bet · GM01JuU16 · 1999-03-09 00:00:00 — I detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag som avser godkännande av vissainternationella konventioner, protokoll ochrekommendationer rörande bedrägerier mot Europeiskagemenskapernas ekonomiska intressen och korruption.Regeringen föreslår också vissa lagändringar tillföljd av åtagandena i konventionerna ochprotokollen. Bl.a. föreslås att det i brottsbalkeninförs ett nytt brott, subventionsmissbruk. Den nyastraffbestämmelsen innebär att det blir straffbartatt använda ett bidrag från EU på ett sätt somavviker från det ändamål för vilket det beviljats.Vidare föreslås en utvidgning av mutansvaret tillsituationer där förmånen tillfaller någon annan änden vars tjänsteutövning kan påverkas av mutan.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ochavstyrker en motion som väckts med anledning avpropositionen.Till betänkandet har fogats en reservation och tvåsärskilda yttranden. I proposition 1998/99:32 () harregeringen föreslagit1. att godkänner konventionen om skydd avEuropeiska gemenskapernas finansiella intressen medden förklaring beträffande artikel 7 i konventionensom regeringen förordat,2. att godkänner protokollet tillkonventionen om skydd av Europeiska gemenskapernasfinansiella intressen med den förklaring beträffandeartikel 6 i protokollet som regeringen förordat,3. att godkänner protokollet omförhandsavgörande av Europeiska gemenskapernasdomstol angående tolkningen av konventionen om skyddav Europeiska gemenskapernas finansiella intressenmed den förklaring beträffande artikel 2 iprotokollet som regeringen förordat,4. att godkänner konventionen om kamp motkorruption som tjänstemän i Europeiska gemenskapernaeller Europeiska unionens medlemsstater är delaktigai, med de förklaringar beträffande artiklarna 7, 10,12 och 13 i konventionen som regeringen förordat,5. att godkänner ombekämpande av bestickning av utländska offentligatjänstemän i internationella affärsförbindelser medden förklaring beträffande artikel 15 i konventionensom regeringen förordat,6. att antar regeringens förslag till lagom ändring i ,7. att antar regeringens förslag till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370).Lagförslagen, som granskats av Lagrådet, har jämtekonventionstexterna och protokollen fogats tillbetänkandet, se bilagorna 1-6.Motionen1998/99:Ju14 av m.fl. (c) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om enklare regler. ÄrendetI detta ärende behandlar utskottet ettregeringsförslag om att godkänna ett antalinternationella instrument som syftar till attmotverka bedrägerier som riktar sig mot EG:sfinansiella intressen och mot korruption.Förslagen grundar sig på tvådepartementspromemorior. I den ena - Sverigestillträde till bedrägerikonventionen (Ds 1998:1) -behandlas en konvention om skydd av EG:s finansiellaintressen samt behovet av lagändringar.I den andra promemorian, benämnd Korruption -svenskt tillträde till vissa internationellakonventioner m.m. (Ds 1998:29), behandlas dels tvåprotokoll med anknytning till den nämndakonventionen, dels två konventioner mot korruption,dels en OECD-rekommendation om skattebehandling avmutor, dels behovet av lagändringar.Promemoriorna har remissbehandlats.Regeringen har inhämtat yttrande från Lagrådet överde lagförslag som läggs fram i ärendet. Regeringenhar anslutit sig till Lagrådets bedömningar.Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen behandlas frågan om Sverigestillträde till och efterlevnad av vissainternationella konventioner, protokoll ochrekommendationer rörande bedrägerier mot Europeiskagemenskapernas (EG) finansiella intressen ochkorruption. De internationella instrument som avsesär1 konventionen om skydd av EG:s finansiellaintressen,23 det första protokollet, som rör korruption,45 det s.k. domstolsprotokollet, som behandlarEG-domstolens roll vid tolkning av konventionenoch det första protokollet,67 den inom Europeiska unionen (EU) utarbetadekonventionen om korruption,89 den inom den ekonomiska samarbets- ochutvecklingsorganisationen utarbetadekonventionen om bestickning i internationellaaffärsförhållanden,1011 den inom utarbetade rekommendationenom skattebehandling av mutor.12I