bet · GM01NU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Staten bör gå i spetsen genom att snabbt setill att lika många kvinnor som män sitter i destatliga bolagens styrelser, anför motionärerna.Riksdagen bör göra ett uttalande om ökadägarspridning genom utförsäljning av statligaföretag, anförs det i motion 1998/99:N330 (kd).Staten är en mycket stor aktie- och företagsägare,konstaterar motionärerna med beklagande. Ett skälför en försäljning av statens aktier i företag är,enligt motionärerna, att renodla statens roll -staten skall sätta ramar och övervaka spelreglernamen inte sköta företagandet. Ett annat skäl är attägandet bör spridas. Ett tredje skäl är att detförbättrar förutsättningarna för de berördaföretagen - anges som ett bra exempel på ettföretag som har ett stort kapitalbehov för kommandeinvesteringar. Ytterligare ett skäl är att minskastatens räntebörda genom ett minskat lånebehov.Värdet på statens företagsäg-ande kan beräknas till200300 miljarder kronor, säger motionärerna. Deanser dock inte att alla företag skall säljas, t.ex.bör staten inte avhända sig inflytandet över ochansvaret för Systembolaget.Försäljningen av statliga företag skall ske tillmarknadsmässiga priser och i den takt som är möjligmed hänsyn till andra introduktioner påaktiemarknaden, sägs det. Motionärerna bedömer attaktier till ett värde av perår kan introduceras på aktiemarknaden under dekommande fyra åren. Till de företag som snabbt anseskunna säljas hör bl.a. , , , , och Nordbanken (Holding) AB. Deföretag som är aktuella är sådana som är verksammainom konkurrensutsatt verksamhet, anförmotionärerna. När det gäller vissa större företag,som t.ex. , bör vissa omstruktureringaroch eventuellt en uppdelning ske för att brytamarknadsdominansen. Det finns självfallet ingenanledning att byta ett monopol mot ett annat, anförsdet. Vid utförsäljning bör allmänheten och deanställda i företagen vara en viktig målgrupp.Även i motion 1998/99:T809 (kd) föreslås enutförsäljning av . Regeringens ideologiskablockering mot ett breddat ägande innebär attskattebetalarna snabbt förlorar miljardbelopp närden ökande konkurrensen minskar Telias vinster ochdärmed dess värde, anför motionärerna.En plan för försäljning av statliga bolag begärsockså i motion 1998/99:N300 (fp). Skälen för enprivatisering är, enligt motionärerna, följande:staten är sällan en särskilt aktiv och effektivägare; det staten ägnar sig åt skall styrasdemokratiskt och med full öppenhet och insyn förmedborgarna; på flera områden leder det statligaägandet till snedvridning av konkurrensen ellermisstankar om detta; avkastningen på det statligakapitalet är låg, oftast några procent avmarknadsvärdet. Om egendomen i stället säljs ochpengarna används för att amortera statsskulden blirdet en vinst för statens ekonomi. Det finns fleraskäl att vara mycket tveksam till att väljaföretagsformen för offentlig verksamhet, antingendet är på eller statlig nivå, ansermotionärerna. Insynen och den demokratiskakontrollen försvåras. Konkurrensen tenderar att bliosund, då staten och kommunerna uppträder på denmarknad som staten har till uppgift att angespelreglerna för. Slutligen anses staten ochkommunerna sällan vara goda företagsledare. Denämnda problemen och svårigheterna med offentligtföretagande kommer, enligt motionärerna, tydligttill uttryck i den kritik som revisorerhar riktat mot den statliga bolagsverksamheten(1997/98:RR9).På lista över försäljningar avstatliga bolag som omgående bör äga rum står sexstorföretag, nämligen , Nordbanken , , , & UpjohnInc. Det handlar totalt sett om enutförsäljning av aktier för ca 100 miljarder kronor.Försäljningsintäkterna från en privatisering avstatliga tillgångar skall gå till att amortera påstatsskulden, anför motionärerna och pekar på attden räntevinst som uppstår kan användas för attförstärka angelägna områden som vård och skola.Följande bolag bör i ett längre perspektiv säljas uthelt eller delvis, sägs