bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Av denna anledning föreslås bemyndigaregeringen att , i fråga om ramanslaget E 3Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder, fatta beslutsom inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst under år 2001.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000. beräknas anslagsbehoven till 22313 000 respektive 22 784 000 kr.MotionernaI folkpartimotionerna MJ252 yrkande 12 (delvis) och Fi212yrkande 19 (delvis) begärs en ökning av anslaget med 4 miljonerkronor. Medlen bör användas för förstärkning avlänsstyrelsernas och andra berörda myndigheters arbete medkontroll av lagstiftningens efterlevnad. Framför allt behövertillsynen av djurtransporter förbättras.Utskottets övervägandenFrån och med har inrättat ensärskild djurskyddsenhet med det samlade ansvaret förtillämpningen av djurskyddslagstiftningen. hardessutom tillsatt en central tillsynsgrupp inom den nyadjurskyddsenheten för verkets centrala djurskyddstillsyn ochför utökat stöd till länsstyrelser och kommuner i derastillsynsarbete. I sammanhanget vill utskottet erinra om detlandsomfattande transportprojekt som startadeden . Projektet syftar till att klarlägga hurdjurskyddet fungerar i samband med transporter av djur, t.ex.vid slakttransporter och export av djur, transport från sommar-till vinterbete och djurtransporter till marknader. Projektetskall också höja kompetensen när det gäller tillsynen avdjurtransporter hos samtliga tillsynsmyndigheter och inompolisen. Det bör tilläggas att utskottet behandlat ettantal motioner om olika djurskyddsfrågor som ej har direktanknytning till budgetprövningen (bet. 1999/2000:MJU4).Som anförs i propositionen har den lokala djurskyddstillsynenvisat sig variera i omfattning och kvalitet över landet. Behovfinns därför av ökad vägledning från den centralatillsynsmyndigheten i syfte att åstadkomma likvärdig tillsynmellan tillsynsmyndigheterna. I likhet med regeringen anserutskottet det därför värdefullt att satsar påen central tillsynsgrupp för att förstärka verkets samordnandeoch stödjande verksamhet i syfte att åstadkomma en enhetlig ocheffektiv tillsyn i hela landet. Gruppens verksamhet kanförutsägas komma att leda till en förstärkning av djurskyddet ihela landet. Utskottet delar regeringens uppfattning attanslaget bör tillföras ytterligare för arbetet medatt stödja och förbättra djurskyddstillsynen genomkunskapshöjande insatser.Det ovan anförda innebär att utskottet tillstyrker regeringensförslag om medelstilldelning och avstyrker motionerna MJ252(fp) yrkande 12 (delvis) och Fi212 (fp) yrkande 19 (delvis).Vidare tillstyrker utskottet det bemyndigande som regeringenföreslår.E 4 Centrala försöksdjursnämndenPropositionenCentrala försöksdjursnämndens (CFN) uppgift är att samordna ochplanera frågor som rör försöksdjur i syfte att begränsa antaletdjur som används i djurförsök. CFN:s verksamhetsmål ochåterrapportering har följande indelning:- utveckling av alternativa metoder till djurförsök,- huvudmannaskap för den djurförsöksetiska prövningen,- följa försöksdjursanvändningen och sprida information.Jämfört med minskade försöksdjursanvändningen enligtEU:s och definition av djurförsök underår 1997 med från 286 000 till 267 000 djur. Huvuddelenav de använda djuren () utgörs av möss och råttor.Regeringen anser att den nuvarande ansvarsfördelningen mellanCFN och är ändamålsenlig.Regeringen föreslår att CFN tillförs ytterligare resurser meden miljon kronor för att på central nivå bl.a. förstärka stödettill de djurförsöksetiska nämnderna. Detta kan bl.a. görasgenom grundliga uppföljningar av nämndernas beslut inom vissatyper av djurförsök i syfte att verka för en enhetlig prövningoch genom att underlag om alternativa metoder till djurförsöktas fram.Regeringen avser att till överlämna enproposition med förslag till hur tillsynen av försöksdjuren ochförsöksdjursanläggningar bör vara ordnad.Regeringen bedömer anslagsbehovet till 8 202 000 