bet · GN01BoU3 · 1999-12-14 00:00:00 — Fler bostadsrätter i dessaområden kan öka intresset för inflyttning liksom detkan öka intresset bland dem som redan bor där bådeför området och för de hus de bebor.Priset för en ombildning är starkt beroende avandelen hyresgäster som vill medverka. Förbudet motdubbelupplåtelse bör upphävas så att det blirmöjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt tillkommunen eller ett kommunalt bostadsbolag oavsettett pågående hyresförhållande. Detta skulle innebäraatt kommunen eller dess bolag kan ligga kvar medkapital när fastigheten ombildas. Ombildning skullepå detta sätt kunna möjliggöras i de fall där det idagsläget inte finns ett tillräckligt antal hushållmed en ekonomi som tillåter dem att delta iombildningen. De hushåll som förblir hyresgäster kantillförsäkras rätten att senare förvärvabostadsrätten. I de fall ett hyresförhållande upphörkan bostadsrätten försäljas på marknaden medinkomster för kommunen eller bolaget. Naturligtviskan det kommunala bolaget i stället välja att pånytt hyra ut lägenheten. Hur bolaget skall handskasmed de lägenheter som efter hand blir lediga är enfråga vilken, i enlighet med den grundlagsfästaprincipen om den kommunala självstyrelsen, fåravgöras av respektive kommun med hänsyn till delokala förhållandena. Kommunen kan t.ex. användadessa lägenheter för integrationsändamål eller föratt tillgodose akuta bostadsbehov.Hyresgästerna i de lägenheter som efter enombildning innehas av kommunen eller dessbostadsbolag skulle fortsättningsvis ha sammahyresvärd som . Detta ger kontinuitet åthyresförhållandet, vilket av många hyresgästerupplevs som tryggt. Hyresgästerna bör dessutom i lagtillförsäkras samma rättigheter som andrahyresgäster, t.ex. vad gäller byte av lägenheten.Vid /94 behandlade ett medm-motionen i allt väsentligt likalydandemotionsförslag. På förslag av ett enhälligtbostadsutskott gav regeringen till känna(bet. 1993/94:BoU21, rskr. 1993/94:373) att detförslag som förts fram i motionen borde ingå iregeringens fortsatta överväganden beträffande denärbesläktade förslag som förts fram i endepartementspromemoria om bostadsrättsoptioner m.m.(Ds 1993:54). Regeringen valde att inte efterkommatillkännagivandet.Enligt utskottets mening bör regeringen nu åter gesi uppdrag att se över bestämmelserna ibostadsrättslagen och hyreslagen med syfte attförbudet mot dubbelupplåtelse ändras så att det blirmöjligt att upplåta en lägenhet med bostadsrätt kommun eller ett kommunalt bostadsbolag oaktatatt lägenheten är uthyrd.Det kan erinras om att ett av de störreallmännyttiga bostadsföretagen till regeringeninkommit med en begäran om lagändring motsvarandevad som föreslagits i motionen.Med anledning av motion 1999/2000:Bo206 (m) yrkande13 i motsvarande del om ett partiellt upphävande avförbudet mot dubbelupplåtelse bör som sinmening ge regeringen till känna vad utskottet nuanfört.dels att utskottets hemställan under 13 bort haföljande lydelse:13. beträffande ett partiellt upphävande avförbudet mot dubbelupplåtelseatt med anledning av motion 1999/2000:Bo206 yrkande13 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,13. Ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren (mom. 15)(), (), (), (), (), (), () ochEwa () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 17börjar med "Utskottet finner" och slutar med "förbostadsrättshavaren" bort ha följande lydelse:Bostadsrätt är en i grunden bra upplåtelseform. Enförändring av bostadsrätten som enligt utskottetsmening dock bör göras är att de enskildabostadsrättshavarna i stället förbostadsrättsföreningen skall ansvara för de lån somi dag vanligen åvilar föreningen. Genom en sådanordning kommer också bostadsrättshavarna att kunnagöra ränteavdrag i sina inkomstdeklarationer påsamma sätt som en villaägare. Den ger också störreflexibilitet på det sättet att den enskildebostadsrättshavaren själv kan bestämma storleken pådet egna kapital han vill skall vara nedlagt ibostadsrätten. Väljer bostadsrättshavaren attamortera ner låneskulden på lägenheten torde han halättare att sälja den, något som kan vara av storbetydelse särskilt i nybyggda bostadsrättshus.Samhällsekonomiskt uppmuntras dessutom på detta sättett personligt sparande. Dessutom kommerbostadsrättens värde som pant att förstärkas.Regeringen bör till återkomma med förslagtill de lag-ändringar som behövs för att ett systemmed ett personligt låneansvar för bostadsrättshavareskall kunna genomföras.