det: , , , och Landvettersflygplatser, vissa bolag inom , ABSvensk , , , , ,och Svensk Rundradio AB.I ytterligare två motioner - 1998/99:K231 (fp) och1998/99:T222 (fp) - förordas en utförsäljning avTelia. Då kan företaget fritt agera påmediemarknaden i konkurrens med andra, sägs det iden förstnämnda motionen. Privatiseringarna påtelekommunikationsområdet måste genomföras på ettsätt som gör att konkurrensen verkligen främjas,anförs det i den andra motionen.I motion 1998/99:N334 (mp) begärsriksdagsuttalanden om en gemensam sektor till gagnför näringslivet och om ägande av naturresurser.Motionärerna förespråkar ett differentierat ägande,bestående av såväl privata och kooperativa somkommunala och statliga företag. kan i vissa fall vara både nödvändiga ochönskvärda, bl.a. när det gäller naturliga monopoloch grundläggande infrastruktur och i vissa fallockså för att upprätthålla konkurrens, ansermotionärerna. De menar att det också är viktigt attkonstatera att en väl fungerande gemensam sektorstarkt bidrar till goda förutsättningar förnäringslivet en bra barnomsorg, en bra skola, godsjukvård och trygg äldrevård skapar harmoni ocheffektivitet i samhället, vilket även näringslivetär betjänt av. Av sårbarhets- och självtillitsskälär det av stor betydelse att viktiga naturtillgångarinte säljs till starka ägargrupper som inte harnågon förankring i den berörda samhällsstrukturen,anser motionärerna vidare. Därför vill de förhindraatt vattenkraft, skog och andra betydandenaturresurser säljs till internationella intressen.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog motioner med förslag omutförsäljning av statliga företag, liknande de häraktuella (bet. 1997/98:NU10). Motionerna följdes uppi reservationer (m, fp, kd; c; mp). Hösten 1998behandlade regeringens skrivelse1998/99:20 med redogörelse för företag med statligtägande (bet. 1998/99:NU5). Utskottet förordadehärvid att översikten över de statliga företagen iden årliga redovisningen till utökasfr.o.m. , så att informationen också omfattaren beskrivning av den statliga företagssektornsregionala fördelning samt uppgifter om de statligaföretagen med avseende på jämställdhet,miljöanpassning och anställda med invandrarbakgrund.Utskottet avvisade däremot kravet i en motion på attsyftet med det statliga ägandet av respektiveföretag skall redovisas i den årliga redogörelsen.Utskottet framhöll att frågor om syftet med detstatliga ägandet av företag bör tas upp inäringspolitiska princippropositioner eller isärskilda propositioner om statliga företag. Densistnämnda motionen fick stöd i en reservation (m,kd, c, fp).Riksdagen beslöt om riktlinjer förstatens företagsägande (prop. 1995/96:141, bet.1995/96:NU26), enligt vilka följande huvudprinciperskall gälla för förvaltningen av statliga företag:Statligt ägda företag skall arbeta under krav på effektivitet,avkastning på det kapital företaget representerar ochstrukturanpassning.Den som utövar förvaltningen av ett statligt ägt företag skallmed utgångspunkt i uppsatt verksamhetsmål aktivt följaföretagets utveckling och vidta erforderliga åtgärder för attföretaget skall uppfylla kraven på effektivitet, avkastningoch strukturanpassning.Härutöver beslöt att bemyndiga regeringenatt - med vissa givna restriktioner - kunna minskastatens ägande i åtta angivna företag, nämligen , , , & UpjohnInc., , AB , och . Detta bemyndigandeersatte det bemyndigande som lämnat år1991 (prop. 1991/92:69, bet. 1991/92:NU10).Samtidigt angavs att av tidigare lämnadebemyndiganden avseende Nordbanken, ochSvenska skulle fortsätta att gälla.Våren 1998 behandlade utskottet ett förslag frånRiksdagens revisorer (1997/98:RR9) om statens rollsom ägare av bolag. Förslaget avstyrktes medhänvisning till pågående utvecklingsarbete inomRegeringskansliet. I en reservation (m, fp, kd)tillstyrktes förslaget. Utskottet avstyrkte ocksåmotionsyrkanden om att regeringen skall presenteraen plan för angående försäljning avstatliga bolag, med hänvisning till att inga nyaomständigheter hade framkommit som motiverade enändrad grundinställning. I reservationer (m, fp, kd;c; mp) redovisades respektive partiers uppfattning ifrågan om försäljning av statliga företag. Riksdagenföljde utskottet.