bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Skillnadermellan progno-ser och utfall visar att regeringen inte "har statsfinansernaunder kontroll".Sverige befann sig i ett liknande läge under andra hälften av 1980-talet.De offentliga finanserna förbättrades snabbare än väntat, överskotten blevbety-dande. Det tycks som om regeringen nu beter sig på samma sätt som dendåvarande socialdemokratiska regeringen gjorde . Utrymmetanvändes inte för att förändra utgiftssystemen och genomföra nödvändigastrukturförändringar. Det kan här vara av intresse att ange vad säger i sin senaste rapport om likheter mellan dagsläget ochandra delen av : "Det förbättrade sparandet som blev effekten avsänkta utgifter och stigande inkomster, togs dock snart till intäkt försåväl återstäl-lande av nivåer inom transfereringssystemen som utbyggnad avandra. Där-med erhöll man en permanent utgiftsnivå, baserad på temporärthöga in-komster. Mycket talar för att de offentliga finanserna på så visblev struktu-rellt underfinansierade." (Konjunkturläget, , sid. På samma sätt som då tolkar regeringen nu förbättringarna som permanenta. Trycket på att snabbt förbruka överskotten som om de vore permanentakommer att bli starkt. Men efter de glada överskottsåren kom försäm-ringar under 1990-talet.Diagram. Budgetprognoserna varierar med konjunkturenFaktiskt utfall för det offentliga finansiella sparandet som procent av BNPminus motsvarande enligt prognos vid årets början samt BNP-förändringKällor: och FinansdepartementetÄven om försämringar vid en kommande konjunkturnedgång troligen inte kommeratt bli lika stora som kan de bli betydande.Samtidigt är inte heller utrymmet för försämringar lika stort. Kraven påbudgetbalans i vår omvärld sätter gränser för vilka underskott kantillåta sig. Marginalerna är snävare.Det är därför viktigt att använda en period när de offentliga finansernaför-bättras till att genomföra förändringar som leder till långsiktigtstabila of-fentliga finanser. Regeringens eget underlag visar att någonstabil grund ännu inte lagts.Enligt , , har de underliggande underskotten, dvs.med engångseffekter borträknade, inte alls utveck-latsså positivt som de redovisade talen över budgetsaldot antyder. Om man för1999 korrigerar för förändringar som sammanhänger med pensionsrefor-menfinner man enligt ESV dessutom att det underliggande saldot försämras i år.Även regeringens vårproposition visar att statsbudgeten ännu kommeratt visa ett underliggande underskott, korrigerat för engångsföränd-ringar.Diagram. Statsbudgetens redovisade och underliggande saldoKälla: FinansdepartementetFör att minska statsfinansernas konjunkturberoende krävs enligt utskottetsmening att skatte- och utgiftstrycket sänks. Det som skulle behövas just nuär strategiskt viktiga skattesänkningar finansierade med besparingar. I ettläge där konjunkturen förbättras är utrymmet större och processen lättareän om motsvarande åtgärder måste genomföras i en nedgång. I enkonjunkturupp-gång kan den privata efterfrågan lättare fylla ut det utrymmesom offentliga besparingar skapar.Åtgärder som ger förutsättningar för långsiktigt robusta offentligafinanser måste börja genomföras snabbt så att de positiva effekterna kanbörja visa sig före en nedgång. Denna beredskap finns inte hos regeringen.Detta har bl.a. visat sig i de panikbromsningar som regeringen vidtagit föratt klara årets statliga utgiftstak. Regeringens politik innebär delsåtgärder för att flytta utgifter över till budgetens inkomstsida för attundgå utgiftstaket, dels att man skjuter problemen . Eftersomrisken är stor att regeringens utgifter inte heller ryms under utgiftstaketnästa år väntar då förmodligen nya panikåtgärder av det slag som genomförsi år.Det finns ingen politisk vilja att genomföra strategiska skattesänkningarsom ger förutsättningar för jobb och företagande. Regeringen harvisserligen börjat antyda en vilja till generella skattesänkningar menunderlättar samti-digt för skattehöjningar i kommuner och landsting. Debestraffningar