bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Regeringensförslag i denna del avstyrks (yrkande 8) liksom motionerna Fi209 (m)yrkande10, Fi210 (kd) yrkande 5 och Fi211 (c) yrkande 12.dels att utskottets hemställan under 11 bort ha följande lydelse:11. beträffande preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdenför åren 2001 och 2002att med bifall till motion 1999/2000:Fi212 yrkande 6 samt medavslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplanm.m. yrkande 8 och motionerna 1999/2000:Fi209 yrkande 10,1999/2000:Fi210 yrkande 5 och 1999/2000:Fi211 yrkande 12godkänner den i motionen föreslagna preliminära fördelningen avutgifterna på utgiftsområden för budgetåren 2001 och 2002 somriktlinje för regeringens budgetarbete,29. Bemyndigande om upplåning (mom. 12) (m), , och (alla m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 4.3 Bemyndigande omupplåning bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar att den nuvarande budgetprocessen ställer ökadekrav på uppföljning och kontroll i förhållande till den tidigare ordningen.Systemet med utgiftstak ger emellertid ingen garanti för attupplåningsbehovet blir det beräknade eftersom statens inkomster kan blimindre än förutsett. Ett lånebemyndigande som är begränsat till detberäknade lånebehovet skulle utöka kontrollmöjligheter,eftersom en inkomstminskning skulle leda till ett högre upplåningsbehovutan att utgiftstaket överskridits. Om detta skulle inträffa skulleregeringen, i motsats till den nuvarande modellen med ett opreciseratbemyndigande, behöva gå till för ett nytt beslut. Detta skullegivetvis kunna innebära att ger regeringen ett utökatlånebemyndigande, men det skulle också aktualisera frågan om inte detökade lånebehovet skulle kunna mötas med utgiftsminskningar avmotsvarande storlek.Enligt utskottets mening skulle de folkvaldas kontrollmöjlighet väsentligt ökaom det givna lånebemyndigandet var förenat med en beloppsgräns, eftersom ettförslag från regeringen om ett nytt bemyndigande om att höja det beslutadelånebehovet skulle föranleda en debatt i riksdagen.Mot bakgrund av vad utskottet här anfört bör regeringen bemyndigas att ta upp lån med högst det belopp som motsvarar ett beräknatlånebehov med de moderata utgifts- och skatteförslagen i motion Fi209 (m).Utskottet tillstyrker med det anförda motion Fi209 (m) yrkande 6.dels att utskottets hemställan under 12 bort ha följande lydelse:12. beträffande bemyndigande om upplåningatt med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 6 samt medavslag på proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplanm.m. yrkande 3 bemyndigar regeringen att under taupp lån enligt lagen (1988:1387) om statens upplåning med högst detbelopp som motsvarar det i motionen beräknade lånebehovet,30. utveckling (mom. 18) (c)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 5.2 Statsförvaltningensutveckling bort ha följande lydelse:Utskottet anser att beslut om utgiftsramar är viktiga inslag i regeringensstyrning av myndigheten. Utgiftsramarna bör fastställas efterförutbestämda mål och kriterier och inte genom skönsmässigabedömningar med realt ökade anslag. Därigenom underlättas ocksåstyrning och uppföljning samt kontroll av verksamheten och risken för ensvällande förvaltning minskar.Som framgår av motion Fi211 (c) har ett flertal anslagsökningar handlat omrealt ökade anslag, och därmed en svällande statlig förvaltning. Ett moratoriumför reala anslagsökningar skulle kunna motverka detta ochsamtidigt skapa utrymme för en översyn av kontrollfunktionen inom denstatliga förvaltningen men också en översyn över hela den statligaförvaltningen. Verksamheter som inte svarar mot de framtida behoven kandärmed förnyas eller avvecklas. En utökad demokratisk förankring och kontrollskulle också skapas genom att resurser och uppgifter flyttas frånRiksrevisionsverket till en stärkt revision under riksdagen.