propositionen föreslås att godkännerkonventionerna och protokollen. Vidare innehållerden förslag till ändringar i till följdav dessa åtaganden. Det föreslås att det ibrottsbalken införs ett nytt brott,subventionsmissbruk. Denna straffbeläggning innebäratt användning av ett EU-bidrag på ett sätt somavviker från det ändamål för vilket det beviljatsstraffbeläggs. Vidare föreslås bl.a. att bestickningav utländska ministrar och parlamentsledamöter,liksom utövare av offentliga funktioner,straffbeläggs. Det föreslås också en utvidgning avmutansvaret till situationer där förmånen tillfallernågon annan än den vars tjänsteutövning kan påverkasav mutan, samt justeringar i reglerna om utländskbrottmålsdoms hinderverkan.Vissa rent nationellt betingade lagstiftningsfrågortas också upp. Det rör sig om en teknisk justeringav den personkrets som kan göra sig skyldig tillmutbrott, föranledd av lagstiftningen omtotalförsvaret, samt en utvidgning av sammapersonkrets till att omfatta personer medvetenskapligt uppdrag.Slutligen föreslås att det införs ett uttryckligtavdragsförbud för mutor och andra otillbörligabelöningar.Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli1999.Närmare om regeringens förslagBedrägerikonventionenBakgrund och innehållEU-kommissionen avger en rapport omåtgärder som vidtagits för att skydda gemenskapernasfinansiella intressen. rapport anges attupptäckta bedrägerier och andra oegentligheteravseende budgetarnas utgiftssida (bl.a. bidrag tilljordbruket) uppgick till 395 miljoner ecu, dvs.drygt 3,3 miljarder kronor. På inkomstsidan (bl.a.avgifter från handeln med tredje land) uppgickmotsvarande belopp till en miljard ecu, dvs.omkring 8,5 miljarder kronor. Som jämförelse kannämnas att gemenskapernas budgetar för år 1997uppgick till över 82 miljarder ecu, vilket motsvararomkring . De rapporteradebedrägerierna och oegentligheterna uppgick såledestill av budgeten.Inom ramen för EU:s inrikes och rättsliga samarbete(tredje pelaren) har utarbetats en konvention omskydd för Europeiska gemenskapernas finansiellaintressen, den s.k. bedrägerikonventionen.Konventionen syftar till att säkerställa en bättreöverensstämmelse mellan medlemsstaternasbestämmelser genom att fastställa straffrättsligaminiminormer. Konventionen skall också leda till attdet straffrättsliga samarbetet mellanmedlemsstaterna förstärks.Bedrägerikonventionen innehåller till att börja medregler om vad som skall vara straffbart (artikel 1).När det gäller bedrägerier mot budgetarnasutgiftssida ankommer det på medlemsstaterna attkriminalisera gärningar som innefattar bl.a.användande av falska, felaktiga eller ofullständigauppgifter eller dokument eller undanhållande avinformation som skall lämnas i enlighet medsärskilda bestämmelser. För ansvar krävs att EG-medel otillbörligen uppbärs eller innehålls. Vidareankommer det på medlemsstaterna att kriminaliseraanvändande av gemenskapsmedel för andra syften ändem som medlen ursprungligen har beviljats för.När det gäller bedrägerier mot budgetarnasinkomstsida är de förfaranden som skall varastraffbara i stort sett desamma som när det gällerbedrägerier mot budgetarnas utgiftssida. Skillnadenligger i att de gemensamma medlen skall ha minskatspå ett olagligt sätt.Konventionen kräver endast att uppsåtliga gärningarkriminaliseras. I konventionen finns därutöverregler bl.a. om vilka påföljder som skall kunnakomma i fråga (artikel 2), om jurisdiktion, dvs. ivilken utsträckning länderna skall åta sig ansvarför att döma för brott som avses i konventionen(artikel 4), och om hinderverkan av utländskabrottmålsdomar, ne bis in idem (inte två gånger församma sak), (artikel 7).Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkännerbedrägerikonventionen. Vidare föreslås att riksdagengodkänner att avger en förklaring om att iSverige kunna lagföra den som har dömts för sammagärning i en annan EU-stat om gärningen helt ellerdelvis begåtts inom svenskt territorium eller omgärningen riktats mot säkerhet eller andraför lika viktiga intressen. Förklaringen börenligt regeringen omfatta även de gärningar somavses i det nedan beskrivna korruptionsprotokollet.I denna del innebär regeringens förslag att Sverigeutnyttjar en möjlighet till undantag (artikel 7.2)från huvudregeln i konventionen. Detta undantagmedför att kan behålla sin jurisdiktion i deangivna fallen.Vad härefter gäller behovet av lagändringar anförregeringen att de gärningar som skall kriminaliseras- oavsett om de avser budgetarnas inkomst- ellerutgiftssida - i huvudsak redan torde varastraffbelagda i den svenska straffrätten. Vissalagändringar behövs dock. Sålunda föreslås att det i9 kap. skall införas en nystraffbestämmelse - subventionsmissbruk. För attstraffrättsligt ansvar enligt den bestämmelsen skallkunna utkrävas förutsätts att ett bidrag eller enförmån beviljats enligt gällande regelverk, attbidraget eller förmånen finansieras över ellerpåverkar EG:s budgetar och att bidraget ellerförmånen används eller utnyttjas för ett annatändamål än det som bidraget eller förmånen beviljatsför. Straffrättsligt ansvar skall bara kunnautkrävas för uppsåtliga gärningar. Påföljden skallvara böter eller fängelse i högst . För ringafall skall ansvar inte utkrävas. Vidare föreslåsvissa justeringar i reglerna om hinderverkan avutländska brottmålsdomar. De sistnämnda ändringarnainnebär inskränkningar av svensk jurisdiktion.KorruptionInledningI en rad internationella organisationer pågår arbeteför att motverka korruption i form av muta ochbestickning. Det anses allmänt att korruptionensskadeverkningar är stora, både nationellt och på ettinternationellt plan.Tyngdpunkten i det internationella arbetet motkorruption kan sägas ligga på utarbetande avåtaganden att straffbelägga olika korruptivaförfaranden.I denna del behandlas tre internationellainstrument, nämligen ett protokoll till den ovannämnda bedrägerikonventionen med bestämmelser omkorruption (korruptionsprotokollet), en friståendekonvention om korruption (korruptionskonventionen)samt en konvention upprättad inom som syftartill att bekämpa korruption i internationellaaffärstransaktioner ().KorruptionsprotokolletSyftet med protokollet är att bekämpa sådankorruption som skadar eller kan skada EG:sfinansiella intressen. Protokollet innehålleråtaganden att straffbelägga mutbrott (artikel 2) ochbestickning (artikel 3) av nationella offentligatjänstemän och EG-tjänstemän, liksom även EG-kommissionärer och ledamöter av ,och Revisionsrätten. Brotten skallbeläggas med proportionerliga och avskräckandepåföljder (artikel 5). Vidare finns bestämmelser ombl.a. jurisdiktion (artikel 6) och lösning avtvister om tolkning av protokollet (artikel 8). Härbör även nämnas att bedrägerikonventionens regler ombl.a. hinderverkan av utländska brottmålsdomargäller även på protokollets område (artikel 7).KorruptionskonventionenKonventionens bestämmelser överensstämmer i storadelar med vad medlemsstaterna redan åtagit sig ibedrägerikonventionen och i korruptionsprotokollet.Korruptionskonventionen går emellertid ett steglängre på det sättet att det inte finns något kravpå skada för EG:s finanser.Konventionen innehåller regler om mutbrott (artikel2) och bestickning (artikel 3) samt jurisdiktion(artikel 7) som överensstämmer medkorruptionsprotokollet. Vidare finns detbestämmelser om utländsk brottmålsdoms hinderverkan(artikel 10), som har sin huvudsakliga motsvarigheti bedrägerikonventionen. Medlemsstaterna ges ocksåmöjlighet att låta de nationella domstolarna inhämtaförhandsbesked om tolkningen av konventionen(artikel 12).OECD-konventionenSyftet med konventionen är att bekämpa korruption iinternationella affärsrelationer. Bekämpandet skallske främst genom att ländernas lagstiftning närmarsig varandra. Konventionen innehåller åtaganden attstraffbelägga bestickning av utländska offentligatjänstemän i internationella affärstransaktioner. Idefinitionen av offentlig tjänsteman ingår ävent.ex. utländska ministrar och parlamentsledamöter.Vidare finns bestämmelser om bl.a. förverkande(artikel 3.3), jurisdiktion (artikel 4) ochbokföringsregler (artikel 8).Regeringens förslagRegeringen föreslår att godkännerkorruptionsprotokollet, korruptionskonventionen ochOECD-konventionen. Vidare föreslår regeringen attriksdagen godkänner ett antal förklaringar medanledning av protokollet och konventionerna. Sålundaföreslås med anledning av korruptionsprotokollet