bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Utskottets förslag till lägreskattebelastning innebär i sig att eget sparande gynnas jämfört med i dag.Utskottet föreslår därutöver att avdragsrätten för pensionssparande höjstill minst ett basbelopp.Sänkt skatt på riskkapitalDubbelbeskattningen av utdelning på aktier har två nackdelar. Dels hindrarden anskaffande av riskkapital, dels hindrar den expansion av de mindreföretagen. Utan dubbelbeskattningen skulle utbudet av riskvilligt kapitalvara större, till glädje inte minst för småföretagen. Dubbelbeskattningengynnar utländskt ägande på bekostnad av svenskt.Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre än att växa medlånat kapital. Det naturliga för en företagare är att i första handexpandera med eget kapital. Detta motverkas nu av dubbelbeskattningen.Dubbelbe-skattningen är inget som bara drabbar en handfull rika personer.Närmare 5 miljoner svenskar sparar i aktier, direkt eller via fonder.Enligt utskot-tets mening bör bl.a. skatten på aktieutdelning avskaffas.Successivt avskaffad förmögenhetsskattSveriges välstånd är byggt på att tidigt accepterade och utnyttjadeinternationaliseringens fördelar. stora svenska multinationellaföre-tag var en viktig byggsten när ett välfärdssamhälle tog form. Dettahade inte varit möjligt utan att acceptera och delta iinternationaliseringsprocessen.I dag gör internationaliseringen det svårt för ett enskilt land att drivaskat-tepolitik utan hänsyn till utvecklingen i omvärlden. Eftersom kapitalrör sig obehindrat över gränserna gäller det i synnerhet kapitalskatterna,t.ex. för-mögenhetsskatten.Förmögenhetsskatten bör stegvis avskaffas under den innevarande man-datperioden. Med dagens låga räntor är den för många människor konfiskato-risk, d.v.s. skatterna på avkastning och förmögenhet är större änavkastning-en. Man måste i dessa fall förbruka sitt kapital för att få rådatt betala skatt. Att förmögenhetsskatten inte heller är rättvis äruppenbart när vissa miljar-därer får kraftiga skattesänkningar medanvanliga familjer som kanske bott länge i och amorterat ner lånen på sinahus kan drabbas av förmögenhetsskatt fullt ut. Enligt utskottets mening börförmögenhetsskatten successivt avskaf-fas.Enklare och mildare beskattning av fåmansbolagDe små fåmansbolagens situation måste underlättas genom en bättre skatte-situation. Dagens skatteregler är särskilt ogynnsamma för växande mindreföretag. Enligt utskottets uppfattning bör nuvarande diskriminerande reglerändras så att avkastning utöver en rimlig arbetsinkomst beskattas som kapi-talinkomst.Lägre skatt på inkomst av patentEnligt utskottets mening bör också royaltyinkomster från patent beskattassom kapitalinkomst. En tidsbegränsad skattebefrielse för royaltyinkomsterfrån nya patent bör övervägas.ArbetsmarknadenModerna reglerDen rättsliga regleringen av arbetsmarknaden har en stor betydelse för före-tagens möjligheter till smidig anpassning till ändrade förutsättningar vadgäller t.ex. teknologi, utländsk konkurrens och skiftande efterfrågan. Detpåverkar i sin tur förutsättningarna för företagen att behålla och skapa ar-betstillfällen. Detta förhållande förstärks i takt med att arbetetsorganisation blir mera varierad och individanpassad på arbetsmarknaden. Denlagstiftning som reglerar villkoren på arbetsmarknaden är i storadelar skapad för förhållanden och synsätt som är för handen:stora företag med en schabloniserad bild av medarbetarna i företaget.Lagstiftningen måste enligt utskottets mening följaktligen moderniseras.Arbetsmarknaden måste bli mer dynamisk och flexibel. Arbetsrätten måste geutrymme för lokala överenskommelser som är anpassade till företagensindividuella förutsättningar. Möjligheten att göra undantag från centralaöverenskommelser måste öka.En reform av lagar och regler på arbetsmarknaden som tar sikte på att ökamöjligheterna att få och ta nya jobb, och att öka rörligheten på arbetsmark-naden, måste genomföras så snabbt som