bet · GM01AU4 · 1999-02-16 00:00:00 — (v) sägs att bör besluta om etttillägg till 26 § om att ett föreläggande också kanmeddelas av nämnden på framställning avarbetstagarorganisation i förhållande till vilkenarbetsgivaren är bunden av kollektivavtal.Även i motion 1997/98:A69 yrkande 4 av BarbroJohansson m.fl. (mp) begärs att beslutarom ett tillägg till 26 § av nu angiven innebörd.UtskottetUtskottet konstaterar att regeringen - sedanpropositionen lades fram - har gåttvidare i enlighet med sin avsiktsförklaring. Den 9juli 1998 beslutade regeringen sålunda om en översynav vissa delar av jämställdhetslagen (dir. 1998:60).I uppdraget, som skall redovisas senast den 1september 1999, ingår att pröva om fackligaorganisationer skall ges rätt att föra talan omvitesföreläggande i och diskriminering samt vid behovlämna förslag om utformning av sådana regler.Utskottet finner det välbetänkt att frågan om enarbetstagarorganisations talerätt i detta hänseendeutreds ytterligare. Enligt utskottets uppfattningtorde syftet i motionsförslagen i huvudsak varatillgodosett genom den nu tillsatta utredningen. Meddet anförda tillstyrker utskottet regeringensförslag. Motionerna 1997/98:A67 yrkande 11 och1997/98:A69 yrkande 4 avstyrks.UppgiftsskyldighetPropositionenRegeringen föreslår att en arbetsgivare skall varaskyldig att lämna de uppgifter om sin verksamhet somkan vara av betydelse för bl.a. DO:s tillsyn (24 §).I likhet med vad som anges i den nuvarande lagen motetnisk diskriminering får arbetsgivaren intebetungas onödigt genom denna uppgiftsskyldighet.Regeringen redovisar att utredningen försin del hade föreslagit att sistnämnda bestämmelseskulle utgå i den nya lagen. Emellertid harregeringen valt att inte ta fasta på utredningensförslag i denna del.MotionenI motion 1997/98:A67 yrkande 10 av . (v) ifrågasätts den föreslagna bestämmelsen omatt arbetsgivare inte får betungas onödigt genomuppgiftsskyldigheten. föreslås besluta attbestämmelsen skall utgå.UtskottetUtskottet ansluter sig till regeringens uppfattningatt den nu gällande bestämmelsen om att enarbetsgivare inte får betungas onödigt genom denlagstadgade uppgiftsskyldigheten skall ingå även iden nya lagen. Som regeringen anför kvarstår de skälsom åberopades då bestämmelsen en gång infördes(prop. 1993/94:101). Bestämmelsen ansågs dåmotiverad mot bakgrund av den vidsträcktadefinitionen av begreppet arbetsliv; det var interimligt att låta en arbetsgivares uppgiftsskyldighetavse även sådant som ligger utanför det område somen arbetsgivare formellt är ansvarig för. Vidareansågs att uppgiftsskyldigheten skulle falla bortnär det föreligger särskilda skäl att låta ettmotstående intresse väga över.Med hänvisning härtill tillstyrker utskottetregeringens förslag och avstyrker motion 1997/98:A67yrkande 10.PreskriptionPropositionenNär det gäller preskription hänvisas i de berördabestämmelserna i lagförslaget till bestämmelser iviss annan lagstiftning.Vid talan av annan anledning än uppsägning ochavskedande skall angivna paragrafer i lagen(1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL)tillämpas med en skillnad som gäller tidsfristen.Enligt MBL får den som är berörd av en tvist självväcka talan om den berörda organisationen inte hariakttagit föreskriven tid, som enligt lagen är tremånader efter det att en förhandling har avslutats.En sådan talan skall enligt MBL göras inom en månadfrån det att tiden har löpt ut. Vid tillämpningen avlagen mot etnisk diskriminering föreslås dennatidsfrist i stället vara . I förhållandetill nuvarande lag innebär förslaget ingen ändring.MotionenI motion 1997/98:A67 yrkande 12 av . (v) föreslås besluta om atttalefristen i stället skall vara sex månader.Motionärerna anser att är för kort tidom ambitionen är att den nya lagen skall blipraktiskt användbar.UtskottetSom har redovisats i det föregående föreslårregeringen ingen ändring beträffande tidsfristen.Utskottet, som inte har någon erinran mot att frågantas upp i ett större sammanhang, anser dock att enförlängning knappast är