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi211 (c) yrkandena 4-6.dels att utskottets hemställan under 18 bort ha följande lydelse:18. beträffande statsförvaltningens utvecklingatt med bifall till motion 1999/2000:Fi211 yrkandena 4-6 somsin mening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,31. Försäljning av statliga tillgångar (mom. 20) (m, kd, fp)(), (), (), PerLandgren (kd), (), () och GunnarAxén (m) anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 6.1 Försäljning avstatliga tillgångar bort ha följande lydelse:Utskottet anser att statens främsta näringspolitiska uppgift är att angeramar och regelsystem för näringslivets verksamhet och bidra till attskapa förutsättningar för långsiktig tillväxt. Om staten samtidigtuppträder som ägare och som utformare av de regler som gäller förnäringslivets verksamhet finns betydande risker för bl.a.konkurrenssnedvridning och icke optimala investeringsbeslut. Staten bördärför i stället ägna sig åt verksamhet som ingen annan kan sköta lika braeller bättre.Enligt utskottets mening måste grundprincipen vara den att konkurrensutsattverksamhet skall bedrivas i privat regi. En privatisering av statliga företagskapar en tydligare ägarroll, mer kommersiellt kompetenta företag och en ökadaktiespridning. Utskottet anser därmed i likhet med motionärerna attVasakronan AB skyndsamt bör privatiseras. Genom en utförsäljning av statligabolag skulle dessutom inkomsterna exempelvis kunna användas för enamortering av statsskulden.Utskottet tillstyrker därmed motionerna Fi502 (m) och Fi903 (m).dels att utskottets hemställan under 20 bort ha följande lydelse:20. beträffande försäljning av statliga tillgångaratt med bifall till motionerna 1999/2000:Fi502 och1999/2000:Fi903 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,32. Statliga projektbidrag (mom. 21) (fp)() anserdels att finansutskottets ställningstagande i avsnitt 6.2 Statligaprojektbidrag bort ha följande lydelse:Utskottet anser att statliga medel till olika offentliga verksamheter skallfördelas i generella former, efter förutbestämda mål och kriterier.Verksamheternas styrning och planering liksom uppföljningen ochkontrollen kan därigenom underlättas. Enligt utskottet bör därmed statligastöd i projektform undvikas.Som framgår av motion Fi610 (fp) medför statliga stöd i projektform att detkommunala beslutsfattandet blir ett köpslående och förhandlande med staten.Enligt utskottets mening främjas den lokala utvecklingen bäst genom godaallmänna villkor för jobb och företagande, genom ett väl fungerandeutjämningssystem som ger likvärdiga kommunala förutsättningar och genom ettstörre spelrum för lokala aktörer vid sidan av den statliga och kommunalaverksamheten.Utskottet tillstyrker därmed motion Fi610 (fp) yrkande 7.dels att utskottets hemställan under 21 bort ha följande lydelse:21. beträffande statliga projektbidragatt med bifall till motion 1999/2000:Fi610 yrkande 7 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottet anfört,Särskilda yttranden1. Allmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken (mom. 1)(m, kd, c, fp)(), (), (), PerLandgren (kd), (), (), () ochGunnar () anför:Vår syn på företagandetUtan företag förtvinar . Utan företagare blir det inga långsiktigtlivskraftiga företag. Villkoren för företag och företagare är intetillräckligt bra i i dag.När nu befinner sig i en högkonjunktur och de omedelbarastatsfinansiella problemen inte är akuta måste tillfället tas att lägga grundenen politik som leder till att tillväxten skall bli god och långsiktig. måstepermanent goda villkor för jobb och företagande skapas. Våra partier ärövertygade om att det är absolut nödvändigt att förbättra villkoren förföretagande i . Vi redovisar här de första stegen i en politik sominnebär bättre villkor för jobb och företagande.Goda villkor för företagande har många dimensioner. Det måste finnas ett braföretagsklimat både nationellt och regionalt.Det privata ägandetGrunden för företagande är det privata ägandet. Det personliga ägandet ären förutsättning för en väl fungerande ekonomi. Erfarenheten visar att deti grunden krävs ett personligt