möjligt. Det är av avgörande bety-delse för främst de små och medelstora företagens vilja och möjlighet attge nya jobb. Om inte sådana förändringar genomförs kommer antalet nya jobbatt bli färre och en stor del av dem bli tillfälliga.En allmän arbetslöshetsförsäkringEn andra åtgärd i arbetet med att skapa förutsättningar för flera jobb äratt modernisera arbetslöshetsförsäkringen. Enligt utskottets mening bör enall-män obligatorisk arbetslöshetsförsäkring som till större del än i dagfinansie-ras med egenavgifter införas. Därigenom får den enskilde ettverkligt val när det gäller hur han eller hon vill ordna sin fackligatillhörighet och arbetslös-hetsförsäkring. Försäkringen skall ocksåmotverka att löneavtal som leder till ökad arbetslöshet träffas. Karaktärenav omställningsförsäkring måste under-strykas.Lönebildningen reformerasEn reformering av lönebildningen är inte enbart en fråga för arbetsmarkna-dens parter. De institutionella ramar som satts genom lagstiftning måsteses över så att balans vad gäller bl.a. annat konfliktregler uppnås.Förutsättning-arna för en väl fungerande lönebildning kan också stärkasgenom en ökad egenfinansiering av arbetslöshetsförsäkringen.Kunskap, kompetens och högre tillväxtUtbildning med högre kvalitetDet är av avgörande betydelse att utbildning på alla nivåer från grundskolatill högskola präglas av hög kvalitet för att vidmakthålla och utveckla denkompetens som är ett viktigt fundament för hög framtida tillväxt.Utgångspunkten för en fortsatt utbyggnad av den högre utbildningen ochfördelningen av platser mellan lärosäten måste vara utbildningens kvalitet.Betydelsen av kvalitetssäkring innebär att själva takten i utbyggnadenaldrig får bli det viktigaste. Det bör mot denna bakgrund övervägassärskilda insat-ser för att ge företräde åt kvalitetsinvesteringar i formav bl.a. lärarkompetens och utrustning.Personliga utbildningskontonGenom ett system med personliga utbildningskonton kan bättre ekonomiskaförutsättningar skapas för alla vuxna att påbörja fort- ochvidareutbildning. Det kan ske genom att den enskilde medges skatteavdragför de medel som avsätts på samma sätt som sker för avsättning tillpensionsförsäkringar. Beskattningen sker i stället när den enskildeanvänder pengarna för utbild-ningen. Även arbetsgivaren kan ges rätt attavsätta lika mycket som den enskilde. En form av utfyllnad på kontot kanövervägas för låginkomsttagare.Ett utbyggt lärlingsprogramLärlingssystem bör enligt utskottets uppfattning ingå som en naturlig del isåväl ungdoms- som vuxenutbildning. Genom att yrkesinriktad utbildningintegreras mer målmedvetet i företagen förbättras effektiviteten.Lärlingsut-bildningen bör expandera och ersättningarna fastställas till ennivå som gör lärlingsprogrammen attraktiva också för företagen.Tryggad energiförsörjningUtskottet avvisar den kapitalförstöring som följer av en snabbavveckling avBarsebäck. Den globala miljön värnas och nya miljöförstörande utsläpp överSydsverige motverkas. Utskottet värnar om äganderätten och rättsstatensprinciper. Alltså motsätter sig utskottet en politisk snabbavveckling avBar-sebäcksverket.En stor underbudgetering i budgetpropositionen gäller nedläggningen avBarsebäcksverket. Hur än regeringen har tänkt att notan skall betalas -direkt ur statskassan, via lägre vinster och inleveranser från ,eller på annat sätt - blir följden att medborgarna får bära bördan i formav högre skatt, högre elpriser, ökad miljöförstöring och färre jobb.Minskat krångelEtt långsiktigt avregleringsprogramEtt tydligt tecken på att regeringen inte förstår företagens villkor är attantalet regler vuxit . Trots allt tal om att det är inäringslivet som sysselsättningsökningen skall komma talar de faktiskahandlingarna ett helt annat språk.Ett antal krångelregler som hindrar tillväxt och nya jobb bör tas bort. Fö-retagen kan inte fungera bra om onödiga regler hindrar deras expansion. Detgäller särskilt de mindre företagen. Utskottet instämmer i det långsiktigaprogram för avreglering som Moderata samlingspartiet, ochFolkpartiet liberalerna angivit i en gemensam reservation till näringsut-skottet. Ett program för avreglering bör innehålla följande punkter:· Mål för avregleringen. Målet är att alla regler som berör företagareskall ha granskats i syfte att förenkla och minska regelmassan under mandat-perioden.