rimlig. Medvad utskottet nu har anfört tillstyrks regeringensförslag. Motion 1997/98:A67 yrkande 12 avstyrks.Antidiskrimineringsklausul vid offentligupphandlingPropositionenI propositionen redovisas ett förslag av utredningenom att statliga myndigheter skall åläggas att ta ins.k. antidiskrimineringsklausuler i avtal medleverantörer. Regeringens bedömning är attantidiskrimineringsklausuler kan vara av intresseför att motverka etnisk diskriminering. Ytterligareöverväganden måste emellertid göras innan regeringenkan ta ställning till om något initiativ bör tas ifrågan, anförs det.MotionernaI två motioner aktualiseras frågan om införande avantidiskrimineringsklausuler vid offentligupphandling.Förslaget i motion 1997/98:A67 yrkande 13 avGudrun m.fl. (v) innebär krav på enutredning med uppdrag att lämna förslag om hur enordning med antidiskrimineringsklausuler vidoffentlig upphandling skall genomföras.I motion 1998/99:A2 yrkandena 1 och 2 av YvonneRuwaida (mp) sägs att hos regeringen börbegära förslag till ändring i lagen om offentligupphandling som går ut på att statliga myndigheterskall åläggas att införaantidiskrimineringsklausuler i avtal medleverantörer av varor och tjänster. Vid avslag på ensådan begäran, anförs det, bör göra etttillkännagivande till regeringen om att den snarastbör överväga frågan om antidiskrimineringsklausuler.UtskottetUtskottet anser att det är av vikt att åtgärder avolika slag kommer i fråga när det gäller att främjaetnisk mångfald i arbetslivet liksom i andra delarav samhällslivet. Regeringen anför att ytterligareöverväganden behövs innan ett ställningstagande kangöras beträffande antidiskrimineringsklausuler.Utskottet är av samma uppfattning och avstyrkerdärmed motionerna 1997/98:A67 yrkande 13 och1998/99:A2 yrkandena 1 och 2.Staten som arbetsgivareMotionernaI tre motioner framförs förslag som särskilt gällerden offentliga sektorns ansvar som arbetsgivare ifråga om att främja etnisk mångfald; i två av dem ärdet är främst staten som är i åtanke.I motion 1998/99:Sf611 yrkandena 2-5 av StenTolgfors (m) framförs olika synpunkter på statensroll som arbetsgivare. Ett tillkännagivande avriksdagen om människors rätt att ses som individeroch bedömas efter sina erfarenheter, kvalifikationeroch ambitioner föreslås. Motionären vill också attriksdagen skall ta avstånd från ett förslag iutredningen om etnisk kvotering till statligatjänster. Regeringens användning avinvandrarbegreppet ifrågasätts . Ettuttalande om att myndigheterna inte skall tvingasundersöka de anställdas ursprung begärs liksom attbegreppet "etnisk självidentifiering" inte skall, påmotsvarande sätt, innebära krav på sådankartläggning.I motion 1998/99:Sf612 yrkande 5 (delvis) av GudrunSchyman m.fl. (v) sägs att man redan nu bör införamöjligheten för statliga myndigheter att upprättamångfaldsplaner och i dessa ange vad motionärernabetecknar som positiv likabehandling som ett mål förderas rekryteringsbehov. Ett tillkännagivande meddenna inriktning föreslås.I motion 1997/98:A68 yrkande 5 av . (fp) begärs ett tillkännagivande om attoffentliga sektorn måste vara ett föredöme i kampenmot etnisk diskriminering i arbetslivet.UtskottetInledningsvis vill utskottet slå fast att någotförslag av det slag som åsyftas i motion1998/99:Sf611 - t.ex. krav på mångfaldsplaner - intehar förts fram av regeringen. Utskottet delarmotionärens uppfattning att en arbetssökande elleren arbetstagare skall behandlas efter sinaindividuella förutsättningar och inte efteruppfattningar grundade på allmänna föreställningareller fördomar om vad som kännetecknar den etniskagrupp som den arbetssökande eller arbetstagarentillhör.