bet · GM01LU11 · 1999-03-02 00:00:00 — Saknas detta kommer deföretagare som är seriösa och sköter sina åtagandenmot samhället och övriga att snart konkurreras utfrån marknaden.Att samhället skulle frånsäga sig sitt ansvar ochdet inflytande som utövas genom TSM och överlåtadetta på marknaden genom ett utökatborgenärsinflytande är en ytterst betänklig väg, sominnebär risk för att krasst ekonomiska hänsyn skulleta över i konkurshanteringen.Att marknadsmekanismer skall leda till eneffektivare konkursförvaltning genom bland annatkonkurrens, exempelvis vid utseendet avkonkursförvaltare, råder det olika uppfattningar om.Risken finns att en förvaltare inte agerarsjälvständigt och oberoende mot en stor långivareför att komma i fråga för nya uppdrag.Jävsproblematiken torde kunna förorsaka problem meden sådan ordning och risken är stor att vi förlorardagens självständiga och oberoendekonkursförvaltare. Dessutom skulle förmodligenleverantörerna, som enligt motionen är en av degrupper som skall gynnas, de facto få ett ännu sämreinflytande i konkurshanteringen.Tilläggas kan, att med nuvarande ordning främjarTSM konkurrensen bl.a. genom att "välja bort"förvaltare som inte uppfyller kraven. Detta ledertill att effektiva och skickliga förvaltare blirkvar. Samma kunskap om vem som är olämplig somförvaltare finns inte hos borgenärskollektivet.Motionären anför att det är väsentligt att tatillvara dynamiken hos företagare även i deras rollsom borgenärer. I en konkurs finns inte minst hosborgenärerna ett stort antal motstridiga intressen.Det är en svår uppgift för konkursförvaltaren attjämka samman dessa intressen. Han har, ofta understark tidspress, ålagts att fatta en mängdingripande beslut. Hans främsta uppgift är att vidtaåtgärder som främjar en förmånlig och snabbavveckling av boet och ta till varaborgenärernas gemensamma rätt och bästa.Borgenärerna har visserligen ett gemensamt intresseav att konkursavvecklingen blir så framgångsrik sommöjligt. Men uppfattningen om vad som är enframgångsrik avveckling kan skilja mellan innehavareav företagshypotek, staten, leverantörer ocharbetstagare.Det torde mot denna bakgrund också varaändamålsenligare med en enda kontaktyta, i form avTSM, gentemot förvaltaren i den löpandeförvaltningen i stället för att involvera samtligaborgenärer.Det finns förvisso mycket erfarenhet och kompetensatt ta till vara hos företagarna/borgenärerna. Mendet är inte säkert att det är just den kunskapen somär den viktigaste i ett konkursskeende. Den kunskapsom en erfaren konkursförvaltare tillägnat sig omkonkurshantering väger betydligt tyngre än de kanskekortsiktiga intressen som ett borgenärskollektiv kanha i det enskilda fallet. Här har också TSM enviktig roll som samtalspartner och stöd föravveckling med borgenärernas gemensamma intresse somledstjärna.5. Modernisera förfarandet - inte de materiellareglernaAtt jämföra borgenärer i en konkurs med aktieägare iett aktiebolag är inte helt korrekt eftersomaktieägarna har ett långsiktigt engagemang ochverkar för fortsatt lönsam drift i det delägdabolaget medan en konkurs syftar till avveckling ochborgenärernas främsta intresse är avslut med minstamöjliga förlust.6. Konkurser är marknadsekonomi ochkonkursförvaltare är entreprenörerDen tiden är förbi när statlig verksamhet betaladesoavsett efterfrågan eller inte.Kronofogdemyndigheterna och tillsynsmyndigheternafår sina anslag fastställda efter måltillströmning.Minskar antalet konkurser minskar också anslaget.Dessutom finansieras förvaltarna också viaskattsedeln i s.k. avskrivningskonkurser.7. Onödig byråkrati och snedvriden konkurrensMotionären påstår att det föreligger onödigbyråkrati och snedvriden konkurrens itillsynsverksamheten som en funktion av just detfaktum att detta är en statlig myndighetsuppgift.Som exempel påstås att kontroll och revision avkonkursförvaltningen skulle få en helt annaneffektivitet om den sköttes av auktoriseraderevisorer. Påståendet varför en auktoriserad