ägande för att få långsiktig stabilitet iviktiga delar av samhällslivet. En del av de problem som uppstår när detinte finns stabila spelregler och ett stabilt på rättsregler grundat ägandeser vi i den forna socialistvärlden i , särskilt i . Ansvaroch engagemang är en förutsättning för, och ofta ett resultat av, personligtägande. Det ansvar och engagemang som ett bra företagande för med sighar också positiva spridningseffekter till andra delar av samhällslivet.Synen på det personliga ägandet är en ideologisk skiljelinje i politiken.Det politiska systemet borde se mycket positivt på företagande. Även omsynen på ägandet allmänt sett förbättrats är det långt kvar tilbred positiv syn på företag och företagande. måste en strikt linjehållas mot grå och svart verksamhet, dels av moraliska skäl, dels av rensjälvbevarelsedrift. Företag som arbetar utanför lagens ram underminerargrunden för de seriösa företagen.Företagen viktiga både för enskilda och den offentliga verksamhetenDrygt 2,25 miljoner människor arbetar i företag. Goda förutsättningar förföretagande är därför livsviktiga för dessa människors och deras familjersframtida inkomst och sysselsättning.Det är också den privata verksamheten som utgör den egentliga skattebasen.Även om de offentligt anställda gör ett viktigt och önskvärt jobb är det denprivata verksamheten som är basen för beskattning. Offentlig verksamhet ärinte en skattebas, den är till skattefinansierad. Därför är det också vikför de offentligt anställda och för de offentliga åtaganden som gjorts att detfinns en vital privat sektor, starka företag som är framgångsrika och varsverksamhet kan ge en god skattebas. Det är därför viktigt att politiskabeslutsfattare förstår drivkrafterna bakom företagande.Det finns en mängd olika orsaker till att människor startar företag. Enundersökning från SCB och visar att för över hälften av de tillfrågadevar möjligheterna att arbeta självständigt och att förverkliga sina idéer deviktigaste motiven till att starta företag. Kravet på självständighet innebär adet inte är olika statliga program till stöd för företagen som är det viktigastsom det allmänna kan göra för att företagen skall växa. Det är viktigare attstaten drar upp ramarna inom vilka företag får verka än att utforma olika riktastöd till företagen.Företagen och internationaliseringenSvenskt välstånd är byggt på att vi deltagit i detinternationella utbytet av varor och tjänster. Våra stora internationelltverksamma företag hade inte kunnat bli så framgångsrika om de intekunnat verka i andra länder. Frihandel har alltså varit avgörande för våregen välfärd. kan därför inte heller delta i något byggande av nyamurar mellan människor och länder.Villkoren är nu annorlunda än när de svenska storföretagen byggdes upp.Internationaliseringen påverkar förutsättningarna för praktiskt taget allföretag. Därmed blir också frågan om företagsklimatet något som inte baraangår de stora multinationella företagen. Internationaliseringen inom t.ex. densvenska bilindustrin har påtagligt demonstrerat hur även mindre företag iSverige som fungerat som underleverantörer i högre grad utsätts förinternationell konkurrens och vars prestationer jämförs med både svenska ochutländska konkurrenter. Det är därför viktigt att har ett internationelsett gott klimat där företag kan bildas och växa.Företagandets utvecklingAntalet nystartade företag har varit ungefär oförändrat. Menstatistik över antalet nya företag säger inte allt. Ser man till antaletpersoner som är företagare finner vi att utvecklingen har varit svag.Under lång tid sjönk antalet i förhållande till den uppgång som hadestartat . Den förbättrade konjunkturen har lett till en svagåterhämtning under det senaste året.Det gäller också att företagen är villiga att stanna och växa i . Det ärdärför oroande att många av de nya snabbväxande IT-företagen sålts ut pågrund av att ägarna inte litar på det svenska företagsklimatet i det långaperspektivet utan skyndar sig att ta hem de värden de byggt upp.Skattebasernas