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen den19 beslutat att det skall tillsättasen arbetsgrupp inom med uppgiftatt se över användningen av begreppet invandrare iförfattningar som har utfärdats av regeringen samt imyndigheters verksamhet. En viktig utgångspunkt iarbetet skall vara att kategorisering av människorpå grund av nationellt eller etniskt ursprung ellerliknande inom ramen för offentlig verksamhet alltidnoga måste övervägas. Mot nu angiven bakgrundavstyrker utskottet motion 1998/99:Sf611 yrkandena2-5.Vad härefter gäller frågan om den offentliga sektornsom föredöme erinras om vad utskottet med anledningav en motion (kd) om den offentliga sektorn framhölli sitt integrationspolitiska betänkande1997/98:SfU6. Utskottet sade sig instämma i att heladen offentliga sektorn har ett ansvar för en ökadmångfald i arbetslivet och skall var ett föredöme.Något uttalande i frågan ansågsemellertid inte påkallat varför motionen avstyrktes.I anslutning till utskottets behandling i sammabetänkande av regeringens förslag till inrättandetav en integrationsmyndighet betonade utskottet attden nya myndighetens ansvar inte förändrar detansvar för integrationsfrågorna som varje statligmyndighet har inom sitt verksamhetsområde.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attmotion 1997/98:A68 yrkande 5 och motion1998/99:Sf612 yrkande 5 (delvis) bör avslås.Andra åtgärder mot diskriminering iarbetslivetMotionernaI motion 1997/98:A68 yrkande 2 av . (fp) framhålls behovet av en omläggning avpolitiken i en riktning som skapar förutsättningarför fler arbetstillfällen genom företag. Etttillkännagivande av av denna innebörd börgöras. I yrkande 4 efterlyses en informationskampanjmot etnisk diskriminering i arbetslivet.I motion 1998/99:A4 yrkande 1 av . (fp) berörs särskilt funktionshindradeinvandrarkvinnor och deras roll på arbetsmarknaden.Motionärerna anser att det behövs ökad kunskap omdenna grupp.UtskottetBeträffande förslaget om en politik som skaparförutsättningar för fler arbetstillfällen genomföretag vill utskottet anföra följande.Inledningsvis erinras om att utskottet i detintegrationspolitiska betänkande 1997/98:SfU6behandlade frågan om eget företagande. Med anledningav ett motionsförslag (fp) med krav på ettförbättrat näringslivsklimat betonade utskottet dengenerella politikens betydelse även i dettasammanhang. En näringslivspolitik som främjar egetföretagande kommer också personer med utländskbakgrund till del, anförde utskottet som därmedavstyrkte motionsförslaget.Vidare avstyrkte utskottet (bet.1998/99:SfU2) ett antal motioner rörande utsattabostadsområden med hänvisning till bl.a. de frågorsom hade aktualiserats i proposition 1997/98:165Utveckling och rättvisa - en politik för storstadenpå . Denna innehöll förslag till ennationell politik för storstadsregionerna medföljande mål. Ett första mål är att gestorstadsregionerna goda förutsättningar för enlångsiktigt hållbar tillväxt för att därmed kunnabidra till att nya arbetstillfällen skapas, såvälinom regionen som i övriga delar av landet. Detandra målet är, såsom på förslag avarbetsmarknadsutskottet i betänkande 1998/99:AU2uttalat, att bryta den sociala, etniska ochdiskriminerande segregationen i storstadsre-gionernaoch att verka för jämlika och jämställdalevnadsvillkor för storstädernas invånare.I detta sammanhang vill utskottet även nämna deförslag till förenklingar framför allt för mindreföretag som regeringen presenterade i december 1998.Bland de åtgärder som planeras återfinns även sådanasom syftar till ett bättre tillvaratagande inäringslivet av invandrares kompetens. Regeringenhar för avsikt att snabbt genomföra en kartläggningav invandrarföretagens ökade betydelse för svenskekonomi. Vidare skall en förstärkt rådgivningerbjudas de invandrare som vill starta företag.Enligt utskottets mening får motion 1997/98:A68yrkande 2 anses besvarad med det nu anförda; denavstyrks sålunda.Såvitt gäller förslaget om en informationskampanjmot etnisk diskriminering vill utskottet erinra omatt DO, såsom utskottet har redovisat i detföregående, av regeringen fått i uppgift att utformaråd för hur det målinriktade arbetet för att främjaetnisk mångfald i arbetslivet kan bedrivas. DO skalläven redovisa hur informationen om dessa råd börges.Utskottet utgår vidare från att arbetsmarknadensparter tar en stor del av ansvaret när det gälleratt dels motverka etnisk