bet · GN01UbU5 · 1999-10-12 00:00:00 — Vissa regeländringar på skolområdet I betänkandet behandlas regeringens proposition1998/99:110 Vissa skolfrågor och 19 motionsyrkandeni anslutning till denna. Utskottet tillstyrkersamtliga förslag i propositionen och avstyrkermotionsyrkandena.Regeringens förslag innebär att skollagenförtydligas när det gäller individuella program igymnasieskolan. Vidare skall det vara möjligt attsöka till ett programinriktat individuellt program.Komvux skall kunna anordna kurser inom det estetiskaområdet samt i idrott och hälsa, men kursernaEstetisk verksamhet och Idrott och hälsa A skallinte utgöra kärnämnen och inte kunna ingå islutbetyg från komvux. skall besluta omstatlig tillsyn och statsbidrag till kompletterandeutbildningar (hos enskilda utbildningsanordnare).Lärare med utländsk lärarutbildning skall kunnaansöka om behörighetsbevis hos Högskoleverket.Villkoren när det gäller kunskaper i svenska förlärare med utländsk utbildning omformuleras.Utskottet delar regeringens uppfattning om värdetav att i en försöksverksamhet i ett 80-tal kommunerpröva om den nationella timplanen kan tas bort igrundskolan.Moderaterna, ochFolkpartiet har reservationer på olika punkter. Regeringen har i proposition 1998/99:110 Vissaskolfrågor föreslagit1. att antar regeringens förslag till lagom ändring i skollagen (1985:1100),2. att antar regeringens förslag till lagom ändring i lagen (1993:802) omentreprenadförhållanden inom skolan,3. att godkänner vad regeringen föreslårom estetisk verksamhet, estetiska ämnen samt idrottoch hälsa i gymnasial vuxenutbildning(avsnitt 7),4. att godkänner vad regeringen föreslårom statligt stöd till kompletterande utbildningar(avsnitt 8).Lagförslagen återfinns som bilaga 1 respektive 2till detta betänkande. Motioner med anledning av propositionen1998/99:Ub25 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår regeringens förslag om entydligare reglering av det individuella programmet,2. att avslår regeringens förslag omförändringar i skollagen gällande kraven på lärarnaskunskaper i svenska språket,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett friståendekvalitetsinstitut,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den obligatoriskagrundskolans betydelse och ansvar,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om alternativakärnämneskurser och individuell undervisning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kontinuerligarapporter till vad avser Skolverketsarbete med kompletterande utbildningar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om krav på lärarnasdokumenterade kunskaper i svenska,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om möjlighet att läggautbildning på entreprenader inom gymnasieskolan.1998/99:Ub26 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om individuellastudieplaner,2. att med avslag på regeringens förslagbeslutar att 1 § lagen (1993:802) omentreprenadförhållanden inom skolan skall gesföljande lydelse: Kommuner och landsting får slutaavtal med en enskild fysisk eller juridisk person omatt denne skall bedriva viss undervisning inomgymnasieskolan.,3. att , under förutsättning av bifalltill yrkande 2, beslutar att 2 § lagen (1993:802) omentreprenadförhållanden inom skolan skall upphöraatt gälla.1998/99:Ub27 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den centraltstyrda timplanen skall avskaffas,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det individuellaprogrammet skall avskaffas,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lärare i allaämnen skall kunna anlitas genomentreprenadupphandling.1998/99:Ub28 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att allaintresserade kommuner skall få möjlighet att delta iförsöksverksamhet med skola utan nationell timplan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att grundskolansansvar för att eleverna