rörlighetInternationaliseringen innebär att skattebaserna blir mera rörliga. Detta ärmest tydligt när det gäller kapital, särskilt det finansiella kapitalet. Denmoderna tekniken och avregleringar har gjort det allt svårare för ettenskilt land att driva något slags nationell politik på området ochsamtidigt åtnjuta de positiva effekter som handel och internationellakapitalrörelser för med sig. Den nedgång i räntorna som skett under1990-talet har ett samband med att kapitalmarknaderna blivit allteffektivare, vilket i sin tur hör samman med den ökadeinternationaliseringen och den tekniska utvecklingen.Det är därför högst troligt att vi måste anpassa kapitalskatterna ned mot nivåesom är mera internationellt konkurrenskraftiga. Ingen kan säga exakt varen sådan gräns ligger, men det viktiga är att vara medveten om problemet ochberedd att angripa det vid roten. Stora delar av näringslivet är konkurrensutsaNu kommer även andra delar av den svenska ekonomin och samhällslivet attvara utsatt för internationell påverkan och villkoren för t.ex. den offentligaverksamheten kommer att påverkas av yttre faktorer. Våra förslag omkapitalbeskattning innebär att vi i första hand vill lätta de delar av skattenutgör den svåraste belastningen för företagandet och där den internationellapåverkan är tydligast.Men de rörliga skattebaserna är inte bara kapitalet, i vid bemärkelse. Ihögre grad gäller detta människor med ett kunnande som kan nyttiggöras iandra länder. kommer detta att gälla alltfler. Därför måste lönerna eftskatt vara konkurrenskraftiga. Om inte skall vara ett land somkonkurrerar med låga löner utan ett land som kan bära en verksamhet som gergoda löner och arbetsförhållanden ställer detta krav på politiken. Långsiktighei politiken ligger i att ta itu med en fråga innan den blivit akut. Att t.ex. ebetydande del av de civilingenjörer som arbetat utomlands återvänt tilSverige säger ingenting om vad som kommer att ske i framtiden.Politiken måste vara inriktad , ej på det förflutna. Vår politikinnebär ett viktigt steg för att lägga grunden för ett företagande med godlönebetalningsförmåga.Skatter är en viktig del av företagsklimatet. I det följande redovisas vilkaomedelbara förändringar som är nödvändiga för att få fart på företagandet. Detkräver förändringar i många olika delar av skattesystemet.Avreglering och minskad byråkratiMen rimliga skatter är bara en, om än viktig, del av en nödvändigförändring. Företag och företagare måste möta en miljö som inte äröverbyråkratiserad. Det krävs avregleringar på en mängd fält för attförbättra villkoren för företagande. Regeringen har inte visat en tillräckligvilja på detta område. Den s.k. småföretagsdelegationens ca 70 förslaghar i hög grad runnit ut i sanden.Nedan redovisas en strategi för att minska onödigt krångel och onödigbyråkrati.Företagen och infrastrukturenEtt modernt företagande kräver en god infrastruktur. Begreppetinfrastruktur är mer mångfasetterat än det t.ex. var vid sekletsbörjan, då järnvägsbyggandet brukar anges som exempel. En godinfrastruktur innebär bra kommunikationer, inte bara i form av transporterutan också i form av tillräcklig kapacitet för snabb datatrafik i helalandet. Infrastruktur är ett vidare begrepp än för några decennier sedanmen finansieringsmöjligheterna är också annorlunda. Det är intesjälvklart att staten är den ende finansiären av en infrastrukturinvestering.Det finns t.ex. möjligheter till olika kombinationer av privat och offentligfinansiering, möjligheter som regeringen inte tar till vara.Företagen och regionernaFöretagsklimatet har också en regional sida. är inte enhetligt närdet gäller företagande. I vissa områden och regioner har företagandet haften starkare ställning än på andra håll. En positiv inställning hoskommunala och statliga myndigheter i en region bidrar till att underlättaför företagande. Detta blir självförstärkande. I en region där det privataföretagandet, och inte minst småföretagandet, är starkt är det också lättareatt starta nya företag. Skillnader