000 som lagstiftningen börtydliggöras så att det blir möjligt att användaföräldraförsäkringen mer flexibelt än . Detskall t.ex. vara möjligt att ta ut före förlossningen om man så önskar. Somen konsekvens av att vi under utgiftsområde 10föreslår att det införs ytterligare en karensdag isjukförsäkringen, anser vi att utnyttjandet av dentillfälliga föräldrapenningen måste följas upp såatt föräldrarna inte vid egen sjukdom väljer att istället ta ledigt för vård av sjukt barn.Vidare anser vi att ett vårdnadsbidrag skallinföras och rätt till avdrag för styrktabarnomsorgskostnader medges. På så sätt skapasrättvisa mellan alla barnfamiljer och möjliggörs föralla att välja den omsorg som bäst passar den egnafamiljen. Vårdnadsbidraget skall utgöra 24 000 krliksom tidigare men en uppräkning bör ske för åren1995-1999. För detta ändamål bör ett nytt anslagtillskapas och bör anvisa 2,4 miljarderkronor för budgetåret 2000.2. anslagsförslag (mom.6, 22 och 30)och (båda kd) anför:I finns en majoritet - bestående avsocialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister - för förslagen i budgetpropositionenför om ekonomiska ramar för de olikautgiftsområdena samt beräkningen av statensinkomster för . Samma majoritet har ocksåuttalat sitt stöd gällande beräkningen av detoffentliga utgiftstaket samt förslagen ompreliminära utgiftstak för åren 2001 och 2002.I finansutskottets betänkande 1999/2000:FiU1 omutgiftsramar och beräkning av statsinkomsterna harföreträdarna för i en reservationlagt fram förslag till totala utgifter förstatsbudgeten och fördelning på utgiftsområden.Genom riksdagsbeslut har riksdagensmajoritet valt en annan inriktning av den ekonomiskapolitiken och budgetpolitiken.Kristdemokraternas budgetförslag tar sikte på attöka sysselsättningen så att välfärden kan tryggasför alla. Dessa förslag är en helhet och det ärdärför i detta andra steg inte meningsfullt attfullfölja vårt förslag avseende fördelning av denbeslutade ramen på olika anslag inomutgiftsområdena. I det följande redovisar vi vilkenfördelning på anslag inom utgiftsområdena 10, 11 och12 som förordats av Kristdemokraterna.Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappKristdemokraterna anser att utgiftsområde 10 bör minskas med för jämfört medregeringens förslag.A 1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Kristdemokraterna föreslår besparingar inom anslagetA 1 på sammanlagt 3 520 miljoner kronor.De av oss föreslagna besparingarna uppnås genominförandet av ytterligare en karensdag isjukförsäkringen med bibehållet högkostnadsskydd ochgenom en ny beräkningsgrund för sjukpenninggrundandeinkomst. Vi anser att sjukpenninggrundande inkomstbör beräknas på snittinkomsten samt att skattepliktiga förmåner ochsemesterersättning skall vara sjukpenninggrundande.Vår uppfattning är att utgångspunkten i alla formerav rehabilitering skall vara ett organiseratsamarbete mellan kommunerna, hälso- och sjukvården,försäkringskassorna och arbetsförmedlingarna. Vianser därför att samverkan av FINSAM-modell börinföras i hela landet.En ökad satsning på rehabilitering är nödvändig.Genom att använda pengar till insatser för vård ochrehabilitering i stället för passiva sjukskrivningaranser vi att kostnaderna för socialförsäkringenminskar.Enligt vår uppfattning bör vidare samtligapersonskadekostnader i samband med trafikolyckorföras över till trafikförsäkringen. En sådan ordningskulle leda till att samhällets kostnader minskar.A 2 FörtidspensionerKristdemokraterna föreslår besparingar inom anslagetA 2 på sammanlagt 440 miljoner kronor.Vi anser att de av oss föreslagna förbättringarnaav resurserna till rehabilitering och ökad