bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Regeringen menar att en fortsattgod sammanhållning har bidragit till en tydligattityd i den politiska dialogen med länder sombrister i respekten för de mänskliga rättigheterna.Vidare noteras att unionen även har ägnat storuppmärksamhet åt utvecklingen i västra ,särskilt i Kosovo.Regeringen framhåller att gemensamma ståndpunkterpå grundval av artikel J 2 i Unionsfördraget, somanger unionens inställning till en särskild fråga avgeografisk eller tematisk karaktär, har antagitsbl.a. om , om främjandet av icke-spridningoch förtroendeskapande i , om arbetet föratt stärka efterlevnaden av konventionen ombakteriologiska (biologiska) vapen och toxinvapensamt om mänskliga rättigheter, demokratiskaprinciper och sunt styrelseskick i . Likasåhar rådet genom gemensamma ståndpunkter enats omutvidgade sanktioner mot FörbundsrepublikenJugoslavien och , samt om fortsattasanktioner mot , och UNITA iAngola.Vidare noterar regeringen att gemensamma åtgärderinom ramen för GUSP beslutas i specifika situationerdär operativa insatser från unionens sida ansesnödvändiga. De finansiella medel som behövs tas somregel från ett särskilt anslag i EU:s budget, vilketunder uppgick till 30 miljoner ecu. Under årethar EU på detta sätt beslutat att på grundval avartikel J 3 bl.a. lämna stöd till Montenegrosregering, till den höge representantens strukturerför genomförande av fredsavtalet i Bosnien ochHercegovina och om fortsatt stöd till fredsprocesseni . Ett särskilt sändebud förFörbundsrepubliken utsågs också genombeslut om gemensam åtgärd. Vidare förlängdesmandaten för EU:s särskilda sändebud förfredsprocessen i och för området kringde afrikanska stora sjöarna.Regeringen betonar i skrivelsen att under åretantogs ett beslut om gemensamåtgärd på grundval av artikel J 4.2 iUnionsfördraget, genom vilket EU anmodadeVästeuropeiska unionen (VEU) att slutföra engenomförbarhetsstudie av möjliga alternativ förinternationella polisiära insatser i föratt bistå de albanska myndigheterna. Därutöverantogs, på grundval av samma artikel, gemensammaåtgärder för stöd till Organisationen för säkerhetoch samarbete i () för övervakning avsituationen i Kosovo samt en begäran om VEU:smedverkan i en minröjningsinsats i Kroatien.Vidare framhåller regeringen att 1998 ävenpräglades av de pågående förberedelserna förtillämpningen av de nya instrumenten för GUSP efterAmsterdamfördragets ikraftträdande. I skrivelsenbetonas att det hos medlemsstaterna har funnits enuttalad ambition att öka EU:s handlingsförmåga ocheffektivitet i GUSP för att främja fred ochsäkerhet.Regeringen konstaterar att Amsterdamfördraget angeratt en hög representant för GUSP skall inrättas. Denhöge representanten skall biträda rådet och medverkavid utformning, förberedelser och genomförande avbeslut samt vid behov kunna företräda unionen utåt.Funktionen som den höge representanten ska utövas avrådets generalsekreterare. har iWien enats om att denne skall utnämnas snarastmöjligt, och att det skall vara en person med enstark politisk profil, framhåller regeringen.Förberedelser har också inletts för att inrätta engemensam enhet för politisk planering och tidigförvarning (analysenhet) i GUSP inom rådetsgeneralsekretariat under ledning av den högerepresentanten. Beslutet att inrätta en analysenhetgjordes i en särskild förklaring, som fogades tillAmsterdamfördragets slutakt. Syftet med dessförvarningsfunktion är att ge EU möjligheter att påett tidigt stadium sätta in konfliktförebyggandeåtgärder. Målsättningen är vidare att analysenhetenskall föra in ett gemenskapsperspektiv i EU:sutrikes- och säkerhetspolitik, såväl på lång siktsom inför och under konkreta kriser.I skrivelsen konstateras att har enförnyad debatt om europeiskt försvarssamarbeteinletts. Vid Europeiska rådets möte i idecember välkomnades de nya impulser om en stärkteuropeisk krishanteringsförmåga som tillförtsdebatten. Regeringscheferna konstaterade att dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken måstestödjas av trovärdig operativ kapacitet för att EUskall kunna spela sin roll fullt ut på deninternationella arenan.Regeringen framhåller att utvidgningsprocessen isig har en betydande säkerhetspolitisk effekt genomatt det i förhandlingarna ställs krav påinstitutionell stabilitet, som garanterar demokrati,rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respektsamt skydd för minoriteter.Regeringen noterar att har EU genomolika program lämnat betydande stöd tillfredsfrämjande insatser, framför allt till föredetta , , samtLatinamerika. EU samarbetar i dessa frågor nära medFN och andra internationella organisationer såsomOSSE, Nato, VEU samt . Därmed ökarmöjligheterna att de internationellaorganisationernas arbete samordnas och blirömsesidigt förstärkande.Regeringen framhåller att även under 1998har stått högt på EU:s dagordning. EU har såsom denenskilt största bidragsgivaren aktivt stöttfredsprocessen i , framför alltgenom återuppbyggnadsinsatser. EU:s egenövervakningsinsats i (ECMM) harverksamt bidragit till fredsprocessen i Bosnien ochKroatien.Den ekonomiska och sociala krisen i under1998 underströk vikten av en samlad och genomtänktstrategi för EU:s relationer till landet,konstaterar regeringen vidare. har EUavsatt betydande resurser för detta ändamål. Genomatt Amsterdamfördraget träder i kraft införs en nybeslutsform, s.k. gemensamma strategier. VidEuropeiska rådets toppmöte i beslutades attEU:s första gemensamma strategi skall gälla Rysslandi syfte att ytterligare konsolidera EU:sRysslandspolitik. Vidare beslutades attförberedelser för gemensamma strategier om ,samt västra skall vidtas.Regeringen konstaterar att kommissionen den 25november antog en rapport om den nordligadimensionen efter beslut av idecember 1997. Initiativet till den nordligadimensionen kommer från Finland.Kommissionsrapporten utgör en strategi för EU:spolitik i förhållande till norra med särskiltfokus på samarbetet med nordvästra ochBaltikum. Rapporten slår fast att EU starkt stöderregionalt samarbete, i norra främstÖstersjöstaternas råd och , i vilka EUmedverkar.Regeringen betonar att de mänskliga rättigheternaintar en framträdande plats inom EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik. Det bekräftades ånyonär ställdesig bakom EU:s förklaring om de mänskligarättigheterna, antagen med anledning av 50-årsminnetav FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna.EU arbetar för målet att nå respekt för demänskliga rättigheterna genom att ta upp dessafrågor i bilaterala relationer med tredje landliksom inom ramen för FN och andra multilateralaforum, särskilt inom . I de bilateralarelationerna kommer frågor om mänskliga rättighetertill uttryck genom s.k. grundläggande klausuler iavtal, genom démarcher och genom offentligaavsiktsförklaringar.Regeringen framhåller att inom nedrustningsområdetskedde ett nära samarbete inom EU. I deninledande allmänna debatten i FN:sgeneralförsamlings första utskott - därnedrustningsfrågorna behandlas - höll EU:sordförandeland ett gemensamt anförande.Ministerrådet antog en gemensamståndpunkt om förberedelser för det andra mötet medförberedande kommittén för icke-spridningsfördragets(NPT) granskningskonferens . I denna fastslåsbl.a. att EU, där så är lämpligt, skall vidtaansträngningar för att övertyga de stater som ännuinte är parter i NPT att ansluta sig till detta, ommöjligt , samt att EU vidare skall bidratill att åstadkomma enighet i substansfrågor vidmötena i den förberedande kommittén liksom vidsjälva konferensen för att underlätta enstrukturerad och balanserad översyn av fördragetstillämpning.Utvecklingssamarbetet är en integrerad del avunionens samlade externa politik och skall enligtUnionsfördraget vara ett komplement tillmedlemsstaternas nationella politik, konstaterarregeringen i skrivelsen. Målsättningarna för dengemensamma politiken är en varaktig ekonomisk ochsocial utveckling, successiv integration avutvecklingsländerna i världsekonomin