bet · GM01AU8 · 1999-03-25 00:00:00 — En ny lagstiftning krävs somstärker dessa gruppers rättigheter på arbetsplatsenoch i förhållande till arbetsledningen.Lagstiftningen bör innefatta bl.a. regler omföreträdesrätt till återanställning.Ett av de viktigaste redskapen för att ökatryggheten i ett föränderligt arbetsliv ärkompetensutveckling. Arbetstagare med kunskap ochkompetens får en stark ställning på arbetsmarknaden.Satsningar på utbildning minskar risken förarbetslöshet. Konkurrenskraften för företagen stärksoch förutsättningarna för en väl fungerandeoffentlig sektor förbättras. Utskottet menar att detsåväl av rättviseskäl som av effektivitetsskäl ärviktigt att alla får del av kompetenshöjandeutbildning. Det är därför nödvändigt att rätten tillkompetensutveckling regleras i lag. Huvudansvaretför utbildningen bör ligga på arbetsgivaren. Defackliga organisationerna bör ges möjlighet attpåverka fördelningen av utbildning mellan olikagrupper av anställda.Yttrandefrihet är en förutsättning för demokratioch utveckling. Tryckfrihetsförordningen reglerardock inte förhållandet mellan arbetsgivare ocharbetstagare. Enligt utskottet är det rimligt att enanställd inte kan tillåtas vara illojal mot sinarbetsgivare genom att röja affärshemligheter ellersekretessbelagda uppgifter. Däremot måste det finnasutrymme för en arbetstagare att framföra kritik motverksamheten, internt eller externt, och att göra enanmälan om missförhållanden till en myndighet utanatt detta betraktas som sådan illojalitet som utgörsaklig grund för uppsägning. Enligt utskottet skalläven arbetstagarnas yttrandefrihet påarbetsplatserna vara föremål för utredningensöverväganden.Utredningen skall bedrivas skyndsamt och i närasamarbete med arbetsmarknadens parter. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker med detanförda motion A710 yrkande 1. Utskottet ställer sigdäremot inte bakom att en utredning om arbetsrättentillsätts med de utgångspunkter som förordas imotionerna A202 (m), A203 yrkande 2 (m), A253yrkande 4 (mp), A255 yrkande 16 (fp) och A721yrkandena 1-3 (fp). Dessa motioner avstyrks därför.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utredning om arbetsrättenatt med anledning av motion 1998/99:A710 yrkande 1samt med avslag på motionerna 1998/99:A202,1998/99:A203 yrkande 2, 1998/99:A253 yrkande 4,1998/99:A255 yrkande 16 och 1998/99:A721yrkandena 1-3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,3. Utredning om arbetsrätten (mom. 1)() anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetUtredningar m.m. under rubriken bort haföljande lydelse:En studie gjord vid Arbetslivscentrum visar att såmånga som av alla tillsvidareanställda uppleveratt de inte befinner sig i ett yrke som de önskar.Det handlar ofta om arbetstagare som skulle kunna fåen fast tjänst hos någon annan arbetsgivare men sominte vågar bryta upp från den anställning de har,eftersom de riskerar att få ett svagareanställningsskydd som nyanställda. En stor del avdessa har tydliga psykosomatiska problem som kansättas i relation till en känsla av inlåsthet(exempelvis stress, huvudvärk m.m.). Tidigareforskning av Arbetslivscentrum har visat att av arbetskraften upplever att fast anställning största sociala tryggheten och att de därförföredrar sådan anställningsform framför projekt- ochvisstidsanställningar. Utskottet drar liksomMiljöpartiet slutsatsen att människor kan och villha en sådan ökad frihet och möjlighet tillutveckling som en flexibel arbetsmarknad kan ge.Detta gäller dock under förutsättning atttrygghetssystemen i större utsträckning utformas såatt tryggheten följer personen och inteanställningen. De inlåsningseffekter som råderpå arbetsmarknaden på grund av gällandearbetsrättslagstiftning måste kartläggas och enanalys bör göras av hur trygghetssystemen skallreformeras så att de kan ge social trygghet också påen flexibel och rörlig arbetsmarknad. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet ansluter sig meddet anförda till vad som anförts i motion A253yrkande 4 (mp) och nämnda motion tillstyrks därför iberörd del. Motionerna A202 (m), A203 yrkande 2 (m),A255 yrkande 16 (fp), A710 yrkande 1 (v), och A721yrkandena 1-3 (fp) avstyrks i den mån de intetillgodosetts med vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utredning om arbetsrättenatt med anledning av motion 1998/99:A253 yrkande 4samt med avslag på motionerna 1998/99:A202,1998/99:A203 yrkande 2, 1998/99:A255 yrkande 16,1998/99:A710 yrkande 1 och 1998/99:A721yrkandena 1-3 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,4. Decentralisering av arbetsrätten(mom. 2)(), (), StefanAttefall (kd), (), (),(), () och HenrikWestman (m) anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetUtredningar m.m. under , första stycket, bort ha följande lydelse:Lokala överenskommelser, som avviker från vadanställningsskyddslagen föreskriver, kan träffas omtidsbegränsade anställningar, turordningsregler,regler om företrädesrätt till återanställning m.m.samt om den närmare beräkningen av lön och andraförmåner under uppsägningstid.Utskottet anser att ytterligare steg bör tas föratt decentralisera arbetsrätten. Möjligheterna attförhandla lokalt och göra undantag från centralakollektivavtal måste därvid öka. Detta bör riksdagenge regeringen till känna. Motion A214 yrkande 11(c)tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande decentralisering avarbetsrättenatt med anledning av motion 1998/99:A214 yrkande 11som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,5. Regelförenklingar m.m. (mom. 3)(), (), KentOlsson (m), (), (),() och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetUtredningar m.m. under , andra stycket, bort ha följande lydelse:Det regelverk som berör företagare är omfattandeoch svårt att överblicka. Små företag har avnaturliga orsaker svårare att anpassa sig tillregelverk som ofta är skrivna för de storaföretagen. Det måste därför vara en prioriteraduppgift att förenkla de regler somstyr företagens verksamhet - med särskild inriktningpå de små företagen.Arbetsrätten bör utformas på ett sätt som ärsmidigare för företagen och som underlättarutvecklingen av nya företag, branscher ochorganisationsformer - utan att de anställdas krav påanställningstrygghet, arbetsmiljö och inflytandeurholkas. Utskottet tar i avsnittetAnställningsskyddslagen särskilt upp förändringar iturordningsreglerna för små företag. Regeringen börså snart som möjligt återkomma till medförslag till andra regelförändringar bl.a. medutgångspunkt i de 71 förslag som lagts fram avSmåföretagsdelegationen, SOU 1998:94. MotionernaA215 yrkande 1 (m) och N334 yrkande 6 delvis (mp)tillstyrks därför. Motion A203 yrkande 1 (m)avstyrks i den mån den inte är tillgodosedd med vadutskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande regelförenklingar m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:A215 yrkande1 och 1998/99:N334 yrkande 6 i motsvarande delsamt med avslag på motion 1998/99:A203 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Tillsvidareanställning som huvudprincip(mom. 4)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetAnställningsformer, första stycket, bort ha följandelydelse:I dag kan arbetsgivare visstidsanställa personal istor omfattning. Vikariatsanställningar,provanställningar, projektanställningar, tillfälligaanställningar vid arbetsanhopning ochsäsongsanställningar är vanliga, främst blandkvinnor. En visstidsanställning innebär fleranackdelar för arbetstagaren än entillsvidareanställning. Detta gäller exempelvis omvarseltid vid uppsägning, saklig grund föruppsägning och rätt till lön under uppsägningstid.För den enskilde innebär också envisstidsanställning svårigheter att planera sinekonomi och sitt privatliv. Gravida kvinnor får oftainte sin visstidsanställning förnyad. Envisstidsanställd får inte heller