bet · GM01UU11 · 1999-05-06 00:00:00 — Lika litetsom kommer det att finnas ett att talatill, en asiatisk ståndpunkt i annat än enstakafrågor, en given uppsättning asiatiska värderingar,en asiatisk ekonomisk modell. Men de asiatiskarösterna kommer sannolikt att spela en ännu störreroll än , och då inte minst de röster somhärrör från de asiatiska demokratierna och derascivila samhällen. I detta finns en vitalitet av storbetydelse för de nationella kulturerna, och föromvärlden.Vissa länders och regionala organisationers rösterkommer att spela en större roll än ide internationella politiska och ekonomiska forumdär för världen viktiga frågor hanteras. Det gälleri synnerhet men också , två länder somtillsammans representerar mer än en tredjedel avmänskligheten. kommer att för långtid framöver förbli världens näst största ekonomi,efter , med legitima anspråk på en störreinternationell roll.Asien är och förblir statt i snabb förändring.Länderna och människorna i kommer att prägladet kommande seklet på ett helt annat sätt än depräglat det gångna, inte genom att skaka världenutan genom att med fortsatt ekonomisk utveckling ochväxande öppenhet bli mera delaktiga, och merasjälvmedvetna internationella aktörer. Ytterst ärdet fråga om en serie vägval som olika länder iregionen - och vi själva - har att göra.Möjligheterna och riskmomenten är många. Krisen harvisat på den svaga institutionella grunden för desenaste decenniernas snabba utveckling. Uteblirreformerna försämras utsikterna påtagligt. Krisenhar också visat på de växande internationellaberoendeförhållandena. I den utvecklingen finnsmycket som är positivt för länderna, men ocksåoerhörda utmaningar. Marknaden, som inte kanförväntas ta något större socialt ansvar, spelar enallt viktigare roll. Staten förväntas möta växandebehov och förväntningar som dess maktförsvagas.Det är i ökad samverkan som de gemensammamöjligheterna finns. Miljöproblemen kan inte lösasnationellt. Utslagningen, narkotikahandeln, detsexuella utnyttjandet av kvinnor och barn och andraväxande sociala problem kan bara lösas genomgemensamma ansträngningar. Fortsatt nedrustning kanbara uppnås i en värld för vars öde länder somIndien och känner sig fullt medansvariga.Integrationsprocesserna har drivits av teknologi,handel och investeringar, som allt mindre ser tillnationella gränser, men utmaningen ligger ytterst påett djupare kulturellt och politiskt plan. Vår tidsstora utmaning är att medverka till en utveckling iAsien som ökar sannolikheten för de globalt hållbaravägvalen, de som leder till ökad förståelse,demokrati, respekt för mänskliga rättigheter,minskad fattigdom, en bättre miljö, och ettinternationellt system som bidrar till framväxten aven sådan värld.En svensk AsienstrategiAsien uppvisar många av de möjligheter, utmaningaroch problem som brukar framhävas som särskiltprioriterade i svensk utrikespolitik på det globalafältet.Demokratin är på frammarsch på många håll i Asienoch öppenheten för impulser från omvärlden ökarnärmast explosionsartat i informationsteknologinsspår. Traditionella samhällen stöps om och livaktigafrivilligorganisationer växer fram på bred front.Ändå består en rad auktoritära regimer i , därrättssamhället och respekten för mänskligarättigheter åsidosätts på det mest flagranta sätt.Sverige har i olika internationella sammanhang ochforum bidragit till att belysa dessamissförhållanden. har ansträngningargjorts att engagera de auktoritärt styrda länderna iAsien, däribland , i en internationell dialog ommänskliga rättigheter med syftet att försöka bidratill en bättre förståelse och respekt för deninternationella rättens krav, och en vidgadanslutning till FN:s legala instrument på området.Frihandeln har under skapatförutsättningar för ekonomisk utveckling, ökadvälfärd och en jämnare fördelning av resurser imånga . har den senasteekonomiska krisen visat på behovet av starkainternationella institutioner och regelverk som stödför länder i utveckling. I nuvarande situation blirdet ett särskilt angeläget svenskt intresse attmotverka att protektionismen växer fram i krisensspår samt att engagera sig i arbetet att få ochandra asiatiska ekonomier som står utanför WTOatt nå överenskommelse om inträde ivärldshandelsorganisationen.Sveriges relationer med länderna och ekonomierna iAsien kan med fördel breddas och fördjupas inför2000-talet med tyngdpunkt på åtta centrala områden:1. demokrati, mänskliga rättigheter ochjämställdhet,2.3. handel och direktinvesteringar,4.5. fattigdomsbekämpning och fördjupade relationergenom utvecklingssamarbete,6.7. miljö,8.9. forskning och utbildning,10.