samt kamp motfattigdomen i utvecklingsländerna. Dessutom skallbiståndspolitiken bidra till att utveckla demokratinoch respekten för de mänskliga rättigheterna.En svensk strategi för EU:s utvecklingssamarbetepresenterades för 1996. Strategin ärföremål för revidering men är i sina huvuddragfortfarande relevant för det svenska agerandet.Målen för EU:s utvecklingssamarbete (artikel 130u iEG-fördraget) stämmer väl överens med svenskamålsättningar, noterar regeringen.En annan viktig fråga är att se till att målet ifördraget, att bekämpa fattigdom, följs. Regeringenunderstryker i skrivelsen att vill se enökad inriktning mot fattigdomsbekämpning i EG-biståndet.Regeringen framhåller i skrivelsen att enförutsättning för att den inre marknaden skallfungera är att det finns en gemensam handelspolitikgentemot länder utanför EU. För att EU:s produkt-och tjänstemarknader skall bli effektiva är detdessutom av vikt att den inre marknaden präglas avöppenhet mot omvärlden. är EU för sinekonomiska utveckling självfallet också beroende avatt kunna exportera sina produkter till länderutanför EU på så gynnsamma villkor som möjligt.Regeringen betonar att , som är starktberoende av utrikeshandel, har ett stort intresse avett öppet och väl fungerande internationellthandelssystem. fortsätter arbetet med attinternt inom EG påverka gemenskapens handelspolitiki frihandelsvänlig riktning. Genom medlemskapet harSveriges möjligheter att påverka den internationellautvecklingen ökat, och EG för en merfrihandelsinriktad politik än tidigare.Regeringen konstaterar i skrivelsen att EG, inomramen för Lomé-kon-ventionen, samarbetar med de s.k.AVS-länderna i , ochStillahavsområdet.Lomé IV löper ut . Undervåren 1998 förhandlades kommissionensförhandlingsmandat fram för det framtida samarbetetmellan EG och AVS-länderna. Beslut om mandatetfattades i Allmänna rådet . När detgäller mandatets principer och mål stårfattigdomsbekämpningen i fokus, framhållerregeringen. En betoning görs av partnerskapetspolitiska dimension med inriktning på mänskligarättigheter, demokrati, rättsstaten, gottstyrelseskick, konfliktförebyggande ochkonfliktlösning samt en fördjupad politisk dialog.Partnerskapets aktörer skall förutom regeringaromfatta det civila samhället och den privatasektorn. Samarbetets strategier bygger på grundvalarom tillväxt, konkurrenskraft och sysselsättning,social och kulturell utveckling, samt regionalintegration. Ett viktigt mål är att bidra till AVS-ländernas integration i världshandeln. Tanken är atten successiv utveckling mot reciprocitet ihandelsförbindelserna skall leda tillfrihandel. Samarbetets finansiering och instrumentskall möjliggöra differentiering mellan länder ochfrämja ökad effektivitet. Detta skall uppnås bl.a.genom en förenkling av tillgängliga instrument ochen tydligare programmering av bistånd genomlandstrategier. Den institutionella ramen föreslås istort sett förbli oförändrad, dock eftersträvasstörre flexibilitet för att underlätta den politiskadialogen och samarbetet med det civila samhället.Förhandlingar om samarbetet mellan EG och AVS-länderna efter IV inleddes den 30 september1998.Vidare noterar regeringen i skrivelsen attPartnerskapet (den s.k.Barcelonaprocessen) etablerades vidBarcelonakonferensen den 28 november 1995.Partnerskapets syfte är att skapa en bas församarbetet mellan EU och tolv icke medlemsstater iMedelhavsregionen, nämligen , ,, , , , ,, , och samt denpalestinska myndigheten. Samarbetet skall omfattapolitisk dialog, säkerhetspolitik, ekonomiskt ochfinansiellt stöd till partnerländerna och utbyte påde kulturella, sociala och tekniska områdena.Den politiska dialogen skall främja utvecklingen avdemokratiska institutioner och respekten förmänskliga rättigheter, betonar regeringen. Den skallockså tjäna som instrument för säkerheten iregionen. Barcelonaprocessen är inte avsedd attersätta andra åtgärder för fred, stabilitet ochutveckling i området. Den är t.ex. inte en del avfredsprocessen i utan en