del av utbildning ilika hög grad som en tillsvidareanställd.Utskottet anser i likhet med atthuvudprincipen för anställning bör varatillsvidareanställning. Om arbetsgivaren villanställa någon med annan anställningsform skall detkrävas att denne motiverar detta i förhandlingar meden facklig organisation. För personer som varitvisstidsanställda mer än 18 månader skallanställningen automatiskt övergå tilltillsvidareanställning. Det skall också gälla dåflera visstidsanställningar kombinerats. Regeringenbör återkomma till med förslag tilländringar av anställningsskyddslagen enligt vadutskottet här har anfört. Motion A710 yrkande 4 (v)tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande tillsvidareanställning somhuvudprincipatt med anledning av motion 1998/99:A710 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,7. Förlängd tid för visstidsanställning(mom. 5)(), (), KentOlsson (m), (), ()och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetAnställningsformer, andra stycket, bort ha följandelydelse:Visstidsanställning vid tillfällig arbetsanhopningfår enligt anställningsskyddslagen avse sammanlagthögst . Denna korta tid kanenligt utskottet leda till att arbetsgivare ser signödgade att välja att öka övertidsuttaget i ställetför att nyanställa. Det är vidare inte rimligt attkräva att ett företag som får ett tillfälligt behovav arbetskraft som varar skalltillsvidareanställa den nödvändiga arbetskraften föratt därefter säga upp den på grund avarbetsbrist. Med för korta tidsgränser kan det ocksåbli nödvändigt för arbetsgivaren att byta ut denvisstidsanställda arbetsstyrkan efter sex månader.Utskottet ansluter sig till den uppfattning somredovisas i motion A716 (kd) att en tidsgräns pååtminstone bör prövas. Detta bör gesregeringen till känna. Utskottet tillstyrker berördmotion i motsvarande del.dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande förlängd tid förvisstidsanställningatt med anledning av motion 1998/99:A716 imotsvarande del som sin mening ger regeringentill känna vad utskottet anfört,8. Verksamhetsöverlåtelse (mom. 6)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetVerksamhetsöverlåtelse från det som börjar med"Utskottet konstaterar" till det som slutar med"motion A712 avstyrks" bort ha följande lydelse:Det EG-direktiv som ligger till grund förbestämmelsen i anställningsskyddslagen omarbetstagares rättigheter vid verksamhetsöverlåtelseär inte tillämpligt vid överlåtelse avförvaltningsuppgifter från en myndighet till enannan. Den svenska bestämmelsen reglerar dockförhållandena för alla arbetstagare, även de iallmän tjänst.EG-domstolen har vid tillämpning av det s.k.överlåtelsedirektivet ställt upp sju olika kriteriersom ansetts vara av särskild betydelse vidbedömningen av om en överlåtelse skett i direktivetsmening. Ett sådant kriterium är att det skall varaen bestående ekonomisk enhet som överförs.Övertagande av materiella och immateriellatillgångar har dock mycket begränsad betydelse förverksamhetens identitet då förvaltningsverksamhet,reglerad i författning, förs över mellanmyndigheter.Regeringen bör tillsätta en utredning med uppgiftatt se över 6 b § anställningsskyddslagen så attövergångsbegreppet vid överföring avförvaltningsuppgifter ges en från EG-direktivetfristående innebörd och så att hänsyn kan tas tillde speciella förhållanden som gäller vid sådanaövergångar. Utskottet tillstyrker med det anfördamotion A712 (v).dels att utskottets hemställan under 6 bort haföljande lydelse:6. beträffande verksamhetsöverlåtelseatt med anledning av motion 1998/99:A712 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Undantag från turordningen (mom. 7)(), (), BjörnKaaling (s), (), (),(), () och () anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetTurordningsreglerna under rubriken frånturordningsreglerna bort ha följande lydelse:Genom anställningsskyddslag infördeslagregeln om att anställningstidens