- folkrörelser och gränsöverskridande nätverk,-1. kultur, informationsverksamhet ochSverigefrämjande,2.- politiska relationer.-Sveriges medlemskap i har inneburit förändringar- och vidgade möjligheter - för den svenskaAsienpolitiken. Som medlem kan delta igemensamma aktioner och beslut av betydandeinternationell tyngd. ställs krav på ettaktivt svenskt deltagande i utformningen av EU:spolitik inom olika områden visavi länderna i ,i syfte att få gehör för våra nationellaprioriteringar.EU:s övergripande Asienstrategi har lagtett antal huvudmål som syftar till att stärka EU:sekonomiska närvaro i : främja internationelltsamarbete och förståelse, bidra tillfattigdomsbekämpning och hållbar tillväxt samt tillatt befästa demokrati och respekten för mänskligarättigheter i . Samråd sker ofta även i frågorsom rör medlemsländernas bilaterala agerande i olikaländer i . Generellt sett har Sverigesmedlemskap i medfört ett förändrat arbetssätt förden svenska utrikesrepresentationen och givitSverige väsentligt förbättrad tillgång tillinformation, bredare kontaktytor och störremöjligheter till inflytande i tredje land, som idetta fall Asien.Sverige, och det internationella samarbetetASEM (Asia-Europe Meeting)ASEM är ett forum för politisk, ekonomisk ochkulturell samverkan och dialog mellan tjugofemländer i och . Det bildades våren 1996vid ett toppmöte i , där stats- ochregeringschefer från EU:s medlemsländer, dedåvarande sju ASEAN-länderna, , ochSydkorea, samt ordförande deltog.Det andra toppmötet hölls i ochdet tredje äger rum i . ASEM-dialogensyftar till att stärka banden mellan ochAsien.Genom tillkomsten av ASEM har ett betydelsefulltforum skapats för att stärka banden mellan Europaoch . I ASEM-samarbetet lägger Sverigetyngdpunkten vid frågor rörande handel ochinvesteringar, miljö, demokrati och mänskligarättigheter, utbildning och kultur samt kontaktermellan enskilda organisationer.Sverige, och FNSveriges aktiva roll i FN är en fundamentaldimension av internationella relationer. Enförutsättning för att FN skall kunna erbjuda detledarskap som världens tillstånd och globaliseringenkräver är att FN tillerkänns samma centrala roll avalltfler länder i . bör i FN och i sinabilaterala relationer med länderna i aktivtverka för att de ger FN och det internationellanormsystemet ett växande stöd.Engagemanget i FN utgör en hörnpelare i svenskutrikespolitik. verkar i FN för attförebygga konflikter och främja nedrustning. Dettaär inte minst viktigt vad gäller länderna i Asien.Genom deltagande i fredsbevarande operationer bidrarSverige på ett konkret sätt till att bevara fredeninom flera områden i Asien.Sverige skall fortsatt verka för att länderna iAsien tillmäter FN och det internationellanormsystemet en central roll i respektive landsutrikespolitik.I FN:s kommission för mänskliga rättigheter verkarSverige aktivt för att uppmärksamma brott mot demänskliga rättigheterna. driver bl.a. frågorrörande jämställdhet mellan kvinnor och män, barnetsrättigheter, rättigheter för personer som tillhörnationella eller etniska, språkliga eller religiösaminoriteter och urbefolkningar, rättigheter förpersoner med funktionshinder och åtgärder motdödsstraffet, utomrättsliga avrättningar,ofrivilliga försvinnanden och tortyr.Via FN:s biståndsorganisationer stödjer Sverigeinsatser för att genom reformer och institutionellutveckling motverka fattigdom, förbättra barns hälsaoch tillgång till