kr.Anslagsbehoven beräknas vara oförändradei fasta priser.MotionenI motion MJ532 (v) begärs förslag till ett program för ensuccessiv och målinriktad överföring av resurser fråntraditionell forskning med djurförsök till den alternativaforskningen.Utskottets övervägandenUtskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällermedelstilldelningen under anslaget och tillstyrker därförregeringens förslag.När det gäller frågan om ytterligare minskning av antaletdjurförsök vill utskottet hänvisa till sitt behandladebetänkande om djurskydd (bet. 1999/2000:MJU4). I betänkandethänvisade utskottet bl.a. till utredning omalternativa metoder till djurförsök ochförsöksdjursanvändningens omfattning m.m. (SOU 1998:75).Utredningen konstaterar bl.a. att det inom vissaforskningsområden finns många alternativa metoder tilldjurförsök samt att utvecklingen går fort framåt. Det är docken omständlig och tidskrävande process innan alternativametoder kan komma till praktisk användning. CFN har lämnatfinansiellt stöd till forskningsprojekt inom områden sombedömts som särskilt viktiga för att nå försöksdjursbesparandeeffekter. erhöll 30 projekt forskningsstöd,vilket totalt uppgick till . CFN har under senareår träffat överenskommelse med läkemedelsföretagen ochPharmacia om att företagens finansiella stöd förCFN:s forskningsverksamhet skall uppgå till sammanlagten miljon kronor. pågår alltjämt diskussioner medföretagen om fortsatt stöd. I förevarande budgetpropositionföreslår regeringen att CFN tillförs ytterligare resurser meden miljon kronor för att på central nivå bl.a. förstärka stödettill de djurförsöksetiska nämnderna. Enligt regeringen kandetta bl.a. göras genom att underlag om alternativa metodertill djurförsök tas fram. Som regeringen anför kan dennaresursförstärkning även komma CFN:s forskningsstöd förutveckling av alternativa metoder till djurförsök till godo.Det forskningsstöd som CFN fördelar för detta ändamål är enligtregeringens mening, vilken delas av utskottet, av storbetydelse inte minst genom att medvetandet om alternativametoder sprids bland forskare och för den kommande kompetens omalternativ till djurförsök som byggts upp i landet.Med det anförda avstyrker utskottet motion MJ532 (v) i den månden inte kan anses tillgodosedd.E 5 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomarPropositionenAnslaget används för bekämpande av och beredskap mot smittsammahusdjurssjukdomar, för bidrag till obduktionsverksamhet samtför utveckling och genomförande av sjukdomskontroller.Enligt regeringen är djursjukdomssituationen i landet god.Regeringen bedömer anslagsbehovet för bekämpande av smittsammahusdjurssjukdomar till för . För åren 2001och 2002 beräknas anslagsbehoven vara oförändrade.MotionenEnligt centermotionen MJ251 (delvis) bör ersättningen förproduktionsbortfall vid epizootiutbrott uppgå till förbesättningar anslutna till kontrollprogram och förbesättningar som inte är anslutna till ett kontrollprogram.Ersättningen bör finansieras med en ökning av anslaget med35 miljoner kronor.Utskottets övervägandenRiksdagen har fastställt regeringens förslagbeträffande ramen för utgiftsområde 23 (bet. 1999/2000/FiU1).Då de i motion MJ251 (c) (delvis) framlagda förslagen om enhöjning av anslaget inte ryms inom den fastlagda ramenavstyrker utskottet motionen i motsvarande del.Härutöver vill utskottet erinra om att våren 1999antog en ny epizootilag (prop. 1998/99:88, bet. 1998/99:MJU9,SFS 1999:657). Enligt lagen skall ersättning även ifortsättningen lämnas enligt allmänna skadeståndsrättsligaprinciper och utgå enbart för kostnader eller förluster somföranleds av myndighets beslut enligt lagen. Ersättning skalllämnas för förlust på grund av att husdjur avlivas eller dörtill följd av skyddsympning eller annan behandling, förkostnader bl.a. på grund av saneringsåtgärder ellerproduktionsbortfall. Ersättning för produktionsbortfall lämnasmed av den kostnad eller förlust som bortfallet medför. Iövrigt lämnas full ersättning. Utskottet, som tillstyrkteregeringens förslag till ny epizootilag, vidhåller sinuppfattning.