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 i motsvarandedel om ett personligt låneansvar förbostadsrättshavaren som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 15 bort haföljande lydelse:15. beträffande ett personligt låneansvar förbostadsrättshavarenatt med anledning av motion 1999/2000:Bo233 yrkande12 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,14. En panthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelse (mom. 16)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet finner" och slutar med "ochandrahandsupplåtelse" bort ha följande lydelse:Lagens regler om en panthavares möjligheter attskydda sin rätt genom att själv förvärvabostadsrätten vid exekutiv försäljning ochtvångsförsäljning har fått en inte helt lyckadutformning.De nu gällande reglerna avser endast långivare somär juridiska personer. M-motionen tar sikte på attalla långivare skall ha denna möjlighet. En fysiskperson som inte själv avser att använda lägenhetensom bostad, utan endast för andrahandsupplåtelser,kan möta svårigheter att bli antagen som medlem iföreningen liksom att få tillstånd att hyra utlägenheten. Utskottet anser inte att det finns någraskäl för att juridiska personer skall ha enprivilegierad ställning. Långivare med panträtt i enbostadsrätt bör ges samma ställning oavsett om detrör sig om juridiska eller fysiska personer.Intresset av att den juridiska personens innehavskall vara tidsbegränsat har gjort att enkonstruktion valts som ansluter till vad som i daggäller ett dödsbos innehav av bostadsrätt. Dengällande regleringen ger långivaren särskildarättigheter av endast . mening förlorar de nu gällandebestämmelserna mycket av sin effekt genom att lagenställer upp en längsta tid för innehavet. I värstafall kan en sådan reglering t.o.m. innebära attlångivaren tvingas sälja med ytterligare förlust. Entidsbegränsning bör därför inte gälla. mening bör långivaren ha alla debefogenheter som endast ett medlemskap kan innebäraför att han på bästa sätt skall kunna skydda detkapital bostadsrätten innebär. Regeringen bör tillriksdagen återkomma med förslag som innebär likarättigheter för långivare, oavsett om de ärjuridiska eller fysiska personer. Dessa rättigheterskall även omfatta en rätt till medlemskap. Vad somnu anförts bör med anledning av motion1999/2000:Bo206 (m) yrkande 13 i motsvarande del omen panthavares rätt till medlemskap ochandrahandsupplåtelse som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 16 bort haföljande lydelse:16. beträffande en panthavares rätt tillmedlemskap och andrahandsupplåtelseatt med anledning av motion 1999/2000:Bo206 yrkande13 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,15. En bostadsrättsförenings förmånsrätt(mom. 17)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Utskottet har" och slutar med"bostadsrättsförenings förmånsrätt" bort ha följandelydelse:Den gällande legalapanträtten begränsar för-eningens rätt tillbetalning före panthavaren i förhållande till vadsom tidigare gällt. Bostadsrättens pantvärde hardärigenom stärkts något. Enligt utskottets meningbör de tankar som ligger bakom bestämmelserna drastill sin logiska slutpunkt. En pantförskrivning avbostadsrätten bör således i förmånsrättshänseende geutdelning före alla de fordringar motbostadsrättshavaren som föreningen har, alltså ävenföre fordringar avseende avgifter. Regeringen börtill återkomma med förslag tilllagändringar så att detta förverkligas.