·· Genomför Småföretagsdelegationens förslag. Allt i Småföretagsdelega-tionens förslag i betänkandet Bättre och enklare regler (SOU 1997:186) börövervägas och i allt väsentligt genomföras.·· Hög politisk prioritet. Arbetet med regelförenklingar bör ges en högpolitisk prioritet. Arbetet skall ledas av statsministern och finansminis-tern. Företagare och forskare skall ingå i en referensgrupp.·· Obligatorisk konsekvensanalys. Alla förslag från regeringen som kan ansespåverka företagens villkor skall föregås av en noggrann analys avverkningarna. Även myndigheter och föreskrifter skall omfattas av kra-vetatt göra konsekvensanalyser.·· Solnedgångsparagraf. En s.k. solnedgångsparagraf bör införas, dvs. reglerskall automatiskt omprövas . Om de skall bestå be-hövs ettaktivt beslut.·Lättare att starta och driva företagUtskottet presenterar nedan ett antal konkreta förslag för att göra detlättare att starta och driva företag som bygger på Småföretagsdelegationensbetän-kande.Ett första hinder för en blivande företagare är att det är svårt att startafö-retag. Småföretagsdelegationens enklare modell för registrering avföretag, där bara en myndighet behöver kontaktas, bör genomföras. Det är för svårt att få F-skattsedel. För att få F-skattsedel krävs att manhar ett visst antal kunder, och för att få kunder krävs att man har F-skattsedel. Alla som vill starta företag och inte är belagda mednäringsförbud skall ha rätt att få F-skattsedel.Det måste bli enklare även att driva befintliga företag. Nästan ingen avlandets cirka halva miljon egenföretagare klarar av att deklarera på egenhand, reglerna är för komplicerade. Målet bör vara att en egenföretagareskall kunna ha en förenklad självdeklaration precis som löntagaren.Uppgiftslämnandet måste också bli enklare. En del av uppgiftslämnandet tillförsäkringskassan kan exempelvis slopas, och SCB bör bli noggrannare iurvalet av företag i sina undersökningar så att företagen inte störsonödigt mycket. Den obligatoriska platsanmälan till arbetsförmedlingen börockså slopas. Tullprocedurerna bör vidare göras så enkla att företagenklarar dem utan konsulthjälp. Ett enklare patent för uppfinningar bör äveninföras så att företagen lättare kan skydda de nya produkter de utvecklar.Bättre hushållning och större konkurrensFörutsättningarna för konkurrens måste stärkas ytterligare. De marknadersom ännu präglas av nationella och internationella regleringar måste såsnart som möjligt avregleras.Åtgärder för att skapa bättre förutsättningar för konkurrens måste inriktaspå att införa neutralitet mellan privata och offentliga producenter påområden som domineras av offentlig verksamhet.Valuta för skattepengarnaEnligt utskottets mening bör en kommission tillsättas med uppgiftatt förbättra hushållningen i den offentliga sektorn. Kommissionen skall bl.a. studera effektiviteten i de offentliga verksamheterna och systemen förof-fentliga transfereringar och föreslå förändringar som innebär atthushållen får bättre valuta för skatterna.Neutralitet mellan privata och offentliga producenterTrots åtgärder för att åstadkomma neutralitet mellan offentliga och privataproducenter inom vård, utbildning och omsorg - inte minst under den bor-gerliga regeringsperioden - kvarstår flera problem. Arbetet med att åstad-komma lika förutsättningar måste få hög prioritet särskilt på skatteområdet.Avveckla affärsverksamhetKommunerna bör inte bedriva affärsverksamhet. Det snedvrider konkurren-senoch försvagar förmågan att utföra kärnuppgifterna inom vård och utbild-ningväl. Staten bör därför vidta åtgärder som definierar den kommunalakompetensen