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällermedelsbehovet under anslaget och tillstyrker regeringensförslag.LivsmedelPropositionenVerksamhetsområdet livsmedel omfattar bl.a. regler förhantering och kontroll av livsmedel, livsmedelsberedskap,statistik samt export- och konsumentfrämjande åtgärder.Livsmedelsverket () har som övergripande mål förverksamheten att i konsumenternas intresse verka för säkralivsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringenoch bra matvaror.Livsmedelsförsörjningen är en särskild funktion inom detcivila försvaret med som funktionsansvarigmyndighet.För länsstyrelsernas verksamhet på livsmedelsområdet är måletatt medverka till att upprätthålla och om möjligt förbättralivsmedelskvaliteten. Länsstyrelserna skall genom en aktivuppföljning av kommunernas livsmedelstillsyn bidra till attområdet ges en ökad tyngd i kommunernas verksamhet.Den nya myndigheten, ,redovisas under detta verksamhetsområde.UtgiftsutvecklingenDen beräknade utgiftsutvecklingen avseende rennäringen tillföljd av tidigare beslut samt förslagen i 1999 årsbudgetproposition är följande (i och löpandepriser):Utfall Anslag Utgifts- FörslagBeräknat Beräknatprognosanslag anslag anslag19981 1999 1999 2000 200120021 871 176 194 202 1941971 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåret1995/96.Regeringen prioriterar frågor som rör säkra och sunda livsmedel, dvs. attkonsumenterna skall kunna äta livsmedel utan risk försjukdomar. Det är enligt regeringen av oerhörd vikt attkonsumenterna kan ha förtroende för de varor som erbjuds ochkan lita på att de produkter som de köper är säkra. Därför ärregeringen angelägen om att livsmedelsfrågorna ses ur etttydligare konsumentperspektiv.De senaste decennierna har sjukdomar som beror på dåliglivsföring och ohälsosamma vanor ökat. Fel mat har blivit etthot mot folkhälsan. Det arbete som stat och kommun bedriverinom kost- och hälsoområdet är därför synnerligen angeläget.Inom livsmedelsförsörjningen fortsätter arbetet med attutbilda länsstyrelsernas och kommunernas tjänstemån inomområdet dricksvattenförsörjning. Ansvarsfördelningen förvattenförsörjningen behöver fortfarande klargöras. En vissytterligare effektivisering bedöms vara möjlig.Till stöd för reformarbetet på de livsmedelspolitiska områdetkrävs kvalificerade ekonomiska analyser av förhållandena inomsektorn. Detta arbete har prioriterats av regeringen genominrättandet av i Lund.ResultatbedömningRegeringen anser att livsmedelsberedskapen bedrivs på ettändamålsenligt sätt. Sårbarheten i dricksvattenförsörjningenkräver dock fortsatt analys.Regeringen föreslår att jordbrukets nuvarandeberedskapsorganisation avvecklas och ersätts av ett nätverk förberedskapsfrågor inom jordbruket.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamheten inomlivsmedelsområdet.F 1 Statens livsmedelsverkPropositionenMålen för är att i konsumenternas intresseverka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet ilivsmedelshanteringen och bra matvanor.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000. Anslagsbehoven beräknas till respektive . På grund av ökade krav pålivsmedelstillsyn på vissa områden i och med nya EG-reglertillförs verket för tillsyn på vissa områden.MotionernaFör ökad beredskap för kontrollåtgärder och för förstärktbevakning av GMO-livsmedel begärs i motion MJ257 (kd) yrkande19 (delvis) en ökning av anslaget med . Medhänvisning till partiets förslag om moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter begärs i motion MJ251(c) (delvis) att anslaget minskas med 5 miljoner kronor.Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsram förutgiftsområde 23 (1999/2000:FiU1) avstyrker utskottet motionMJ257 (kd) yrkande 19 i motsvarande del.