kontrollleder till minskade kostnader för förtidspension.B 1 och B 2 AllmännaförsäkringskassorKristdemokraterna föreslår en besparing inomanslaget B 1 på sammanlagt och enutgiftsökning inom anslaget B 2 på sammanlagt 300miljoner kronor.Vi föreslår ett sparbeting för RFV på , vilketger en besparing på . För attgarantera effektivitet, rättssäkerhet och kompetensvid ärendebehandling krävs en resursförstärkning förförsäkringskassorna. Vi anser att behovet avpersonella resurser och ett ökande behov avkompetensutveckling måste tillgodoses. Annarsriskerar försäkringskassornas arbetssituation attleda till beslut på ofullständiga eller felaktigagrunder och till fusk och missbruk som inte upptäckspå grund av bristande kontroll.Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomKristdemokraterna anser att pensionstillskottet börhöjas med för de sämst ställdapensionärerna. Kostnader för läkemedel och vård harökat markant. Regeringen vill kompenserapensionärerna för detta, men i alltför blygsamomfattning. Pensionstillskottet är ett instrumentsom skall jämna ut de ekonomiska skillnaderna mellanvälbesuttna pensionärer och de som av olika skäl harlägre ekonomisk standard. Anslaget A 1 bör för dettatillföras ytterligare 810 miljoner kronor.Kristdemokraterna säger fortsatt nej tillinkomstprövningen av änkepensionerna ochförkortningen av omställningspensionen.Kristdemokraterna anser det anmärkningsvärt attregeringen inte inser nödvändigheten av att slopainkomstprövningen av änkepensionerna. Ytterligare657 bör därför läggas till anslagetför efterlevandepensioner till vuxna.Kristdemokraterna står fast vid sitt krav på attfritidsfastigheter inte skall behöva tas med sominkomst vid beräkningen av bostadstillägget tillpensionärer. Anslaget A 3 Bostadstillägg tillpensionärer bör således ökas med 30 miljoner kronor.Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnKristdemokraterna anser att utgiftsområde 12 börminskas med för budgetåret 2000.A 1 Allmänna barnbidragKristdemokraterna föreslår besparingar inom anslagetA 1 på sammanlagt 2 100 miljoner kronor.Vi föreslår att barnbidragshöjningen senareläggsett år på så sätt att barnbidraget höjs till 800 krper barn och månad fr.o.m. ochtill per barn och månad . Defrigjorda resurserna överförs till denbarnrelaterade delen av bostadsbidraget. På dettasätt kommer pengarna de familjer med sämst ekonomibäst till del.A 2 FöräldraförsäkringenKristdemokraterna föreslår besparingar inom anslagetA 2 på sammanlagt 567 miljoner kronor.Vi anser att sjukpenninggrundande inkomst skallberäknas på de senaste två årens inkomst samt attskattepliktiga förmåner och semesterersättning skallingå i beräkningsunderlaget. Vi anser också att de90 garantidagarna skall slopas, att garantinivånskall höjas till per dag samt att tvåkontaktdagar för barn skallåterinföras.Vidare anser vi att för budgetåret 2000till ett nytt anslag Vårdnadsbidrag bör anvisa2 miljarder kronor för budgetåret 2000.Vårdnadsbidraget skall kunna användas för att betalabarnomsorg eller för att möjliggöra för någon avföräldrarna att stanna hemma med barnet.Vårdnadsbidraget skall gälla barn mellan ett och treår och vara skattepliktigt. Vidare skall avdragmedges för styrkta barnomsorgskostnader, dock högstmed vad som kan erhållas i vårdnadsbidrag förbarnet. Fullt vårdnadsbidrag skall utges avbasbeloppet och barn. Med ett sådantbidrag skapas ökad rättvisa mellan olikabarnfamiljer som det ger större valfrihetoch ökad flexibilitet.A 4 Bidrag till kostnader för internationellaadoptionerKristdemokraterna föreslår en utgiftsökning inomanslaget A 4 på 25 miljoner kronor.Den genomsnittliga kostnaden för en internationelladoption