klarare och leder till att konkurrensutsatt verksamhet på olikaområden - inte minst på bostadsmarknaden - avvecklas.Privatisera statens företagErfarenheterna av staten som ägare av företag är negativa - inte bara inombanksektorn. De statliga företagen bör därför privatiseras så snabbt mark-nadsförhållandena medger det. För vissa företag som exempelvis ochVattenfall är det dessutom en förutsättning för att deras utvecklingsmöjlig-heter skall tas till vara.Under återstoden av mandatperioden bör privatiseringar om drygt 100miljarder kronor genomföras. Den politik utskottet förordar underlättar enprivatisering av den storleksordning som anges i vårpropositionen. Det ärviktigt att möjliggöra ett spritt svenskt ägande av företagen. De företagsom bör privatiseras är bl.a.· Telia·· utskottet här anfört om riktlinjerna för den ekonomiska politiken medanledning av motionerna Fi14 (m) yrkande 1, Fi15 (kd) yrkande 1, Fi17 (fp)yrkande 1 och Fi18 (m) bör som sin mening ge regeringen tillkänna.De förslag till inriktning av den ekonomiska politiken som framförs i pro-positionens yrkande 1 och i motionerna Fi16 (c) yrkandena 1-4 och Fi36 (c)avvisas av utskottet.dels att utskottets hemställan under 1 bort ha följande lydelse:1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenatt med anledning av motionerna 1998/99:Fi14 yrkande 1, 1998/99:Fi15 yrkande 1, 1998/99:Fi17 yrkande 1 samt 1998/99:Fi18 och med avslag påproposition 1998/99:100 yrkande 1 och motionerna 1998/99:Fi16 yrkandena 1-4samt 1998/99:Fi36 godkänner vad utskottet anfört och som sin mening gerregeringen detta till känna,2. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1) (c)() anserdels att finansutskottets yttrande i avsnitt 1.3 förslagtill inriktning av den allmänna ekonomiska politiken bort ha följandelydelse:Utskottet konstaterar att den svenska ekonomin nu är stark, vilket är en ut-veckling medverkat till. Regeringen lyckas däremot inte attnå sitt mål om en halvering av den öppna arbetslösheten. En förklaring äratt krisen i och en svagare internationell konjunktur under detsenaste året har påverkat ekonomin och den svenska exporten negativt. Enannan är att regeringen inte förmår presentera några konkreta förslag föratt öka den svenska sysselsättningen.Enligt utskottets mening är det nu hög tid att gå vidare med bl.a. skatte-sänkningar och reformer av arbetsmarknaden för att öka sysselsättningen ochstärka den svenska välfärden. Företagande och kreativitet måste ges bättremöjligheter att blomstra. Dagens hinder för ett ökat företagande måsterivas genom enklare regler och större flexibilitet. Dessutom måste detenligt ut-skottets mening skapas en bättre regional balans. För den svenskatillväxten är det avgörande att företagande och sysselsättning frodas ihela landet. Jäm-ställdheten och jämlikheten bör ökas inom alla områden isamhället.Det långsiktiga målet för den ekonomiska politiken bör enligt utskottetsmening vara en miljömässigt hållbar ekonomi. Statens finanser skall varastabila och ge ett överskott över en konjunkturcykel. Genom de senasteårens sanering av statsfinanserna har nu också börjat amortera avpå statsskulden. Det ökar successivt trovärdighet och bidrar tillatt stabilisera kronan och hålla räntorna nere på dagens låga nivåer. Lågränta är en mycket viktig förutsättning för att enskilda och företag skallvåga satsa på framtiden.Genom medverkan beslöt att skulle ståutanför EMU när euron infördes i elva av EU:s med-lemsländer. I anslutningen till detta konstaterar utskottet att farhågornaom att räntor skulle bli högre än i omvärlden när riksdagenfattade beslut om att stå utanför EMU var felaktiga. harRiksbankens styrränta varit lägre än Europeiska (ECB:s) motsvaran-de styrränta. Utvecklingen av valutaunionen måste noga följasoch analyse-ras. Enligt utskottets mening får långsiktigarelationer till EMU sedan värderas utifrån vunna erfarenheter.Det är nu mycket viktigt att kraftfullare än vad regeringen visati