får godkända kunskaperpreciseras,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att vuxenstuderandepå samma sätt som ungdomsstuderande skall kunnaräkna in Idrott och hälsa kurs A samt Estetiskverksamhet i slutbetyget,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att lärare som skalltjänstgöra i skolan skall ha nödvändigämneskompetens, pedagogisk kompetens samt kunskap omvärdegrund och mål för den svenska skolan.Motion väckt med anledning av skrivelse1998/99:121 Utvecklingsplan för förskola,skola och vuxenutbildning - samverkan,ansvar och utveckling1998/99:Ub16 av m.fl. (kd) variyrkas11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att Idrott ochhälsa kurs A och Estetisk verksamhet bör ingå i ettslutbetyg från gymnasial vuxenutbildning på sammasätt som motsvarande ungdomsutbildning. I betänkandet behandlas propositionen Vissaskolfrågor m.m. (prop. 1998/99:110) jämtemotionsyrkanden samt ett motionsyrkande som väcktsmed anledning av regeringens skrivelseUtvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning - samverkan, ansvar och utveckling(skr. 1998/99:121).Propositionen i korthetPropositionen innehåller förslag och bedömningar iflera olika frågor som rör ,gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen.Regeringen anser att det genom en försöksverksamhetbör prövas om den nationella timplanen i grundskolankan tas bort och hur detta i så fall kan ske.Verksamheten avses omfatta högst ett åttiotalkommuner. Försöksverksamheten bör starta 2000 och pågå under fem år.Regleringen av det individuella programmet föreslåsbli förtydligad. Det skall vara möjligt att sökatill ett programinriktat individuellt program.Landsting skall kunna anordna utbildning på ettindividuellt program.Estetiska ämnen samt idrott och hälsa föreslås ingåi kursutbudet inom den kommunala vuxenutbildningenpå gymnasial nivå.Begreppet kompletterande skolor vidgas till attavse utbildningar med enskild huvudman vid sidan avgymnasieskolan men på gymnasial nivå ellerutbildningar med enskild huvudman som hargymnasieskola som antagningskrav. Beteckningen påsådana utbildningar ändras till kompletterandeutbildningar. Utbildningarna skall efter ansökankunna ställas under statlig tillsyn och få statligtstöd på tre nivåer, nämligen statlig tillsyn,statlig tillsyn och studiestöd samt statlig tillsyn,studiestöd och statsbidrag. Beslutsrätten när detgäller statlig tillsyn och statsbidrag förs överfrån regeringen till Skolverket.Vissa ändringar görs i skollagens bestämmelser omlärares behörighet som en anpassning till EG-direktiv som rör examenserkännande.I propositionen föreslås också vissa tekniskajusteringar i lagen om entreprenadförhållanden inomskolan samt i skollagen om bidragsår för friståendeskola motsvarande gymnasieskola.InledningRegeringens förslag i propositionen har föregåtts avolika utredningar.En arbetsgrupp (U 1998:C) inomUtbildningsdepartementet har haft i uppdrag attbedöma förutsättningarna för en försöksverksamhetdär arbetet i får organiseras utannationell timplan samt ge förslag till utformningenav en sådan försöksverksamhet avseende utvärderingoch kvalitetssäkring. Arbetsgruppen överlämnade ijanuari 1999 departementsskrivelsen Utan timplan -med oförändrat uppdrag (Ds 1999:1). Skrivelsen harremissbehandlats.Vidare har en särskild arbetsgrupp (U 1997:H) inomUtbildningsdepartementet - arbetsgruppen omgymnasieskolans program - haft i uppdrag att bl.a.utarbeta förslag till hur ett praktikprogram kanorganiseras inom ramen för gymnasieskolansindividuella program. Gruppens arbete redovisades iapril 1998 i rapporten - en ny väg till ettnationellt program (Ds 1998:27). Rapporten harremissbehandlats.Den parlamentariskt tillsattaKunskapslyftskommittén (dir. 1995:9) har överlämnattre delbetänkanden till regeringen. I sitt andradelbetänkande Vuxenutbildning och livslångt lärande.Situationen inför och