revisorprincipiellt skulle sköta denna del av konkursen påett mer effektivt sätt än de civilekonomer som i på varje och är specialiserade inomdetta område har lämnats obesvarat i motionen. Någonberäkning av alternativkostnaden, vilket rimligenutgör en del av effektivitetsbegreppet, för ettsådant förfarande har inte redovisats.Som ytterligare exempel anförs den "självpåtagna"uppgiften att kontrollera antalet uppdrag.Enligt skattemyndighetens mening bör TSM hauppgiften att bevaka att en förvaltare intetilldelas fler uppdrag än att förvaltarna hinner medatt sköta den formella delen av konkurshanteringen,såsom att avge förvaltarberättelser ochhalvårsberättelser i rätt tid samt att avslutakonkurserna inom rimlig tid när boet avvecklas.Utseende av konkursförvaltare är enligt motionärensmening främst en angelägenhet för borgenärerna. uppfattat gällande praxis utses ide flesta fall den förvaltare som föreslagits av enborgenär under förutsättning att förvaltarenuppfyller de kvalifikationskrav som uppställts avtingsrätt och TSM.I motionen sägs att regeringen i sitt direktivförbisett det förhållandet att konkurshanteringenseffektivitet beror på i vilken utsträckningmarknadskrafterna får möjlighet att verka. Det ärsannolikt så att det är detta regeringen villförhindra och att man ser det som angeläget attstaten garanterar konkurskostnaderna för att på såsätt värna om konkursförvaltarnas möjlighet attbl.a. fullgöra sin utredningsskyldighet angåendebrott m.m. utan att vara beroende av borgenärernahärvidlag, vilket skattemyndigheten ser somangeläget.9. Gällande målsättningar för konkursförfarandet ärförvirrande samt 10. Utgångspunkterna för dagenskonkurstillsyn är otydligaMotionären lämnar delvis berättigad kritik motbrister och olikheter i landet i dagenstillsynsverksamhet såväl vad avser TSM:s som RSV:sroll. Detta har berörts bl.a. i RRV:s rapport1994:13. De i motionen påtalade bristerna är dock istor utsträckning hänförliga till "konkursboomen"första hälft med extremt högarbetsbelastning. Bristerna är också hänförliga tillden tidigare länsorganisationen med konkurrerandearbetsuppgifter hos TSM och otydligare roll gentemotKFM.Bristerna kan till stor del hänföras tillotydligheten i gällande regler. Skattemyndighetenanser att det därför är angeläget attKonkurstillsynsutredningen definierar, utvecklar ochförtydligar begreppet "ändamålsenlig förvaltning" -för bättre tillämpning inom ramen för den befintligaorganisationen.Åtgärder har också satts in för att undanröja någraav de brister som förelegat. Regionaliseringen avkronofogdemyndigheterna som trädde i kraft den 1januari 1998 har också gett större och merresursstarka enheter samt skapat utrymme för ökadeffektivitet inom TSM, bl.a. eftersom tillsynen intelängre kombineras med andra arbetsuppgifter.Skattemyndigheten anser att den av motionärenanvisade nyordningen är fel väg att gå. SKM menar istället att det är mer angeläget att stärka ocheffektivisera tillsynsverksamheten inom ramen förbefintlig organisation. Färre och mer likvärdigamyndigheter (regioner) förbättrar förutsättningarnaför en utökad och aktiv samverkan mellan regionernasTSM för att åtgärda de brister som påtalats och föratt nå en enhetlig praxis.I detta sammanhang kan nämnas en granskning somRSV:s internrevisionsenhet utförtav konkurstillsynen vid åtta av landets tio TSM föratt kartlägga om tillsynen bedrivs på ett likvärdigtoch enhetligt sätt. De åtgärder som bl.a.föreslagits i internrevisionens rapport bör, enligtskattemyndighetens mening, genomföras som ett led iständiga förbättringar av verksamheten.Ansvaret för detta ankommer på RSV i samverkan medlandets samtliga TSM.Internrevisionen föreslår bl.a. följandeförbättringar.