parallellprocess som förhoppningsvis skall bidra till attgöra fredsprocessen framgångsrik. Därtill är tankenatt Barcelonaprocessen, genom att skapa förtroendeoch samarbete, även skall lösa och förhindrakonflikter på andra områden inom regionen. Motsatsenkan emellertid även inträffa, dvs. attBarcelonaprocessen påverkas av en negativ utvecklingi andra processer som berör regionen. Den låsning ifredsprocessen i som större delen avåret hindrade genomförandet av harförsvårat det politiska och säkerhetspolitiskaarbetet i Barcelonaprocessen.Inom ramen för det ekonomiska och finansiellapartnerskapet har arbetet med att bedömainvesteringshinder, främja investeringar och iallmänhet stimulera den industriella och ekonomiskautvecklingen i de tolv sydliga parterna iMedelhavsregionen fortsatt.Inom ramen för partnerskapet i sociala ochkulturella frågor stod den 23-24 apriltillsammans med värd för ett seminarium iStockholm om dialogen mellan kulturer ochcivilisationer. Regeringen konstaterar attresultatet av mötet blev ett antal slutsatser om detfortsatta arbetet inom Barcelonaprocessen i syfteatt bredda och fördjupa dialogen mellan de olikakulturer, religioner och civilisationer som finns iländerna som deltar i den. Slutsatserna blev attarbetet på områdena forskning, utbildning, medier,mänskliga rättigheter och demokrati (den mänskligadimensionen) samt kulturellt utbyte i allmänhet börfortsätta.Frihandel och ekonomiskt stöd är två viktigakomponenter i EG:s politik för ,framhåller regeringen. EG har inlett förhandlingarom associeringsavtal med en rad Medelhavsländer isyfte att skapa ett frihandelsområde runtMedelhavet. Som ett första steg skall frihandel förindustrivaror vara införd . haravtal slutits med , , (samtliga ), med () samtmed PLO (). ratificerade de treförstnämnda och kommer att ratificeraavtalet med . Avtalet medTunisien trädde i kraft den 1 mars 1998.Interimsavtalet med , vilket är ettgemenskapsavtal och således inte behöver ratificerasav EU-ländernas parlament, har likaså trätt i kraft.Förhandlingar om associeringsavtal pågår medEgypten, , och Syrien.I skrivelsen noterar regeringen att EG har anslagit4 685 miljoner ecu för tillutvecklingssamarbetet med länderna iMedelhavsregionen. Av detta svarade under1998, genom sin medlemsavgift till EU, för 170miljoner kronor. Av biståndet regleras ca 3 424miljoner ecu genom den s.k. MEDA-förordningen, somanger beslutsformerna och huvudområdena förbiståndssamarbetet.MotionernaKristdemokraterna framhåller i sin motion U509 (kd)att det ursprungliga huvudmålet med det europeiskasamarbetet var att lägga grunden för en varaktigfred och att den målsättningen är lika aktuell . För att den skall kunna tillgodoses även iframtiden måste medlemsländerna verka för att EUeffektivt kan företa gemensamma, effektivasäkerhetspolitiska åtgärder, menarKristdemokraterna.De anför att Amsterdamfördraget har förbättratförutsättningarna för att agera gemensamt. Ettsvensk-finskt initiativ att föra in uppgifterrörande humanitära, fredsbevarande och fredsskapandeinsatser i fördraget fick gehör i medlemskretsen avEU-länder. Reformen är en mycket stor framgång,menar , eftersom EU:s främstauppgift, att främja fred och solidaritet, intelängre bara gäller det egna territoriet utanblickarna vänds även utåt, både mot övriga Europaoch andra delar av världen. Även andra reformer avden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken(GUSP), som att skapa en enhet för planering ochtidig förvarning samt att beslutreglerna ändrasvälkomnas av partiet. Vidare anser Kristdemokraternaatt ett eventuellt framtida europeisktförsvarssamarbete skall ske på mellanstatlig nivå. Imotionen framhålls att aktivt skallförhindra att EU disponerar gemensamma kärnvapen(yrkande 12).Miljöpartiet anför i sin motion U508 (mp) attAmsterdamfördraget innebar ett bakslag förutvecklingen inom den andra pelarens samarbete, dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Medlemsländernas vetorätt försvagades somEU skapar ett