längd skall varaavgörande för turordningen vid uppsägningar på grundav arbetsbrist. Motiven till regleringen var delsatt motverka att arbetsgivaren i enarbetsbristsituation utnyttjade tillfället att görasig av med oönskade personer, dels att skydda äldrearbetstagare och arbetstagare med nedsattarbetsförmåga. Enkla och objektiva kriterier för attfastställa urvalet eftersträvades. Lagregeln gjordesdispositiv på så sätt att avvikelser tilläts genomkollektivavtal, träffat eller godkänt avarbetstagarorganisation på central nivå.Turordningsreglerna togs åter upp till diskussioninför införandet av anställningsskyddslag.Enligt kritiska synpunkter som då framfördes togreglerna inte i tillräckligt hög grad hänsyn tillföretagsekonomiska aspekter. Lagstiftaren avvisadedock kritiken. En annan huvudregel ansågs utgöra etthot mot anställningstryggheten. Möjligheterna tillavsteg genom kollektivavtal ansågstillfredsställande (prop. 1981/82:71, AU1981/82:11). Som framgått av utskottets redogörelseför gällande rätt inledningsvis i detta avsnittgenomfördes under den dåvarande fyrpartiregeringenden bl.a. den ändringen ianställningsskyddslagen att arbetsgivaren viduppsägning på grund av arbetsbrist skulle ha rättatt inom turordningskretsen undanta två arbetstagaresom arbetsgivaren bedömde var av särskild betydelseför den fortsatta driften. Sedan Socialdemokraternaåtertagit regeringsmakten upphävdes den1 denna ändring i lagen.Utskottet konstaterar att reglerna om turordninghör till de mest centrala i anställningsskyddslagen.Lagen innehåller krav på saklig grund viduppsägning. Vid uppsägning på grund av arbetsbrist,är det arbetsgivaren ensam som bestämmer om detföreligger arbetsbrist eller inte.Turordningsreglerna innebär att arbetsgivaren intefritt får välja vem som skall sägas upp. De fungerarhärigenom som ett skydd i första hand för de äldrearbetstagarna som har det svårare än andra att görasig gällande på arbetsmarknaden. Reglerna fungerarockså som ett skydd mot att en arbetsgivare försökerkringgå kravet på saklig grund för uppsägning avpersonliga skäl genom att påstå att det föreliggerarbetsbrist. När starka skäl talar för enundantagslösning är det rimligt att det sker isamråd mellan arbetsgivaren och arbetstagarnasorganisation. Genom att det, med verkan från den 1juli 1997, infördes en möjlighet att förhandla omturordningsreglerna lokalt utan krav på att avtaletskall ha slutits eller godkänts av en centralarbetstagarorganisation har möjligheterna att tahänsyn till förhållandena på den enskildaarbetsplatsen ytterligare ökats. En sådanundantagsregel som föreslagits av flera motionärerrubbar, enligt utskottets mening, den balans mellanarbetsgivar- och arbetstagarintresset somanställningsskyddslagen bör ge uttryck för. Den gerockså utrymme för godtycke. Utskottet avstyrkerdärför motionerna A214 yrkande 12 (c), A255 yrkande15 delvis (fp), A705 (m), A716 delvis (kd), N328yrkande 2 (mp) och N334 yrkande 6 delvis (mp).dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande undantag från turordningenatt avslår motionerna 1998/99:A214 yrkande 12,1998/99:A255 yrkande 15 i motsvarande del,1998/99:A705, 1998/99:A716 i motsvarande del,1998/99:N328 yrkande 2 och 1998/99:N334 yrkande6 i motsvarande del,10. Lokala avtal om turordningslistor(mom. 9)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetTurordningsreglerna under rubriken ha följande lydelse:Vad gäller begäran om att regeln omatt en central arbetstagarorganisation skallgodkänna avtalsturlistor om föräldralediga ellergravida är inblandade och att sådant godkännandeskall krävas vid vissa avsteg från turordningenbeträffande personer som är äldre än villutskottet anföra följande.Forskning visar att kvinnor behandlas sämre än männär avsteg görs från den turordningsregel som gällerenligt anställningsskyddslagen och s.k.avtalsturlistor upprättas. Särskilt föräldraledigakvinnor och gravida har en svag position närarbetsgivaren förhandlar och träffar avtal med detlokala facket om vilka som skall sägas upp vidarbetsbrist. Detta är, menar utskottet, oacceptabeltoch strider mot anställningsskyddslagens grundregelom icke-diskriminering. Utskottet delar därförVänsterpartiets uppfattning att det bör krävas attavtalsturlistor alltid skall godkännas av centralarbetstagarorganisation när föräldralediga ellergravida är berörda. Det torde finnas större intresseoch kompetens på central nivå när det gäller attmotverka könsdiskriminering än hos det lokalafacket.