enförklaring dels att vi inte ämnar utöva domsrätt påden grunden att brottet begåtts gentemot engemenskapstjänsteman eller vissa andrabefattningshavare i EU-administrationen (artikel6.1.c), dels att vi inte ämnar utöva domsrätt på dengrunden att gärningsmannen är gemenskapstjänstemanvid en institution eller ett organ med säte iSverige (artikel 6.1.d). Förklaringen tar ipraktiken sikte på bestickningsbrott som begåsutomlands av personer som inte är medborgare i någonmedlemsstat och på fall där en överträdelse begåsutanför medlemsstaterna av en gemenskapstjänstemansom inte är medborgare i någon medlemsstat.Regeringen anser sammanfattningsvis att det intebehövs någon jurisdiktion i i dessa fall.Som en följd av korruptionskonventionen föreslårregeringen att godkänner fyraförklaringar.Den första förklaringen innebär att vi inte ämnarutöva domsrätt på den grunden att brottet begåttsgentemot en gemenskapstjänsteman eller vissa andrabefattningshavare i EU-administrationen (artikel 7.1c), eller på den grunden att gärningsmannen ärgemenskapstjänsteman vid en institution eller ettorgan med säte i (artikel 7.1 d). Dennaförklaring motiveras av att det inte finns någotpraktiskt behov av svensk domsrätt i dessa fall.Den andra förklaringen går ut på att vi här ilandet skall kunna lagföra den som har dömts församma gärning i en annan EU-stat om gärningen helteller delvis har begåtts inom svenskt territorium(artikel 10.2 a) eller om gärningen riktats motSveriges säkerhet eller andra för likaviktiga intressen (artikel 10.2 b). Denna förklaringmotiverar regeringen med att bör behålla sindomsrätt i dessa fall, något som annars inte voremöjligt.Den tredje förklaringen innebär att svenskadomstolar ges möjlighet att inhämtaförhandsavgöranden från om tolkningenav konventionen (artikel 12.3). Denna möjlighetskall inte begränsas till domstolar i sista instans.Slutligen föreslås att godkänner attSverige avger en förklaring om sin avsikt att -gentemot de EU-medlemsstater som avgivit enmotsvarande förklaring - tillämpa EU:skorruptionskonvention innan den trätt i kraft(artikel 13.4). Annars gäller enligt konventionenatt den träder i kraft efter det att densista medlemsstaten deponerat sittratifikationsinstrument.Som en följd av föreslårregeringen att godkänner en förklaring omatt konventionen - om situationen medger det - försvensk del skall träda i kraft i förhållande tillländer som avgivit motsvarande förklaring.Vad härefter gäller behovet av lagändringar görregeringen bedömningen att svensk rätt redan ihuvudsak uppfyller de krav som ställs ikorruptionsprotokollet, korruptionskonventionen ochOECD-konventionen. Vissa ändringar behövs dock. Degår i huvudsak ut på följande. Mut- ochbestickningsansvaret skall omfatta också förmånersom är avsedda att tillfalla - eller tillfaller -annan än den vars tjänsteutövning gärningen avser.På denna punkt finns det enligt regeringen ett behovav klargörande i den svenska lagstiftningen. Medanledning av korruptionsprotokollet ochkorruptionskonventionen föreslås att mut- ochbestickningsansvaret skall omfatta också förmånertill EG-kommissionärer, samtdomare i och Revisionsrätten. Som enföljd av föreslås att det blirstraffbart i att besticka en utländskparlamentsledamot eller minister och vissa andrautövare av offentliga funktioner. Vidare föreslåsändringar i reglerna om hinderverkan av utländskabrottmålsdomar. De sistnämnda ändringarna motsvarardem som föreslås på grund av bedrägerikonventionen.Slutligen föreslås i denna del att det inte skallkrävas åtalsangivelse eller att åtal skall varapåkallat från allmän synpunkt för att åtal skall fåväckas för bestickning gentemot eller mutbrott avvissa befattningshavare i EU-administrationen.Sådana krav skall inte heller ställas för åtal förbestickning av utländska parlamentsledamöter ochministrar. Enligt regeringen framstår det inte sommotiverat att kräva åtalsangivelse i dessa fall.SkattefrågorI en OECD-rekommendation omskattebehandling av mutor åtar sig medlemsstaternabl.a. att vägra avdrag vid taxeringen för mutor.Enligt rekommendationen skall de medlemsländer sominte redan vägrar avdrag för sådana utgifter se översin skattelagstiftning i syfte