slags utrikesdepartement och enbefattning som unionens företrädare utåt iutrikespolitiska frågor.Miljöpartiet ser allvarligt på denna utveckling.Under nästa regeringskonferens anser Miljöpartietatt skall verka för att utrikes- ochsäkerhetspolitiken helt skall avföras från unionenskompetensområden (yrkande 28). Tills så sker börSveriges linje vara att aktivt arbeta för att göraEU:s internationella politik så solidarisk sommöjligt (yrkande 27). bör inom EU även verkaför att säkerhetssamarbetet inte definieras enbart imilitära termer utan även i sociala, ekonomiska ochmiljömässiga termer (yrkande 26).I motion U602 (m) konstateras att demokratier blirallt vanligare i världen efter att för ett decenniumsedan ha varit undantag. Efter att ha konstateratatt demokratin har vunnit framsteg i Central- ochÖsteuropa, i och andra områdenkonstaterar motionärerna att demokratin har svårtatt få fäste i . Början till en positivutveckling kan dock skönjas i och iKuwait, menar motionärerna. De konstaterar att EU, isyfte att främja mänskliga rättigheter och demokratiliksom ekonomisk utveckling och miljösamarbete, haren Medelhavsstrategi som ger möjlighet till enpolitisk dialog mellan EU och samarbetsländerna.Motionärerna menar att i denna dialog är det viktigtatt frågor om mänskliga rättigheter och demokratibetonas starkare (yrkande 1). Den hittillsvarandeutvecklingen har visat att respekten för mänskligarättigheter och utvecklingen mot demokrati inte harkommit så långt som det är rimligt att kräva, menarmotionärerna.Vänsterpartiet menar i motion U506 (v) yrkande 10att EU:s fonder för regionalpolitisk utjämning,strukturfonderna, bör reformeras och omorganiserastill förmån för de stater som inte är medlemmar iunionen men som ligger inom EU:s närområde(, och ).I motion U604 (v) yrkande 1 konstaterar motionärernaatt EU har gjort starkt motstånd mot anspråkpå att genomdriva sin nationella lagstiftning iandra stater genom Helms-Burtonlagen. Motionärernanoterar även att antagit en lag om EG:sförordning om skydd mot extraterritorielllagstiftning som antas av tredje land. Dekonstaterar att denna skyddsförordning kom till somett direkt svar på den amerikanska lagstiftningen,vilken möjliggör att sanktioner riktas mot företag iandra stater som genomför investeringar och bedriverhandel med Kuba.Motionärerna anser emellertid att det finns teckensom tyder på att EU:s avvisande hållning håller påatt luckras upp och de stöder sig därvid påuttalanden från politiska företrädare för såväl USAsom Europeiska kommissionen. De finner det mycketförvånande att en företrädare för kommissionen kanuttala sig i den riktningen och menar att Sverigemåste agera för en återgång till EU:s tidigaretydliga avståndstagande till Helms-Burtonlagen ochagera för ett klargörande av att unionensmedlemsländer inte avser att förhindra europeiskaföretags handel med eller investeringar på Kuba.Motionärerna menar att en utökad handel ochutvecklade kontakter mellan och kan ha enpositiv effekt vad gäller utvecklingen av demokratioch mänskliga rättigheter. De konstaterar dock attnågot handelsavtal ej har upprättats mellan EU ochKuba trots att sådana existerar för övriga länder iLatinamerika. Motionärerna anför därför i yrkande 2att den i EU skall verka för attett sådant avtal upprättas mellan EU och Kuba.Utskottets övervägandenUtskottet vill inledningsvis framhålla den vikt somSverige fäster vid ett effektivt och väl samordnatsamarbete när det gäller den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken (GUSP). Utskottet menar att genomdenna samverkan kan medlemsländerna tillsammans fåett större inflytande och spela en mer aktiv roll påden världspolitiska scenen än om länderna ageratvart och ett för sig. Det gäller särskilt för ettmindre medlemsland som Sverige.Utskottet konstaterar vidare att regeringen iskrivelsen lämnar en utförlig redovisning av vad somförevarit när det gäller unionens förbindelser medomvärlden . Redovisningen gäller inte baraden gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken utanäven unionens utvecklingssamarbete, den gemensammahandelspolitiken och unionens samlade bilaterala ochregionala förbindelser. Utskottet kan konstatera attunionen i sina externa förbindelser besitter ettantal verksamma politiska instrument. Utskottet kanäven konstatera att regeringen, som ett komplementtill nationellt tillgängliga instrument när detgäller förbindelser med omvärlden, aktivtanvänder sig av den möjlighet att påverka EU-politikens utformning som medlemskapet i EU ger.Utskottet noterar att regeringen i bilaga tillskrivelsen redovisar de gemensamma ståndpunkter ochåtgärder samt uttalanden som beslutats inom ramenför GUSP . Utskottet finner att en sådanredovisning ger en god bild av samarbetetsomfattning och utgår ifrån att en motsvaranderedovisning av gemensamma strategier kommer att skeefter Amsterdamfördragets ikraftträdande.Amsterdamfördraget, som medför ett antal viktigaändringar och tillägg till kapitel V iUnionsfördraget, trädde i kraft den 1 maj 1999.Utskottet vill framhålla att detta medför attsamarbetet inom den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken kommer att förstärkas. Utskottetutgår ifrån att kommer att agera för att denya möjligheterna tas till vara för att främja fredoch säkerhet.Utskottet konstaterar att vissa förberedelser förtillämpningen av de nya instrumenten för GUSP harvidtagits . En tjänst som hög representantskall inrättas. Den höge representanten skallbiträda rådet och medverka vid utformning,förberedelser och genomförande av beslut samt vidbehov kunna företräda unionen utåt. Utskottetnoterar att vid det Europeiska rådets möte i idecember 1998 enades medlemsländerna om att postenskall besättas av en person med en stark politiskprofil. Utskottet kan även konstatera att vissaförberedelser har genomförts när det gällerinrättandet av en gemensam enhet för politiskplanering och tidig förvarning inom rådetsgeneralsekretariat och under ledning av den högerepresentanten. har även diskussioner ägtrum om att stärka EU:s krishanteringsförmåga.Utskottet ser positivt på detta arbete som kan ledatill att unionens handlingsförmåga ocheffektiviteten i samarbetet inom utrikes- ochsäkerhetspolitiken ökar.Utskottet noterar även den utveckling som skettunder 1998 vad gäller det framtida samarbetet mellanEG och de s.k. AVS-länderna i , ochStillahavsområdet. Förhandlingar om ett nytt avtalinleddes och utskottet vill framhålla attdet mandat som antogs av medlemsländerna införkonferensen väl återspeglar svenska ståndpunkter.Dessa visar på vikten av fattigdomsbekämpning,partnerskap och politisk dialog, partnerskap med detcivila samhället och den privata sektorn, barnetsrättigheter, hållbar utveckling samt användande avlandstrategier och rullande programmering. Utskottetkonstaterar att det erhållit informationfrån regeringen kring förberedelserna föromförhandlingen av samarbetsavtalet med () och därvid även kunnat framförasin synpunkter på de förslag som framkommit.Utskottet ser mycket positivt på att det underförhandlingarnas förberedelser, dvs. redan underberedningsfasen, har kunnat framföra sina synpunktertill regeringen i dessa frågor.Avslutningsvis vill utskottet i denna del framhållaatt det erhållit information frånregeringen inför möten i Allmänna rådet och därvidäven haft möjlighet att redovisa synpunkter påregeringens förslag till svenska ståndpunkter.Utskottet vill här framhålla den vikt det lägger vidmöjligheten att, vid sidan av de redovisningar somkommer till del genom den årligaskrivelsen, propositioner och information tillkammaren, kunna föra en fortlöpande dialog medregeringen kring GUSP och unionens externaförbindelserI motion U509 (kd) anförs att Amsterdamfördraget harförbättrat förutsättningarna för att agera gemensamtinom ramen för GUSP. Även andra reformer av dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, som attskapa en enhet för planering och tidig förvarningsamt att beslutreglerna ändras, välkomnas.