· TSM skall ha mer aktiv roll under konkursensinledande skede och under förloppet av pågåendekonkurs genom att·- verka för att tidigt få information frånförvaltarna i enskilda konkurser-· verka för att fortlöpande bli hörd av förvaltarenom ev. fortsatt drift och ev. avyttringar tillgäldenären närstående personer·· göra regelbundna besök hosförvaltare/förvaltarbyråer·· agera vid förseningar, t.ex. överenskommelse omleveransplaner med produktionsmål som skalluppfyllas för att förvaltarna skall få nyauppdrag·· fördjupa granskningen av halvårsredovisningar·· ordna sammankomster och information till TR ochförvaltare·- TSM bör samverka över landet och ta till varaandras utvecklingsarbete (lära av "det godaexemplet") med avseende på olika rutinerexempelvis för analys av arvodesutvecklingen, förgranskning av slutredovisningshandlingar etc.-- Utveckling/förbättring av ADB-system och ADB-stöd-- Öka frekvensen av utbildningar (i samverkanmellan regionerna) och av erfarenhetsutbyten somett led i kompetensutvecklingen-- RSV:s resurser för ledning och styrning avtillsynsverksamheten bör kompletteras.-Av regeringens direktiv framgår att kommittén hartill uppgift att utforma en ny, annorlundainriktning av konkurstillsynen så attborgenärskollektivets ställning helst förstärks. Iuppdraget ingår därför att ta ställning tilltillsynsfunktionen liksom även till förvaltaren.Skattemyndigheten delar regeringens uppfattning attdetta bör ske inom ramen för den befintligaorganisationen.11. Varför en myndighet?Ett motiv till att en statlig tillsynsfunktiontillskapades var att få goda förutsättningar för enlikformig tillsyn över landet samt garantera statengod insyn i konkursförvaltningen.Skattemyndigheten befarar att ett system med avmotionären föreslagna borgenärssammanträdena i varjeenskild konkurs kompletterat med konkursrevisorer,som ersättning för TSM, motverkar enhetlighet ochlikformighet.Även med hänsyn till den mängd allmänna intressensom berörs i en konkurs, bl.a. intresset avbrottsbekämpning oavsett tillgångar eller ej ikonkursen, bör tillsynsrollen ligga på en myndigheteller i vart fall på ett organ under statligledning.Motionären hävdar att tjänstemännen hos TSM oftainte är kompetenta att utöva tillsyn över förvaltaresom har mångårig erfarenhet av konkurser och annanaffärsjuridisk verksamhet. Något som helst underlag,någon objektiv eller empirisk undersökning el. dyl.för detta påstående har inte redovisats.13. Mitt (motionärens) förslag13:1 Summariska konkurserMånga gånger är det i inledningsskedet svårt attavgöra vilka tillgångar som finns i en konkurs.Enligt förslaget skulle endast en begränsadutredning ske i dessa konkurser. Erfarenhetsmässigtär det mycket vanligt att brott förekommer itillgångslösa konkurser. Att utreda transaktionersom kan bli föremål för återvinning kräver ofta enganska ingående utredning. Förslaget skulle om detgenomfördes innebära risk för att ekonomiska brottinte upptäcktes och att återvinningsbaratransaktioner lämnades oåtgärdade.13.3 Bedömning av konkursansökan för att avgörasummarisk eller ordinär konkursSvårigheten att avgöra om en konkurs är ordinäreller summarisk framgår tydligt här. Deninterimistiskt förordade förvaltaren skall begäraomprövning hos tingsrätten om han anser atthandläggningsformen skall ändras. Förslaget innebär,om det genomfördes, en tungrodd, byråkratiskkonstruktion med risk för oklarheter och tidsutdräkti det viktiga inledningsskedet av konkursen.13.4 Sammanfattning i punktform av ordinär konkursVid konkursutbrottet skall, enligt förslaget,tingsrätten förordna en interimsförvaltare och eninterimsrevisor. Interimsförvaltaren skall iinledningsskedet avstå från åtgärder som inte kananstå till efter första borgenärssammanträdet. Dettaskall utsättas att äga rum efterkonkursutbrottet. Vid sammanträdet skallborgenärerna utse slutlig förvaltare och slutligrevisor genom val.I samband med övertagandet av boet har förvaltarenatt ta ställning till och fatta beslut i flera olikaför förvaltningen avgörande avseenden såsom om eneventuell drift skall fortsättas eller omverksamheten skall läggas ned. Att ta dessa beslutmed kännedom om att förvaltarfrågan kommer attavgöras först vid första