bet · GM01KU11 · 1999-02-04 00:00:00 — Enutgångspunkt skall vara att EU-arbetet så långtmöjligt skall vara en integrerad del i riksdagenssedvanliga arbete. En målsättning för arbetet skallvara att tillse att det råder största möjligaöppenhet i hantering och att ökamöjligheterna för och utskotten att följa,ta initiativ och utöva inflytande i utrednings- ochlagstiftningsarbetet inom EU från ett tidigt skedetill dess att formella beslut fattas.I kommitténs uppdrag ingår att följa upp utskottenshantering av EU-frågorna och att utveckla ochförbättra stödet till utskotten. Kommittén bör ocksåbelysa uppgiftsfördelningen och samarbetet mellanEU-nämnden och utskotten. Kommittén skall ocksåbelysa konsekvenserna för av att EU-samarbetet sker i olika former och attbeslutsprocessen ändrats genom Amsterdamfördraget.Två frågor som särskilt bör belysas är formerna förriksdagens uppföljning och kontroll dels avregeringens agerande i Europeiska unionens råd, delsav genomförandet av EG-direktiv.Kommittén skall vidare utreda behovet av ochkostnaderna för en ökad närvaro och en merkontinuerlig bevakning på plats från sidaav verksamheten i EU:s institutioner. Kommitténskall även bedöma behovet av och kostnaderna för enökad kontakt med andra nationella parlament ochEuropaparlamentet.Kommittén skall också uppmärksamma de frågor somkonstitutionsutskottet särskilt tagit upp ibetänkande 1997/98:KU27 och frågor som aktualiserasav och i underutredningsarbetets gång.Utskottets bedömningUtskottet delar revisorernas uppfattning att det ärviktigt att undersöka EG-rättens effekter på dennationella rätten. Utskottet kan dock konstatera attflera remissinstanser framhåller att en utredning avdet slag som revisorerna förordar igranskningsrapporten inte i första hand är enuppgift för det statliga utredningsväsendet. Somremissinstanserna påpekar är ämnet däremot medsäkerhet av intresse och väl lämpat för densamhälls- och rättsvetenskapliga forskningen.Utskottet finner inte något tillkännagivande tillregeringen påkallat och avstyrker såledesrevisorernas förslag så vitt avser utredning om EG-rättens effekter (yrkande 3 delvis). Även motionK295 (mp), som innehåller samma krav, avstyrks.Beträffande frågan om beredningen av svenskaställningstaganden i EU:s beslutsprocess villutskottet anföra följande.Revisorerna hänvisar till sin tidigare granskningav kommittéväsendet (förs. 1997/98:RR3) ochförslaget där att kommittéer skall användas i ökadutsträckning för att förbereda svenskaställningstaganden i EU. Ett liknande förslagåterfinns i motion K293 (mp) yrkande 4.Konstitutionsutskottet behandlade revisorernasförslag i betänkandet 1997/98:KU31 och ställde sigdär bakom förslaget att regeringen skall återkommamed en redovisning av hur man hanterar bland annatdenna fråga. Som nämnts ovan anges ibudgetpropositionen att en närmareredogörelse för arbetet rörande kommittéväsendetkommer att lämnas i kommittéberättelsen som avlämnasi början av 1999. I betänkandet 1997/98:KU31behandlades också ett likalydande motionsyrkande somdet nu aktuella. Utskottet konstaterade attsynpunkterna i motionen innebär att motionärernaställer sig bakom vad revisorerna anfört i dennadel. Motionen föranledde därför ingen åtgärd ochavstyrktes därmed.Beträffande revisorernas förslag om att regeringeni s.k. princippropositioner skall presenteragrundläggande tankegångar kring svenskaställningstaganden inom EU:s olika sakområden villutskottet erinra om sitt tidigare påpekande attregeringen kan lämna skrivelser till omarbetet i EU inom ett visst område (bet.1996/97:KU2). Ett exempel på detta är en skrivelseom , EU och handelspolitiken inför 2000-talet(skr. 1996/97:71, bet. 1996/97:NU8). Det kan ocksånämnas att t.ex. har godkänt riktlinjerför inriktningen av EU-arbetet inom transportområdet(prop. 1997/98:56, bet. 1997/98:TU10, rskr.1997/98:266, 267). Därutöver finns regeringensårliga EU-skrivelse. I denna, som normalt avlämnas ibörjan av mars, redovisar regeringen utvecklingen iEU det gångna året. I den senaste skrivelsen (skr.1997/98:60) återfinns mer information om regeringensagerande och ställningstaganden än i tidigareskrivelser.Utskottet välkomnar att regeringen redovisar sinsyn på utvecklingen i EU i skrivelser ochpropositioner, vilka blir föremål förriksdagsbehandling. Utskottet finner det ocksåpositivt att regeringen i den årliga skrivelsen omutvecklingen i EU