bet · GM01BoU10 · 1999-05-11 00:00:00 — Ombildning av hyresrätt till bostadsrätt m.m. I detta betänkande behandlas regeringens proposition1998/99:101 Ombildning av hyresrätt till bostadsrättm.m. jämte med anledning av denna proposition väcktamotioner. Regeringen föreslår att enbostadsrättsförening får besluta om förvärv av etthus för ombildning till bostadsrätt, om minst tvåtredjedelar av hyresgästerna i de uthyrdalägenheterna går med på beslutet. Samma krav påmajoritet föreslås gälla för en s.k. intresseanmälanför fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt. I propositionen lämnas också förslagtill lag om ändring av tillstånd att bedrivaverksamhet med kooperativ hyresrätt.Utskottet tillstyrker regeringens lagförslag ochavstyrker samtliga motionsförslag.Till betänkandet har tre reservationer och ettsärskilt yttrande fogats. Regeringen föreslår i proposition 1998/99:101 attriksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),2. lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt,3. lag (1999:000) om ändring av tillstånd attbedriva verksamhet med kooperativ hyresrätt. I betänkandet behandlas de med anledning avpropositionen väckta motionerna1998/99:Bo15 av och () vari yrkas att avslårregeringens förslag om ändringar i 9 kap. 19 §bostadsrättslagen (1991:614) och ändringen i lagen(1982:352) om rätt till fastighetsförvärv förombildning till bostadsrätt.1998/99:Bo16 av m.fl. (m) vari yrkas1. att avslår förslaget om krav påkvalificerad majoritet för beslut om förvärv avfastighet för ombildning av hyresrätt tillbostadsrätt samt för intresseanmälan för sådantförvärv i enlighet med vad som anförts i motionen,2. att , i händelse av avslag på yrkande1, hos regeringen begär förslag till övergångsregelsom tar sikte på de bostadsrättsföreningar som,enligt nu gällande lagstiftning, har gjort enintresseanmälan för förvärv av fastighet förombildning av hyresrätt till bostadsrätt i enlighetmed vad som anförts i motionen.1998/99:Bo17 av m.fl. (c) vari yrkas1. att beslutar avslå regeringens förslagtill lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614),2. att beslutar avslå regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1982:352) om rätt tillfastighetsförvärv för ombildning till bostadsrätt.1998/99:Bo18 av m.fl. (mp)vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av en mångfald av boendeformer.1998/99:Bo19 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att avslår förslaget om kvalificeradmajoritet för beslut om förvärv av fastighet förombildning av hyresrätt till bostadsrätt samt förintresseanmälan för sådant förvärv,2. att , i händelse av bifall tillpropositionen, hos regeringen begär förslagtill övergångsregel som garanterarbostadsrättsföreningar som, enligt nugällande lagstiftning, redan lämnatintresseanmälan för förvärv av fastighetför ombildning till bostadsrätt attfullfölja ombildningen i enlighet med enkelmajoritet.BakgrundOmbildning av hyresrätt till bostadsrättI bostadsrättslagen (1991:614) reglerasförutsättningarna för en bostadsrättsföreningsbeslut om att förvärva ett hus för ombildning avhyresrätt till bostadsrätt. Beslutet är giltigt, omhyresgästerna i mer än hälften av de uthyrdalägenheterna som omfattas av förvärvet har gått medpå beslutet. Dessa hyresgäster skall vara medlemmari föreningen. Innan beslutet fattas, skall enekonomisk plan upprättas och hållas tillgänglig förmedlemmarna. Ett beslut som fattats i strid medlagens bestämmelser är ogiltigt (9 kap. 19-21 §§bostadsrättslagen). skallbeakta ogiltighetspåföljden vid prövningen avföreningens ansökan om lagfart. En ansökan skallavslås om det är uppenbart att förvärvet är ogiltigt(20 kap. 6 § 10 jordabalken).Hyresgästerna har före andra köpare rätt attförvärva den fastighet de bebor för ombildning tillbostadsrätt. En förutsättning för att hyresgästernaskall kunna utnyttja sin rätt är att de har bildaten bostadsrättsförening och att föreningen har gjorten intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten föranteckning i fastighetsboken(inskrivningsregistret). En sådan intresseanmälankan göras om hyresgästerna i mer än hälften av deuthyrda lägenheterna skriftligen har förklarat sigintresserade av en ombildning. Så länge en sådananmälan gäller, får fastighetsägaren normalt inteöverlåta fastigheten till någon annan köpare, ominte föreningen genom ett hembud först har erbjuditsatt förvärva fastigheten (lagen, 1982:352, om rätttill fastighetsförvärv för ombildning tillbostadsrätt - den s.k. ombildningslagen).De regler som föreskriver en enkel majoritet förombildning har gällt sedan den 1 juli 1992.Dessförinnan gällde krav på kvalificerad majoritet.Lagändringen avsåg att underlätta enombildning till bostadsrätt (prop. 1991/92:160, bet.1991/92:BoU22).Den hyresgäst som inte vill delta i ombildningenskyddas på olika sätt. Hyresgästen får bo kvar ilägenheten med bostadsrättsföreningen som nyhyresvärd. Föreningen kan inte upplåta bostadsrätttill lägenheten så länge hyresförhållandet består.Hyresgästens besittningsskydd består liksom dennesrätt att använda lägenheten för att genom byte få enannan bostad. Också i övrigt har hyresgästen sammarättigheter gentemot bostadsrättsföreningen somvilken hyresgäst som helst.Kooperativ hyresrättUpplåtelseformen kooperativ hyresrätt infördes påförsök . Lagen (1986:1241) omförsöksverksamhet med kooperativ hyresrätt somreglerade detta försök gällde fram till utgången avår 1998. Enligt en särskild övergångsbestämmelsetill den lagen gäller tillstånd som meddelats enligtlagen även efter utgången av lagens giltighet. Sedanlagen upphört finns det inte längre någon möjlighetför regeringen att ge tillstånd till förändring aven förenings verksamhet eller att bevilja dendispenser från hyreslagen ochhyresförhandlingslagen. Ombildning av hyresrätt till bostadsrättRegeringen har föreslagit att det skall krävas atthyresgästerna i minst två tredjedelar av de uthyrdalägenheterna går med på bostadsrättsföreningensbeslut om förvärv av ett hus för ombildning tillbostadsrätt för att beslutet skall vara giltigt.Även kravet för att en intresseanmälan skall fågöras föreslås ändrat så att hyresgästerna i minsttvå tredjedelar av de uthyrda lägenheternaskriftligen skall ha förklarat sig intresserade aven ombildning.I motionerna 1998/99:Bo16 (m) yrkande 1,1998/99:Bo19 (kd) yrkande 1, 1998/99:Bo17 (c)yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:Bo15 (fp) föreslåsavslag på regeringens förslag. I m-motionenyrkande 2 och kd-motionen yrkande 2 föreslås, fördet fall att motionärernas nämnda yrkanden intevinner bifall, att hos regeringen skallbegära ett förslag som innebär att föreningar somenligt nu gällande regler gjort en intresseanmälanmed en enkel majoritet av hyresgästerna bakom sig,skall få fullfölja sitt förvärv med demajoritetsregler som gällde vid tiden förintresseanmälan.Motionärerna bakom motion 1998/99:Bo18 (mp)föreslår att genom ett tillkännagivandeskall uttala sig om behovet av en mångfaldboendeformer.I likhet med regeringen anser utskottet attutgångspunkten för bedömningen av regelsystemet äratt det är viktigt att slå vakt om både hyresrättoch bostadsrätt som upplåtelseformer. Regeringen hari sin proposition redovisat någralagstiftningsprojekt som avser att stärka och påandra sätt förbättra de båda upplåtelseformerna.Möjligheten till ombildning av hyresrätter tillbostadsrätter har av lagstiftaren varitföremål för särskild reglering. Ett viktigt ändamålhar varit att underlätta en sådan ombildning.Utskottet anser att den särskilda rätt till hembud,eller om man så vill förköpsrätt, som hyresgästernahar när hyresvärden önskar överlåta sin fastighet,är ett viktigt inslag när det gäller de boendesinflytande. Bostadsrättslagens regler avser att påolika sätt skydda bostadskonsumenterna bl.a. genomatt förhindra uppkomsten av ekonomiskt osundaföreningar. Lagen ställer i detta syfte upp bl.a.krav på att en ekonomisk plan upprättas innan enbostadsrätt upplåts. Lagen avser också