bet · GM01NU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Vidare harföljande observationer gjorts: (1) företagen ärpositiva till IUC, (2) det finns stora variationermellan olika IUC samt (3) hittillsvarande effekterär ännu måttliga.Statsrådet meddelade i sittinterpellationssvar att utvärderingen för närvarandeär föremål för regeringens analys. Efter genomfördanalys avser regeringen återkomma i den ekonomiskavårpropositionen 1999 med en redovisning av sin synpå en eventuell fortsättning av IUC-verksamheten,dvs. fr.o.m. år 2000.Utskottets ställningstagandeTeknikspridning är, enligt utskottets mening, enviktig del av den småföretagspolitik somstatsmakterna bör bedriva. IUC-verksamheten är ettbra exempel på denna typ av verksamhet. Somredovisats har en utvärdering av IUC-verksamheten gjorts, och regeringen har meddelat sinavsikt att återkomma i frågan i den ekonomiskavårpropositionen 1999. Något behov av ettriksdagsuttalande kan utskottet därmed inte se ochavstyrker sålunda motion 1998/99:N251 (s).DesignMotionenRegeringen bör anmodas att utforma ett program förhur design- och formfrågor kan ges ökad betydelseför tillväxt och utveckling av svenskt näringsliv,anförs det i motion 1998/99:N307 (s). Design ochform spelar en allt större roll somkonkurrensfaktor, säger motionärerna och menar attdet är ett av de områden inom näringspolitiken därstaten kan spela en viktig roll. Det är angelägetatt det program för form och arkitektur somriksdagen fattade beslut om och som iförsta hand inriktades på arkitektur och formfrågorutifrån allmänt estetiska utgångspunkter följs avett mer handfast program för att öka form- ochdesignfrågornas betydelse för näringspolitiken,anför motionärerna. Stiftelsen Svensk Industridesignhar med ett mycket begränsat statligt anslag byggtupp en regional organisation, vars uppgift är attgenom s.k. designcheckar stimulera små ochmedelstora företag att göra designsatsningar i sinaföretag, konstaterar motionärerna och anser att sy-stemet bör ges tillräckliga resurser. Ett programför design och form i näringslivet bör, enligtmotionärerna, inriktas på bl.a. följande:Marknadsföring av en svensk/nordisk designprofil.Ökad samplanering mellan svenska företag och kultur- ochturistsatsningar utomlands.Samverkan mellan designutbildningar och teknisk-ekonomisktinriktade utbildningar på gymnasie- och högskolenivå.Uppsökande verksamhet med designgenomgångar hos småföretag ihela landet efter modell från försöksverksamhet som genomförtsi Stockholmsområdet.Samverkan med industrins egna organisationer i syfte attinventera branscher med stora behov av utveckling pådesignområdet.Forsknings- och utvecklingsarbete inom området marknad/design.Statlig och annan offentlig upphandling som instrument för attstimulera utvecklingen av god svensk design.Kvalificerad formgivning som ett led i att stärka marknadenför svenskt hantverk och svensk hantverksliknande verksamhet iglesbygdsområden.Stöd till designprojekt som bidrar till näringslivetsmodernisering.Regionala näringslivskonferenser om design, marknad och form.Särskilda insatser för att bredda engagemanget fördesignfrågorna hos samt andraföretagsorganisationer och statliga myndigheter som arbetarmed företagsutveckling.Vissa kompletterande uppgifterStaten stödjer designfrämjande verksamhet i främstsmå och medelstora företag via Stiftelsen . Denna har i uppgift att främja,generera och förmedla kunskap och kompetens inomindustriell design som ett medel för att ökakonkurrensförmågan och lönsamheten i svensktnäringsliv. I regleringsbrev för tasunder anslaget Småföretagsutveckling (A 2) 10miljoner kronor upp för bidrag till den nämndastiftelsen, vilket är en ökning med 1 miljon kronorjämfört med . I regleringsbrevet sägs att småoch medelstora företag särskilt bör uppmärksammas.Vidare sägs att arbetssättet för industriell designbör inriktas på ytterligare regionalisering, och attrådgivningen även bör inriktas på andradesignkompetenser.Riksdagen beslöt om ett handlingsprogramför