redovisar sitt agerande och sinaställningstaganden beträffande olika EU-frågor.Beträffande motion K210 (mp) omintresseorganisationernas roll vill utskottet erinraom utskottets genomförda granskning avRegeringskansliets hantering av EU-frågorna (bet.1998/99:KU10). En av de aspekter som utskottetuppmärksammade avsåg kontaktermed intresseorganisationerna. Av granskningenframgår att varje departement enligt gällanderiktlinjer skall samråda med och informeraintresseorganisationer inom sitt sakområde. Dettakan ske t.ex. genom referensgrupper ellertraditionellt remissförfarande. De departement somtillfrågats i granskningen uppgav att de skickarkommissionens grön- och vitböcker på remiss tillberörda intresseorganisationer. Det förekommer ocksåkontakter med intresseorganisationer inför möten iministerrådet.När det gäller motion K293 (mp) yrkande 5 om atttillsätta s.k. skuggutredningar vill utskottetpåpeka att det behandlade en likalydande motion frånMiljöpartiet . Utskottet ansåg att detyrkandet borde behandlas i den utredning omriksdagens hantering av EU-frågorna som utskottetomnämnt i betänkandet 1997/98:KU27. Miljöpartietsrepresentant i utskottet reserverade sig till förmånför motionsyrkandet (bet. 1997/98:KU31).Utskottet vill vidare påpeka, vilket nämnts tidigarei betänkandet, att utskottet i det avlämnadegranskningsbetänkandet anfört att det avsåg attåterkomma till hantering av EU-frågorna (bet. 1998/99:KU10). Regeringskanslietshantering av frågorna under EU:s beslutsprocess kandå studeras. Den nu aktuella rapporten frånrevisorerna kan i utskottets granskning i denna deltjäna som ett underlag.Utskottet anser mot bakgrund av vad som här anförtsatt något tillkännagivande inte är påkallat. Medhänvisning till det anförda avstyrks såledesrevisorernas förslag rörande förberedelsearbetet vadgäller EU-frågor (yrkande 3 delvis).Även motionerna K210 (mp) yrkande 3 samt K293 (mp)yrkandena 4 och 5 avstyrks med hänvisning till detanförda och till utskottets tidigareställningstaganden.Utskottet går över till att behandla motionernaom hantering av EU-frågorna.Utskottet har ovan redovisat tidigare beslutrörande hantering av EU-frågor. Utskottetkan också konstatera att talmanskonferensen hartillsatt som bl.a. skall se överriksdagens hantering av EU-frågorna. Detparlamentariska utredningsarbetet i denna del börjari . Fram till dess skall enligtdirektiven en intern arbetsgrupp av tjänstemänarbeta med att förbättra samordningen ochinformationen på tjänstemannanivå dels mellan deenheter i som handhar EU-frågor, delsmellan och riksdagsförvaltningen.Detta arbete har påbörjats i januari 1999.Av direktiven framgår att kommittén skalluppmärksamma de frågor som konstitutionsutskottetsärskilt tagit upp i betänkandet 1997/98:KU27 ochfrågor som aktualiseras av utskottet och i riksdagenunder utredningsarbetets gång.Utskottet kan således konstatera att de frågor somhar tagits upp i motionerna i denna del kommer attuppmärksammas i . Utskottet finnersåledes inte någon anledning att föreslå någonriksdagens åtgärd med anledning av motionerna.Med hänvisning till det anfördaavstyrks motionerna K210 (mp)yrkandena 1 och 2, K315 (m) samtU506 (v) yrkandena 4 och 5. beträffande samordning, kompetens ochtillgång till rättsakteratt avslår revisorers förslag1997/98:RR11 yrkande 1,2. beträffande införlivandearbetetatt avslår revisorersförslag 1997/98:RR11 yrkande 2,3. beträffande utredning om EG-rättenseffekteratt avslår revisorersförslag 1997/98:11 yrkande 3 delvis och motion1998/99:K295,res. 1 (mp)4. beträffande förberedelsearbetetatt avslår revisorers förslag1997/98:RR11 yrkande 3 delvis och motionerna1998/99:K210 yrkande 3 samt 1998/99:K293yrkandena 4 och 5,res. 2 (mp)5. beträffande hantering av EU-frågornaatt avslår motionerna 1998/99:K210 yrkandena 1 och2, 1998/99:K315 samt 1998/99:U506 yrkandena 4 och 5.Stockholm den 4 februari 1999På vägnarPer UnckelI beslutet har deltagit: Per (), GöranMagnusson (s), (), (), (), (), MatsBerglind (s), (), (), (), (), (), (), PerLager (mp), (), () och (). Utredning om EG-rättens effekter(mom. 3)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Utskottet delar " och slutar med "sammakrav, avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet vill i likhet med vad som anförs i motionK295 (mp) påpeka att EU-medlemskapet har inneburitatt det numera finns två rättssystem i - EG-rätten och den svenska