medKunskapslyftet (SOU 1998:51) föreslog kommittén attestetiska ämnen bör kunna erbjudas i kommunalvuxenutbildning som ett led i den enskildes studiermot en bred gymnasieutbildning. I Statens skolverksredovisning av uppdraget avseendePlan för utvecklingen av vuxenutbildningen behandlasfrågan om estetiska ämnen och idrott och hälsa inomden kommunala gymnasiala vuxenutbildningen.Skolverket anser att de nuvarande bestämmelsernahindrar utvecklingen av vuxenutbildningen.Kunskapslyftskommittén föreslår i sitt tredjedelbetänkande Vuxenutbildning för alla? Andra åretmed (SOU 1999:39) att estetiskaämnen, estetisk verksamhet, idrott och hälsa samtspecialidrott skall kunna ingå i kommunalvuxenutbildning.En särskild utredare har haft i uppdrag att se överdet statliga stödet till kompletterande skolor (dir.1997:42). Utredaren lämnade sittbetänkande Fristående utbildningar med statligtillsyn inom olika områden (SOU 1998:11).Betänkandet har remissbehandlats.En arbetsgrupp inom harutarbetat en promemoria med förslag till ändring avskollagen (1985:1100) i fråga om behörighet attutöva yrke som lärare inom det offentligaskolväsendet och som följer av medlemskap iEU och de krav som EG-rätten ställer på svensklagstiftning. Promemorian har remissbehandlats.Försöksverksamhet utan nationell timplan igrundskolanBestämmelser om timplan för finns ibilaga 3 till skollagen (1985:1100). Timplanen angervilka ämnen som skall läsas i samt detminsta antalet timmar lärarledd undervisning somvarje elev är garanterad , delstotalt, dels för respektive ämne eller ämnesgrupp.Vidare bestäms i timplanen antalet timmar förspråkval, elevens val samt, inom ramen för dettotala antalet timmar, timtalet för skolans val.Regeringen anser att det genom en försöksverksamhetbör prövas både om den nationella timplanen kan tasbort och hur detta i så fall kan ske. Inom ramen förden totala minsta garanterade undervisningstiden börförsöksverksamheten innebära en fullständigbefrielse från den nationella timplanens indelning itid per ämne eller ämnesgrupp. Det bör, enligtregeringen, särskilt beaktas hur skolornatillgodoser möjligheterna för eleverna att göra egnaval.En särskild delegation med representanter förstaten, ,lärarorganisationerna och skolledarna kommer attansvara för försöksverksamheten. Alla kommunerkommer att inbjudas att delta i försöket. För att fåmöjlighet att delta i försöksverksamheten börkommunen uppfylla nationellt fastställda krav,vilket i huvudsak innebär ett tydliggörande av dekrav som redan ställs inom ramen för mål- ochresultatstyrningen av skolan. Delegationen börenligt propositionen göra ett urval om högst ettåttiotal kommuner. Deltagande kommuner bör sedan gesmöjlighet att ansluta skolor i kommunen tillförsöksverksamheten. Några fristående skolor börknytas till försöksverksamheten.Försöksverksamheten bör starta 2000 och pågå , medmöjlighet till ett slutligt ställningstagande tillom den nationella timplanen kan avskaffas redanefter . Försöksverksamheten kommer attutvärderas.Enligt (motion 1998/99:Ub28 yrk.1) bör alla intresserade kommuner få möjlighet attdelta i försöksverksamheten utan nationell timplan igrundskolan. De ifrågasätter begränsningen kommuner och anser det viktigt attförsöksverksamheten baseras på ett så stort underlagsom möjligt. De kommuner som bedömer skolornakvalificerade och själva vill delta i projektet börfå medverka. poängterar särskiltvikten av att de fristående skolorna representerasoch att utvärderingen görs också utifrån derasspecifika villkor. anser (motion1998/99:Ub27 yrk. 1) att den centralt utformadetimplanen skall avskaffas, eftersom denlägger hinder i vägen för en målstyrd skola.Motionärerna anser att man skall fattaett principbeslut om avskaffande av timplanen. Deanser att en treårig försöksverksamhet ärtillräcklig.Med en avskaffad timplan ökar behovet av ettfristående kvalitetsinstitut