utbildning, skapa hållbaralösningar på flyktingproblematiken, främjademokratisk utveckling och söka förbättra denglobala miljö.De internationella finansiella institutionernaInternationella valutafonden (IMF), ochAsiatiska () är djuptengagerade i . Mot bakgrund av Asienkrisenökade IMF:s totala kreditgivning 1997-1998 fyragånger jämfört med året dessförinnan.Krisen har visat på det stora inflytande som deinternationella finansiella institutionerna, isynnerhet , utövar.Deras insatser har varit nödvändiga, men långt ifråninvändningsfria. Det är mot denna bakgrund viktigareän någonsin att fortsatt aktivt medverkar ide multilaterala forum, som Valutafonden,och den asiatiska ,vilka dominerar dialogen med mottagarländerna ochofta svarar för huvuddelen av de finansiellaflödena. Det måste dock i detta sammanhang beaktasatt verkar inom ramen för valkretsar, vilketkan utgöra en restriktion på möjligheten att drivaen egen linje.Finanskrisen i Sydöst- och har ytterligareunderstrukit behovet av intensifierad samverkanmellan olika delar av ochRiksbanken, bl.a. i syfte att medverka till attSverige talar med en röst i olika internationellaforum. Sådan samordning ter sig särskilt viktig idet skede av utveckling av de internationellafinansiella institutionerna som vi nu går in i.Sverige kan spela en viktig roll i detta för dekommande decenniernas globala ekonomiska utvecklingmycket betydelsefulla reformarbete.Det gångna årets krishantering har visat på behovetav att framgent i ännu större utsträckning änhittills involvera de asiatiska staterna idiskussionerna och att visa ett större intresse förderas aktiva deltagande i det internationellareformarbetet.Demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhetLångsiktiga och bestående förändringar i ettsamhälle har oftast sitt ursprung i internaprocesser. Som utomstående kan , tillsammansmed andra, söka påverka interna processer, mensällan skapa förändringar. Erfarenheten visar attdet civila samhället spelar en avgörande roll förutvecklingen mot ökad respekt för mänskligarättigheter och demokrati. kommer därför attfortsätta att uppmuntra och stödja utvecklingen avdet civila samhället i bl.a. genom stöd tillenskilda organisationer och akademiskainstitutioner. kommer likaså att fortsättaatt stödja den institutionella utvecklingen, bl.a.utveckling av rättssystem och lagstiftning, vilkenbehövs för att främja och förstärka respekten för demänskliga rättigheterna. Utvecklingssamarbetetkommer att i ökad omfattning inriktas på dennauppgift. Detta innebär också ett fortsatt stöd föratt främja öppenhet och insyn, bl.a. genom attunderlätta oberoende mediers möjlighet attrapportera och granska myndigheter. Insatserna ärfinansiellt små men strategiska.Sverige hävdar bestämt att varje medlem avFN genom har ett ansvar att främjarespekten för de mänskliga rättigheterna, ochavvisar propåer om att situationen för de mänskligarättigheterna är en strikt intern angelägenhet förvarje land.Sverige ser som en viktig uppgift att i detmultilaterala samarbetet, inom EU och bilateralt, idialog och samarbete medverka till utveckling motdemokrati och i lag skyddade grundläggande fri- ochrättigheter.I fall av kränkningar reagerar genom olikakanaler - bilateralt, tillsammans med övriga EU-länder och genom multilaterala forum. Det är viktigtatt söka samarbeta med en större krets likasinnadeländer för att budskapet skall få effekt.Sverige driver, i samarbete med EU-länder och andralikasinnade stater, en rad frågor som syftar tillatt uppmärksamma kvinnors situation ochdiskriminering. kommer fortsatt att ta uppfrågan om kvinnors och flickors rättigheter i denutvecklingspolitiska dialogen, liksom i diskussionermed regeringsföreträdare i multilaterala sammanhang.Utvecklingssamarbetet rymmer betydelsefullamöjligheter att långsiktigt medverka tilluppbyggnaden av de institutioner och det civilasamhälle som bär upp demokratisk kultur ochrättssamhälle. I det arbetet kan statligainstitutioner såväl som folkrörelser, enskildaorganisationer