rätten. Systemen skiljer sigåt på en rad punkter. T.ex. har följtprincipen att lagarna skall innehålla en lågdetaljeringsgrad. Kortfattade lagar har "fyllts ut"i förarbetena. Inom EG-rätten finns det sällan någraförarbeten. EG-direktiven är därför vanligtvisdetaljerade, vilket medför att den nationellanormgivning som föranleds av direktiven ofta är merdetaljerad än sedvanlig svensk normgivning.I spelar förarbetena, där syftet bakomlagtexten redovisas, en avgörande roll förrättstillämpningen. Vid genomförandet av EG-rättenkan inte förarbetena utnyttjas på samma sätt somtidigare. Det nationella införlivandet kan endastske i form av författningstext, och det saknasmöjlighet att genomföra delar av direktiven genomuttalanden i de svenska förarbetena. Det är dessutominte möjligt att i förarbeten "fylla ut" EG-rätten,dvs. den svenska lagstiftaren kan inte redogöra förhur EG-rätten skall tolkas. harexklusiv rätt att tolka direktiven.Eftersom det krävs att EG-rätten införlivas isjälva lagtexten, och inte i förarbetena, kan desvenska förarbetenas roll komma att förändras ävenvad gäller sedvanligt nationelltlagstiftningsarbete. Förarbetenas framtida roll äroklar och även utskottsbetänkandenas betydelse kankomma att förändras . finnsen tendens att lagtext vinner på förarbetenasbekostnad.Utskottet anser att regeringen bör utreda EG-rättens och den nya rättskulturens effekter på densvenska nationella rätten. Förarbetenas framtidafunktion och betydelse bör belysas, liksomutskottsbetänkandenas roll. Det finns ett flertaloklara frågor som gäller integreringen av de olikarättskulturerna, och utredningen bör analysera deframtida effekterna av den förändrade situationen.Vad utskottet anfört bör som sin meningge regeringen till känna. Motion K295 (mp)tillstyrks således vilket innebär att revisorernasförslag i denna del är tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande utredning om EG-rättenseffekteratt med bifall till motion 1998/99:K295och med anledning av revisorersförslag 1997/98:11 yrkande 3 delvis som sinmening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Förberedelsearbetet (mom. 4)Per () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Beträffande frågan" och på s. 20 slutarmed "tidigare ställningstaganden" bort ha följandelydelse:Utskottet kan konstatera att kommittéer används imycket liten utsträckning för att förbereda svenskaståndpunkter i EU. Utskottet anser att kommittéerbör användas i högre grad än iberedningsprocessen inför ställningstaganden i EU.Genom kommittéer kan man få fram grundläggandekunskaper i olika frågor där man behöver utforma ensvensk ståndpunkt.EU-medlemskapet innebär också en möjlighet förSverige att väcka frågor som man vill attkommissionen skall ta upp. För att kunna påverkakommissionen att ta ett sådant initiativ krävs somregel ett gediget sakunderlag för agerande.Det finns därmed ett nationellt intresse av ett välfungerande utredningssystem.Vidare vill utskottet understryka vikten av att flerbereds tillfälle att komma in i EU:s beslutsprocessså tidigt som möjligt. En möjlighet är att vidviktigare frågor tillsätta en "skuggutredning" påsvensk basis. Man bör alltså under loppet av beredningsprocess kunna tillsätta enkommitté i i syfte att få fram de svenskaståndpunkterna.Utskottet vill framhålla att gängse hantering av nyalagförslag i har varit att berördaorganisationer givits möjlighet att inkomma medremissvar på offentliga utredningar. I och med attEU:s ministerråd tagit över en stor del av denreella lagstiftande makten har möjligheten förintresseorganisationer m.fl. att påverka beslutenminskat drastiskt. Den hållningborde vara att beslut i EU inte skall fattas utanatt det föregåtts av en bättre och bredaredemokratisk beslutsprocess än vad som sker i dag.Inför varje beslut av betydelse i ministerrådet bören remiss till berörda organisationer genomföras.Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna K210 (mp) yrkande 3 och K293 (mp)yrkandena 4 och 5 som sin mening ge regeringen tillkänna. Revisorernas förslag i denna del kan därmedanses vara tillgodosett.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande förberedelsearbetetatt med bifall till motionerna 1998/99:K210 yrkande3 och 1998/99:K293 yrkandena 4 och 5 samt medanledning av revisorers förslag1997/98:RR11 yrkande 3 delvis som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,