bet · GN01BoU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Det kanenligt utskottets mening mot bakgrund härav finnas anledning att någotberöra det fortsatta utvärderings- och analysarbetet.Som framgår ovan har i sin slutrapport föreslagit attändringar i reglerna för bostadsbidragen skall övervägas i några avseenden.På en punkt redovisar också regeringen redan i budgetpropositionen enuppfattning som väl svarar mot det förslag som verket fört fram. Det gälleri fråga om beloppsgränsen för när avgift skall utgå. Här gör regeringenbedömningen att gränsen bör höjas från dagens till 2 500 kr.Riksförsäkringsverket har i rapporten uttalat sig för en gräns på 2 000 kreller 3 000 kr.När det gäller de övriga förslag som verket fört fram kommer dessa att ingåi de fortsatta övervägandena i . Därmed får det ocksåförutsättas att regeringen kommer att redovisa sin syn på förslagen när denåterkommer till i frågan. Det innebär bl.a. att den i en motion(v) aktualiserade frågan om en lagreglerad rätt för Riksförsäkringsverketoch försäkringskassorna att få tillgång till kontrolluppgifter omförmögenhet kommer att belysas ytterligare i det fortsatta arbetet. Även deni en motion (s) förordade översynen med avseende på bostadsbidragen förstuderande kommer att ingå i övervägandena.Det är naturligtvis bra att de fortsatta övervägandena med anledning avRiksförsäkringsverkets utvärdering omfattar flera av de frågor somaktualiseras i motionerna. finns det enligt utskottets meninganledning att ytterligare fördjupa och bredda denna analys utöver de förslagsom förs fram i verkets slutrapport. Resultaten från utvärderingen börsålunda kunna ligga till grund för en analys som bl.a. tar sikte påbostadsbidragens roll och effekter för särskilda grupper somsocialbidragstagare och arbetslösa där inkomsterna kan variera kraftigtunder året. På samma sätt kan det finnas anledning att ytterligare belysafrågor som anknyter till bostadsbidragens betydelse som bostadspolitisktinstrument. En fråga som naturligen bör uppmärksammas i anslutning härtillär sambandet mellan bidragen och skattesystemet liksom medsocialbidragssystemet. Utskottet har i detta sammanhang noterat attregeringen i budgetpropositionen aviserar att den avser att i ett samlatperspektiv se över de marginaleffekter som bl.a. bostadsbidragen kan geupphov till.Den breddning av de aviserade överväganden om bostadsbidag som utskottet nuuttalat sig för bör enligt utskottets mening dessutom omfatta följande imotioner (s) och (v) aktualiserade frågor.- Hur barns försäkringsersättningar och andra liknande ersättningarskall beaktas vid bidragsgivningen.-- Möjligheterna att införa en s.k. godtrosregel för de hushåll somfullgjort sin anmälningsplikt m.m. men som ändå drabbas av återkrav.-- Förutsättningarna för att kunna medge överföring av tillfälligainkomster till ett annat år vid beräkningen av den bidragsgrundandeinkomsten.-- Möjligheterna att samordna de övriga ersättningar somförsäkringskassorna betalar ut med bostadsbidragen.-Den utvärdering av bostadsbidragen som gjorts grundar sig i princip påerfarenheterna från det första bidragsåret med de nya reglerna. Det finnsmot den bakgrunden skäl att överväga vilka ytterligare utvärderingsinsatsersom kan erfordras. En fråga som särskilt bör beaktas är hur träffsäkerheteni sy- stemet kommer att utvecklas. För att bostadsbidragen skall få sinavsedda effekt fordras att de så väl som möjligt svarar mot hushålletsinkomst vid bidragstillfället.Sammanfattningsvis finns det enligt utskottets mening anledning att såvälbredda som fördjupa analysen av bostadsbidragen. Resultatet av analysentillsammans med de förslag till förändringar den kan komma att föranleda börföreläggas senast i nästa års ekonomiska vårproposition. Medavseende på det underlagsmaterial som regeringen nu har och med hänsyn tillregeringens uttalade avsikt att ytterligare analysera detta kan det enligtutskottets mening förutsättas att en analys av den omfattning och inriktningsom utskottet