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällermedelsbehovet under anslaget och tillstyrker därförregeringens förslag samt avstyrker motion MJ251 (c) i aktuelldel.F 2 Livsmedelsekonomiska institutetPropositionenGenom inrättandet av den 1 juli1999 tillgodoses regeringens ökade behov avutredningsverksamhet och analyser med ekonomisk inriktning inomområdet. Institutet skall utföra kvalificerade analyser inomjordbruks- och livsmedelsområdet. Analyserna skall varagrundade på vetenskapliga metoder, ha en samhällsekonomiskhuvudinriktning och omfatta såväl nationella sominternationella frågor.Målet med Livsmedelsekonomiska institutets verksamhet är attförse regeringen med långsiktigt, analytiskt underlag införbeslut och internationella förhandlingar om jordbruks- ochlivsmedelsfrågor samt öka kunskapen om dessa frågor blandallmänheten. har arbetet framför allt varitinriktat på att etablera institutet genom att bygga uppkompetens, kunskaper och metoder. Arbetet har också varitinriktat på att bygga upp de kontakter som behövs förverksamheten.Enligt regeringens bedömning skall i arbetet uppmärksammasfrågor såsom landsbygdens utveckling, strukturutvecklingen,miljön, djurskyddet, konsumentintresset, den globalalivsmedelssituationen, handeln med livsmedel samt utvidgningenav EU. Detta gäller såväl nationellt som internationellt.Regeringen föreslår att ett ramanslag på anvisasför . beräknas anslagsbehovenvara oförändrade i fasta priser.MotionenI motion MJ250 (m) begärs att anslaget minskas med 4 miljonerkronor och att Livsmedelsekonomiska institutets uppgifteröverförs till (yrkande 3).Utskottets övervägandenSom anförs i propositionen finns flera skäl för att utvecklakompetens rörande ekonomiska analyser inom detjordbrukspolitiska området. Ett avgörande skäl är attjordbruksområdet tar i anspråk såväl finansiella som realaresurser av en sådan omfattning att det ur ettsamhällsekonomiskt perspektiv är nödvändigt att bedöma hureffektivt resurserna används. Utskottet delar regeringensuppfattning om behovet av medden målsättning och allmänna inriktning som beskrivs ipropositionen. Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsbehov och avstyrker därmed motion MJ250 (m) yrkande 3.F 3 Kostnader för livsmedelsberedskap, F 4Livsmedelsstatistik och F 5 Jordbruks- ochlivsmedelsstatistik finansierad från EG-budgetenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen F 3-F5. Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förberörda myndigheter och verksamheter föranleder ingen erinranfrån utskottets sida.F 6 Åtgärder inom fördes ett ramanslag upp på statsbudgeten med 5miljoner kronor. Därtill beslutade regeringen att under åretavsätta ytterligare från utgiftsområde 19Regional utjämning och utvecklingsanslaget A 1Regionalpolitiska åtgärder. uppgår anslaget till 15miljoner kronor.Genom statens regelsystem för jordbruk och genominternationella regler för stora delar av jordbruksproduktionenoch livsmedelsindustrin har dessa sektorer tidigare saknatförutsättningar att exportera sina produkter. Huvudansvaret förexport- och marknadsföringsåtgärder ligger alltid på näringen.Regeringen vill emellertid bidra till en positiv utvecklinginom sektorn.Genom en höjning av anslaget vill regeringen stärkakonsumenternas ställning och öka konkurrenskraften inomlivsmedelssektorn. Detta skall bl.a. ske genom åtgärder ilivsmedelskedjans alla led som syftar till att bevara ochvidareutveckla en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarlivsmedelssektor. Projekt och åtgärder inom livsmedelskedjansalla led bör därför kunna stödjas. Regeringen vill vidare ökakonsumenternas kunskaper så att de med utgångspunkt fråninnehåll, kvalitet och pris kan göra ett medvetet val avlivsmedel. Regeringen vill dessutom lyfta fram måltidensbetydelse och förmedla kunskap om säkra livsmedel ochhur dessa skall hanteras.