arkitektur, formgivning och design (prop.1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14). Regeringen gjordei propositionen - utan framläggande av förslag -bedömningen att formgivning och design i störreutsträckning bör användas för att stärka det svenskanäringslivets konkurrenskraft. Regionalamötesplatser och utställningsmöjligheter börutvecklas där formgivare, designer och näringslivkan mötas. Regeringen anser att det är angeläget attstärka den designfrämjande verksamheten, sades detvidare. Detta bör främst ske på det regionala planeti syfte att nå såväl det regionala näringslivet somallmänheten. Utgångspunkten bör vara att byggavidare på existerande offentliga och privata organ.I propositionen om regional tillväxt (prop.1997/98:62) angav regeringen att den designfrämjandeverksamheten bör kunna få en naturlig plats i denregionala näringspolitiken. Vidareutveckling av dedesignfrämjande insatserna bör ledas av StiftelsenSvensk Industridesign i samverkan med FöreningenSvensk Form, ansåg regeringen. Vidare kan samverkanske med bl.a. regionala näringslivsorgan ochnäringslivsorganisationer samt med denSverigefrämjande verksamheten. Frågan omindustridesign kan komma att ak-tualiseras i deregionala tillväxtavtalen, och Svensk Industridesigndeltar i arbetet med att utforma dessa.Regeringen aviserade i budgetpropositionen för år1999, utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfundoch fritid, att den skall tillsätta en utredning påformgivnings- och designområdet. Regeringen harnyligen tillkallat en särskild utredare, f.d.statssekreterare , med uppgift attklarlägga det statliga åtagandet på formgivnings-och designområdet. I direktiven (dir. 1999:9) sägsatt formgivnings- och designområdet är i behov av engrundlig kartläggning och samlad beskrivning, ochatt formgivnings- och designfrågor har beröring medmånga samhällssektorer. I utredarens uppgifter ingåratt lämna förslag på hur samverkan mellan staten ochnäringslivet kan utvecklas på området. Utredarenskall lämna en delredovisning senast den 1 november1999 och en slutredovisning senast den 1 mars 2000.Utskottets ställningstagandeDen designfrämjande verksamheten har, enligtutskottets mening, en given plats inomnäringspolitiken. Som redovisats svarar SvenskIndustridesign för de statliga åtgärderna påområdet. Vidare kan det förväntas att frågan omindustridesign kommer att beröras i de regionalatillväxtavtalen. Regeringen har också nyligentillsatt en utredning om formgivning och design.Något behov av ett riksdagsuttalande i frågan kanutskottet inte se och avstyrker därmed motion1998/99:N307 (s).TurismMotionernaFör att utveckla svensk turistnäring behövs ettsamordnat engagemang från både näringen ochsamhället, anförs det i motion 1998/99:N297 (s).Turistnäringen är en av de näringar som utvecklassnabbast i världen, säger motionärerna. De menar atteftersom turistnäringen är mycket personalintensiv,kan den bidra till att minska arbetslösheten iSverige. Förädlingsvärdet inom den svenskaturistnäringen uppgick till 50,4 miljarderkronor, vilket innebär en ökning med 2 miljarderkronor i förhållande innan, och antaletsysselsatta i turistrelaterade verksamheter beräknastill 133 000 helårsarbeten, säger motionärerna.Enligt deras åsikt har stora förutsättningaratt utveckla turismen.I motion 1998/99:N253 (m) begärs riksdagsuttalandenom rese- och turistindustrins villkor, om risken förillojal konkurrens inom turist-området ochom utformningen av regler för kontroll och tillsyninom området. Företagen inom rese- ochturistindustrin är beroende av att de regler sombestäms i politisk ordning är långsiktigt stabilaoch likvärdiga med dem i andra länder och i andranäringar, sägs det. Det gäller skatteregler,förutsättningar för finansiering och insatser förmarknadsföring. Motionärerna anser att densocialdemokratiska politiken har misslyckatshärvidlag, och de vill att näringens företag gesmöjlighet att arbeta under rimligafinansieringsvillkor. Statens insatser för underhålloch