uttalat sig för kommer till stånd utan något särskiltuttalande från sida. Något tillkännagivande till regeringen ienlighet med förslagen i motionerna Bo209 (v), Bo214 (s), Bo220 (s) samtBo222 (s) kan därmed inte nu anses erforderligt. Motionerna Bo206 (m)yrkande 11, Bo232 (fp) yrkande 6, Sf302 (kd) yrkande 24 och Sf305 (fp)yrkande 7 avstyrks.Förslag som avser enskildheter i dagens bostadsbidragssystem förs fram itvå motioner.Till de föräldrar som inte bor tillsammans men har gemensam vårdnad utgården bostadsanknutna delen av bostadsbidraget till båda föräldrarna. Den ickebostadsanknutna delen, det s.k. särskilda bidraget, tillfaller dock endastden förälder hos vilken barnet är folkbokfört.För att jämställa båda föräldrarna vid delad vårdnad föreslås i motionSf201 (c) yrkande 2 att också det icke bostadsanknutna bidraget skall utgåtill båda föräldrarna.Utskottet och har avvisatmotionsförslag motsvarande det nu aktuella (senast bet. 1997/98:BoU1 s. 51).Vad som i den nu aktuella motionen anförts har inte givit utskottetanledning att ändra sitt tidigare ställningstagande. Motionens förslag ombostadsbidraget vid delad vårdnad avstyrks sålunda.Som en del i ett förslag för att underlätta småföretagande föreslås imotion N387 (c) yrkande 10 att reglerna för den bostadsbidragsgrundandeinkomsten skall ändras. Enligt motionen bör de 1997 införda reglerna förberäkning av näringsidkares bostadsbidragsgrundande inkomst ändras, så attjusteringsposter som avsättning till periodiseringsfond m.m.fortsättningsvis inte skall ingå i den inkomst som läggs till grund förbostadsbidraget.Grundläggande för de regler för beräkningen av den bostadsbidragsgrundandeinkomsten för egenföretagare som infördes var att åstadkomma enlikställighet i inkomstbegreppet mellan egenföretagare och löntagare. Vidsin behandling av förslaget i denna del uttalade dock utskottet att det intevar helt okomplicerat att med utgångspunkt i egenföretagares taxeradeinkomst räkna fram en med löntagare jämförbar inkomstnivå. I sammanhangetframhöll också utskottet att det av propositionen framgick attinkomstbegreppet för egenföretagare borde ses över inom flera delar avbidrags- och socialförsäkringssystemen. De nya reglerna var därför attbetrakta som tillfälliga i avvaktan på en sådan översyn.Sedan utskottets ställningstagande har regeringen tillsatt ensärskild utredare med uppdrag att göra en översyn av inkomstbegreppen i deförfattningar som reglerar olika bidrags- och socialförsäkringsförmåner.Utredningsarbetet, som är avslutat, har resulterat i betänkandet Förmånefter inkomst - samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden och nyakvalifikationsregler för sjukpenninggrundande inkomst (SOU 1997:85). Ibetänkandet tas bl.a. upp frågan om hur inkomstbegreppet inom de bådabostadsstödssystemen bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. ochbostadstillägg till pensionärer skall kunna samordnas. I detta sammanhangberörs även frågan om inkomstbegreppet för egenföretagare m.m.Utredningsbetänkandet bereds inom Regeringskansliet.Som framgår ovan förutsattes det redan vid tillkomsten av de nuvarandereglerna för hur egenföretagares bostadsbidragsgrundande inkomst skallberäknas att en översyn skulle komma till stånd. En sådan översyn har nugenomförts och det förslag som den föranlett bereds inom Regeringskansliet.Enligt utskottets mening bör resultatet av denna beredning avvaktas. MotionN387 (c) yrkande 10 avstyrks.BostadsanpassningsbidragEtt kommunalt bidrag kan utgå till anpassning av bostäder i syfte att gepersoner med funktionshinder ett självständigt liv i ett eget boende.Kommunerna är skyldiga att lämna bidrag i enlighet med bestämmelserna ilagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m.Folkpartiet framhåller i sin partimotion So321 vikten av att nyproduceradehus byggs så att de redan från början är anpassade för människor medfunktionshinder. Därigenom kan behovet av bostadsanpassningsbidrag minska.Enligt motionens yrkande 14 finns det emellertid