Ändrade riktlinjer för Telias verksamhet fastladesav (prop. 1997/98:121, bet.1997/98:NU14). Enligt dessa skall huvudinriktningenför i fortsättningen vara att i ochinom erbjuda telekommunikationer ivid bemärkelse. I huvudinriktningen skall ingå deninternationella verksamhet som är nödvändig för atttillhandahålla dessa tjänster. Utskottet ansåg attdet är viktigt att ges med andra operatörerlikvärdiga förutsättningar. När det gäller enprivatisering av , som förordades i någramotioner, konstaterade utskottet att någon ändringav Telias ägarstruktur inte varaktuell. I en reservation (m, fp, kd) avstyrktespropositionen och föreslogs att skulleuttala sig för en privatisering av Telia.Modifieringar av regeringens förslag till riktlinjerför förordades i två reservationer (v; mp).Näringsminister och den norskekommunikationsministern ingick ijanuari 1999 en överenskommelse om ett samgåendemellan och norska . Syftet är att skapaen dynamisk och konkurrenskraftig nordisktelekoncern. I inledningsskedet skall äga och av aktierna.Koncernen skall börsintroduceras senast den 31december 2000, under förutsättning att uppgörelsengodkänns av den svenska , det norskastortinget och EU:s konkurrensmyndighet. I sambandmed börsintroduktionen kommer de bägge ländernasägande att stegvis minskas till vardera 33,4 %.Resterande skall säljas ut till marknaden -dock skall de bägge ländernas gemensamma ägandealdrig understiga . Samgåendet bygger på likainflytande för de två huvudägarna. Börsnoteringen,som sker med huvudnotering på ,ger tillgång till kapitalmarknaden och kommer att gedet nya bolaget den finansiella styrka som behövs påen globaliserad och hårt konkurrensutsatttelemarknad, sägs det i ett pressmeddelande frånNäringsdepartementet.Enligt uppgift från planerasen proposition i frågan till senare undervåren 1999. I denna avses regeringen begärariksdagens godkännande av avtalet om samgåendemellan och , godkännande av riktlinjerför det nya bolagets affärsinriktning ochbemyndigande att få minska det statliga ägandet.Statens kostnader för arbetet med samgåendet kommeratt tas upp under tilläggsbudget för innevarandebudgetår, vilken skall ingå ekonomiskavårproposition.I motion 1998/99:Fi708 (v) berörs, som tidigareredovisats, frågan om andelen kvinnor i aktiebolaggenerellt och specifikt i statliga bolag. Iregeringens skrivelse 1998/99:20 med 1998 årsredogörelse för företag med statligt ägande finns ensammanställning över styrelseledamöter i de statligabolagen. Enligt denna utgjorde kvinnor avsamtliga personer i sammanställningen. Om hänsyn tastill att vissa personer har mer än ett uppdrag ärandelen kvinnor med styrelseuppdrag . Somjämförelse kan nämnas att, enligt en rapport tillKvinnomaktutredningen - Ledare, makt och kön (SOU1997:135), andelen kvinnor i de börsnoteradeaktiebolagens styrelser uppgick till år 1996.Utskottets ställningstagandeNär det gäller frågan om statliga företagöverensstämmer utskottets syn med den som kommertill uttryck i motionerna 1998/99:N215 (m),1998/99:N330 (kd) och 1998/99:N300 (fp). Statensfrämsta näringspolitiska uppgift är att ange ramaroch regelsystem för näringslivets verksamhet ochbidra till att skapa betingelser för långsiktigtillväxt. Om staten uppträder som ägareoch som utformare av de regler som gäller förnäringslivets verksamhet uppstår en rad problem,bland vilka följande kan nämnas: risk förkonkurrenssnedvridning, risk för inoptimalainvesteringsbeslut samt svårigheter att tillförakapital till företag som behöver kapital förexpansion. Grundprincipen måste, enligt utskottetsmening, vara att konkurrensutsatt verksamhet skallbedrivas i privat regi.Det arbete som påbörjades under fyrpartiregeringenmed att