som regeringen vill genomdriva av kommuner som försökerkombinera en lägre skattenivå med strukturella förändringar i verksamhetentalar sitt tydliga språk.Det reella innehållet i detta dubbla budskap kan visa sig vara attregeringen visserligen genomför vissa generella skattesänkningar - dockeventuellt så att marginaleffekterna skärps - men att dessaskattesänkningar till stor del äts upp av kommunala skattehöjningar. Av enstatlig skattesänkning på 10 mil-jarder kronor försvinner direkt hälftenvid en kommunalskattehöjning på 50 öre.För dåligt företagsklimatUtan en tillväxt i antalet företag och inte minst i antalet företagare kaninte en tillräcklig sysselsättningsökning komma till stånd. Det finnsalltfler tecken på att dessa förutsättningar inte är tillräckligt bra iSverige för att ge den sysselsättningsökning som krävs. Det är i och försig en naturlig process att företag när de växer breddar sig och förläggeren del av tillväxten i andra länder. Detta motsvaras inte av en uppvägandeström in i . Visserli-gen ökar direktinvesteringarna i , mendetta sker främst genom att utländska ägare köper upp svenska företag. Detsker i mindre utsträckning genom expansion i av utländska ägare.Denna utveckling är i sig ett tecken på att företagsklimatet inte ärtillräck-ligt gynnsamt. En bekräftelse ges genom de mätningar sominstitutet ()genomför. Enligt dessa skulle placera sig på fjortonde plats i år.Analysen visar att det främst är de faktorer som politikerna kan påverkasom bidrar till ett dåligt företagsklimat i Sverige.Tabell. placering efter olika konkurrensfaktorer 1999Siffrorna avser placering (t.ex. 27:e plats vad gäller deninhemska ekono-min)placering 1999Inhemsk ekonomi 27Internationalisering 15Regering 39Finanssektor 13Infrastruktur 5Företagsledning 6Vetenskap och teknik 5Människorna/arbetskraften 17Källa: IMDFör att i grunden få en tillväxt i företagssektorn måste de små ochmedelstora företagen växa. Detta kräver att fler personer vill bliföretagare. Efterföljande diagram visar en alldeles för svag, och tidvisnegativ utveckling, under den socialdemokratiska regeringen. Antaletföretagare har ännu inte nått den nivå som rådde under fyrpartiregeringenstid.Diagram. Antalet företagare 1994-99Löpande 12-månaderstalKälla: , arbetskraftsundersökningarnaSå länge befinner sig utanför eurosamarbetet måste vi ha ett såmycket bättre företagsklimat att detta kan utgöra en kompensation. Så ärför närvarande inte fallet.Den svarta ekonominEtt allvarligt problem är den svarta ekonomins utbredning och omfattning.Enligt färska siffror från SCB uppgick de svarta inkomsterna till 69miljarder kronor 1996, vilket motsvarar av BNP. Effekterna av densvarta ekono-min innebär ett årligt skattebortfall på mellan 20 och 40miljarder kronor. En undersökning utförd av visar attuppemot 800 000 personer jobbade svart.Det finns enligt utskottets uppfattning två huvudförklaringar: För detförsta har det moraliska medvetandet och viljan att handla rätt urholkats.För det andra medför dagens skatteuttag och skattestruktur starkaincitament till att inte följa de regler som finns. Dels därför attskatteuttaget upplevs som orimligt högt, dels därför att reglerna ärorimligt krångliga.En ytterligare grogrund för svartjobb kan vara den misslyckade sysselsätt-ningspolitiken. Den svarta sektorn innebär även betydande problem för deseriösa företag som redan finns och verkar på den vita marknaden. drabbas av konkurrens från den svarta sektorn, i en del bran-scher betydligt fler. Det leder till att seriösa företagare inte har enchans att konkurrera om de inte också fuskar med vissa regler. I någrabranscher har detta blivit en ond cirkel, där företag upplever att de"tvingas" fuska för att överleva på marknaden. "Vårt företag är i stor utsträckning utsatt för konkurrens från företaginom branschen som skattefuskar"Instämmer heltFrisör 70%Städning 57%Taxi 54%Åkeri 46%Restaurang 46%Bygg 39%Alla 18%Källa: RSVDagens skatte- och regeltryck riskerar att leda till en än mer urholkadskattemoral. Detta är ett mycket allvarligt problem. Ett fungeranderättssam-hälle bygger på att lagstiftningen är förankrad i människorsrättsuppfattning så att man av egen kraft och vilja lyder lagarna.Det är därför en viktig politisk uppgift att snabbt minska skadliga skatte-kilar och allmänt förbättra incitamenten till att köpa och sälja varor ochtjänster vitt och lagligt. Det är också av största vikt att företrädare försåväl näringsliv som offentlig sektor deltar i opinionsbildningen och ipraktisk handling visar vikten av att de regler som beslutas verkligenefterföljs.Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politikenLångsiktig tillväxt kräver en ny politikGenomgången ovan visar att den svenska ekonomin lider av allvarligastrukturproblem. Det är tydligt att den närmaste tidens konjunktur inteleder till den kraftiga sysselsättningsökning och lägre arbetslöshet somSverige behöver och regeringen hoppas på. Tillväxt- och jobbpolitiken måsteläggas om. Den svenska ekonomin måste göras mer dynamisk och mer flexibelså att tillväxten blir större och betydligt mer uthållig än den varit underde se-naste 30 åren. har vi i i genomsnitt bara haft ca1,5 pro-cents årlig BNP-tillväxt. Enligt har inte mindre än120 länder haft snabbare tillväxt än , räknat perperson och med hänsyn tagen till skillnader i köpkraft. Det visar bl.a. attdet inte räcker att, som socialdemokratiska regeringar, sätta hoppet tillatt förbättringar i om-världskonjunkturen skall lösa problemen. Sverigestillväxtproblem är lång-siktigt och strukturellt. Därför krävs det reformerför att öka dynamiken i samhällsekonomin och därmed de långsiktigaföretagar-, jobb och tillväxt-förutsättningarna.Sverige lider av ett för dåligt företagarklimat, en för hårt reglerad ochrigid arbetsmarknad, en illa fungerande lönebildning och ett för högtskattetryck. En ny ekonomisk politik måste inriktas på att skapaförutsättningar för fler riktiga jobb och växande företag och på att sänkaskadliga skatter. måste bli företagsammare och den privata sektornmåste bli större och mer livskraftig. Det är genom arbete, företagande,tillväxt och fler skattebetalare som välstånd skapas, inte genom högreskatter och högre offentliga utgifter. De senaste årens "fram och tillbaka-politik" måste brytas till förmån för goda, stabila och långsiktigtverkande regler och åtgärder som gynnar inte minst de mindre företagen.Forskningsresultat av bland andra nobelpristagare i ekonomi,. North, tyder på att utformningen av juridiska ramvillkor ochnormer är ytterst viktiga för ett lands ekonomiska utveckling. Utvecklingensedan 1980-talet inom delar av affärsvärlden men också inom den politiskavärlden visar vikten av moral och hög etik. Att upprätthålla allmäntaccepte-rade sociala normer och spelregler är en billig metod församhällsekonomisk effektivitet jämfört med en växande rättslig reglering avdet ekonomiska livet. Därför är samhällets förankring i en god etik mycketviktig också för en väl fungerande ekonomi.Långsiktigt hållbar balans i de offentliga finansernaGrundläggande förutsättningar för tillväxt är låg inflation och stabilaoffent-liga finanser. Det möjliggör bl.a. låga räntor och förutsebaraekonomiska villkor för hushåll, företag, investerare och arbetsmarknadensparter. Förut-sägbarhet är av central betydelse för att parterna skallkunna medverka till en lönebildning som främjar fler riktiga jobb, både iprivat och offentlig sektor.Insikten om de svenska offentliga finansernas sårbarhet för konjunktur-svängningar ställer krav på stor vaksamhet och försiktighet i finans- ochbudgetpolitiken inför en kommande lågkonjunktur. I detta avseende är detframför allt statsbudgetens underliggande saldo som bör ägnas uppmärksam-het. , med sina regler för budgetpolitiken, och EU:s na-tionella sysselsättningsplan bör vara centrala måldokument för regeringenoch ange en lägsta ambitionsnivå. De offentliga finanserna skall inteuppvisa underskott över en konjunkturcykel. Först när nästa lågkonjunkturpasserats