enligt (motion 1998/99:Ub25 yrk. Det föreligger ettallmänt intresse av en utvecklad oberoendeutvärdering av resultaten i skolorna mot bakgrund avderas ökade självständighet. Det finns ett stortbehov av saklig information om alla skolors resultatoch kvalitet i en målstyrd skola. Ett friståendekvalitetsinstitut bör därför skapas.Centerpartiet anser (motion 1998/99:Ub26 yrk. 1)att regeringen bör öka kraven på individanpassningav utbildningen i samband med att timplanenavskaffas i ett antal kommuner och skolor. Varjeelev bör få en individuell studieplan, upplagd isamverkan mellan elev, lärare och föräldrar. Reglerom detta bör införas i grundskoleförordningen.U t s k o t t e t anser i likhet med regeringenatt det system med olika former avkvalitetsinstrument som har skapats på bådenationell nivå och i kommuner och skolor bör kunnage förutsättningar att utveckla och garanterakvalitet och likvärdighet i . För statensdel handlar det bl.a. om de nationella proven,nationella uppföljnings- ochutvärderingssystem och den inrättadekvalitetsgranskningsnämnden. På lokal nivå finnsbl.a. den årliga kvalitetsredovisningen,uppföljningen av resultat och lokaltutvärderingsarbete. Enligt utskottets uppfattningskulle en undervisning utan nationell timplan kunnaskapa ytterligare uppmärksamhet kringkvalitetsfrågorna och stimulera skolorna i arbetetmed uppföljning, utvärdering och skolutveckling.Timplanen kan upplevas som ett hinder, t.ex. förämnesövergripande undervisning och lokalskolutveckling.Utskottet delar regeringens uppfattning att omarbetet i en skola sker utan timplan stämmer dettabättre överens med intentionerna bakom en mål- ochresultatstyrd skola än vad som fallet vanligen är . Målen i läroplan och kursplaner måste vara detviktigaste styrinstrumentet, inte den tid somanvänds för att nå dit. Det finns dock vissa riskerförknippade med att avskaffa den nationellatimplanen. Utskottet anser det därför viktigt attett eventuellt slutligt beslut om att ta bort dennationella timplanen föregås av en försöksverksamheti vilken konsekvenserna av avskaffandet prövas. Detär viktigt att under försöksverksamheten nogaanalysera de problem som kan vara förknippade medett avskaffande av den nationella timplanen, menockså att de positiva effekterna belyses. Utskottetvill således understryka vikten av en noggrannutvärdering av försöksverksamheten. Utskottet haringen annan uppfattning än regeringen beträffande enfemårig försöksverksamhet, men med möjlighet tillett slutligt ställningstagande redan efter tre år.Utskottet har inte heller någon annan uppfattningän regeringen beträffande omfattningen avförsöksverksamheten och krav på kommunerna för attfå delta i den. Ett urval om högst ett åttiotalkommuner är en lämpligt avvägd omfattning påförsöksverksamheten. Utskottet noterar attdeltagande kommuner kommer att få möjlighet attansluta skolor i kommunen till försöksverksamhetenefter eget avgörande och att några fristående skoloravses knytas till verksamheten. Enligt utskottetsmening torde detta kunna innebära ett tillräckligtbrett underlag för ifrågavarande försöksverksamhet.Med hänvisning till vad utskottet anfört nubeträffande försöksverksamhet utan nationell timplanavstyrks motionerna 1998/99:Ub27 yrkande 1 och1998/99:Ub28 yrkande 1.Utskottet avstyrker även förslaget i motion1998/99:Ub25 yrkande 3 om inrättande av ettfristående kvalitetsinstitut. Utskottet hänvisartill vad utskottet anfört i det föregående om olikaformer för granskning av kvaliteten. Utskottet villbetona vikten av en kvalitetsgranskning både pånationell nivå och lokalt i kommuner och skolor.Utskottet har tidigare vid ett flertal tillfällenbehandlat och avstyrkt motionsyrkanden med ihuvudsak likartat innehåll, bl.a. i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för (bet. 1998/99:UbU1 s. 22). Utskottet hänvisar till vad utskottet dåanförde. Utskottet ansåg