minska statens företagsägande bör, enligtutskottets uppfattning, återupptas. Med enprivatisering av statliga företag uppnås entydligare ägarroll, kommersiellt mer kompetentaföretag och en ökad aktiespridning. Sammanlagtinbringade de försäljningar som gjordes under denborgerliga regeringen ca (exkl.försäljning av aktier i ) tillstatskassan, vilket minskade statens upplåningsbehovmed motsvarande belopp. Försäljningen ledde ocksåtill en spridning av aktieägandet till grupper sominte tidigare innehaft aktier och därmed till enbreddning av riskkapitalmarknaden.Riksdagen bör således begära att regeringen läggerfram en plan för försäljning av statliga företag ienlighet med vad som här har angetts. Därmed blir detre nyssnämnda motionerna i sak tillgodosedda iaktuella delar. Likaså blir motionerna 1998/99:K282(m), 1998/99:T220 (m), 1998/99:T809 (kd),1998/99:K231 (fp) och 1998/99:T222 (fp)tillgodosedda i här berörda delar.När det gäller yrkandet i motion 1998/99:Fi708 (v)om kvinnorepresentationen i de statliga bolagensstyrelser konstaterar utskottet att denna uppgårtill , att jämföra med motsvarande andelhos de börsnoterade bolagens styrelser som ligger på3-4 %. Något behov av ett riksdagsuttalande i frågankan utskottet inte se och avstyrker därmed motioneni berörd del. Även motion 1998/99:N334 (mp) avstyrksi aktuella delar.RegelförenklingMotionernaFrågan om regelförenkling tas upp i ett stort antalmotioner - 19 stycken - med företrädare för samtligapartier.I motion 1998/99:N315 (s) begärs åtgärder ienlighet med Småföretagsdelegationens förslag tillförbättringar av möjligheterna att starta och drivasmåföretag. Att förverkliga ambitionen om arbete åtalla är socialdemokratins viktigaste politiskauppgift, sägs det. En politik för att nå målen om arbetslöshet och en sysselsättningsgrad på80 % måste ha flera utgångspunkter; en sådanär att främja en dynamisk och expansivsmåföretagarsektor. Endast i ett ekonomiskt klimatpräglat av hög efterfrågan och låga räntor är detmöjligt att få till stånd den expansion avsmåföretagandet som är nödvändig, menarmotionärerna, som anser att det krävs en översyn avdet regelverk som styr småföretagandet, liksom avformerna för statens stöd till etablering av nyaföretag. Det måste bli enklare att starta och drivaföretag, säger motionärerna och hänvisar till denöversyn av småföretagandets villkor somSmåföretagsdelegationen gjort. De anser att flera avdelegationens förslag snabbt bör kunna förverkligasoch att detta skulle ge ett verkningsfullt bidragtill förverkligandet av regeringenssysselsättningspolitiska mål.I syfte att förenkla för företagen begärs ipartimotion 1998/99:Sk310 (m) följande åtgärder:_Arbetet med att slopa, förenkla och förbättra reglerna förföretagen måste återupptas med full kraft, varvidavregleringsarbetet bör ledas från högsta politiska nivå genomen särskild grupp i Statsrådsberedningen.Alla nya regler skall föregås av konsekvensbeskrivningar vadavser reglernas ekonomiska effekter på företagen, varvid dessabeskrivningar skall lämnas av såväl departementen som avmyndigheter som ger ut föreskrifter.Som stöd för avregleringsarbetet bör det inrättas en grupp medföretagare och forskare som kan fungera som idégivare, och nyaregler skall även kunna prövas av särskildasmåföretagarpaneler.Förslag bör läggas fram om införande av en s.k.solnedgångsparagraf, innebärande att alla regler skall genomgåen rullande översyn och att de som inte tillämpats på fem årskall avskaffas.En årlig redogörelse för avregleringsarbetet bör presenterasför riksdagen.Regelverkets utformning är av mycket stor betydelseför företagens möjligheter att skapa tillväxt ocharbetstillfällen, sägs det i motionen. Förnärvarande är reglerna utformade för att det skallvara enkelt för statsmakterna att kontrolleraföretagen, hävdar motionärerna och anser attreglerna i stället måste utformas så att det blir såenkelt som möjligt att driva företag. De företag somdrabbas förhållandevis