att underföreningens fortsatta bestånd på olika sättgarantera att verksamheten inte äventyras och attboendeformen blir framgångsrik. Frågan om vilkenmajoritet som skall krävas för föreningensförvärvsbeslut och för en intresseanmälan måstebl.a. ses ur det perspektiv dessa regler ger uttryckför. I likhet med regeringen anser utskottet att detär naturligt att utgå från att ju fler av de boendesom deltar i ombildningen, desto större ärmöjligheten att övergången till bostadsrätt blirlyckad.Det finns även andra viktiga skäl för att införakrav på kvalificerad majoritet. Ett första sådantär, såsom regeringen också konstaterar, avboendedemokratisk natur. Det kan inte anses rimligtatt en ombildning skall få genomföras om ett stortantal, kanske närmare hälften, av hyresgästerna inteönskar en ombildning. Utskottet delar ocksåregeringens uppfattning att det ibland kan finnasvissa motsättningar i ett hus med blandadeboendeformer och att det finns skäl att anta att jufler hyresgäster som deltar i ombildningen, destomindre blir risken för sådana motsättningar.Utskottet ställer sig också bakom vad regeringen iövrigt redovisar som skäl för att ett krav påkvalificerad majoritet åter skall införas.Under remissbehandlingen har förslaget möttinvändningar om att det skulle innebära enbegränsning av den kommunala självbestämmanderätten.Invändning har också riktats mot förslaget om attdet skulle innebära en begränsning i dengrundlagsskyddade föreningsfriheten och strida motbestämmelserna om föreningsfrihet i artikel 11 iEuropakonventionen om de mänskliga rättigheterna.Frågeställningarna berörs också av vissa motionärer.Beträffande frågan om den kommunalasjälvbestämmanderätten anser regeringen att det inteär fråga om någon begränsning. Regeringen anför attde föreslagna reglerna är av civilrättsligt slag ochatt de inte gör skillnad mellan kommunernas ochenskilda fastighetsägares möjligheter att sälja sinafastigheter till bostadsrättsföreningar. Utskottetdelar denna bedömning.Enligt regeringen lägger varken grundlagen ellerEuropakonventionens bestämmelser om föreningsfrihethinder i vägen för att genomföra dess lagförslag.Lagrådet har inte ens ansett det nödvändigt attkommentera förslaget ur detta perspektiv. Utskottetdelar regeringens bedömning.De skäl som talar för att det skall införas krav påen kvalificerad majoritet väger betydligt tyngre änskälen emot. bör därför med bifall tillpropositionens lagförslag i motsvarande del avslåmotionerna 1998/99:Bo16 (m) yrkande 1, 1998/99:Bo19(kd) yrkande 1, 1998/99:Bo17 (c) yrkandena 1 och 2samt 1998/99:Bo15 (fp) beträffande kravet påkvalificerad majoritet vid ombildning tillbostadsrätt.Enligt propositionens lagförslag skall de nyareglerna träda i kraft . Någonsärskild övergångsreglering har inte föreslagits.Lagrådet har påpekat att det av allmännarättsgrundsatser följer att ett giltigt beslut på enföreningsstämma om att förvärva ett hus förombildning till bostadsrätt som fattats förelagstiftningens ikraftträdande inte kan förlora singiltighet på grund av att kravet på viss majoritetskärps genom den nya lagstiftningen. Regeringen hardelat denna uppfattning. Lagrådet har i sittyttrande även berört frågan om den verkan enintresseanmälan som gjorts med stöd av en enkelmajoritet kommer att få efter ikraftträdandet av denya reglerna. En sådan anmälan torde enligt Lagrådetbevara sin verkan så att hembud måste ske även efterikraftträdandet. Det får sedan utrönas om det finnsbehövlig majoritet enligt bostadsrättslagen, närbostadsrättsföreningen på föreningsstämman skall taställning till förvärvet. Regeringen delar Lagrådetsbedömning. Enligt utskottets mening talar de skälsom motiverar en ändring av majoritetsreglerna föratt dessa skall tillämpas efter lagensikraftträdande även i de fall ett förvärv ärresultatet av en intresseanmälan som gjorts i tidendessförinnan. Till detta kan läggas att enintresseanmälan endast avspeglar opinionsläget blandde hyresgäster som fanns i huset när den gjordes