borgenärssammanträdetkommer att inverka menligt på förvaltarensmöjligheter att på ett kraftfullt sätt agera iinledningsskedet av konkursen.Fördelen av ett röstningsförfarande iförvaltarfrågan kan också starkt ifrågasättas. Medstor sannolikhet kommer endast de störreborgenärerna, banker, staten och vissa störrekreditinstitut att ha synpunkter på förvaltarvalet.Deras synpunkter tas till vara mednuvarande system. Som nämnts tidigare utsertingsrätterna regelmässigt den förvaltare som ärföreslagen av dessa.Förslaget ger också möjlighet att genom visskvalificerad majoritet begära byte av förvaltare.Med hänsyn till de motstridiga intressen somregelmässigt finns bland borgenärerna i en konkurskommer detta troligen inte att endast skeundantagsvis.Såväl förslaget till att först utse interimistiskförvaltare resp. revisor, som förslaget till attgenom omröstning byta slutlig förvaltare och/ellerrevisor, innebär uppenbara risker för dubbelarbeteoch effektivitetsförluster. Förvaltarbyte medförerfarenhetsmässigt sämrekonkurshandläggning, högre kostnader och längrehandläggningstid. Förslagen är inte bra och bör integenomföras.14. KonkursrevisionArgumenten varför en auktoriserad revisor skullevara bättre lämpad att göra konkursrevision än detjänstemän (oftast civilekonomer) som utfördenna uppgift hos TSM är inte övertygande.Patent- och registreringsverket ()InledningPRV tillstyrker att tilläggsdirektiv tillKonkurstillsynsutredningen utfärdas i enlighet medmotionärens hemställan. Motionen innehåller enligtverkets mening intressanta förslag och ger uttryckför ett nytänkande som förutsättningslöst bör kunnatas till vara i det pågående utredningsarbetet. PRVvill framhålla att verket med detta inte har bunditupp sig för ställningstagande i frågor som tas upp imotionen, exempelvis det möjligen kontroversiellaförslaget att avskaffa den statligatillsynsmyndigheten.PRV uppehåller sig i detta yttrande främst till dedelar av motionen som bedöms ha anknytning tillbolagsavdelningens registreringsverksamhet.Konkursregister m.m.PRV för register över fysiska personers ochdödsbons konkurser. Verket registrerar ävenuppgifter om konkurser i de juridiska personer somregistreras i aktiebolagsregistret och handels- ochföreningsregistret. För samtliga dessa konkursernoteras uppgifter bl.a. om konkursförvaltare ochtillsynsmyndighet. PRV ser det därför som naturligtatt verket även får handha registreringen av nyauppgifter avseende konkurser, om utredningen lederfram till att motionärens förslag i denna del börföljas.I samband med att frågan om konkursrevisor utredsbör analyseras vilken roll den av bolagsstämmanvalda revisorn har efter ett konkursbeslut. PRVställer sig positivt till att frågan om huruvidalikvidator kan bli konkursförvaltare i samma bolagnärmare utreds. Många av de aktiebolag som träder ilikvidatorn försätts senare i konkurs.PRV delar motionärens uppfattning attkonkurskostnaderna skulle minska ochhandläggningstiden för att avveckla bolagetförkortas om det kunde vara möjligt att utselikvidatorn till konkursförvaltare. Risken attlikvidatorn kan se ekonomiska fördelar för egen delav att bolaget försätts i konkurs bör dock beaktas.Verket önskar att frågan om konkursförvaltaren i enkonkurs som avslutas med överskott kan utses tilllikvidator också utreds.PRV vill i detta sammanhang framföra att det iaktiebolagsregistret inte sker någon adressändringför ett bolag som försatts i konkurs. Denregistrerade adressen kan ofta vara inaktuell,särskilt om styrelsen lämnat bolaget. För attunderlätta konkursförvaltarens arbete anser PRV attdet kan övervägas om verket skall registrerakonkursförvaltarens adress som bolagets adress.Granskning och registrering avkonkursredovisningshandlingarI dag är det obligatoriskt endast för aktiebolag attge in redovisningshandlingar till PRV. Ommotionärens förslag genomförs innebär detta attsamtliga företags, föreningars, dödsbons och fysiskapersoners konkursredovisningshandlingar skall sändasin