Äldre har betydligt svårare än andra att få nyttarbete efter uppsägning. För personer som fyllt 57,5år bör det därför ställas krav på godkännande avcentral arbetstagarorganisation vid avsteg frånturordningsregeln i anställningsskyddslagen.Utskottet tillstyrker därför motion A710 yrkandena7 och 8 (v).dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande lokala avtal omturordningslistoratt med anledning av motion 1998/99:A710 yrkandena 7och 8 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört,11. Återanställningsrätt m.m. (mom. 10)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetFöreträdesrätt bort ha följande lydelse:Företrädesrätten infördes för att förhindraarbetsgivare att godtyckligt säga upp icke önskvärdapersoner. Utskottet har tidigare nämnt den ändringsom gjordes i anställningsskyddslagen med verkanfrån och som innebar att tidenför företrädesrätten förkortades från tolv månadertill . Arbetsdomstolen har i en domslagit fast att om den som har företrädesrätt inteomgående kan tillträda tjänsten så har arbetsgivarenrätt att erbjuda tjänsten till någon annan. Dettafår det olyckliga resultatet att mångaföräldralediga inte kan utnyttja sin företrädesrätt.Utskottet delar därför uppfattningatt företrädesrätten skall förlängas till tolvmånader, detta för att den skall utgöra ett verkligtskydd mot godtyckliga uppsägningar.Deltidsanställda har sedan den 1 januari 1997företrädesrätt till anställning med högresysselsättningsgrad. Denna rätt är begränsad tillden driftsenhet där arbetstagaren är anställd pådeltid. Denna inskränkning är omotiverad och ledertill att den anställde inte kan utnyttja sin rätttill företräde t.ex. om han eller hon arbetar i enbutik och det finns lediga timmar hos sammaarbetsgivare i en annan butik i kvarteret intill.Liksom anser utskottet attbegränsningen till driftsenhet skall tas bort.Deltidsanställda får ofta inte del avkompetensutveckling på samma sätt somheltidsanställda och har allmänt sett en svagareställning på arbetsplatsen. krävs det att denanställde har tillräckliga kvalifikationer för denya arbetsuppgifterna för att han eller hon skall haföreträdesrätt. Utskottet anser dock att det fördeltidsanställda skall vara tillräckligt att haneller hon efter ett rimligt inlärnings- ellerinskolningsskede, inom eller utom företaget, kananförtros nya arbetsuppgifter.Regeringen bör skyndsamt återkomma med förslag tilländringar i anställningsskyddslagen enligt vadutskottet anfört. Mot bakgrund av vad utskottet härhar uttalat tillstyrks motion A710 yrkandena 5 och 6delvis. (v).dels att utskottets hemställan under 10 bort haföljande lydelse:10. beträffande återanställningsrätt m.m.att med anledning av motion 1998/99:A710 yrkandena 5och 6 i motsvarande del som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,12. Lokala avtal (mom. 11)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetDispositivitet i övrigt bort ha följande lydelse:När anställningsskyddslagen infördes var denprimärt en skyddslagstiftning för arbetstagarna motgodtycke vid anställningsavtalets ingående ochavslutande. Det är alltjämt viktigt attmöjligheterna att göra avvikelser från lagen ärrestriktiva. Den ändring som gjordes med verkan frånden , och som utskottet varit inne på iinledningen av detta avsnitt, innebär attarbetsrätten inte är lika för alla. Utskottetbefarar att