är ca per barn. Då bidragetär per barn täcker detta således endastdrygt en fjärdedel av kostnaderna. Vi vill därförhöja detta bidrag till per barn fr.o.m. år2000 och avsätter medel härför.A 6 Vårdbidrag för funktionshindrade barnKristdemokraterna föreslår en utgiftsökning inomanslaget A 6 på 500 000 kr.Vi anser att biståndsarbetare är viktiga förSverige och att de utför ett beundransvärt arbeteunder ibland stora uppoffringar. Enligt den nyasocialförsäkringslagen, som träder i kraft den 1januari 2001, kommer biståndsarbetare som äranställda av en ideell organisation att omfattas avbosättningsbaserade förmåner. Vidutlandstjänstgöring kommer de därmed att få rätttill familjestöd. Eftersom vårdbidrag inte räknassom familjestöd kommer dock denna förmån inte attkunna utges under utlandsvistelsen. Vi anser attreglerna bör ändras så att även vårdbidrag skallkunna utges för barn till biståndsarbetare underutlandstjänstgöring och att detta bör gälla redanfr.o.m.år 2000.3. anslagsförslag (mom. 6,22 och 30)() anför:Anslag inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vidsjukdom och handikappCenterpartiet anser att utgiftsområde 10 bör minskas med 757miljoner kronor för jämfört med regeringensförslag.A 1 Sjukpenning och rehabilitering, m.m.Centerpartiet föreslår besparingar inom anslaget A 1på sammanlagt 1 300 miljoner kronor.Vi anser att kvalifikationsvillkoren försjukpenninggrundande inkomst bör ändras samt enkraftig satsning på rehabilitering göras. bör tillsättas för att samordna ochutarbeta en strategi för insatserna pårehabiliteringsområdet. Den finansiella samordningenbör påskyndas och utökas. Försöken med finansiellsamordning (FINSAM, SOCSAM) bör enligt vår meningövergå i permanent verksamhet och omfatta helalandet.B 2 Allmänna försäkringskassorCenterpartiet föreslår en utgiftsökning inomanslaget B 2 på sammanlagt 543 miljoner kronor.Vi anser att försäkringskassorna bör få enresursförstärkning för en ökad satsning pårehabilitering. Vidare bör i princip ingaförtidspensioner beviljas till personer under 30 år.Anslag inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vidålderdomCenterpartiet vill höja pensionstillskottet med fr.o.m. . Dettagynnar de pensionärer som har låg pension, främstkvinnor. Anslaget A 1 Ålderspensioner bör därförtillföras . Förslaget om höjtpensionstillskott leder till att BTP ökar, eftersominkomst-avdraget då minskar. villdärför tillföra anslaget A 3 Bostadstillägg tillpensionärer 75 miljoner kronor.Den som mister sin maka eller make måste oftaradikalt förändra sin livssituation. krävsdet att anpassa sig till de nyaförutsättningar som kommer att gälla. Centerpartietanser att sex månaders omställningspension därvidlagär en alltför kort tidsrymd och vill förlängaperioden . Anslaget A 2Efterlevandepensioner till vuxna skall därförtillföras ytterligare 72 miljoner kronor.Anslag inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet förfamiljer och barnCenterpartiet anser att utgiftsområde 12 börtillföras ytterligare förbudgetåret 2000.A 2 FöräldraförsäkringenCenterpartiet föreslår en utgiftsökning inomanslaget A 2 på 260 miljoner kronor.Vårt förslag inom utgiftsområde 10 att förändringarbör göras i beräkningen av den sjukpenninggrundandeinkomsten påverkar även föräldrapenningen ochanslaget A 2. Enligt vår uppfattning börsjukpenninggrundande inkomst beräknas delvis påhistorisk inkomst.Vi anser vidare att garantinivån iföräldraförsäkringen bör höjas till per dagfr.o.m. Det ger en något högrestandard för föräldrar som inte haft möjlighet attförsäkra sig för en inkomstbaserad föräldrapenning.En höjning får även till effekt att behovsprövadebidrag minskar.4.