diskriminering iarbetslivet, dels bidra till att kunskapen om dennya lagen ges en bred spridning.Det inrättade hardessutom ett övergripande ansvar när det gäller attintegrationspolitiska mål och synsätt får genomslagpå olika samhällsområden.Mot bakgrund av vad utskottet här har anförtavstyrks motion 1997/98:A68 även såvitt gälleryrkande 4.Vad härefter gäller förslaget om funktionshindradeinvandrarkvinnor finns skäl att hänvisa tillutskottets behandling (bet.1998/99:SfU2) av förslaget i en motion (s). Dettagick ut på att borde få ettsärskilt kartläggnings- och uppföljningsuppdragavseende invandrare med funktionshinder. Utskottet,som ansåg att motionären pekade på en viktig fråga,hänvisade bl.a. till betänkandet En särskildutsatthet. Om personer med funktionshinder frånandra länder (SOU 1998:139). Det framhölls attbetänkandet kan användas i sammanhang där dessafrågor behöver diskuteras och åtgärdas.Utskottet påminner om att som enav sina uppgifter har att följa och utvärderasamhällsutvecklingen mot bakgrund av samhälletsetniska och kulturella mångfald. Utskottet utgårfrån att även funktionshindrade invandrarkvinnoruppmärksammas i detta sammanhang. Något särskiltuttalande av är därför inte behövligt,varför motion 1998/99:A4 yrkande 1 avstyrks.Ekonomiska effekterPropositionenRegeringen förutser vissa ökade utgifter för statensom en följd av förslaget om en ny lag om åtgärdermot etnisk diskriminering i arbetslivet. Dels väntasantalet anmälningar till DO att öka, dels tillförsDO en helt ny uppgift, nämligen att utöva tillsynöver arbetsgivarnas arbete med att aktivt främjaetnisk mångfald i arbetslivet. Även motdiskriminering förutsätts få ökade kostnader tillföljd av de utökade uppgifter som föreslås i den häraktuella propositionen liksom i de två andrapropositionerna om lag om förbud mot diskrimineringi arbetslivet av personer med funktionshinderrespektive på grund av sexuell läggning.UtskottetRiksdagen har för anvisat medel tillDO och diskriminering (bet.1998/99:SfU2, rskr. 1998/99:103). Som utskottetanförde väntades den föreslagna nya lagen omåtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivetmedföra att antalet anmälningar till DO om etniskdiskriminering skulle öka. Vidare skulle DO genomförslaget tillföras en helt ny uppgift, nämligen attutöva tillsyn över arbetsgivarnas arbete med attaktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. Lagenförutsågs inte kunna träda ikraft . Utskottet ansåg att detfår ankomma på regeringen att bedöma i vilken månden föreslagna resursökningen under anslaget skullefå disponeras av DO. En eventuell regleringhärvidlag kan göras vid kommande budgetbeslut,anförde utskottet.Enligt vad utskottet har erfarit har regeringen iregleringsbrevet för avseende anslagtill DO innehållit medel för täckande avkostnadsökningarna. Regeringen har dock förklaratsin avsikt att utfärda en ändringav regleringsbrevet under förutsättning avriksdagens beslut om den nya lagen.Stockholm den 28 januari 1999På socialförsäkringsutskottets vägnarBerit AndnorI beslutet har deltagit: (), BoKönberg (fp), (), (),(), (),(), (), LennartKlockare (s), (), (),(), (),(), (),() och ().Avvikande meningarEn ny lag om åtgärder mot etnisk diskriminering iarbetslivet1. () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Regeringens nu"och slutar med "yrkande 1" bort ha följande lydelse:Utskottet anser - i likhet med - attregeringens förslag till en ny lag om åtgärder motetnisk diskriminering i arbetslivet bör avslås avriksdagen. De tre nu framlagda lagförslagen motdiskriminering på grund av etnisk tillhörighet,funktionshinder och sexuell läggning påminner starktom varandra till syfte, omfattning och uppbyggnadoch de bör därför sammanfogas i en lag.Utskottet vill understryka vikten av att en förnyadlagstiftning införs i fråga om åtgärder mot etniskdiskriminering i arbetslivet. Starka skäl talar föratt diskrimineringsförbuden och bestämmelserna iövrigt i de tre förslag till lagar som regeringenhar lagt fram bör sammanföras i en lag. Riksdagenbör