ochatt den inte är bindande för någon av hyresgästernaeller på något annat sätt binder till ett förvärv.Utskottet avstyrker motionerna 1998/99:Bo16 (m)yrkande 2 och 1998/99:Bo19 (kd) yrkande 2 i fråga omen särskild övergångsreglering.Vad gäller mp-motionens förslag till etttillkännagivande om behovet av en mångfald avboendeformer kan utskottet ställa sig bakom denprincipiella tanken bakom motionen om att det skallfinnas ett flertal boendeformer som möter människorsolika behov. Hur denna tanke närmare skallkonkretiseras får avgöras i de skilda sammanhang därden gör sig gällande. Det finns enligt utskottetinte skäl för att i detta sammanhang göraett tillkännagivande i enlighet med motion1998/99:Bo18 (mp) i frågan.Tillstånd att bedriva kooperativ hyresrättEnligt propositionens lagförslag skall föreningarsom fått tillstånd att bedriva verksamhet medkooperativ hyresätt ges möjlighet att få tillståndtill en utvidgning eller annan ändring avföreningens verksamhet. Regeringen skall också kunnage föreningarna nya dispenser från vissabestämmelser i hyreslagen ochhyresförhandlingslagen. Enligt utskottets mening börregeringen åter ges möjlighet att fatta sådanabeslut. Också den hithörande redaktionella ändringeni bostadsrättslagen bör genomföras. Regeringenslagförslag, som inte heller mött några invändningari motioner, bör därför genomföras. Utskottettillstyrker således propositionens förslag imotsvarande del om ändring av tillstånd att bedrivaverksamhet med kooperativ hyresrätt m.m. beträffande kravet på kvalificeradmajoritet vid ombildningatt med bifall till propositionen antarregeringens lagförslag i motsvarande del ienlighet med bilagan till detta betänkande ochavslår motionerna 1998/99:Bo15, 1998/99:Bo16yrkande 1, 1998/99:Bo17 och 1998/99:Bo19 yrkande1,res. 1 (m, kd, c, fp)2. beträffande en övergångsregleringatt avslår motionerna 1998/99:Bo16 yrkande 2 och1998/99:Bo19 yrkande 2,res. 2 (m, kd, c, fp) -villk. mom. 13. beträffande behovet av en mångfald avboendeformeratt avslår motion 1998/99:Bo18,res. 3 (mp)4. beträffande ändring av tillstånd attbedriva verksamhet med kooperativ hyresrättm.m.att med bifall till propositionen antarregeringens lagförslag i motsvarande del ienlighet med bilagan till detta betänkande.Stockholm den 11 maj 1999På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), LennartNilsson (s), (), (),(), (), CarinaMoberg (s), (), (),(), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), YvonneÅngström (fp) och (). Kravet på kvalificerad majoritet vidombildning (mom. 1)(), (), (), (), (),(), () ochYvonne () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "I likhet" och på s. 5 slutar med "tillbostadsrätt" bort ha följande lydelse:Utskottet delar inte regeringens uppfattning ifråga om behovet av att införa nya majoritetsregler.Det gör inte heller en förkrossande majoritet av deremissinstanser som hörts över förslaget. Regeringenhar i propositionen angivit i huvudsak fyra skäl föratt till föra fram sitt förslag. Deomfattar att säkerställa att en omvandling tillbostadsrätt blir framgångsrik, att skapa demokratibland de boende, att förhindra motsättningar mellanbostadsrättshavare och hyresgäster och att motverkaatt bostadsrättsföreningar blir hyresvärdar eftersomde inte är bra hyresvärdar. Utskottet vill för sindel anföra följande om de skäl som åberopats.För det första. Varje ombildning som vilar på sundaekonomiska grundvalar kan bedömas vara framgångsrik.Bostadsrättslagens regler om bl.a. ekonomiska planeravser att garantera att endast sunda ekonomiskaföretag kommer till stånd. De enskilda hyresgästernahar med den ekonomiska planen som grund (eller ivissa fall en kalkyl) att ta ställning till om haneller hon vill bli bostadsrättshavare. En viktigfaktor för detta beslut är storleken på deekonomiska åtaganden den enskildebostadsrättshavaren måste göra. Åtagandena är bl.a.beroende av hur många av hyresgästerna som önskarförvärva sin lägenhet med bostadsrätt. Är det för fåkommer