fackliga organisationer som har en svagställning på arbetsplatsen kan tvingas gå med på attavtala bort väsentliga delar avanställningsskyddslagen. Den lokalaarbetstagarorganisationen kan också hamna i renautpressningssituationer om arbetsgivaren ställerkrav på försämringar i anställningsskyddet somvillkor för att nyanställa eller för att fler skallfå behålla sina arbeten. Kvinnor riskerar att blisämre behandlade än män när avsteg görs från denlegala turordningen och s.k. avtalsturlistorupprättas. Även invandrare och funktionshindrade kanväljas bort på detta sätt. Förbunden på central nivåkan på ett annat sätt fungera som "grindvakt" motdiskriminering på grund av t.ex. kön.Utskottet ansluter sig till Vänsterpartietsuppfattning att det som en huvudprincip skall gällaatt anställningsskyddslagen inte skall kunna avtalasbort. Branschanpassning av vissa bestämmelser skallenbart kunna ske genom överenskommelser på centralnivå. Sedan kan förbunden delegera nedförhandlingsrätten till lokal nivå efter de lokalaorganisationernas styrka och önskemål. Hänvisningtill central arbetstagarorganisation skall därföråter införas. Detta bör ges regeringen till känna.Motion A710 yrkande 3 (v) tillstyrks därmed.dels att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande lokala avtalatt med anledning av motion 1998/99:A710 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,13. Deltidsanställda (mom. 12,motiveringen)(), (), KentOlsson (m), (), ()och () anser att utskottetsställningstagande i avsnittet Deltidsanställningbort ha följande lydelse:Utskottet delar motionärernas uppfattning att detär önskvärt att den som så vill skall ha möjlighetatt välja heltidsanställning. Utskottet anseremellertid att det inte får glömmas bort att det kanfinnas flera skäl - såväl för arbetsgivare som förarbetstagare - att välja deltidsanställning. Förarbetstagaren kan en deltidsanställning innebärastörre utrymme för fritid eller umgänge med barn ochfamilj. För arbetsgivaren kan det innebära attpersonalstyrkan kan varieras efter hur behovet avarbetskraft växlar.Nyligen presenterade den s.k. DELTA-utredningensitt betänkande - DELTA Utredningen omdeltidsarbete, tillfälliga jobb ocharbetslöshetsersättning (SOU 1999:27). Utredningensförslag bereds enligt vad utskottet inhämtat förnärvarande i . Enligt utskottet bören huvuduppgift för den kommande lagstiftningen påområdet vara att den enskildes önskemål omarbetstidens förläggning balanseras motverksamhetens behov. Ett gott resultat av en sådanavvägning kan endast åstadkommas om stor öppenhetvisas för nya arbetstidsmönster. Enarbetstidslagstiftning som möjliggör en ökadflexibilitet tillsammans med rimliga förutsättningarför företagande är en nödvändighet för att minskaarbetslösheten och ge en ökad välfärd. Utskottetavstyrker med det anförda motionerna A710 yrkande 6delvis (v), A223 (s), A229 (s), A258 (s) och A260(s).14. Deltidsanställda (mom. 12)och (båda v)anserdels att utskottets ställningstagande i avsnittetDeltidsanställning bort ha följande lydelse:Arbetsgivaren har rätt att, oberoende av reellabehov, välja deltidsarbete som anställningsform utanatt behöva motivera varför. finns detdessvärre många arbetsplatser och hela branscher därman satt i system att endast anställa på deltid.Detta gäller exempelvis sjukvården ochdetaljhandeln. För att komma till rätta med dettamåste incitament skapas för arbetsgivaren attorganisera sin verksamhet så att möjligheterna tillhögre sysselsättningsgrad för deltidsanställda ökar.Utskottet anser att arbetsgivarens fria rätt attvälja deltidsanställning bör inskränkas i lag.Undantag från huvudprincipen om heltidsanställningbör dock kunna medges om det finns sakliga skäl,såsom t.ex. att en påtaglig störning annarsuppkommer i verksamheten. Undantag skall då kunnamedges i förhandlingar mellan parterna. Detta börges regeringen till känna. Utskottet tillstyrkermotion A710 yrkande 6 delvis (v).