och universitet spela viktiga roller.Utvecklingen av marknadsekonomier kan ge positivaeffekter i riktning mot öppnare samhällen. Också härhar utvecklingssamarbetet en viktig roll.Handel och investeringar och arbetsvillkorUtvecklingen i med högtillväxttakt och övergångar till exportorienteradehandelsregimer har resulterat i en kraftigt ökadhandel mellan och . Investeringarna ibåda riktningar växte likaså.Sveriges långsiktiga mål som starkthandelsorienterad nation är att väsentligt ökautbytet med . Det bör gälla för såväl exportsom import och direktinvesteringar i bådariktningarna. För att en sådan målsättning skallvara realistisk krävs dels att de krisdrabbadeländerna i återhämtar sig, dels att regionengår mot ökad öppenhet.Både handeln och volymen på direktinvesteringarnabör under det kommande decenniet kunna öka påtagligti båda riktningarna. För det talar de avregleringarsom följer i krisens spår och ländernas långsiktigatillväxtutsikter.Sverige verkar genom EG för att de asiatiskaekonomier som står utanför WTO lever upp till dekrav som ställs för WTO-medlemskap och så snart sommöjligt ansluts. EG:s och vårt bilateralautvecklingssamarbete kan medverka genom att hjälpaberörda länder att vidta nödvändiga reformer ochanpassningar.Diskussionen om arbetsvillkor och barnarbete beröri hög grad . Arbetsvillkoren är i många länderbetydligt sämre än vad standard medger, medlånga arbetstider, utnyttjande av barn iindustriellt arbete, begränsningar ifackföreningarnas verksamhet, etc. De fackligaorganisationerna har en viktig uppgift att fylla iförsvaret av arbetarnas rättigheter.Främjandet av kommersiella relationer medAsienPå det mest grundläggande planet bestäms våra möjligheter avhur vår egen konkurrensförmåga utvecklas. Viktigastav allt är, liksom på andra marknader, att viständigt utvecklar vår kapacitet att ta fram nyakonkurrenskraftiga produkter, vilket i sin turförutsätter att vi nationellt vidmakthåller en högutbildnings- och forskningsstandard och goda villkorför långsiktigt företagande.Asienkrisen visar på behovet av fördjupad kunskapom regionen och dess marknader. Inte minst viktig ärdenna fråga i de små och medelstora företagensperspektiv, företag med begränsad marknadskunskapoch låg riskbenägenhet. I finns sådankompetens på flera håll, men inte samlad på någotslagkraftigt sätt.Ambassaderna, konsulaten och handelskontoren harcentrala roller i handels- ochinvesteringsfrämjandet och skall förstärkas. Dettaförutsätter en ökning av antalet utsända, menförstärkningen skall primärt ske genom ett merautvecklat samarbete med hemmaorganisationen ochföretag på plats och ett bättre utnyttjande avinformationsteknikens möjligheter.Sverige har en väl utbyggd struktur förexportfrämjande. har till uppgift attsom centralt organ planera, samordna, marknadsföraoch genomföra åtgärder för att främja Sverigesexport.Importen är lika nödvändig som exporten för vårvälfärd. Möjligheten till import av komponenter,insatsvaror och maskiner är en viktig faktor för detsvenska näringslivets konkurrenskraft. Konsumenternafår med import tillgång till ett större antalprodukter och produktvarianter till lägre priser.Projektexport berör flera företag , dvs.en gemensam order för ett helt system eller helanläggning där många olika aktörer medverkar. Dennatyp av export erbjuder möjligheter för grupper avsvenska företag, inklusive små och medelstoraföretag.BiståndsfinansieringUtvecklingssamarbetet har, inom ramen för sinövergripande målsättning, på flera sätt bidragittill svenska företags engagemang i Asien.Utvecklingssamarbetet har inneburit en långsiktignärvaro genom vilken kontakter kunnat byggas uppmellan företag, konsultföretag och institutioner iSverige och i . Genom det kontraktsfinansieradetekniska samarbetet (KTS) genom Sida har samarbetesom involverar den svenska resursbasen kunnatutvecklas också med andra länder än de traditionellaprogramländerna. harnäringslivsbistånd och utveckling av den finansiellasektorn blivit allt viktigare delar av Sidas utbud.Det