ombildningen inte att bli genomförbar. Ettkrav på att en kvalificerad majoritet skall gå medpå föreningens beslut att förvärva fastigheten harinte någon funktion för att säkerställa attomvandlingen blir framgångsrik. Än mindre gör sigdenna typ av skäl gällande för ett krav påkvalificerad majoritet som förutsättning för attföreningen skall kunna göra en intresseanmälan förett förvärv. Som ordet i sig anger är det ju endastfråga om att föreningen visar sitt intresse. Fleraremissinstanser har anfört att några ekonomiskaproblem inte uppstått i för-eningar som eftersänkningen av majoritetskraven har bildatsgenom ombildning.För det andra. Utskottet har svårt att förstå atten regel som i sin grund tar ställning mot enombildning - vilket en regel om kvalificeradmajoritet gör - kan motiveras från demokratiskasynpunkter. Den fördel som den föreslagna regeln gerde hyresgäster som är emot en ombildning och somvill förbli hyresgäster är svårförståelig också motbakgrund av att deras rättsliga ställning inteförändras genom bostadsrättsföreningens förvärv.Efter förvärvet fortsätter de att vara hyresgästermed ett oförändrat besittningsskydd och samma rättatt använda sin lägenhet för byte till annan bostadsom . De har också kvar alla sina övrigarättigheter mot bostadsrättsföreningen, deras nyahyresvärd.För det tredje. Det kan naturligtvis uppståmotsättningar i ett hus efter en ombildning. Dekvarvarande hyresgästernas intresse kan komma ikonflikt med bostadsrättsföreningens intresse. Detär inte heller ovanligt att intressekonflikteruppstår mellan hyresgäster och hyresvärdar ihyreshus. Lagstiftaren har i syfte att lösa tvisterinom det hyresrättsliga området ställt upp ganskadetaljerade och omfattande lagregler med syfte attskydda hyresgästerna. Dessa regler utgör självfalletett lika gott skydd för hyresgästerna ibostadsrättshus som för andra hyresgäster.För det fjärde. Enligt regeringen torde de flestabostadsrättsföreningar uppfylla sina skyldighetermot kvarvarande hyresgäster på etttillfredsställande sätt. finns enligtregeringen en risk för att föreningarna sättermedlemmarnas intresse framför hyresgästernas och attde därför skulle vara en sämre typ av hyresvärdar.Lagstiftaren har i olika sammanhang tagithyresgästernas parti mot dåliga hyresvärdar. Visarhyresvärden dåliga egenskaper finns möjligheter förhyresgästerna att tillgripa olika former avsanktioner. Enligt utskottets mening förefaller detorimligt att på det sätt regeringen faktiskt görunderkänna gällande regelsystem när man söker motivför att införa ett krav på en kvalificeradmajoritet. Det är inte godtagbart att dra allabostadsrättsföreningar över en kam.Som utskottet konstaterat är regeringens lagförslagdåligt motiverat. Det kan ha att göra med att detverkliga motivet står att finna på annat håll än ipropositionen, även om det möjligen antyds där. Tvåav remissinstanserna har under ärendets beredninguppfattat att förslaget skulle utgöra eninskränkning i den kommunala självbestämmanderätten.I de tilläggsdirektiv regeringen lämnat 1997 årshyreslagstiftningsutredning återkallas dess uppdragatt utvärdera effekterna av de gällandemajoritetskraven. Regeringen konstaterar idirektiven att intresset för att ombilda hyresrätttill bostadsrätt ökat kraftigt,och att inte minst för lägenhetsbeståndet hos vissaallmännyttiga bostadsföretag förbereds omfattandeombildningar. Regeringen ansåg med hänvisning tilldetta att översynen av majoritetskraven skulle skeinom . Det är enligt utskottetuppenbart att regeringen ogillar det mandat väljarnai en del kommuner givit sina förtroendemän att tillde boende sälja kommunens bostadsfastigheter.Anledningen till att regeringen inte velat föra framdet verkliga skälet bakom sitt förslag kan stå attfinna i att lagstiftningen då inte skulle kunnamotiveras fullt ut, dvs. i den del den kommer attreglera bostadsrättsföreningars förvärv från privatafastighetsägare. Utskottet anser att också detverkliga motivet för regeringens förslag börunderkännas