vet vi med empirisk visshet hur känsliga för konjunkturändringarSveriges offentliga finanser är.Sårbarheten i de offentliga finanserna bör dock minskas omgående genom attriksdagen beslutar om ett batteri av åtgärder för fler riktiga jobb, bättrevillkor för företagande och därmed stimulans till en stabil tillväxt. Bespa-ringar och försäljning av statliga företag ökar också stabiliteten genomatt minska den offentliga skuldens storlek och räntekänslighet. Enligtregering-ens prognos kommer den offentliga sektorns konsolideradebruttoskuld att uppgå till vid utgången av 1999,vilket motsvarar av BNP. Med regeringens tillväxtantaganden ochbudgetalternativ, som inkluderar betydande överföringar från AP-fonden ochintäkter från företagsförsäljningar, kommer skuldkvoten att minska till av BNP . Enligt utskottets mening bör - med samma antaganden somregeringen gör - statsskulden amorteras så att den understiger 50 %av BNP.För stabiliteten i svensk ekonomi - särskilt på ränte- och valutamarknader-na - innebär införandet av euron i elva angränsande EU-länder en delvis nymiljö för politiken. Det medför krav på att driver en minst likaför-troendeskapande ekonomisk politik som den inom det nya euroområdet. Detgäller särskilt om den nya , , väljer att styra sin politikefter ett inflationsmål som ligger under riksbanks inflationsmåloch om valutamarknaderna i eurons periferi skulle komma att karaktäriserasav återkommande svängningar och oro. Den nya lagstiftningen om Riksbankensoberoende stärker trovärdigheten för penningpolitiken i den nya situationen. Det är därför oroande när Socialdemokraterna, ochMiljöparti-et förefaller intresserade av att ge pekpinnar till Riksbankensom i finansutskottet.Arbete ger välstånd och trygghetVälstånd och välfärd skapas genom arbete. I en situation med ca 10 procentstotal arbetslöshet är därför den viktigaste uppgiften för den ekonomiskapolitiken att snabbt skapa förutsättningar för fler riktiga jobb:· Ett jobb ger ökad självkänsla och ett meningsfullt innehåll i livet.·· Ett jobb innebär en högre och mer stadigvarande inkomst än exempelvis a-kasseersättning, arbetsmarknadsmedel eller socialbidrag.·· Fler jobb minskar olika typer av sociala problem och påfrestningar påfamiljelivet.·· Fler jobb är en förutsättning för stabila offentliga finanser i Sverige.·· Fler jobb ökar produktion, minskar behovet av bidrag och ökarresurserna för t.ex. vård och skola.·Utgångspunkten för en politik som syftar till att eliminera massarbetslöshe-ten måste vara att det är i företagen som de nya arbetstillfällena kanväxa fram. De som avgör om en sådan utveckling kan realiseras är demänniskor som driver dagens företag och överväger att starta morgondagens.Den poli-tiska uppgiften är därför att skapa ett så gott närings- ochföretagarklimat att beslut fattas om att expandera, starta nya företag ochatt anställa. Då får vi en dynamisk arbetsmarknad där den arbetssökande harmarknadsmakt och där ständig efterfrågan på nya anställda utgör denavgörande tryggheten för människor i arbetsför ålder.De nya jobben måste främst komma i den privata sektorn, i små företag somväxer och nya företag som startar. Det är genom företagande och arbete somvälstånd skapas, inte genom färre företagare, fler bidragstagare ochmagrare skattebaser.Reformera arbetsmarknadenEnligt utskottets mening måste kraftfulla åtgärder till för att förhindraatt massarbetslösheten permanentas. Politiken måste inriktas på att skapaförut-sättningar för fler riktiga arbeten och växande företag. Sverigebehöver en offensiv tillväxtpolitik för nya arbetstillfällen. Skatterna påföretagande och arbete måste sänkas. Den privata sektorn och inte minsttjänstesektorn måste få bättre möjligheter att växa.Utskottet vill understryka vikten av att nödvändiga reformer av lönebild-ningen nu kommer till stånd. Löneutvecklingen måste vara förenlig med engod samhällsekonomisk utveckling.En reform av lagar och regler på arbetsmarknaden som förbättrar möjlig-heten att få och ta jobb och ökar