bl.a. att en kvalitetsnämndknuten till den ansvariga sektorsmyndigheten är attföredra framför ett fristående kvalitetsinstitut.Utskottet framhöll att nämnden bör bli ettkomplement till reguljära uppgifter ochatt detta kommer att bidra till att viktigasynergieffekter uppnås för verksamheten.Kvalitetsgranskningsnämnden vid Skolverketinrättades den 1 juli 1999.Utskottet avstyrker förslaget i motion 1998/99:Ub26yrkande 1 om införande av individuella studieplanerför alla elever i . Utskottet vill betonavikten av att skolan - i enlighet med gällandeförordningar - arbetar på ett sådant sätt att varjeelevs resultat och skolsituation ständigt följs.Målstyrning innebär att det skall finnas möjlighetertill en flexibel lösning av pedagogiska insatser förenskilda elever och för grupper av elever. Lärareoch elever har stor frihet att utifrån målen väljastoff och lägga upp undervisningen. Detta ställerstora krav på att skolan arbetar på ett sådant sättatt varje elevs resultat och skolsituation kanföljas. I försöksverksamheten med avskaffad timplani blir frågan om individuell planeringför enskilda elever ännu mer betydelsefull.Utskottet utgår från att det i en del fall kan bliaktuellt att göra individuella studieplaner. Detankommer dock på lärare, elev och föräldrar attkomma överens om den pedagogiska planeringen. Någonreglering av verksamheten med individuellastudieplaner är utskottet inte berett att förorda.Det individuella programmetRegeringen föreslår att bestämmelserna i 5 kap. 4 b§ skollagen (1985:1100) förtydligas med innebördenatt ett individuellt programs huvudsakliga syfte äratt förbereda eleven för studier på ett nationellteller specialutformat program. Bestämmelsen om uddayrken tas bort. I bestämmelsen att det individuellaprogrammet skall möta speciella behov föreslås enmindre ändring. Regeringen föreslår även att en elevskall kunna söka sådan utbildning på ettindividuellt program som särskilt inriktas motstudier på ett nationellt eller specialutformatprogram. I 5 kap. 4 b § införs därför en bestämmelseom att ett programinriktat individuellt programskall utformas för en grupp elever.Vidare föreslår regeringen att skollagen ändras såatt även landsting, efter överenskommelse med enkommun, skall kunna anordna utbildning på ettindividuellt program (5 kap. 13 och 13 a §§). Enteknisk ändring görs i 5 kap. 26 §.Regeringen anser att hela eller delar av ennationellt fastställd kursplan bör kunna ingå i denindividuella studieplanen för en elev på ettindividuellt program. De kunskaper som en elev fåttpå en del av en kurs bör dokumenteras i form av ettintyg.I Moderata samlingspartiets motion 1998/99:Ub25yrkas avslag på regeringens förslag om en tydligarereglering av det individuella programmet.Motionärerna anser att regeringens betoning av attdet individuella programmet i första hand skallsyfta till att förbereda eleven för ett nationelltprogram cementerar en form för gymnasieskolan sommånga inte klarar av (yrk. Regeringens förslagatt utveckla det individuella programmet med ettförtydligande av preparandsyftet och att görastudiemöjligheten valbar är enligt etterkännande av att misslyckats med sittuppdrag. De betonar att insatser för att förberedaalla elever för studier i gymnasieskolan främstskall ske inom ramen för och i dess regi(yrk. framhåller vidare att synen påkärnämnen och kurser måste överensstämma medindividuella hänsyn till eleverna och derasförutsättningar. Risken med att ge utrymme för enfast struktur inom det individuella programmet äratt individualiseringen går förlorad, heter det imotionen (yrk. 5).Folkpartiet anser att det individuella programmetskall avskaffas (motion 1998/99:Ub27 yrk. Detindividuella programmet var tänkt att utgöra ettundantag, men är gymnasieskolans tredjestörsta program. Motionärerna framhåller att ingenelev skall få börja gymnasieskolan utan att hauppnått betyget Godkänd