nyinvesteringar i infrastruktur skall ske medhänsynstagande även till turistnäringens behov,anför motionärerna.Det kommunala engagemanget på turismens områdemedför svårigheter såväl för redan etableradeföretag som för företag som vill komma in på områdendär kommunen engagerat sig, anser motionärernavidare. De menar att den kommunalaturistverksamhetens uppbyggnad kan finansieras medskattemedel och att den fortsatta driften kan skemed kontinuerliga kommunala driftbidrag, vilket geren annan kostnadsbild än för konkurrenterna.Därigenom kan en kommun hålla lägre priser på t.ex.kanotuthyrning, lägerskolor eller stuguthyrning änen privat aktör. En annan snedvridning sägs äga rumgenom att en kommun eller ett kommunägt bolagförfogar över strategiskt viktiga resurser som maninte låter konkurrerande aktörer utnyttja på likavillkor. Kommunen skall inte engagera sig i sådanaaktiviteter som de på marknadsekonomiska villkorbaserade företagen kan sköta bättre, menarmotionärerna och anser att det är viktigt attKonkurrensverket fortlöpande bevakar turistnäringenoch kraftfullt reagerar på enskilda kommunersövertramp.I ett ordnat samhälle måste enskilt företagandekunna granskas vad gäller t.ex. skatter,miljöfrågor, arbetsmiljö, fysisk planering elleralkoholfrågor, konstaterar motionärerna. De menaratt så långt det är möjligt bör myndigheter på allanivåer samordna sina kontakter med företagen ocheftersträva en så liten byråkratisk belastning sommöjligt. Inom många områden finns det dubblakontroller, sägs det, och som exempel nämns att förkontroll av t.ex. hissar, ventilation ochkylanläggningar krävs att ett auktoriserat företagutför besiktningen. Därutöver sker även en kontrollav besiktningen av ansvarig myndighet, och företagetfår stå för kostnaderna för bägge besiktningarna.Ett system, liknande bilbesiktningen, som innebäratt det är den certifierade kontrollanten somgranskas av myndigheten i stället för anläggningen,skulle ge samma trygghet till lägre kostnad, ansermotionärerna. Vissa myndighetskontroller, som intekräver specialkompetens, anses också kunnasamordnas, och inspektionstätheten bör kunnaanpassas till om problem har uppstått eller inte.Riksdagen bör göra ett uttalande om behovet avinsatser på turistfrämjandets område, anförs det imotion 1998/99:N277 (v). Turismen är en del avupplevelsesektorn och, tillsammans med IT-sektorn,den snabbast växande sektorn globalt, sägermotionärerna. Turistbranschen omsatte , och den siffran beräknasstiga till . I Sverigesysselsätter näringen 133 000 personer omräknat tillheltidstjänster. Trots att med sittgeografiska läge och korta säsong aldrig kommer attbli något riktigt stort turistland, finns mycket attutveckla, menar motionärerna. De anser att turismenär viktig, eftersom den är spridd över hela landetoch dessutom genom sin servicekaraktär skapar mångaarbetstillfällen, men de menar att inställningenfrån statsmakterna är alltför njugg. Medan Sverigesatsar per person och år på marknadsföring avturism satsar , och Finland26 kr, sägs det. Vidare anses det behövas engemensam strategi för hur IT kan användas för attmarknadsföra internationellt. Det gäller attutveckla en socialt, kulturellt och ekologiskt sundturism.I motion 1998/99:N274 (kd) begärs det uttalanden avriksdagen om nödvändigheten av ett nationelltförhållningssätt för utvecklandet av bygdeturismenoch om möjligheterna att utveckla den småskaligaturismen. Det regionalpolitiska stödet har haft ochhar en stor betydelse för turistnäringen i mångaområden, inte minst när det gäller uppförande ochdrift av turistanläggningar i olika fjällområden,säger motionärerna, som dock anser att densmåskaliga landsbygdsturismen inte har dragit någonstörre nytta av dessa stöd. För attlandsbygdsturismen skall utvecklas på ett positivtsätt krävs en målmedveten samordning mellan olikaintressenter, anser motionärerna. De goda exempelsom finns t.ex. bondgårdsturism, sameturism ochlevande fäbodar m.m. utgör förebilder som börvidareförmedlas och utvecklas