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000. Anslagsbehoven beräknas till 25000 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ257 (kd) yrkandena 9 och 19 (delvis) böranslaget höjas med . I motion MJ212 (m)betonas att medlen för exportfrämjande åtgärder inte fårminskas (yrkande 7). Även motion N299 från samma parti tar uppfrågan om exportfrämjande åtgärder. Den svenskakonkurrenskraften bör enligt motionärerna stärkas genomytterligare satsningar på olika exportfrämjande åtgärder. Dettakan ske genom omfördelning inom ramen.Utskottets övervägandenMed hänvisning till beslut om utgiftsram förutgiftsområde 23 (1999/2000:FiU1) avstyrker utskottet motionMJ257 (kd) yrkandena 9 och 19 i motsvarande del.Utskottet gör samma bedömning som regeringen när det gälleranslaget och tillstyrker regeringens förslag.Med anledning av två motioner om exportfrämjande åtgärder villutskottet anföra följande. Den gemensamma marknaden ger nyaförutsättningar och möjligheter för svensk livsmedelssektor attutvecklas. Den ökade konkurrensen innebär också krav på ökadeffektivitet inom jordbruket och livsmedelsindustrin. Svenskaföretag måste profilera sig mer än tidigare och större insatserbehövs vad gäller marknadsföring. Som regeringen anför bör detfinnas utrymme för en expanderande svensk livsmedelssektor inteminst på EU-marknaden. Det svenska jordbruket har i fråga omdjurhälsa, produktkrav m.m. varit ett föregångsland pålivsmedelsområdet, vilket har skapat en goodwill för svenskalivsmedel och utgör en god grund för framtida exportsatsningarför svensk livsmedelsindustri. En ökad export av livsmedel ärockså viktig för att livsmedelsproduktionen skall finnas kvar inuvarande omfattning. Huvudansvaret för export- ochmarknadsåtgärder ligger alltid på näringen. Som anförs ipropositionen vill emellertid regeringen genom att främjaexportsatsningar bidra till en positiv utveckling inom sektorn.Utskottet finner regeringens förslag om medel för ändamålet välavvägt. Det bör framhållas att budgetförslaget innebär endubblering av anslaget för jämfört . Medel inom anslaget fördelas preliminärt såatt används för exportfrämjande åtgärder och20 för konsumentstärkande åtgärder. Som anförsi propositionen bör regeringen eller den myndighet somregeringen beslutar få disponera medel under detta anslag.Utskottet konstaterar att motionerna MJ212 och N299 (båda m)innehåller allmänt formulerade krav rörande prioriteringar avvissa ändamål inom anslaget utan någon precisering av beloppen.Utskottet avstyrker motionerna MJ212 yrkande 7 och N299 (bådam) i den mån de inte kan anses tillgodosedda.Proposition 1999/2000:5 Personskadeskydd förstudenterPropositionenI propositionen föreslår regeringen att budgetmedel fåranvändas till att förbättra personskadeskyddet för studentervid statliga universitet och högskolor. Förbättringen avses skegenom att det tecknas en för högskolorna gemensampersonskadeförsäkring som börjar gälla . Enligtregeringens förslag skall, såvitt avser miljö- ochjordbruksutskottets beredningsområde, Sverigeslantbruksuniversitet (SLU) få använda en del av de medel somanvisas under utgiftsområde 23 Jord- ochskogsbruk, fiske med anslutande näringar.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag i den del förslagetavser utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske medanslutande näringar. Utskottets ställningstagande innebär attriksdagen bör godkänna att SLU använder medel som anvisasuniversitetet under anslaget G 1 till personskadeförsäkring förstudenter i enlighet med vad som anförs i propositionen.Utbildning och forskningPropositionenHögre utbildning och forskning inom det område som rör vård ochhållbart nyttjande av biologiska resurser ligger inomJordbruksdepartementets ansvarsområde. Utbildning inom dettaområde bedrivs vid (). SLUerbjuder, förutom långa yrkesinriktade utbildningar tillagronom, hortonom, landskapsarkitekt och veterinär, ävenutbildningar som leder till kandidat/magisterexamina inomområdena skog, bioteknologi, naturresurser samt ekonomi mednaturresursinriktning. Därutöver finns kortareyrkesutbildningar.Medel för forskningen anvisas huvudsakligen via anslag tillSLU och Skogs- och jordbrukets forskningsråd (). Inomutgiftsområdet bedrivs även