mellan olika regioner framgår t.ex. avstatistik över de privata löneinkomsternas andel av inkomstsumman, dvs.privata och offentliga löneinkomster plus tranfereringar, kommunvis.Småföretagsregioner som har den högsta andelenprivata inkomster jämte delar av . Dessa regioner harockså en större motståndskraft mot sämre tider. Under lågkonjunkturenvar arbetslösheten aldrig så hög i dessa regioner.Det offentliga skall inte driva företagMan kan räkna även en väl fungerande offentlig sektor till en del av dennödvändiga infrastrukturen. Men det är oerhört viktigt att det offentligabegränsar sig till sina viktigaste uppgifter som främst utgörs av sådanatjänster som bara det offentliga kan svara för. Det offentliga åtagandet harför närvarande expanderat in på för många områden. Detta leder till ettför högt skattetryck med alla de negativa följder detta har. Enkoncentration till offentliga kärnuppgifter är därför nödvändig.Staten och kommunerna skall inte konkurrera med de privata företagen. Det ärinte en offentlig uppgift att driva företag annat än i mycket speciella fall. Dsenaste tidens händelser i /Telenor-affären har på ett tydligt sättdemonstrerat nackdelarna med ett offentligt företagande. Och alla problemen iden affären är inte lösta . Staten skall via lagstiftning svara för ramarna fföretagandet, inte delta som företagare. Staten kan inte både vara domare ochspelare på planen.Det är inte heller en uppgift att driva företag. Det finns en uppsjöpå exempel där kommunala företag konkurrerat ut privata företag, oftastsmåföretag som självklart inte kan konkurrera med ett kommunalt bolag somytterst har kommunens skattebetalare som garant för verksamheten. Bristen påöppenhet i de kommunala bolagen har lett till de skandaler som också ökatmisstron mot politik och politiker i allmänhet.Konjunkturkänsliga statsfinanser inte bra för företagandetDet höga skattetrycket leder till att statsfinanserna blir mycketkonjunkturkänsliga. Detta syns när konjunkturuppgångensnabbt förbättrar de offentliga finanserna, ofta snabbare än prognosernaförutser. Men det omvända gäller också. När konjunkturen vänderkommer också de offentliga finanserna att försämras. harfortfarande de mest konjunkturkänsliga finanserna i industrivärlden.Konjunkturuppgångens positiva effekter på statsfinanserna får inteinvagga oss i en säkerhet att det aldrig blir en sämre konjunktur medsämre statsfinanser. Detta måste förebyggas . Våra fyra partier ärmedvetna om denna fara och villiga att driva en sådan politik attkonjunkturkänsligheten kan minska. Därigenom läggs en grund för attföretagen också får en mera stabil miljö där inte drastiska förändringar iskatter och offentliga utgifter måste tillgripas.Kvinnor och företagandeMonopoliseringen i offentlig regi av ett stort antal arbeten har ocksåförsvårat ett mera jämställt företagande. Genom det offentliga monopoletinom t.ex. vård och omsorg har ett antal kvinnor utestängts från att iföretagsform förverkliga nya idéer om hur verksamheten skulle kunnabedrivas. Eftersom det främst är kvinnor som är verksamma inom dessaområden är det främst kvinnor som drabbas av att andraverksamhetsformer inte tillåts. Andra hinder är t.ex. att användningen avde befintliga företagsstöden i praktiken missgynnar kvinnor somföretagare.Företagande och familjepolitikVillkoren för jobb och företagande är inte bara en fråga om skattesatser,om ekonomisk politik på det nationella planet. Det rör också det dagligalivet, familjeliv, arbete och fritid. Det måste vara möjligt att förena bådeyrkesambitioner och ett ansvar för familjen. Det politiska ansvaret liggerhär inte på att det offentliga tar över dessa uppgifter utan på att geindivider och familjer utrymme att organisera detta efter de egnaönskemålen. En familjepolitik med hög grad av valfrihet och med systemmed så få och så låga marginaleffekter som möjligt är också gynnsamt förmöjligheterna att förena familjeliv och företagandets krav. En välfungerande barnomsorg är viktig också för företagandet. Därför