och lyftas upp på ettnationellt plan till ett programarbete som gerbygdeturismen profil och status, varvid arbetet börkoncentreras på produktutveckling ochmarknadsföring, anför motionärerna.Den småskaliga landsbygdsturismen bygger på ettlokalt engagemang, varvid naturen, kulturen ochmänniskorna är de främsta resurserna, sägermotionärerna vidare. De menar att målsättningen fören utveckling av turismen på landsbygden bör varaatt skapa förutsättningar för en ekologiskt uthållignäring och att en väl fungerande infrastruktur är enav grundpelarna för turismen på landsbygden. Ett avde verkligt stora hindren för allt företagande pålandsbygden är transporterna ochtransportkostnaderna, säger motionärerna. De anseratt en satsning på förmånliga resepaket, där tågeller flyg och hyrbil ingår till rimligt pris,skulle underlätta för turistnäringen i glesbygd.Transporternas betydelse för landsbygdsturismen börutredas, anför motionärerna, varvid utredningen börklarlägga vilka samhälleliga insatser som ärnödvändiga och hur man kan lösa behovet avtrafikförbindelser i områden med litet underlag. Enanalys av transportbehoven för landsbygdsturismenbör ligga till grund för förslag som kan ge periferaområden samma möjligheter att utvecklas som mertätbefolkade områden, anser motionärerna. De menaratt ett sektorsövergripande synsätt och samverkanför utvecklingen av en bygd är absolut nödvändigtoch att kompetensutveckling och kunskapsspridningockså är effektiva verktyg för utvecklingen avsmåskalig turism på landsbygden.I motion 1998/99:N212 (kd) begärs uttalanden avriksdagen om möjligheterna att utveckla densmåskaliga turismen, om behovet av ettsektorsövergripande arbetssätt och om en utredningsom belyser transporternas betydelse förlandsbygdsturismen. Motiveringarna bakom dessayrkanden är likartade med dem som finns i dennyssnämnda motionen 1998/99:N274 (kd).Turismen måste underställas bevarande av natur- ochkulturvärden, anförs det i motion 1998/99:Kr274(mp). I motionen föreslås också att vid nästaomorganisation inom skall turistfrågornaflyttas från näringsutskottet till kulturutskottet.Turismen är världens största och mest expansivanäring, sägs det. Enligt uppgick densvenska turistnäringens exportvärde till 26,4miljarder kronor , och totalt omsätterturistnäringen drygt 100 miljarder. Turistnäringenär arbetsintensiv och sysselsätter ca134 500 människor. Endast av turismen iSverige utgörs alltså av utländska besök, sägermotionärerna, som anser att denna andel harpotential att öka väsentligt. En ökad turism fårdock inte innebära att natur- och kulturvärdenexploateras ovarsamt, anser motionärerna och angeratt ståndpunkt är att en ökad turismmåste gå hand i hand med ett aktivt bevarande avnatur- och kulturvärden.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen anvisade 80,5 miljonerkronor till turistfrämjande för (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:NU1). De statliga insatsernainom turistområdet genomförs dels avTuristdelegationen, dels av det av staten ochturistnäringen gemensamt ägda bolaget (TuristRådet). Effektmålen förverksamheten inom turistområdet är följande:att förbättra förutsättningarna för företagande ochentreprenörskap och att stärka drivkrafterna för ökad tillväxtoch sysselsättning,att främja ökad kunskap och kompetens i näringslivet för attstimulera tillväxt och förnyelse,att främja utveckling av sådana konsumtions- ochproduktionsmönster som minskar påfrestningarna på miljön ochbidrar till en långsiktigt hållbar utveckling.Turistdelegationens del av dessa effektmål ärföljande:att skall ha en hög attraktionskraft som turistland,att skall ha en långsiktigt konkurrenskraftigturistnäring,att turismens utveckling sker på ett för miljön och naturenhållbart sätt.Inom ramen för småföretagsprogrammet har regeringenanvisat till TuristRådet förinternationell marknadsföring av somturistland, under förutsättning att ett dubbelt såstort belopp ställs till förfogande för sammaändamål av berörda branschföretag och