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1999/2000:Bo206 (m) yrkande 13 i motsvarandedel om en bostadsrättsförenings förmånsrätt som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört.dels att utskottets hemställan under 17 bort haföljande lydelse:17. beträffande en bostadsrättsföreningsförmånsrättatt med anledning av motion 1999/2000:Bo206 yrkande13 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,16. En utvärdering avseende bostadsrättenspantvärde (mom. 18)(), (), (), (), (), (), () ochEwa () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "De regler" och på s. 19 slutar med"bostadsrättens pantvärde" bort ha följande lydelse:Den 1 januari 1996 trädde nya regler ibostadsrättslagen i kraft som hade som syfte attstärka bostadsrättens värde som pant. Reglernassyfte var vällovligt, men det finns enligtutskottets mening anledning att anta att deteftersträvade målet inte har nåtts. Det är därförlämpligt att låta göra en utvärdering av de nyareglernas effektivitet. Frågor som särskilt behöveruppmärksammas är dels den legala panträtten, delsköparens förpliktelser vid överlåtelse.Utvärderingen bör också omfattakronofogdemyndigheternas handläggningstider.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 i motsvarandedel om en utvärdering av lagändringaravseende bostadsrättens pantvärde som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 18 bort haföljande lydelse:18. beträffande en utvärdering avseendebostadsrättens pantvärdeatt med anledning av motion 1999/2000:Bo233 yrkande12 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,17. Ett centralt bostadsrättsregister(mom. 19)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Av vad" och slutar med "centraltbostadsrättsregister" bort ha följande lydelse:På regeringens bord ligger nu ett utredningsförslagsom innebär att ett centralt bostadsrättsregisterskall införas. Enligt utskottets mening börregeringen skyndsamt till komma med ettförslag om att ett sådant register införs. Vad nuanförts bör med anledning av motion1999/2000:Bo233 (kd) yrkande 12 i motsvarande del omett centralt bostadsrättsregister som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande ett centraltbostadsrättsregisteratt med anledning av motion 1999/2000:Bo233 yrkande12 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. En bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgar(mom. 20)(), (), Carl-ErikSkårman (m), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet finner" och slutar med "sinastadgar" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening bör bostadsrättslagen inteinnehålla regler som möjliggör för t.ex.bostadsrättsorganisationer att lägga in sitt vetomot för-eningens stadgeändringar. Det är de enskildaföreningarna som genom demokratiska beslut självaskall avgöra om och i vilken utsträckning de skallvara bundna till de olikabostadsrättsorganisationerna. Föreningens rätt tillsjälvbestämmande bör garanteras av lagstiftningen såatt sådana villkor för stadgeändring som går utöverbostadsrättslagens villkor skall vara ogiltiga.Utskottet anser att regeringen till böråterkomma med ett förslag med denna innebörd. Medanledning av motion 1999/2000:Bo206 (m) yrkande 15om en bostadsrättsförenings självbestämmande översina stadgar bör som sin mening geregeringen till känna vad utskottet nu anfört.dels att utskottets hemställan under 20 bort haföljande lydelse:20. beträffande en bostadsrättsföreningssjälvbestämmande över sina stadgaratt med anledning av motion 1999/2000:Bo206 yrkande15 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,19. Bostadsanvisning (mom. 21)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 20börjar med "Utskottet anser" och slutar med"avstyrks därför" bort ha följande lydelse:De svaga grupperna har fått betala ett högt prisför den avreglering som skett av bostadsmarknaden.Alltfler fastighetsägare, såväl privata somkommunala, har börjat tillämpa diskriminerandevillkor för att acceptera nya hyresgäster. Alltförhårda krav ställs bl.a. vad gäller fast anställningoch god ekonomi. Vissa hyresvärdar tycks dessutomtillämpa regler som är direkt diskriminerande motinvandrargrupperna.På sina håll har frivilliga överenskommelserträffats om att hyresvärdarna skall lämna lägenhetertill förmedling. Många privata värdar haremellertid inte gått med på sådana avtal. Det haräven visat sig svårt att nå uppgörelser medallmännyttiga bostadsföretag. De uppgörelser som harträffats har dessutom omfattat ett otillräckligtantal lägenheter. Det är således uppenbart att mångahyresvärdar inte tagit sitt samhälleliga ansvar närdet gäller