spelarfamiljepolitiken också en roll när det gäller att skapa goda förutsättningarför jobb och företagande.Goda villkor för företagande spänner som vi här visat över ett stort fält. Föråstadkomma varaktiga förbättringar kräver detta en politik som leder tillförändringar på många områden.EU:s inre marknad och EU-medlemskapet är bra för företagenSveriges EU-medlemskap har betytt mycket för många svenska företaggenom den stora inre marknad med fri konkurrens som EU-områdetutgör. Möjligheterna till frihandel inom, men framför allt utom EU-området, kan dock förbättras ytterligare. Konsumentintresset bör ståfrämst när frihandelsfrågor skall avgöras. Den större marknad som EU-medlemskapet innebär ökar konkurrensen för de svenska företagen menöppnar nya möjligheter, nya expanderande marknader.Lägre skatt på arbete och företagandeSkatterna på arbete måste sänkas. Därigenom stärks tillväxtkraften iekonomin så att den höga arbetslösheten kan pressas tillbaka. Sedan fleraår har bl.a. och förordat att skatten påarbete måste lindras. Även EU har rekommenderat skattesänkningar påarbete. Ett viktigt motiv är att hög skatt på arbete leder till mindre arbeteoch färre arbetstillfällen. Ytterligare ett skäl för sänkt skatt på arbete äratt göra det möjligt för fler att leva på sin lön så att behovet av bidrag ochoffentliga subventioner minskar.Lägre marginalskatterAtt höga marginaleffekter har negativa effekter på arbetsmarknadensfunktionssätt var en viktig utgångspunkt för skattereformen. Det är viktigtatt gå tillbaka till de slutsatser som då drogs. Det måste vara en strävanatt återvända till skattereformens inriktning: respektive imarginalskatt. Det förutsätter att inkomstskatten sänks för allainkomsttagare och att värnskatten avskaffas.Enklare och mildare beskattning av fåmansbolagDe små fåmansbolagens situation måste underlättas genom en bättreskattesituation. Dagens skatteregler är särskilt ogynnsamma för växandemindre företag. Vi föreslår att nuvarande diskriminerande regler ändrasså att avkastning utöver en rimlig arbetsinkomst beskattas somkapitalinkomst. Att regeringen nu föreslår att de flesta av de s.k.stoppreglerna skall avskaffas är bra, men inte tillräckligt för att skapa ettföretagarklimat där fler finner det vara mödan värt att starta, driva ochvidareutveckla företagsidéer.Avskaffad dubbelbeskattningDubbelbeskattningen av utdelning på aktier har två nackdelar. Delshindrar den anskaffande av riskkapital, dels hindrar den expansion av demindre företagen. Utan dubbelbeskattningen skulle utbudet av riskvilligtkapital vara större, till glädje inte minst för småföretagen.Dubbelbeskattningens utformning gynnar dessutom utländskt ägande påbekostnad av svenskt.Skattebelastningen på att växa med eget kapital är högre än att växa med lånatkapital. Det naturliga för en företagare är att i första hand expandera med egekapital. Detta motverkas nu av dubbelbeskattningen. Dubbelbeskattningen äringet som bara drabbar en handfull rika personer. Närmare 5 miljoner svenskarsparar i aktier, direkt eller via fonder. Skatten på aktieutdelning bör davskaffas.Sänkt skatt på hushållstjänsterDet höga svenska skattetrycket drabbar särskilt de verksamheter där detfinns "gråa" eller "svarta" alternativ. Tjänster riktade mot hushållen utgörett sådant exempel. Många sådana arbetsuppgifter utförs i form av"gör-det-själv" eller svart. Att köpa sådana tjänster med full skattebördaär förbehållet de rika, eller de som kan få någon annan att betala. Dentredje utvägen är att köpa dessa tjänster svart.En aktuell undersökning från Arbetarskyddsstyrelsen visar att många ärstressade i dagens arbetsliv. Ändå har svensken en av industrivärldens kortasteårsarbetstider. En del av förklaringen är att skattetrycket gör det omöjligt atköpa tjänster som skulle kunna lätta bördan, t.ex. för småbarnsföräldrar.Vi har i andra sammanhang presenterat förslag som ändrar på detta. Förtjänster utförda i hemmet skall en skattelättnad utgå som halverar det vita pridirekt vid betalningen.