rörligheten på arbetsmarknaden bör genom-föras utan dröjsmål. Det är särskilt viktigt för de mindre företagensutveck-ling, men framför allt för att fler arbetslösa ska få möjlighet attkomma in på arbetsmarknaden.Ett led i arbetet med att skapa förutsättningar för fler jobb är attmodernise-ra arbetslöshetsförsäkringen. A-kassan ska vara en allmän ochobligatorisk omställningsförsäkring. Parterna på arbetsmarknaden bör istörre utsträck-ning ha ansvaret för lönebildningen och dess konsekvenser.Det är rimligt att de som har jobb bär en större del av ansvaret förresultatet av sina handling-ar. Fackets makt över lönebildningen börmotsvaras av ett ökat ansvar för arbetslöshetsförsäkringens finansiering.För att lönebildningen ska kunna fungera så att den både ger skälig ersätt-ning för arbete och flera jobb måste det råda balans mellanarbetsmarknadens parter. Staten skall stå neutral mellan parterna, mengenom sänkta inkomst-skatter underlättas en sysselsättningsfrämjandelönebildning.SkatterSkattepolitiken måste inriktas på att sänka det totala skattetrycket. Deskatte-belastningar på arbete, sparande och kapitalbildning som försämrarförutsätt-ningarna för jobb, företagande och investeringar måste avskaffas.Enligt utskottets mening är det synnerligen riskabelt för ett landslångsiktiga till-växtförutsättningar med ett skattetryck som överstiger av BNP, vilket emellertid är vad som skett sedan regimskiftet hösten 1994.Utskottet återkommer nedan till specifika skattesänkningar för attförbättra företagsklimatet, särskilt inom tjänstesektorn, men vill ocksåbetona det önskvärda i sänkt skatt på arbete med inriktning på låg- ochmedelinkomstta-gare. Den exakta tidpunkten och omfattningen får bl.a.bestämmas av den ekonomiska tillväxten och stabiliteten i de offentligafinanserna. Det är vik-tigt att de skattelättnader som genomförs har enklar inriktning mot att skapa förutsättningar för nya jobb. mening bör därför skattesänk-ningar på arbete prioriteras.Utskottet anser, till skillnad från vad regeringen gettuttryck för, att hög skatt på arbete leder till mindre arbete precis somhög skatt på alkohol anses leda till lägre konsumtion.VälfärdspolitikenDen svenska välfärdspolitiken förutsätter en hög tillväxt och högsysselsätt-ning. Den nuvarande utvecklingen är därmed inte tillräcklig föratt trygga basen för den offentliga välfärdspolitiken. Viktiga kärnområdeninom vård och utbildning måste ges goda utvecklingsförutsättningar. Detsker bl.a. vid en god tillväxt som ökar kommuners och landstings skattebas.Det är av största vikt att man i kommuner och landsting prioriterarkärnområdena vård, skola och omsorg. Detta innebär att verksamhet som intebehöver ske i eller landstingskommunal regi prioriteras ned.Utskottet vill dess-utom betona vikten av att stat, kommun och landsting ihögre grad än använder sig av enskilda entreprenörer för attskapa en effektivi-tetsfrämjande konkurrens och för att ge medborgarevalfrihet. Den valfrihets-revolution som inleddes under den borgerligaregeringsperioden, men som därefter förbytts i sin motsats, måstefullföljas. Utskottet vill också betona behovet av allmän avreglering,slopande av offentliga monopol samt färre kommunala bolag. Deinskränkningar i handikappreformen som Socialde-mokraterna genomfört bör,liksom försämringarna av änkepensionerna, rivas upp.En socialförsäkringsreformDagens socialförsäkringssystem har brister i flera avseenden. Behovet avatt bl.a. reformera pensionssystemet har, liksom andra också i signödvändiga förändringar, skapat en osäkerhet om vilka offentliga åtagandensom kom-mer att gälla . Det medför en allmän misstro motsystemens lång-siktiga hållfasthet.De avgifter som tas ut saknar i stor utsträckning direkt koppling till deförmåner som utgår, vilket gör att de i realiteten får samma verkan som enskatt. Därmed blir såväl genomsnitts- som marginalskatten på arbete högre.En bättre anknytning mellan avgift och förmån leder till att denna effektminskar betydligt.Mot denna bakgrund bör en