vårpropositionen tar tag i de strukturella problem som behöver lösas föratt sysselsättningen och tillväxten i den svenska ekonomin skall öka. Nedanpresenteras några av de viktigaste åtgärderna som enligt utskottets meningbör vidtas.Skattepolitik för rättvisa och tillväxtEnligt utskottets uppfattning är det nödvändigt att skattetrycket i densvenska ekonomin successivt sänks under innevarande mandatperiod. Deprioriterade områdena i skatteförändringsarbetet bör vara tillväxt, miljöoch socialt an-svar. Målet bör vara att nå en bred parlamentariskuppgörelse om en långsik-tigt hållbar skattereform. De pågåendeskatteöverläggningar mellan partierna bör så snabbt som möjligt leda framtill konkreta resultat och en tidsplan för reformens genomförande.Allmänhet och beslutsfattare måste snabbt få besked. Dessvärre kanutskottet konstatera att skatteöverläggningarna varit långdragna.Det verkar som om regeringen saknar viljan att vidta de viktigaförändringar i skattesystemet som behövs för att få fart på tillväxten ochsysselsättningen.De skatteförändringar som enligt utskottets mening bör genomföras redan år2000 är:· Inkomstskatterna för låg- och medelinkomsttagare bör sänkas genom etthöjt grundavdrag. Höjningen av grundavdraget bör konstrueras så att dentrappas upp till en viss nivå och därefter trappas ned så att just låg- ochmedelinkomsttagare omfattas av reformen. Utskottet ställer sig bak-om dentillfälliga sänkning av inkomstskatterna för låg- och medelin-komsttagareför 1999 och den förlängning som regeringen föreslår ivårpropositionen. Utskottet avvisar dock regeringens förslag om att den s.k. 200-kronan vid beskattning av förvärvsinkomster tillförs kommunerna.Kommunerna bör i stället tillföras ytterligare medel ge-nom ökat allmäntbidrag.·· har bland världens högsta skatter på arbetskraft genom de högaarbetsgivaravgifterna. Utskottet konstaterar att under desenaste åren aktivt har medverkat till att sänka arbetsgivaravgifterna,främst till de mindre företagen. Arbetsgivaravgifterna bör enligt utskot-tets mening fortsätta att successivt sänkas . Grän-senför lönesumman bör höjas till och för egenföreta-garetill . Därefter bör sänkningen av pro-centsatsen fortsätta så att den totala sänkningen uppgår till minst 8 pro-centenheter. Reduktionen bör även omfatta egenföretagarnas egen-avgifter.Hittills har inte sänkningen av arbetsgivaravgifterna fullt ut kommit deföretag till del som har betydande säsongsvariationer. Det beror på attskattelättnaden utgår på månadsbasis. Detta problem måste enligt utskottetsmening lösas. Vidare är det angeläget att företagen i inland äveni fortsättningen ges rätt till reducerade arbetsgi-varavgifter.·· Enligt utskottets mening är det mycket viktigt att de särskatter somdrabbar jordbruket tas bort . Skatterna missgynnar kraftigttillväxten, företagandet och sysselsättningen på landsbygden. bör slopas och skatten på eldningsolja för jord-bruksföretag bör sänkas till den nivå som gäller för tillverkningsindust-rin. Jordbruksföretagare bör också kompenseras för den högre diesel-skattde betalar i förhållande till kollegerna i konkurrentländerna. CO2-skattenpå olja för växthusuppvärmning bör minskas. Dessutom bör en satsning påforskning och utveckling inom området göras som exportbefrämjandeåtgärder bör vidtas.·· Enligt utskottets mening bör också en skatteväxling genomföras så attskatten på arbete sänks och att skatterna höjs på sådant som är skadligtför miljön. Bl.a. bör produktionsskatten på el från kärnkraftverk höjas med1 öre per kWh . Därefter bör den höjas . Skatte-befrielsen på biodrivmedel måste gälla enligt tidigare utfästelser, . Fastighetsskatten på äldre vattenkraftverk återinförs och enmiljöskatt på flyg införs med ett belopp per passagerare och resa.·· Förmögenhetsskatten bör i tre steg fasas ut ur det svenska skattesystem-et. Enligt utskottets mening bör också förslag snabbt läggas fram för hurlättnader i fastighetsskatten kan införas för dem som drabbats extra hårtav höjda taxeringsvärden, t.ex. fastboende i attraktiva skärgårds- ochandra fritidshustäta områden. Det tillfälliga s.k. ROT-avdraget bör per-manentas kopplat till en schablonintäkt.