kollektiva forskningsprogram, dvs.program som finansieras gemensamt av staten och näringen, somrör skogsforskning, jordbruksteknisk forskning ochutvecklingsverksamhet inom områdena växtförädling och trädgård.UtgiftsutvecklingUtfall Anslag Utgifts- FörslagBeräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag1998 1999 19991 2000 200120021 254 1 290 1 311 1 396 1 4321 4561 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåret1998.Den relativt kraftiga besparing som ålades SLU budgetåret1995/96 har inneburit indragning av anställningar ochkoncentration av verksamheten till fyra huvudorter. Som enföljd av besparingen har ekonomiska situationvarit ansträngd och uppvisat underskott. Under budgetåret 1998har emellertid situationen förbättrats och SLU uppvisar ettpositivt resultat. disponerar nära 200 miljonerkronor för forskning utöver sparade medel från tidigare år.PrioriteringarRegeringen prioriterar en fortsatt satsning pågrundutbildning inom högskolan. Utbildningsfrågorna är enviktig del av regeringens åtgärder för en ökad sysselsättning.Med anledning av regeringens program för en utökning av antaletstudieplatser inom högskolan har beslutats att antalethelårsplatser vid SLU skall utökas med 420 platser fr.o.m.hösten 2000.För forskning inom de areella näringarna föreslår regeringenen ökning av anslag med . Av dessaskall utgöra en förstärkning av anslagettill den kollektiva forskningen. Utöver detta föreslås 4miljoner kronor att avsättas för forskningoch utveckling inom området växtgenetiska resurser.Resultatbedömning m.m.Genom regeringens satsning på en utbyggnad av högskolan har SLUfått ett utökat utbildningsuppdrag. Detta har medfört entyngdpunktsförskjutning i den anslagsfinansierade verksamhetenfrån forskning mot utbildning. Den totala forskningsvolymen hardock inte minskat på grund av att den externa forskningen harökat.Inom ramen för SLU:s ansvar för utbildning och forskning omvård och nyttjande av de biologiska naturresurserna framhållerregeringen särskilt verksamheten med fortlöpande miljöanalysoch utvecklingen av denna. SLU har som ett led i dennautveckling tillsatt en professur i miljöanalys och ettsamverkansorgan, SLU Miljödata, har inrättats. Regeringensbedömning är att utvecklingen av verksamheten sker enligtregeringens intentioner.Regeringen har uppdragit åt att planera och genomföra etttreårigt program inom ekologisk jordbruks- ochträdgårdsforskning, vilket har resulterat i ett stort antalprojekt. Programverksamheten är inne på sittsista år, varefter en utvärdering kommer att ske. Vidare har enforskarskola inom området inrättats.För att vidga och förnya livsmedelsforskningen till stöd förkonsumentintresset driver tillsammans medlivsmedelskedjorna och livsmedelsföretagen ett särskiltforskningsprogram, Kunskapsplattform för livsmedelsbranschen(KLIV).I enlighet med propositionen Vissa forskningsfrågor (prop.1998/99:94) har en arbetsgrupp tillsatts med uppgift attföreslå en ny myndighetsorganisation förforskningsfinansiering. Arbetsgruppens förslag skall redovisassenast . Vidare har universitet, högskolor,forskningsråd och övriga berörda myndigheter fått i uppdrag attutarbeta forsknings- och kunskapsstrategier, vilka skall utgöraunderlag för den kommande forskningspolitiska propositionen.Dessa skall redovisas senast den 31 december 1999.Regeringen föreslår att avsättsunder för forskning och utveckling inom områdetväxtgenetiska resurser. Vidare avsätts perår till Nordiska genbanken (NGB) i första hand förkarakterisering och utvärdering av svenskt genbanksmaterial.Den totala kostnaden för treårsperioden skulle därmed uppgåtill 12 miljoner kronor.Arbetet med forskning och utveckling inom områdetväxtgenetiska resurser är av stor vikt och bör prioriteras,liksom förstärkning av NGB:s verksamhet inom områdetkarakterisering och utvärdering av bevarat svenskt material.Regeringen bedömer det sammanlagda medelsbehovet till 4miljoner kronor . Den totalakostnaden skulle därmed uppgå till .