svenska biståndet har fått en allt klarareinriktning på att utveckla förutsättningarna förekonomisk verksamhet i , på att skapa ettgynnsamt klimat som främjar företagande. Därmedskapas också bättre förutsättningar för handel medoch investeringar i landet. Svenska institutioneroch företag engageras ofta i detta arbete.Utvecklingen vad gäller handel och företagandekräver en effektiv främjandeorganisation. För attden skall bli slagkraftig krävs ett aktivtnätverksbyggande mellan aktörer i centraltoch regionalt samt ökad samverkan mellan hemma- ochfältorganisationen och lokalt på fältet.Utvecklingssamarbetet har som en central uppgiftatt skapa bättre förutsättningar iutvecklingsländerna för långsiktig tillväxt genomstöd till makroekonomiska och institutionellareformer, lagstiftning, utveckling av denfinansiella sektorn och stöd till t. ex.uppbyggnaden av näringslivsorganisationer somhandelskammare. Utvecklingssamarbetet har spelat ochkan också spela en viktig roll genom att utvecklakontakterna mellan olika svenska aktörer, däriblandsvenskt näringsliv och dess institutioner i . Iett flertal utvecklingsländer i finns godaförutsättningar för ökad projektfinansiering medanvändning av krediter och garantier, i synnerhetinom infrastrukturområdet men också inom nya områdensom miljöteknik och tjänster.Utvecklingssamarbetets framtida roll i AsienDet finns tre starka skäl att bedriva ett fortsattutvecklingssamarbete på åtminstone dagens nivå medAsien: huvuddelen av världens fattiga finns i ,möjligheterna att nå resultat iutvecklingssamarbetet och vårt eget långsiktigaintresse av fördjupade relationer med ett Asienstatt i utveckling. En målsättning måste därför bliatt öka det svenska biståndet till Asien.1. Genom utvecklingssamarbetet kan vi aktivtfördjupa och bredda de bilaterala relationernatill det stora flertal länder i somfortfarande är utvecklingsländer. Långt meromfattande nätverk än vi vanligen föreställeross har byggts upp genom utvecklingssamarbetetoch utrymmet för nya initiativ är stort.Inriktningen av det svenskautvecklingssamarbetet stämmer väl överens medde områden som framstår som angelägna i ensvensk Asienstrategi. Tre uppgifter bör geshögsta prioritet:2.3. att åstadkomma en klarare fokusering påreformprocesser och institutions-uppbyggnadsom syftar till att utveckla de grundläggandeförutsättningarna för demokrati och respektför mänskliga rättigheter, marknadsekonomi,minskad fattigdom, förbättrad skola och hälsasamt ekologiskt hållbar utveckling,4.5. att målmedvetet bygga upp en långsiktigsatsning på ett utbyggt miljösamarbete6.7. att bygga mera jämbördiga och mera ömsesidigarelationer.8.Utvecklingssamarbete måste vara långsiktigt.Samtidigt ställs stora krav på flexibilitet,helhetssyn, samordning och partnerskap.Utvecklingssamarbetet kräver också koncentration påländer och sektorer i enskilda länder. Detlångsiktiga programlandssamarbetet måste kombinerasmed en kapacitet att bistå ett land som befinner sigi ett kritiskt skede. Flexibilitet är ocksånödvändig i meningen att samarbetet också fortsattbör ha stor bredd och inkludera ett brett spektrumav länder.Världsbanken, Valutafonden och Asiatiskautvecklingsbanken spelar dominerande roller idet internationella utvecklingssamarbetet medländerna i . Det innebär att vårt eget agerandei förhållande till dessa institutioner, i styrelseroch i forum för biståndskoordinering, blir av storbetydelse. Även EG:s bistånd bör ägnas ökaduppmärksamhet i en sådan samlad bedömning. FörSveriges del är det angeläget att se till dennahelhet i utformningen och genomförandet av enAsienstrategi.För att vara framgångsrikt förutsätterutvecklingssamarbete ett partnerskap byggt påömsesidiga intressen och öppet redovisade mål.Utgångspunkten är den gemensamma värdegrund somkommer till uttryck i gemensamt undertecknadekonventioner.Särskilt viktiga för utvecklingen av fördjupadeömsesidiga relationer är:9. forskning, ett område där också utvecklingen iAsien skapar nya förutsättningar förgemensamma