anledning för atti ett tillkännagivande till regeringen framhålla attbostadsanpassningsbidragen även i fortsättningen kommer att behövas i olikasituationer.I motion So488 (kd) yrkande 17 föreslås att ett tillägg görs till 8 § ilagen om bostadsanpassningsbidrag. Enligt den nuvarande lydelsen av dennaparagraf lämnas bidrag i samband med nybyggnad, köp eller byte av bostadendast om det finns särskilda skäl för att välja en bostad som kräveranpassningsåtgärd. Motionärerna föreslår ett tillägg med följande lydelse:"Särskilt skäl kan vara att den funktionshindrade lagt ned rimligt arbete påatt finna en för honom och hans familj lämplig bostad och kommunen inte inomen för den funktionshindrade rimlig tid kan anvisa en bostad som denfunktionshindrade skäligen bör godta. "behandlade två motionsförslag ombostadsanpassningsbidrag likalydande med de nu aktuella (1998/99:BoU1 s.52). Utskottet konstaterade då med anledning av fp-förslaget att det råddebred politisk enighet om bostadsanpassningsbidragens betydelse och vikten avatt behålla dem. Något tillkännagivande i denna fråga kunde utskottet därförinte se anledning till. Inte heller i den nu aktuella motionen framförsnågon motivering till varför ett tillkännagivande i frågan skulleerfordras.Vad gäller motsvarande förslag som förs fram i kd-motionen konstateradeutskottet bl.a. att det kan finnas skäl att överväga regelförtydliganden ochutformningen av bostadsanpassningslagen i vissa avseenden. Utskottethänvisade till att frågor om reglerna för bostadsanpassningsbidrag kundeförväntas bli uppmärksammade i den nationella handlingsplan förhandikappområdet som skall utarbetas inom . Enligt vadregeringen redovisat för kommer handlingsplanenatt föreläggas . Utskottet anser att närmareöverväganden i frågor om behovet av regeländringar bör anstå i avvaktan påatt regeringen presenterar handlingsplanen.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet motionerna So321 (fp)yrkande 14 och So488 (kd) yrkande 17.Länsstyrelsernas verksamhetUtskottet har i avsnittet om anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18behandlat de förslag angående länsstyrelserna som avser budgetfrågor. Ettytterligare förslag om länsstyrelsernas verksamhet skall behandlas i dettabetänkande. I motion Bo226 (m) yrkande 6 föreslås att det bör utvecklasmetoder för effektivitetsmätningar vid länsstyrelserna. Motionärernaförordar ett system med nyckeltal som gör det möjligt att jämföraeffektiviteten vid de olika länsstyrelsernas avdelningar mätt i exempelvisantalet anställda eller kostnad per invånare.Bostadsutskottet har givetvis inget att invända mot att olika vägar prövasför att effektivisera verksamheten vid länsstyrelserna. Ett sådant arbetebedrivs också . Inte minst de senaste årens kraftigabudgetrestriktioner har gjort det nödvändigt att se över verksamheten vidlänsstyrelserna ur effektivitetssynpunkt. I årets budgetpropositionbeskriver regeringen kortfattat det fortlöpande arbete som bedrivs i syfteatt utveckla den samordnade styrningen och uppföljningen av länsstyrelsernasverksamhet. Bland annat har gemensamma redovisningsprinciper tagits fram föratt underlätta jämförelser av länsstyrelsernas handläggning. En modell förresultatinformation har utvecklats, och framtagande av nyckeltal och andraresultatindikatorer inom olika verksamhetsområden pågår.Vad som i motionen anförts ger inte utskottet anledning att läggasynpunkter på inriktningen av det pågående utvecklingsarbetet. Motion Bo226(m) yrkande 6 avstyrks således. beträffande anslagsfördelningen inom utgiftsområde 18budgetåret 2000att med bifall till proposition 1999/2000:1 utgiftsområde 18 och mde i bilaga 1 upptagna motionernadels godkänner vad i propositionen föreslagits om senareläggning avinvesteringsbidrag till bostadsinvesteringar som främjar ekologiskhållbarhet,dels godkänner vad i propositionen föreslagits om att bidrag avseendestatligt räntestöd för reparation och underhåll inte utbetalas under år2000,dels bemyndigar regeringen