därför uppmana regeringen att återkomma medförslag till en samlad diskrimineringslagstiftning.De skäl emot en sådan samlad lag som regeringen harfört fram saknar enligt utskottets mening bärkraft.Regeringen hänvisar till bl.a.Jämställdhetsombudsmannens uppfattning om att ensådan lagstiftning skulle bli mycket omfattande ochskulle komma att innebära vissa särregleringar.Detta motsägs av , som i sin tur anfört attlagstiftningen bör sammanföras. Ett viktigt skäl fören sammanslagning är att tillgodose enskildaföretagares berättigade intresse av att inte behövahantera en sådan komplex och svåröverskådliglagstiftning som regeringens nu framlagda förslaginnebär. Det bör övervägas om inte ävenjämställdhetslagen borde inarbetas i en sådan nylag. Utskottet föreslår att dels avslårpropositionen, dels till regeringen riktar ettuttalande i enlighet med vad som har anförts.Med det sagda tillstyrks motionerna 1997/98:A70,1998/99:A703 yrkande 3 och 1998/99:K330 yrkande 2.Härigenom tillgodoses även övriga här behandlademotioner.Utvidgning av lagen till även andra samhällsområden2. och (båda v) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med"Mot bakgrund" och slutar med "(delvis) avstyrks"bort ha följande lydelse:Utskottet, som i det föregående uttalat sig tillförmån för att en ny lag införs, vill emellertidpåtala att det finns vissa brister i den nya lagen.Två viktiga samhällsområden faller utanför lagenstillämpningsområde, nämligen värnplikts- ochutbildningsväsendena. Argumentet att det rör sig omen arbetsrättslig lagstiftning är inte bärkraftigt.Så har t.ex. arbetsmiljölagstiftningen kunnautsträckas till att omfatta även icke rentarbetsrättsliga förhållanden. Utskottet anser attdenna fråga bör tas upp i samband med den utredningsom bör komma till stånd beträffande en samladdiskrimineringslagstiftning. bör geregeringen detta till känna.Mot nu angiven bakgrund tillstyrker utskottetmotion /98:A67 yrkande 1 (delvis).Förbud mot etnisk diskrimineringFörfaranden under rekryteringen3. och (båda v) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet, som" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Utskottet anser att det är en nackdel attdiskrimineringsförbudet inte omfattar platsannonser.Genom denna brist kan en arbetsgivare i en annonsförklara att endast sökande med en viss hudfärg ärvälkomna med en ansökan. Förbudet mot diskrimineringmåste alltså utvidgas till att omfatta ävenplatsannonser. bör rikta ett uttalandetill regeringen av denna innebörd.Vidare finner utskottet beträffande meritvärderingatt vissa kompletterande uttalanden bör göras avriksdagen. Skall diskrimineringsförbudet få någonverkan kan man inte godta som förklaring från enarbetsgivare att anledningen till att en person medutländska examina eller andra meriter inte blivitkallad till intervju eller anställts varit brist påresurser att pröva sökandens kvalifikationer. uppfattning måste det ställas krav intebara på den sökande att göra sina meriter"förståeliga" utan även på arbetsgivaren att aktivtgöra en sådan prövning av den sökandes meriter.Riksdagen bör göra ett tillkännagivande härom tillregeringen.Med det nu anförda tillstyrker utskottet motion1997/98:A67 yrkandena 2 och 4.4. () och () anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med"Vad härefter" och slutar med "yrkande 1" bort haföljande lydelse:Enligt utskottets uppfattning måste utbildningalltid löna sig - även för människor med utländskbakgrund och examen. Invandrare med långautbildningar får emellertid ofta problem när derasexamensbevis skall översättas till svenska ochförstås av svenska arbetsgivare. I sin tur lederdetta till att de sorteras bort vidanställningsförfarandet. Detta innebär inte bara entragedi för den enskilde utan även förlust avkompetens för . Bristande rutiner föröversättning och värdering av utländska examina ochmeriter är orsaken. Den verksamhet som bedrivs avHögskoleverket har uppenbarligen vissabegränsningar. Utskottet anser därför att det ärangeläget att regeringen lägger