initiativ,10.11. utbyggda möjligheter till utbildning i Asienför svenska studenter och i förasiatiska studenter,12.13. utbyggt kultursamarbete och kulturutbyte,14.15. en utbyggd samverkan mellan enskildaorganisationer i och i Asien.16.17. en utveckling av vårt näringslivs engagemang iAsien genom insatser som kan främja handelnmed u-länderna.18.MiljöfrågornaDen kanske allvarligaste dimensionen av det som skeri , och den som långsiktigt berör oss mestdirekt, är utvecklingen på miljöområdet. Behovet avinternationellt samarbete är stort. Omfattningen ochden snabba ökningen av miljöproblemen i gördet nödvändigt att satsa mer resurser på miljön därunder de kommande decennierna. Behovet är enormt ochefterfrågan på miljöteknik och miljötjänsterförväntas stiga kraftigt. Utvecklingen av en skärptmiljölagstiftning innebär nya affärsmöjligheter förmiljöteknikföretag.Sverige har utvecklat ett stort institutionellt ochteknologiskt kunnande på miljöområdet. Vår kunskapoch erfarenhet finns inom flera områden medmiljöanknytning. Den svenska industrin ses ofta somledande inom miljöskydd och miljöteknik.I det bilaterala utvecklingssamarbetet harmiljösamarbete redan en central roll. Den kommer attutvecklas ytterligare. På forskningsområdet har enrad kontakter byggts upp. Regeringen kommer att tainitiativ till en samlad långsiktig satsning påmiljö och naturresurshushållning i , vilkenengagerar regeringskansli, näringsliv, myndigheter,forskarsamhälle och miljöorganisationer. Ett sådantinitiativ kommer att utgöra ett viktigt komplementtill våra egna ansträngningar att utveckla Sverigetill ett hållbart samhälle. Dialogen inom ASEMerbjuder en ny plattform för svenskt agerande påmiljöområdet i Asien.Miljö och en hållbar utveckling kommer i framtidenatt inta en mer central plats i vårt internationellaarbete. Områdena utgör redan ett viktigt inslag ivåra relationer med . För att åstadkomma ensamlad ansats krävs att samarbetet mellan olikaaktörer på svensk sida förstärks genom ökadsamverkan mellan ,, och , företag ochforskning.Sverige kommer att fortsatt aktivt verka för att deasiatiska länderna undertecknar de internationellakonventionerna om miljö och hållbar utveckling ochuppfyller villkoren i överenskommelser och konven-tioner. Den politiska dialogen kommer i ökadomfattning att prioritera miljöproblemen.Miljöbevakningen i kommer också attförstärkas. Ambassadernas bevakning skall stärkassom ett led i arbetet på att utveckla nya nätverkmellan miljökunnandet i ochstationeringslandet. Personal inomutlandsrepresentationen i skall ges tillfälletill utbildning i miljöfrågor.Utvecklingen mot en miljöanpassad produktion i deasiatiska utvecklingsländerna måste stödjas för attpåskynda övergången till en hållbar utveckling ochför att förbättra de asiatiska utvecklingsländernastillträde på den europeiska marknaden.Utvecklingsbistånd kan stödja uppbyggnaden avinfrastruktur för certifiering och utbildning ommiljöanpassning.ForskningUtbildning och forskning har en strategisk roll ifördjupningen av relationerna mellan länder ochkulturer. Det är viktigt att understryka att det rörett utbyte i båda riktningarna och att det bygger påömsesidighet och jämbördighet. Detta gällergenerellt för den internationalisering som Sverigestår inför och måste prägla vårt sätt att utforma deframtida relationerna med Asien.Att utveckla relationerna till påutbildningens och forskningens områden är av centralbetydelse för breddningen och fördjupningen avSveriges relationer till Asien.Det är i intresse att ett växande antalsvenska studenter genom utbildning och forskningkommer i kontakt med och att väsentligt flerasiater ges möjlighet till utbildning ochforskningskontakter med . Under hösten 1999har ett program för utbyggt studentutbyte, ,föreslagits av Sida.Utvecklingen i skapar nya möjligheter tillömsesidigt fruktbart samarbete på forskningensområde. Behovet av stöd är stort i mångaländer. Genom ett utbyggt forskningssamarbete delvisinom utvecklingssamarbetets ram skulle nödvändigbredd uppnås.