i svenska, engelska ochmatematik. Ökade krav måste ställas på grundskolanatt sätta in stöd redan de första grundskoleåren.Enligt uppfattning borde alla eleverges ökad möjlighet att själva sätta samman kursertill ett eget personligt program. Utöver deobligatoriska kärn-ämnena bör eleven få välja tämligen fritt. Det börockså startas försöksverksamhet med sommarkurser förgymnasieelever. Det är viktigt att skolan utgår frånvarje individs förutsättningar, heter det imotionen.Kristdemokraterna anser i likhet med regeringen attdet finns ett behov av att tydliggöra att detindividuella programmets huvudsakliga syfte är attförbereda eleven för studier på ett nationellt ellerspecialutformat program (motion 1998/99:Ub28 yrk.2). De anser dock att ansvar måstepreciseras. Utgångspunkten måste vara att elever inormalfallet skall vara behöriga och ha godkändaresultat från . För vissa grupper, t.ex.elever med dyslexi, som inte lyckas få betyg iengelska, måste särskilda behörighetsvillkor ges.U t s k o t t e t vill inledningsvis peka på attdet individuella programmet, enligt nuvarandebestämmelser i 5 kap. 4 b § skollagen, kan syftatill att stimulera eleven att senare gå över tillett nationellt eller specialutformat program elleratt göra det möjligt för en elev att genomlärlingsutbildning förena en anställning som syftartill yrkesutbildning med studier i vissa ämnen igymnasieskolan. Programmet kan också användas förutbildningar för udda yrken samt för att mötaelevers speciella behov.Utskottet har i olika sammanhang betonat vikten avatt alla elever skall ges möjlighet att nå målen förgrundskolan. Utskottet delar härvidlag motionärernasuppfattning. Utskottet anser emellertid, i likhetmed regeringen, att det individuella programmet ärett viktigt redskap för kommunerna att kunna erbjudaungdomar, som av olika skäl inte påbörjat elleravbrutit ett nationellt eller specialutformatprogram, en gymnasieutbildning. Inom detindividuella programmet finns unika möjligheter attmöta elevers olika behov och förutsättningar.Kvaliteten på och utvecklingen av det individuellaprogrammet är enligt utskottets mening av centralbetydelse för att kunna ge alla ungdomarförutsättningar att skaffa sig engymnasieutbildning.En utveckling av det individuella programmet liksomden lokala uppföljningen av eleverna och utvärderingav verksamheten är synnerligen angelägen inte minstmot bakgrund av de nya behörighetsreglerna förantagning till gymnasieskolan. Detta fårnaturligtvis inte innebära att ansvarför elevernas resultat därmed minskar.Genom beslut med anledning av förslag ipropositionen Gymnasieskola i utveckling - kvalitetoch likvärdighet (prop. 1997/98:169, bet.1998/99:UbU3) har en ändring gjorts i 5 kap. 4 b §så att det nu tydligt visas på möjligheten attsärskilt inrikta undervisningen inom ettindividuellt program mot ett nationellt ellerspecialutformat program. Ändringen trädde i kraftden . Kommunerna bör enligtbestämmelserna erbjuda eleverna programinriktadeindividuella program (PRIV) i syfte att öka andelenelever som går över från ett individuellt programtill ett nationellt eller specialutformat program.Utskottet anser i likhet med regeringen att en elevskall kunna söka ett programinriktat individuelltprogram. PRIV riktar sig främst mot elever somsaknar behörighet till de nationella programmen igymnasieskolan och som har för avsikt att söka sigtill ett nationellt eller specialutformat programmed yrkesämnen. Eleven skall ha möjlighet att läsahela eller delar av gymnasiekurser, som sedan kantillgodoräknas eleven när denne kommer in på detnationella programmet. Utskottet tillstyrker denföreslagna ändringen i 5 kap. 4 b § såvitt avser attett programinriktat individuellt program skallutformas för en grupp elever.Utskottet delar vidare regeringens uppfattning attbestämmelserna om det individuella programmet i 5kap. 4 b § behöver förtydligas.