att, i fråga om ramanslaget A 2 Räntebidragm.m., disponera högst för återstående utbetalningaravseende investeringsbidrag för anordnande av bostäder för studenterm.fl. ,dels antar det i bilaga 3 till detta betänkande fogade förslaget tilllag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,dels godkänner vad i propositionen föreslagits om ändrade regler förfonden för fukt- och mögelskador,dels godkänner vad i propositionen föreslagits om ändrad användning avdelar av ramanslaget E 1 Stöd till lokala investeringsprogram förekologisk hållbarhet och om ändrade regler för statsbidrag till lokalainvesteringsprogram,dels bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget A 6Byggforskning, besluta om bidrag som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst ,dels bemyndigar regeringen att , i fråga om ramanslaget E 1Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet, beslutaom bidrag som inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter på högst2 ,dels för anvisar anslagen under utgiftsområde 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande enligt vad som ibilaga 2 angivits som utskottets förslag,2.beträffande bostadspolitikens inriktningatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkandena 1, 2 i motsvarande19, 1999/2000:Bo206 yrkande 1, 1999/2000:Bo231 yrkande 15, 1999/2000:Bo232 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Bo233 yrkande 1 samt 1999/2000:Sf637 yrkande 24,res. 1 (m)res. 2 (kd)res. 3 (c)res. 4 (fp)3. beträffande handläggningen av de bostadspolitiska frågorna iregeringenatt avslår motionerna 1999/2000:Bo203 och 1999/2000:Bo204 yrkande 20,res. 5 (m) - motiv.res. 6 (v)res. 7 (c)4. beträffande inrättandet av en boendekostnadsdelegationatt avslår motion 1999/2000:Bo411 yrkande 4,res. 8 (v)5. beträffande Boendesociala beredningenatt avslår motionerna 1999/2000:Bo411 yrkande 7 och 1999/2000:So489res. 9 (v)6. beträffande de kommunala bostadsföretagenatt avslår motionerna 1999/2000:Bo201, 1999/2000:Bo2041999/2000:Bo206 yrkandena 16 och 17, 1999/2000:Bo232 yrkande 1,1999/2000:Fi611 yrkande 2 samt 1999/2000:K352 yrkande 3,res. 10 (m, kd, c, fp)7. beträffande ett ökat bostadsbyggandeatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 2 i motsva1999/2000:Bo211 yrkandena 1 och 2, 1999/2000:Bo223, 1999/2000:Bo230 samt1999/2000:N240 yrkande 2,res. 11 (m)8. beträffande studentbostäderatt avslår motionerna 1999/2000:Bo207 yrkandena 1, 2 och 3, 199yrkandena 3 och 4, 1999/2000:Bo216, 1999/2000:Bo225, 1999/2000:Bo233yrkande 20, 1999/2000:Ub418 yrkandena 2, 4 och 5, 1999/2000:Ub499yrkandena 25, 26 och 27, samt 1999/2000:Ub814 yrkande 20,res. 12 (m) - motiv.res. 13 (kd, c, fp)9. beträffande segregation i boendetatt avslår motionerna 1999/2000:Bo204 yrkande 14, 1999/2000:Bo231999/2000:Bo233 yrkande 5 och 1999/2000:Sf637 yrkande 25,res. 14 (kd, c, fp)10. beträffande bosparandeatt avslår motionerna 1999/2000:Bo215, 1999/2000:Bo217, 19991999/2000:Bo232 yrkande 9 och 1999/2000:Bo233 yrkande 18,res. 15 (m)res. 16 (kd, c)res. 17 (fp)11. beträffande bostadsbidragens utformning på längre siktatt avslår motionerna 1999/2000:Bo206 yrkande 11, 19991999/2000:Bo214, 1999/2000:Bo220, 1999/2000:Bo222, 1999/2000:Bo232 yrkande 6, 1999/2000:Sf302 yrkande 24 och1999/2000:Sf305 yrkande 7,res. 18 (m)res. 19 (kd)res. 20 (fp)12. beträffande bostadsbidraget vid delad vårdnadatt avslår motion 1999/2000:Sf201 yrkande 2,res. 21 (c)13. beträffande den bostadsbidragsgrundande inkomsten föregenföretagareatt avslår motion 1999/2000:N387 yrkande 10,res. 22 (m, kd, c, fp)14. beträffande bostadsanpassningsbidragatt avslår motionerna 1999/2000:So321 yrkande 14 och 1999/2000:S17,res. 23 (kd)res. 24 (fp)15. beträffande verksamheten vid länsstyrelsernaatt avslår motion 1999/2000:Bo226 yrkande 6.res. 25 (m, fp)den 23 november 1999På bostadsutskottets vägnarLennart NilssonI beslutet har deltagit: (), (), LilianVirgin (s), (), ()1, ()1,(), ()1, (), (), (), ()1, ()1,(), ()1, ()1och ()1. Bostadspolitikens