till verket. PRV har noterat att frågorna tillverket om aktiebolag i konkurs har ökat de senasteåren. PRV har, enligt vad som tidigare redovisats,omfattande uppgifter om konkurserna i sina register.PRV är i princip positivt till att registrerakonkursredovisningshandlingar då verket ser det somen fördel att hela konkursförfarandet kan följas hosen och samma myndighet. Det skulle dessutom medföraatt verkets möjligheter att tillhandahålla ettkomplett näringslivsregister stärks.Enligt reglerna i årsredovisningslagen skallsamtliga aktiebolag ge in årsredovisning ochrevisionsberättelse till PRV frånräkenskapsårets utgång. Även delårsrapporter skallsändas in till verket. PRV:s granskning avårsredovisningshandlingar är av formell natur.Verket kontrollerar bl.a. att ingiven årsredovisninginnehåller förvaltningsberättelse, resultat- ochbalansräkning samt att revisionsberättelse givits intillsammans med årsredovisningen. PRV kontrolleraräven att ingiven årsredovisning undertecknats avbolagets styrelse och i förekommande fall avverkställande direktör samt att det är den avbolaget valda revisorn som påtecknatårsredovisningen och undertecknatrevisionsberättelsen.PRV vill påpeka att omkonkursredovisningshandlingarna skall ges in tillverket, och hanteringen förutsätts följa de rutinersom nu gäller för behandlingen avaktiebolagsredovisningar, det inte kommer att blifråga om annat än en formell granskning av ingivnahandlingar. PRV vill dock i detta sammanhangframföra att verket generellt inte är främmande föratt inta en mer aktiv roll i granskningen av deårsredovisningar och revisionsberättelser som gesin. Verket har tidigare i sitt yttrande överbetänkandet Översyn av redovisningslagstiftningen(SOU 1996:157) och i sitt yttrande över Utkast tilllagrådsremiss om ny bokföringslag föreslagit hurgranskningen över årsredovisningshandlingar skullekunna utvidgas. PRV skulle även kunna ges en mertillsynsliknande roll och ges möjligheten attutfärda föreskrifter rörande frågor om upprättandeoch insändande av årsredovisningar ochdelårsrapporter till verket. Vad särskilt beträffarhanteringen av konkursredovisningar skulle enförstärkt granskning hos PRV i viss mån kunnaersätta funktioner som ligger hos densärskilda tillsynsmyndigheten.Det bör emellertid påpekas att med de resurser somPRV har , verket inte kan ta på sig att utföranågon utvidgad granskning av redovisningshandlingar.Hur en eventuellt utökad granskning ska finansierasmåste i förekommande fall särskilt uppmärksammas iutredningsarbetet.Frågan om vilka åtgärder som kan vidtas i de fallkonkursredovisningshandlingarna inte sänds in börsärskilt belysas av utredningen. PRV vill påminna omatt ett aktiebolag enligt 8 kap. 7 §årsredovisningslagen inte kan påförasförseningsavgift efter det att beslut om konkursregistrerats.Ansvaret för att konkursredovisningshandlingarnages in bör enligt PRV:s uppfattning åliggakonkursförvaltaren. I de fall konkursförvaltarenförsummar att sända in redovisningshandlingarnaskulle påtryckningsmedel såsom t.ex. vite ellerdisciplinära åtgärder, kunna komma i fråga.BorgenärssammanträdePRV finner att förslaget om att öka borgenärernasinflytande i konkursen är intressant, men anser detväsentligt att reglerna för hurborgenärssammanträdena skall fungera utreds närmare.Enligt PRV:s uppfattning vore det lämpligt attundersöka om reglerna om bolagsstämma iaktiebolagslagen skulle kunna tillämpas på formernaför borgenärssammanträde.KostnaderPRV:s verksamhet finansieras med avgifter och detekonomiska målet är fill kostnadstäckning. Verketregistrerar uppgifter om konkurs, däriblandkonkursförvaltare och tillsynsmyndighet. Omförslaget leder till registrering av förstinterimsförvaltare och interimsrevisor och däreftertill de av borgenärerna utsedda funktionärerna,kommer detta att medföra att antalet registreringari ett konkursärende blir fler än . Dettainnebär i sin tur ökade handläggningskostnader förPRV. Även den i motionen föreslagna