hårdast av regleringar ärsmåföretagen, vars kostnader för administration avregelverket är mångdubbelt större per anställd än istora företag, heter det vidare. ärsamhällets kostnader för tillväxthämmande reglerbetydande. Som medlem i EU har åtagit sigatt genomföra rekommendation frånapril 1997 om förbättringar och förenklingar avföretagsklimatet för nyetablerade företag, erinrarmotionärerna om. Under den borgerligaregeringsperioden betonades avregleringens betydelseför den framtida ekonomiska utvecklingen, ochfrämjandet av konkurrens och förnyelse var centraladelar i arbetet med att återskapa som entillväxt- och företagarnation, säger motionärerna.De anser att under den senaste socialdemokratiskaregeringstiden har förutsättningarna att drivaföretag i försämrats kraftigt ochavregleringsarbetet har avstannat. Situationen förföretagen anses ha förvärrats genom att flera nyaregler har införts, som regelförenklingarsom genomfördes av den borgerliga regeringen haråterställts. I motionen hänvisas till en av Moderatasamlingspartiet, och Kristdemokraternagemensam avsiktsförklaring omavregleringsarbetet till stöd för ett genomförandeav förslagen i Småföretagsdelegationens förstabetänkande Bättre och enklare regler (SOU 1997:186).Småföretagsdelegationen har i sju rapporter lämnatsammanlagt 71 förslag till förbättringar avnäringsklimatet, konstaterar motionärerna och anseratt regeringen skyndsamt bör återkomma med förslagtill baserade på dessa rapporter.I en annan partimotion från Moderatasamlingspartiet, 1998/99:T818, begärs ett uttalandeav om företagande i IT-branschen. ligger i frontlinjen i IT-branschenoch utsätts för en kraftig och ständigt ökandeinternationell konkurrens, sägs det. Det är därförviktigt att det svenska företagsklimatet är gott ochatt lagar och regler utformas så att en sundkonkurrens skapas. Företagen i IT-branschen är oftasmå och växande företag, konstaterar motionärernaoch erinrar om Småföretagsdelegationens förslag ochom att Moderata samlingspartiet har ställt sig bakomdessa förslag.Avregleringars betydelse för den framtidaekonomiska utvecklingen måste betonas tydligare ochfrämjande av konkurrens och förnyelse måste bli encentral del av näringspolitiken, anförs det i motion1998/99:N326 (m, kd). Under den socialdemokratiskaregeringen har avregleringsarbetet stannat av, ochsituationen har förvärrats för företagarna genom attflera nya regler införts och genom att beslutadeavregleringar återställts, hävdar motionärerna. Demenar att arbetet med att slopa, förenkla ellerförbättra reglerna för företagen nu bör återupptasmed full kraft och att genomförandet av förslagen iSmåföretagsdelegationens betänkanden brådskar. Imotionen läggs en lång rad förslag fram enligtföljande.Procedurerna vid registrering av företag börförenklas på olika sätt: En person som vill startaföretag bör endast behöva kontakta en myndighet. Detbör åligga den kontaktade myndigheten att se tillatt samtliga andra berörda myndigheter blirinformerade om det nyregistrerade företaget.Förfarandet skall gälla alla bolagsformer. Dennaregistrering bör kunna skötas via Internet.Uppgiftslämnande till olika myndigheter tar enorimligt stor del av småföretagarens tid i anspråk,anser motionärerna. Åtgärder för att minska ochförenkla företagens uppgiftslämnande bör genomförasi enlighet med förslag ibetänkandet Grunddata - i samhällets tjänst (SOU1997:146). Period- och årsstatistik till SCB är dyroch omständlig för små företag. Ett noggrannareurval bör därför ske vid undersökningar som riktarsig till småföretag, och urvalstätheten bör varieraspå ett sådant sätt att de grupper av småföretag somsaknar problem inte behöver störas. Myndigheterborde i betydligt större omfattning än i dagkommunicera med varandra för att avlasta småföretagfrån t.ex. anmälningsplikt. Motionärerna anservidare att som generell princip bör gälla att enanmälan skall vara tillräcklig i ett företagskontakter med myndigheter, även