fram ett förslag isyfte att nu nämnda missförhållanden undanröjs.Mot bakgrund av det här sagda tillstyrker utskottetmotion /98:A68 yrkande 1.Ansvar för arbetsförmedlingens överträdelser avdiskrimineringsförbudet5. och (båda v) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet instämmer" och slutar med "yrkande 3"bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att en arbetsgivare somanlitar ett privat rekryteringsföretag föreslås bliansvarig för om företaget bryter motdiskrimineringsförbudet. Detta förutsätts dock integälla om den offentliga arbetsförmedlingen påmotsvarande sätt bryter mot förbudet. Som förklaringtill skillnaden hänvisar regeringen till attarbetsförmedlingen är en statlig myndighet.Utskottet vill dock erinra om att vissaarbetsförmedlingar - på arbetsgivarens begäran -systematiskt har sorterat bort arbetssökande medinvandrarbakgrund. Det är, menar utskottet, heltoacceptabelt att arbetsförmedlingen skall varaundantagen från diskrimineringsförbudet. Regeringenbör genom ett uttalande ges detta till känna.Med hänvisning till vad som har sagtstillstyrker utskottet motion 1997/98:A67 yrkande 3.Positiv särbehandling6. och (båda v) anseratt den del av utskottets yttrande som börjar med"Utskottet delar" och slutar med "det anförda" bortha följande lydelse:Utskottet kan i och för sig acceptera att det intenu förs in en möjlighet i lagen till positivsärbehandling. Det kan finnas skäl att den nya lagenges en möjlighet att verka innan man tar ställningtill om denna åtgärd skall vara tillåten.I likhet med vill utskottetunderstryka att frågan fortfarande har storaktualitet. Likaså anser utskottet att begreppetpositiv särbehandling i fortsättningen börförbehållas prövning på grund av kön, medanbegreppet positiv likabehandling bör gälla företnisk tillhörighet. Skälet är att det annars kanuppstå oklarheter vid tillämpningen avlagstiftningen. Om begreppet positiv särbehandlingskulle användas vid bedömning av diskrimineringenligt båda grunderna skulle detta innebära att eninvandrad man skulle prioriteras framför en svenskkvinna. Det är angeläget att regeringen i denutlovade utvärderingen av lagen särskilt beaktar denaspekt som här har redovisats. Regeringen bör gesdetta till känna.Mot nu angiven bakgrund tillstyrker utskottetmotion /99:Sf612 yrkande 5 (delvis).7. () anser att den del avutskottets yttrande som börjar med "Utskottet delar"och slutar med "det anförda" bort ha följandelydelse:Enligt utskottets uppfattning är det angeläget attpositiv särbehandling tillåts för att etniskmångfald skall kunna främjas på ett effektivt sätt.Utskottet vill här hänvisa till vad Miljöpartietanför, nämligen att det i en rad andra rättssystemförekommer sådana möjligheter. I möjliggörspositiv särbehandling i jämställdhetslagen.Utskottet föreslår därför att antar detförslag till ändrad lydelse av 8 § i propositionensförslag som lägger fram i sin motion.Med det sagda tillstyrks motion 1997/98:A69 yrkande2.Skyldighet att vidta aktiva åtgärder8. () anser att den del av utskottetsyttrande som börjar med "Bestämmelser om" och slutarmed "yrkande 5" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets uppfattning borde regeringen ipropositionen ha preciserat vilka aktiva åtgärdersom en arbetsgivare enligt lagens bestämmelser skallvara skyldig att vidta för att motverkadiskriminering på arbetsplatsen. Regeringen är fögaklargörande i sin beskrivning av hur systemet ärtänkt att fungera. Företagare måste givetvis iförväg kunna känna till vad som förväntas av dem. DObör ha en uppgift att stödja och utveckla arbete företnisk jämställdhet i företagen, bl.a. genommetodutveckling och spridande av goda exempel. Detuppdrag som regeringen nu har givit DO ärvisserligen angeläget men det är dessvärresenkommet. Det hade varit en avsevärd fördel omåtgärderna hade preciserats i propositionen.Riksdagen bör till regeringen rikta etttillkännagivande om en sådan precisering.Mot nu angiven bakgrund tillstyrks motionerna1997/98:A68 yrkande 8 och 1998/99:Sf634 yrkande 5.9.