förändringen,att granska och registrerakonkursredovisningshandlingar, medför ökadekostnader för PRV. Det är viktigt att PRV fårtäckning för de ökade kostnaderna genom någon formav avgiftsfinansiering.AckordscentralenStiftelsen har beretts tillfälleatt avge remissyttrande över rubricerade motion.Stiftelsen är moderföretag i en koncern som genomlokala bolag är verksam över hela landet.Verksamheten avser rekonstruktion eller avvecklingav företag med ekonomiska svårigheter, i eller utankonkurs. Med anledning av remissen får StiftelsenAckordscentralen anföra följande.Advokaten och riksdagsmannen motionavviker både genom sitt stora grepp över detbehandlade ämnet - konkurslagstiftningen - och genomsin längd, 25 sidor, från svenska riksdagsmotioner iallmänhet.Motionen gäller konkursförfarandet eller ibetydande delar de frågor som f.n. övervägs avKonkurstillsynsutredningen (Ju 1997:05) i vilkenutredning Ackordscentralen har en företrädare somsakkunnig. Nämnda frågor rör konkurstillsynensinnehåll och inriktning, utseende av och arvode tillförvaltare samt konkurskostnaderna. Motionärenönskar emellertid en vidare reform av förfarandet. Imotionen talas om att en konkurslagstiftning "itiden" kräver nytänkande. Motionären vill omprövamålsättningen för konkursförvaltningen, avskaffa denstatliga konkurstillsynen och se en återgång till enuppdelning av konkurserna på vad han kallarsummariska och ordinära konkurser (tillgångslösakonkurser resp. tillgångskonkurser).Innehållet i motionen visar att motionären harstora kunskaper om och erfarenheter av gällandekonkurslagstiftning. Emellertid är Ackordscentralenav den uppfattningen att motionären i alltför höggrad förenklar och renodlar det behandlade ämnet.Därtill kommer att motionen rent konkret utmynnar iett yrkande som ter sig mindre ändamålsenligtnämligen att regeringen skall geKonkurstillsynsutredningen tilläggsdirektiv.Yrkandet är redan överspelat så till vida somregeringen nära en månad innan motionen lades framgett (1998:77), ehuru, det skall medges, med ett innehållsom endast i ringa mån tillgodoser motionärensönskemål. I tilläggsdirektiven har utredningen f.ö.anbefallts att redovisa sitt uppdrag redan den 30september 1999.Ackordscentralen kan inte se att något står attvinna på att i detta sena skede av utredningensarbete utfärda nya tilläggsdirektiv. Sådana kannämligen antas få till följd att utredningen i långastycken måste starta på nytt och få sin tid förutredningsarbetet avsevärt förlängt.Ackordscentralen är dessutom av den uppfattningenatt de direktiv som haratt arbeta efter i betydande omfattning medgerviktiga ändringar i förfarandet. Det bästa synesdärför vara att fåravsluta sitt arbete och att regeringen förstdärefter tar ställning till behovet av ytterligarereformer beträffande konkursförfarandet. På detsättet ges regeringen också möjlighet att iövervägandena väga in resultatet avFörmånsrättskommitténs (Ju 1996:02) arbete somemotses inom kort.Ackordscentralen delar således inte motionärensuppfattning att börmeddelas tilläggsdirektiv. Det är bättre attutredningen får avsluta sitt arbete och attregeringen först därefter tar ställning till behovetav ytterligare reformer beträffandekonkursförfarandet. Ackordscentralen föreslår därföratt motionen avslås.Föreningen av FAR:s yttrandeMotionärens yrkanden berör dels statens(kronofogdemyndigheternas och )roll i tillsynen av konkurser, dels behovet avrevision av konkursbon. Den förra frågan rymmernäringspolitiska överväganden som det inte ligger iFAR-ledamöternas mandat till FAR att ta ställningtill. FAR:s remissvar skall därför ses som ettexpertyttrande om förfarandet i konkurser.FAR:s ståndpunktFAR har i flera yttranden över lagstiftningsförslag,i vart fall sedan1970-talet, intagit ståndpunkten att åtminstone s.k.rörelsekonkurser bör underkastas yrkesmässigrevision. FAR delar motionärens syn att borgenärernaunder konkursens gång borde ha en roll liknandeaktieägarnas i ett aktiebolag.