·· Dubbelbeskattningen och den särskilda löneskatten på avsättning tillanställdas vinstandelsstiftelser bör avskaffas. Beskattningen av fåmans-företag och kommanditbolag bör lindras. Ett skatteavdrag för licensiera-deyrkesfiskare bör införas. Enligt utskottet bör dessutom regeringentillsätta en utredning för att lägga fram förslag på hur reavinstbeskatt-ningen skall utformas fr.o.m. 2001.·· Inom tjänstesektorn finns möjlighet att skapa fler jobb och företag. En50-procentig skattesubvention på hushållstjänster som utförs i hemmet, etts.k. RUT-avdrag, bör införas.·Enligt utskottets mening är det oerhört viktigt att förändringarna iskattesy-stemet genomförs utan att de senaste årens goda statsfinansiellautveckling äventyras. Ofinansierade skattesänkningar som förutsätterupplåning och undergräver statens ekonomi avvisas. I detta sammanhang villutskottet sätta frågetecken kring de mycket omfattande skattesänkningar somföreslås i t.ex. Moderata samlingspartiets och motionerom den ekono-miska politiken.Enligt utskottets mening är också skola, utbildning och kompetensutvecklingintimt förknippade med en politik för hög tillväxt och ökad sysselsättning.Skolan måste utvecklas ytterligare. I samband med att statsbidragen tillkommunerna ökar bör regeringen tillsätta en utredning om hur skolans resur-ser används. Enligt utskottets mening bör även vidareutveck-las genom att en generell utbildningsgaranti byggd på a-kassan införs, däralla i arbetslivet får rätt att komplettera tidigare utbildning upp tillgymnasie-kompetens. För att skapa större flexibilitet och uppnåsamordningsvinster finns det enligt utskottets mening anledning att ta ettfastare budgetgrepp om frågorna kring fortbildning och kompetensutveckling.En ny indelning av utgiftsområdena 14, 15 och 16 bör övervägas. Vidare börresurserna till forskning och forskarutbildning ökas och ett nyttstudiemedelssystem införas som bl.a. bygger på principen om lika delarbidrag och lån. Dessutom bör särskilda s.k. kompetenskonton skapas för attkomplettera studiefinansie-ringssystemet.För att minska arbetslösheten och öka sysselsättningen måste arbetsmark-nadspolitiken förändras i grunden. Trenden mot en decentralisering bör för-stärkas. T.ex. måste regelverket luckras upp och länsarbetsnämnderna fåstörre befogenheter att utforma den regionala arbetsmarknadspolitiken. Detkommer att öka träffsäkerheten i arbetsmarknadspolitiken.För att öka tillväxten och förbereda för steget in i 2000-taletskun-skapssamhälle bör staten medverka till att skapa en digitalallemansrätt - dvs. se till att den nya informationstekniken blirtillgänglig för alla. Det bör bl.a. ske genom att staten ser till att detkommer till stånd ett kunskapslyft inom IT och att det görs en översyn avlagar och regler så att en ökad an-vändning av IT främjas i stället för attförhindras. Staten bör också ta ett ansvar för att bygga ett finmaskigtoptiskt fibernät, där alla hushåll och före-tag i landet ansluts tillknutpunkter.Enligt utskottets mening bör även ett nytt välfärdssystem införas som utgårfrån grundtrygghetstanken och där systemen för arbetslöshet och sjukdomsamordnas. Utskottet avvisar regeringens höjning av högkostnadsskyddet.Pensionstillskottet bör höjas och ett system av checkar för hemservice förpensionärer bör införas.Enligt utskottets mening är det uppenbart att decentralisering betyder ökadekonomisk tillväxt. Regionalpolitiken måste därför utvecklas, förnyas ochförstärkas. För att bredda den regionala arbetsmarknaden och för att skapaen bättre regional balans i den svenska ekonomin bör t.ex. ett flertalstatliga verk och myndigheter förläggas utanför storstäderna. Dettamöjliggörs bl.a. genom den moderna informationstekniken, vilken innebär attverksamheter blir avståndsoberoende.