inriktning (mom. 2)(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "I den" ochpå s. 34 slutar med "yrkande 24" bort ha följande lydelse:Som framhålls i motion Bo206 (m) har den svenska bostadsmarknaden underlång tid utmärkts av omfattande regleringar, långtgående subventionssystemoch en uttalad politisk styrning.Effekterna av denna politik framträder också med all önskvärdtydlighet i form av höga boendekostnader, ett extremt lågt nybyggande,obalanser på bostadsmarknaden, en växande illegal marknad för hyreskontraktoch en tilltagande segregation. Det är därför nu hög tid att dra lärdom avde gångna årens bostadspolitiska misstag och forma en ny och långsiktigthållbar bostadspolitik där den boende ställs i centrum.Den framtida bostadspolitiken bör, som framhålls i m-motionen, i ställetgrundas på valfrihet och syfta till ett bra boende till en så låg kostnadsom möjligt. Det innebär att boendet bör utvecklas utifrån människors egnaönskemål och vilja i stället för politiska planer. Utvecklingen måste gå iriktning mot fasta och stabila spelregler och en bostadsmarknad där denenskildes önskemål är styrande i stället för politiska regleringar.En ytterligare utgångspunkt för den framtida bostadspolitiken bör vara attde boende ges möjlighet att fullt ut själva ta ansvar för sitt boende ochför sin bostad. Det innebär att den som vill skall kunna äga sin bostad, ochdet oavsett om det är fråga om småhus eller flerbostadshus. Därutöver skallnaturligtvis de boendeformer i övrigt som efterfrågas finnas tillgängliga.Genom en ökad mångfald ökar också flexibiliteten på bostadsmarknaden. Detleder i sin tur till en större rörlighet och därmed till ett bättreutnyttjande av bostadsbeståndet.1Ledamoten har ej deltagit i beslutet under mom. 1Som ett led i strävandena att nå de nu i korthet relateradebostadspolitiska målen bör därför bl.a. följande åtgärder vidtas.För att minska rundgången i systemet och för att skapa långsiktigt hållbaraförutsättningar för bostadsproduktionen bör bostadssubventionerna avvecklasi takt med att fastighetsskatten tas bort.För att skapa bättre ekonomiska förutsättningar vid bostadsförvärv försåväl samhället som den enskilde bör ett bosparsystem införas.För att skapa lika förutsättningar för alla husägare börtomträttsinstitutet avskaffas. Det bör ske genom att tomträtterna säljs tilltomträttsinnehavarna. Det frigjorda kapitalet bör sedan användas ikommunernas kärnverksamhet.För att ge bostadsrätten samma förutsättningar och villkor som andraboendeformer bör dess ställning stärkas. Det bör bl.a. ske genom en återgångtill enkel majoritet för ombildning och upphävande av förbudet motdubbelupplåtelse. Dessutom bör bostadsrättens ställning som pantförbättras.För att öka mångfalden och för att stärka äganderätten också i boendet börägarlägenheter införas. Den lagstiftning om ägarlägenheter somriksdagen beställt bör därför arbetas fram och föreläggasriksdagen.För att återge bruksvärdessystemet dess ursprungliga funktion bör dekommunala bostadsföretagens hyresledande funktion avskaffas. Dessutom måstehyressättningssystemet reformeras så att det bl.a. blir möjligt för kund ochfastighetsägare att vid inflyttning komma överens om en hyra som ärrelaterad till efterfrågan på bostäder.För att ge utrymme för de boendes önskemål och förutsättningar och för attge fastighetsägarna möjlighet att fullt ut svara mot dessa bör kommunernasroll på det bostadspolitiska området begränsas. Det bör bl.a. ske genom attdet kommunala ägandet av bostadsföretag avvecklas.Vad utskottet nu med anslutning till förslagen i motion Bo206 (m) yrkande 1anfört om bostadspolitikens utformning och inriktning bör som sinmening ge regeringen till känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bostadspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1999/2000:Bo206 yrkande 1 och medmotionerna 1999/2000:Bo204 yrkandena 1, 2 i motsvarande del, 3 och 19,1999/2000:Bo231 yrkande 15, 1999/2000: Bo232 yrkandena 2 och 3,1999/2000:Bo233 yrkande 1 samt 