eftersom det bör vara kommunerna självasom fullt ut skall bestämma över sin egendom.Kommunen är dessutom den som i särklass bäst avgörfrågan om vilket bestånd av bostäder den själv böräga och vilken blandning av upplåtelseformer som äreftersträvansvärd mot bakgrund av de förhållandensom gäller lokalt.Utskottet vill beröra ytterligare några av demärkliga konsekvenser ett bifall till regeringensförslag skulle föra med sig. Kravet på kvalificeradmajoritet innebär att en fastighet som inte kanöverlåtas till en bostadsrättsförening i ställetkommer att överlåtas till andra spekulanter, ävenom mer än hälften av hyresgästerna skulle föredrabostadsrättsföreningen som förvärvare. Tankenstrider enligt utskottets mening mot den innebörd avbegreppet boendedemokrati som regeringen självåberopar.En annan konsekvens av propositionens förslag äratt ombildningen kommer att fortsätta i de mestattraktiva delarna av våra städer medan deneffektivt kommer att stoppas, eller i vart fallavsevärt försvåras, i förortsområdena där den kanutgöra ett verksamt medel för att göra områdenamindre utsatta, bl.a. genom att motverkasegregation.Utskottet har tidigare berört den brådska medvilken regeringen behandlat frågan. Skäl saknas föratt anse den så brådskande att det varit befogat attlyfta den från en sittande utredning, vilket skeddegenom ett regeringsbeslut . Den i ställetinom genomförda översynen saknaren utrednings kvaliteter. Regeringensremissbehandling har ägt rum vid ett remissmöte somi hast hållits . Lagrådets yttrandeinhämtades efter ett beslut , ochpropositionen beslutades . Handläggningenhar skett på ett sätt som äventyrar viktigaprinciper i en demokratisk arbetsordning. Utskottetlämnar med detta påpekande frågan om hur ärendetberetts.Med bifall till motionerna 1998/99:Bo16 (m) yrkande1, 1998/99:Bo19 (kd) yrkande 1, 1998/99:Bo17 (c)yrkandena 1 och 2 samt 1998/99:Bo15 (fp) avstyrkerutskottet regeringens förslag i motsvarande delbeträffande kravet på kvalificerad majoritet vidombildning till bostadsrätt.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande kravet på kvalificeradmajoritet vid ombildningatt med bifall till motionerna 1998/99:Bo15,1998/99:Bo16 yrkande 1, 1998/99:Bo17 och1998/99:Bo19 yrkande 1 avslår propositionenslagförslag i motsvarande del,2. En övergångsreglering (mom. 2)Under förutsättning av bifall till mom. 1Knut (), (), (), IngaBerggren (m), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Enligt propositionens" och slutar med"särskild övergångsreglering" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets mening är det inte rimligt att debostadsrättsföreningar som gjort en intresseanmälanenligt dagens regler med en majoritet avhyresgästerna bakom sig stoppas avbostadsrättslagens nya regel om att en kvalificeradmajoritet skall stå bakom föreningens beslut attförvärva fastigheten när de fullföljer sinaförvärvsintentioner. Utskottet förordar i ställetatt en övergångsregel införs som innebär att enförening i ett sådant fall skall kunna besluta omförvärv med tillämpning av bostadsrättslagen i dessäldre lydelse. Regeringen bör till riksdagenåterkomma med ett lagförslag med denna innebörd.Utskottet föreslår att med anledning avmotionerna 1998/99:Bo16 (m) yrkande 2 och1998/99:Bo19 (kd) yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet nu anfört ifråga om en övergångsregleringdels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande en övergångsregleringatt med anledning av motionerna 1998/99:Bo16 yrkande2 och 1998/99:Bo19 yrkande 2 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3. Behovet av en mångfald av boendeformer(mom. 3)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 5börjar med "Vad gäller" och slutar med "i frågan"bort ha följande lydelse:Statens reglering av de olika boendeformerna,liksom bostadspolitiken i övrigt, bör utgå från attdet skall finnas en mångfald av boendeformeromfattande bostadsrätt, traditionell hyresrätt,kooperativ hyresrätt och egna hem.