bostadsförsörjningen.Enligt utskottets mening är en lagstiftadbostadsanvisningsrätt som gäller både det kommunalaoch privata bostadsbeståndet nödvändig för attstärka de svaga hushållens ställning påbostadsmarknaden och för att skapa allsidigtsammansatta bostadsområden. Detta hindrar givetvisinte att man i första hand skall söka uppnåfrivilliga överenskommelser mellan kommun ochfastighetsägare. Den förordade regleringen kommersannolikt att påtagligt förbättra förutsättningarnaför att uppnå sådana lösningar.För att kommunerna skall kunna uppfylla sittbostadspolitiska ansvar behöver vidare ett systemutformas som ger de bostadssökande information omläget på bostadsmarknaden, vilka kövillkor somgäller och vilka krav som fastighetsägarna ställerpå bostadssökanden. Kommunerna bör ges rätt attingripa mot såväl kommunala som privatafastighetsägare som tillämpar orimliga ellerdiskriminerande krav.Villkoren för kommunernas bostadspolitiska ansvarhar förändrats. De ekonomiska villkoren förbyggandet i de kommunala bostadsföretagen harförsämrats och merparten av den speciallagstiftningsom reglerade den kommunala bostadspolitiken haravvecklats. Bl.a. har bostadsförsörjningslagen från1947 och bostadsanvisningsrättslagen från 1987upphävts. Den förstnämnda ålade kommunen attupprätta bostadsförsörjningsprogram och anordnabostadsförmedling och skyldighet att på begäranlämna information om läget på den lokalabostadsmarknaden. Den sistnämnda gav kommunenanvisningsrätt till lägenheter både i det privataoch det kommunala beståndet av bostäder.Borttagandet av dessa lagar har t.ex. medfört attantalet kommuner som upprättar särskildabostadsförsörjningsprogram minskat kraftigt och attantalet kommuner med bostadsförmedling mer änhalverats. En annan följd är att bostadspolitikeninte med nödvändighet kommer upp på denkommunalpolitiska dagordningen.Utskottet anser att en förstärkt och utveckladlagstiftning bör införas på bostadsområdet. Som ettförsta steg bör en lag om bostadsanvisningsrättsnabbt återinföras. Det bör ankomma på regeringenatt till återkomma med förslag i enlighetmed vad utskottet nu förordat.Utskottet föreslår att med anledning avmotion 1999/2000: Bo411 (v) yrkande 5 som sin meningger regeringen till känna vad utskottet ovan anförtom bostadsanvisning.dels att utskottets hemställan under 21 bort haföljande lydelse:21. beträffande bostadsanvisningatt med anledning av motion 1999/2000:Bo411 yrkande5 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,20. Rätten att hyra en lägenhet (mom. 22)() och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Motionärernas syften" och slutar med "enlägenhet" bort ha följande lydelse:Många hyresgäster som begär att få hyra en lägenhetvägras på osakliga grunder ett hyreskontrakt. Detkan gälla rent diskriminerande ställningstagandenfrån hyresvärdens sida som grundar sig på denbostadssökandes etniska eller socialagrupptillhörighet. En hyresgäst bör ha en möjlighetatt i sådana fall få hyresvärdens ställningstagandeprövat. Den hyresvärd som vägrat att hyra ut enlägenhet på felaktiga grunder bör kunna förpliktasatt hyra ut lägenheten, om den alltjämt är outhyrd,eller annan motsvarande lägenhet eller till attbetala hyresgästen skadestånd. En möjlighet tillupprättelse bör också den hyresgäst kunna ha sominte vill eller kan uppfylla oskäliga avtalsvillkorsom ställs på honom för att han skall få etthyreskontrakt och därför tackar nej till detta. Denav utskottet efterlysta prövningsmöjligheten tordeha sin viktigaste funktion genom det förebyggandesätt varpå den verkar. En prövningsmöjlighet av detslag utskottet förordat kan vara förenat med vissalagtekniska svårigheter. Utskottet anser det docksom angeläget att de berörda frågeställningarna blirföremål för en utrednings överväganden. Tillregeringen bör överlämnas att närmare utformautredningsuppdraget. Vad utskottet nu anfört börriksdagen med anledning av motion 1999/2000:Bo411(v) yrkande 1 om rätten att hyra en lägenhet som sinmening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande rätten att hyra en lägenhetatt med anledning av motion 1999/2000:Bo411 yrkande1 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,