1999/2000:Sf637 yrkande 24 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet anfört,2. Bostadspolitikens inriktning (mom. 2)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 33 börjar med "I den" ochpå s. 34 slutar med "yrkande 24" bort ha följande lydelse:Det finns enligt utskottets mening all anledning att lägga ombostadspolitiken i den riktning som förordas i Bo233 (kd). Inte minstutvecklingen talar för detta. De senaste årensbostadspolitik och därmed också familjepolitiken har framför allt påverkatsav två mot varandra stående politiska strömningar. Den ena av dessa präglasav ett socialistiskt, kollektivistiskt och den andra av ett liberalt,individualistiskt synsätt. Inget av dessa synsätt leder till enbostadspolitik som fyller det av fastlagda målet: "Boendemiljönskall bidra till jämlika och värdiga levnadsförhållanden och särskilt främjaen god uppväxt för barn och ungdomar. "Mot den nu skisserade bakgrunden behöver enligt utskottets mening en nybostadspolitik etableras som bygger på en gemenskap där familjens roll ochbetydelse lyfts fram. Som framhålls i kd-motionen bör ytterligare enutgångs-punkt för bostadspolitiken vara att människor skall kunna kännatrygghet i sitt boende. En förutsättning för att detta skall bli möjligt äratt de boende ges stor frihet i valet av bostad. Så är inte fallet.Genom att öka valfriheten ökar också förutsättningarna för en godboendemiljö för alla. Detta är inte minst viktigt med tanke på barnensbästa.De åtgärder som enligt utskottet måste vidtas för att ge en bostadspolitikmed den nu förordade inriktningen omfattar bl.a. följande insatser.Valfriheten och mångfalden i boendet måste öka. Det bör ske genom attriksdagen föreläggs den lag om ägarlägenheter som beställthos regeringen. Även i övrigt måste åtgärder vidtas för att garantera ettbrett utbud av bostäder av olika utformning och med olika upplåtelseformer.Studenterna är en grupp vars bostadssituation måste förbättras genom enökad ny- och ombyggnad av studentbostäder.Bostadsrättens ställning måste stärkas. Det bör ske genom en återgång tillkrav på enkel majoritet för ombildning m.m. Dessutom bör bostadsrättensställning som pant stärkas, bl.a. genom att införa ettbostadsrättsregister.Ett bosparsystem med de tyska bosparkassorna som förebild bör införas föratt underlätta för såväl den enskilde som samhället vid förvärv av bostad.För att bl.a. förbättra neutraliteten mellan olika boendeformer måstefastighetsskatten avvecklas. I stället bör kommunerna ges enmöjlighet att ta ut en avgift för att täcka kostnader för gatuunderhåll,brandförsvar och annan service som är kopplad till fastigheten.Boendesegregationen måste motverkas. Det bör ske genom ett förstärkt lokaltinflytande där de boendes önskemål och förmåga tas till vara somutbudet av service förbättras.Bostadssitutionen för särskilt utsatta grupper måste lösas. Det gällerfrämst de hemlösa för vilka bostäder måste ordnas genom insatser från iförsta hand kommunerna, men också från staten.Kvaliteten i våra bostäder och bostadsområden måste säkras. Det innebär attallt byggande måste ske med största möjliga hänsyn till miljön och till deboende. Inomhusmiljön måste förbättras genom insatser i befintliga bostäderoch genom åtgärder som ger sunda nya hus. All ny- och ombyggnad måste vidareske med beaktande av arkitektoniska och estetiska värden. Kulturmiljöermåste tas till vara.Vad utskottet nu med anslutning till motion Bo233 (kd) yrkande 1 anfört ominriktningen av bostadspolitiken bör som sin mening ge regeringentill känna. Övriga motionsyrkanden avstyrks av utskottet.dels att utskottets hemställan under 2 bort ha följande lydelse:2. beträffande bostadspolitikens inriktningatt med anledning av motion 1999/2000:Bo233 yrkande 1 och medmotionerna 1999/2000:Bo204 yrkandena 1, 2 i motsvarande del, 3 och 19,1999/2000:Bo206 yrkande 1, 1999/2000: Bo231 yrkande 15, 1999/2000:Bo232yrkandena 2 och 3 samt 1999/2000:Sf637 yrkande 24 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,3.