om anmälningsplikttill flera myndigheter föreligger.Regeringen bör inrätta en särskild gruppnäringslivets regelråd med företrädare för företag,forskare och organisationer, föreslås det vidare imotionen. Gruppen bör arbeta som en fristående gruppmen bör samarbeta med regelreformeringsgruppen iNäringsdepartementet. Gruppen bör vara idégivare ochinspiratör men bör även granskaregelreformeringsarbetet i statsförvaltningen.Regeringen bör också inrätta paneler med småföretagför att testa förslag till nya regler ochregelförändringar som ett komplement till desedvanliga berednings- och remissförfarandena. Varjestatlig myndighet bör inom sitt respektive områdeges ansvar för regelreformeringsfrågor och problem-och konsekvensanalyser av nya regler, föreslås detvidare.I ett regelreformeringsprogram bör regeringen angeett tydligt och kvantifierbart mål förregelförenklingsarbetet , anförsdet vidare i motionen. Detta kan utformas antingensom krav på att regelvolymen skall minska i vissangiven omfattning eller som ett krav på attföretagens administrativa belastning av regelverketskall minska i viss angiven omfattning. Vidare bör iregelreformeringsprogrammet mål anges för arbetetmed de befintliga reglerna, med innebörd att allaregler bör gås igenom . Problem-och konsekvensanalyser skall genomföras på allaförslag som kan ha ekonomiska effekter förföretagen, föreslår motionärerna och anför även attett särskilt småföretagstest bör göras för reglersom bedöms påverka småföretagen i större omfattning.En motsvarande skyldighet att samråda mednäringslivet som finns beträffande uppgiftslämnandebör införas när det gäller införande av nya regleroch förändringar av befintliga regler. Enförsöksverksamhet med tidsbegränsade regler börgenomföras.Staten bör vara ansvarig för ett Internetbaseratinformationssystem över gällande regler förföretagare, föreslås det vidare i motionen.Regeringen bör uppdra åt myndigheterna att dessaskall ägna särskild uppmärksamhet åt informationentill företag, och informationsansvarigakontaktpersoner för företagen bör inrättas vidstatliga myndigheter och kommuner. Regeringen börockså uppdra åt () och () att undersökamöjligheterna för gemensamma blanketter för firma-,skatte- och avgiftsregistrering samt anmälan ominkomständring till vid start avföretag. Dessutom bör samtliga offentliga blankettersom företagarna använder förenklas och förkortas ochföretagen informeras om varför uppgifter skalllämnas. En ständig blankettöversyn bör ske, och allablanketter bör tillhandahållas elektroniskt.Regeringen bör utfärda föreskrifter tillmyndigheterna att förmedla information omregeländringar som berör småföretagarna, anförs detvidare. En handledning för företagare som behöversöka information och komma i kontakt med olikamyndigheter eller andra instanser börtillhandahållas kostnadsfritt via bl.a. Internet.Beslut som berör företagandet bör fattas i god tidföre ikraftträdandet, så att företagen geserforderlig tid för anpassning till de nyaförutsättningarna. För att underlätta ocheffektivisera samspelet mellan myndigheter ochföretag bör handläggare så långt möjligt ges ökadebefogenheter och ansvar. Regeringen bör uppdra åtmyndigheterna att lämna bindande löften om hur långtid det tar att avgöra ett ärende. Om myndigheteninte hör av sig inom angiven tid bör detta innebäraett automatiskt avgörande av ärendet tillföretagarens fördel. Myndigheterna bör dessutom isina årsredovisningar redovisa hur man klaratservice- och informationskraven gentemot företagen,t.ex. vad gäller handläggningstider, tider innanbesked lämnats, väntetider i telefon etc.Riksdagen bör göra ett uttalande om att befintligaföretag och nyföretagare skall visas respekt och gesstimulans, anförs det i motion 1998/99:N206 (m).Många företagare upplever att företagsklimatet imånga avseenden inte är positivt och att de ialltför stor omfattning tvingas syssla med sådantsom inte berör produktion och försäljning, hävdarmotionären.