socialförsäkringsreform genomföras. Dess syftebör dels vara att åstadkomma en starkare koppling mellan avgifter ochförmåner och därmed minska skattekilarna, dels göra systemen stabila. Detkan övervägas att frigöra systemen från dagens beroende av statsbudgeten.Privat äganderätt och ökat hushållssparandeEn viktig princip i en tillväxtfrämjande politik är att värna privat ägandeoch privat sparande. Pensionsreformen, som beslutats med bredparlamentarisk majoritet, är i detta avseende ett viktigt steg i rättriktning när det gäller utökningen av den privata premiereserven. Det är enviktig strukturell för-bättring av den svenska ekonomin. Utskottet villbetona att premiereserven är de blivande pensionärernas tillgångar.Möjligheten att i nationalräkenskaper-na bokföra premiereserven somoffentligt sparande, som medgivit, ger varken större eller mindreutrymme för lägre skatter eller ökade offentli-ga utgifter.Utskottets förslagLägre skatterLägre skatt på arbete och företagandeEnligt utskottets mening måste skatterna sänkas. Därigenom stärks tillväxt-kraften i ekonomin så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka.Sedan flera år har bl.a. och förordat attskatten på arbete måste lindras. Även EU har rekommenderat skattesänkningarpå arbete. Ett viktigt motiv är att hög skatt på arbete leder till mindrearbete och färre arbetstillfällen. Ytterligare ett skäl för sänkt skatt påarbete är att göra det möjligt för fler att leva på sin lön så att behovetav bidrag och offentliga subventioner minskar.Lägre marginalskatterAtt höga marginaleffekter har negativa effekter på arbetsmarknadens funk-tionssätt var en viktig utgångspunkt för skattereformen. Det är viktigt attgå tillbaka till de slutsatser som då drogs. Det måste vara en strävan attåtervän-da till skattereformens inriktning: 30, respektive imarginalskatt. Det förutsätter att inkomstskatten sänks för allainkomsttagare och att värnskatten avskaffas. Värnskatten var ett brott motskattereformen när den infördes, och dess nya permanenta version är ettfortsatt brott mot skattereformens inten-tioner.Sänkt skatt på hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycket drabbar särskilt de verksamheter där detfinns "gråa" eller "svarta" alternativ. Tjänster riktade mot hushållenutgör ett så-dant exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförs i formav "gör-det-själv" eller svart. Att köpa sådana tjänster med fullskattebörda är förbehållet de rika, eller de som kan få någon annan attbetala. Den tredje utvägen är att köpa dessa tjänster svart.En aktuell undersökning från Arbetarskyddsstyrelsen visar att många ärstressade i dagens arbetsliv. Ändå har svensken en av industrivärldens kor-taste årsarbetstider. En del av förklaringen är att skattetrycket gör detomöj-ligt att köpa tjänster som skulle kunna lätta bördan, t.ex. försmåbarnsföräld-rar.Moderata samlingspartiet, och liberalerna hari annat sammanhang presenterat förslag som ändrar på detta. För tjänsterutförda i hemmet skall en skattelättnad utgå som halverar det vita prisetdirekt vid betalningen. Skattereduktionen på för hushållstjänsterutför-da i det egna hemmet utgår ända och hushåll. Det är ett väsentligt utvidgat s.k. ROT-avdrag. Förslaget leder till attsvarta jobb blir vita, till att valfriheten för hushållen ökar,jämställdheten ökar: det är inte som bara "manliga" ROT-jobb somfår en skattelättnad utan även traditionellt "kvinnliga". Effektivitetenökar genom att valet mellan arbete och fritid inte på samma sätt som nusnedvrids av skattekilar. Olika under-sökningar visar att en sådan åtgärdhar en stor jobbpotential. 50 000-100 000 nya arbetstillfällen borde kunnatillkomma på sikt.Sänkt skatt på privat pensionssparandeNedgången berodde till en del på att hushållen hade ettalltför litet eget sparande att falla tillbaka på när det blev nödvändigtatt minska de offentliga utgifterna. Det egna privata sparandet är enviktig trygghetsskapande faktor för hushållen. Därför bör det privatahushållsspa-randet uppmuntras.