andra organ.Regeringen har vidare anvisat 11 miljoner kronortill Turistdelegationen för delfinansiering avuppbyggnad av ett för turism vidMitthögskolan och vidareutveckling av befintligtturismforskningsprogram. EU bidrar med s.k. mål 6-medel. Slutligen har regeringen frånsmåföretagsprogrammets medel anvisat 2 miljonerkronor till Turistdelegationen för att förstärkadess kansli. har också tidigare fattatbeslut om att anvisa tillTuristRådet (prop. 1995/96:94, bet. 1995/96:NU13) isyfte att utveckla och anpassa informationsteknikför små och medelstora turistföretag, varvid berördaföretag förutsattes svara för minst hälften avkostnaderna.Turistdelegationen har på regeringens uppdraggenomfört riktade studier av förutsättningarna förutveckling av svensk turism. Uppdraget redovisades imaj 1998. har haft regeringensuppdrag att utarbeta förslag till kvalitetskriterieroch metoder för kvalitetssäkring av kulturturismeninom sitt ansvarsområde. Turistdelegationensinstruktion ändrades så att det blanddelegationens uppgifter ingår att verka för attturismens utveckling sker på ett för miljön ochnaturen hållbart sätt. Inom Turistdelegationen hardet också bildats en arbetsgrupp för hållbarutveckling av turism, som redovisat resultaten avsitt arbete i en rapport, Hållbar utveckling isvensk turistnäring. I regleringsbrevet för år 1999sägs att Turistdelegationen skall redovisaomfattningen och resultatet av arbetet med enhållbar utveckling av turismen.Beträffande s.k. landsbygdsturism kan nämnas attGlesbygdsverket i samarbete med Turistdelegationenhösten 1997 tagit fram ett handlingsprogram försmåskalig landsbygdsturism med rubriken med en hållbar utveckling. Ihandlingsprogrammet föreslås en rad åtgärder påolika områden. Utvecklingsarbetet måste bygga på delokala resurser som finns i ett område, sägs det.Strukturfondsmedel från EU samt landsbygdsstödet kantäcka stora delar av de åtgärder som omfattarföretagsutveckling och kompetensstöd.Glesbygdsverket har ett nationellt ansvar attförankra programmets intentioner och ta initiativtill samverkan och ett tvärsektoriellt arbetssätt,som är grunden för ett framgångsriktutvecklingsarbete, heter det vidare.Inom ramen för ett program för regionalnäringspolitik och särskilda regio-nalpolitiskaåtgärder beslöt regeringen om bidragtill följande projekt: Marknads-, försäljnings- ochkompetensutveckling i turistnäringen med hjälp avinformationsteknik (4,),Marknadsföring av svenska fjällen (3,7 miljonerkronor), Kortsemester i norra (11 miljonerkronor) och Kraftsamling (2 miljonerkronor). Utöver dessa statliga bidrag lämnas bidragav bl.a. , turistnäringen ochberörda länsstyrelser.Frågan om behovet av förenklingar och undanröjandeav hinder för företag inom turistnäringen skiljersig i princip inte från vad som gäller försmåföretag generellt. I ett tidigare avsnitt omregelförenkling redogjordes för regeringens programpå området som presenterades . Detkan också nämnas att Turistdelegationen i februari1997 presenterade en rapport i frågan, Kartläggningav byråkrati och hindrande regler.Beträffande frågan om konkurrens mellan privat ochkommunal verksamhet på turistområdet kan noteras attdet i regeringens nyssnämnda program ingår ensärskild punkt om klarare spelregler mellankommuner, landsting och småföretag. Där sägs kommer att inbjudastill diskussion om utformning av en långsiktigkonkurrenspolicy avseende relationerna mellanoffentlig och privat sektor. Rådet för konkurrens pålika villkor mellan offentlig och privat sektor harvidare givits i uppdrag att redovisa ensammanställning av sina ärenden samt hur mangenomför uppgiften att nå samsyn om de långsiktigaspelreglerna. Med utgångspunkt från denredovisningen kommer regeringen att pröva om detbehövs en skärpning av gällande regler.Redovisningen skall lämnas senast den 31 mars 1999.Regionförbundet i län skall också bliförsökslän för att, i samråd med ,utarbeta en konkurrenspolicy som skall främjasmåföretagandet. Statsrådet besvarade ijanuari 1999 en interpellation (1998/99:43) avStefan () om näringsverksamhet.Statsrådet hänvisade till de nyssnämnda åtgärdernaoch uttryckte en förhoppning att dessa skall kunnaleda till snabba resultat som innebär att den häraktuella typen av konkurrensproblem helt utmönstras.Turistdelegationen gavs i uppdrag avregeringen att medverka vid överläggningar omutarbetande av regionala tillväxtavtal. Senast den15 skall Turistdelegationen tillregeringen redovisa vilka möjligheter respektivehinder som myndigheten ser med dessa avtal samt påvilket sätt myndigheten har medverkat iprocessen.Statsrådet besvarade eninterpellation (1998/99:138) av () om turism i hela landet. I sitt svar redovisadestatsrådet de insatser som görs på området, och honförutsatte att man regionalt beaktar turistnäringensbetydelse och i sina bedömningar ger näringen denuppmärksamhet den förtjänar.I motion 1998/99:Kr274 (mp) föreslås att ansvaretför turistfrågorna i skall flyttas frånnäringsutskottet till kulturutskottet. I ett nyligenavlämnat betänkande, 1998/99:KU20, behandlas enannan motion om överflyttning av ärenden från ettutskott till ett annat. gördärvid bedömningen att frågan om en överföring avansvarsområden bör tas upp i en allmän översyn avärendefördelningen mellan utskotten. Riksdagenföljde konstitutionsutskottet.Utskottets ställningstagandeTuristnäringen är sysselsättningsintensiv och harstor betydelse i många regioner, inte minst iglesbygden. Näringen spelar en viktig roll i detarbete med att stärka den regionala utvecklingen somregeringen bedriver och som utskottet ställer sigbakom.Turistnäringen är också en av de branscher somväxer snabbast i . Konkurrensen är myckethård och marknadsföringen av som turistlandär viktig.Den förda politiken beträffande turistnäringenligger i linje med mycket av vad som efterfrågas ide här aktuella motionerna. Särskilda medel har, somtidigare redovisats, anvisats för marknadsföring avSverige internationellt. Beträffande de olikaområden av turism som tas upp i motionerna -kulturturism, naturturism, landsbygdsturism ochbygdeturism - har, som redogjorts för, olikaåtgärder vidtagits eller påbörjats. Något initiativav på dessa områden är därför inteerforderligt.I den tidigare nämnda rapporten frånTuristdelegationen om hållbar utveckling i svenskturistnäring finns ett särskilt avsnitt (9) omhållbar utveckling i natur- och kulturmiljöer. Därsägs sammanfattningsvis att de natur- ochkulturvärden som finns i är viktiga attbevara och underhålla, inte minst därför att deutgör "kapitalet" för en stor del av turismen, ochatt en ökad turism förutsätter att naturen inteförbrukas. Detta synsätt är i överensstämmelse meddet som kommer till uttryck i motion 1998/99:Kr274(mp); motionen är således tillgodosedd i dettaavseende.Beträffande förslaget om överflyttning av ansvaretför turistfrågorna från näringsutskottet tillkulturutskottet hänvisar näringsutskottet till denuppfattning som nyligenredovisat när det gäller ärendefördelningen mellanutskotten.Med det anförda avstyrker utskottet samtliga häraktuella motioner i berörda delar.Särskilda branscherVidareförädling av skogsråvaraMotionenDet bör göras en översyn av fördelningen avforskningsresurser till de rent skogliga respektivede skogsindustriella områdena, anförs det i motion1998/99:MJ306 (m). Det finns, enligt motionärerna,tecken på att fördelningen väger över mot detprimärt skogliga området, på bekostnad avutvecklingen av nya industriprodukter avskogsråvaran. skulle ha mycket att vinna påom förädlingsgraden på skogsprodukterna ökades,anser motionärerna. De menar att , som är ettav de viktigaste skogsproducerande länderna iEuropa, inte intar en framskjuten plats när detgäller forskning och vidareförädling avskogsprodukter. Detta anses i första hand vara enfråga för näringen själv, men motionärerna menar attstaten tillsammans med näringen på nytt bör övervägafrågan.Vissa kompletterande uppgifterRegeringen utarbetade i samarbete och kompetensutveckling() och ett program för utveckling avskogsnäringen.