att införa ettavdragsförbud för mutor till utländskastatstjänstemän.Regeringen föreslår att det i skattelagstiftningeninförs ett uttryckligt avdragsförbud för mutor ochandra otillbörliga belöningar. Skattemyndighetenskall göra anmälan till åklagare så snart det finnsanledning anta att den skattskyldige gjort sigskyldig till bestickning. Enligt regeringen är dettveksamt om avdrag är uteslutet redan enligt nugällande regler. Det föreslagna avdragsförbudetsräckvidd är inte begränsad enbart till kostnader förbestickning av utländska tjänstemän utan gäller heladen personkrets som avses i 17 kap. 7 § och 20 kap.2 § brottsbalken.DomstolsprotokolletEnligt protokollet kan medlemsstaterna begäraförhandsavgörande av rörande tolkningenav bedrägerikonventionen och korruptionsprotokollet.Protokollet är uppbyggt så att medlemsstaterna kanvälja om de vill ge denna roll. Detkrävs en förklaring från respektive medlemsstat föratt göra detta möjligt. Staterna kan också välja omde vill låta möjligheten att inhämtaförhandsavgöranden omfatta alla domstolar eller baradem vars avgöranden inte kan överklagas.Regeringen föreslår att godkännerprotokollet. Vidare föreslås att godkänneratt avger en förklaring som innebär attsvenska domstolar ges möjlighet att inhämtaförhandsavgöranden från (artikel 2).Denna möjlighet skall inte begränsas till domstolari sista instans.Någon lagstiftningsåtgärd är inte påkallad i dennadel. I lagen (1997:895) om rätt för svensk domstolatt begära förhandsavgörande från ivissa fall finns nämligen redan generellt utformadebestämmelser i ämnet.ÖvervägandenUtskottet konstaterar inledningsvis att bedrägerieroch andra oegentligheter som riktar sig motEuropeiska gemenskapernas finansiella intressenutgör ett allvarligt problem. Som framgår ovanuppgick dessa bara till 12 miljarderkronor. En oförmåga att bekämpa denna - oftaorganiserade - brottslighet får betydandeåterverkningar på såväl gemenskapernas som Sverigesekonomi. Om inte medlemsstaterna vidtar gemensammaoch kraftfulla åtgärder mot denna brottslighet kandet också få till följd att unionens trovärdighetförringas. Som regeringen konstaterar är det ettstarkt svenskt intresse att oegentligheterna medgemenskapernas medel bringas till ett minimum ochatt de som i sådant sammanhang begår brott upptäcksoch lagförs. har också vid fleratillfällen framhållit att det är angeläget förSverige att gemenskapsmedel används på ett korrektsätt (se bl.a. bet. 1997/98:FiU20 s. 212).Justitieutskottet delar även regeringens uppfattningatt konventionsbestämmelserna bör kunna tillämpas såsnart som möjligt mellan medlemsstaterna. Utskottettillstyrker således regeringens förslag att godkännabedrägerikonventionen och den till konventionenkopplade förklaringen. Utskottet tillstyrker ävenhithörande lagförslag.Vad härefter gäller de förslag som tar sikte på attbekämpa korruption noterar utskottet att frågan omändrade regler för mutor och bestickning i utlandetbehandlades i utskottet . Utskottetnoterade då att det på det internationella planetpågår samarbete bl.a. inom EU som syftar till attsamordna ländernas lagstiftning för att bekämpakorruption (1996/97:JuU7 s. 9 f). Utskottet fanninte skäl att frångå den gällande ordningen ochavstyrkte det då aktuella motionsyrkandet.Utskottet kan nu konstatera att det internationellasamarbetet - som har stor betydelse i kampen motkorruptionens skadeverkningar - burit frukt.Utskottet välkomnar därför regeringens förslagsåvitt gäller godkännande av korruptionsprotokollet,korruptionskonventionen och , ochutskottet tillstyrker förslagen om godkännande avdessa instrument samt därtill anslutandeförklaringar och lagändringar. Utskottet tillstyrkeräven regeringens förslag avseendedomstolsprotokollet och ändringen ikommunalskattelagen (1928:370).Enklare reglerI motion Ju14 (c) hävdas att de svenska reglerna somrör stöd från EU är för krångliga, och motionärernabefarar att detta ökar risken för att enskilda ochorganisationer utan avsikt utnyttjar EU-stöd på ettotillåtet sätt.I propositionen gör regeringen, som framgår ovan,den bedömningen att de flesta av de åtaganden omkriminalisering med anknytning till budgetarnasutgiftssida som görs i bedrägerikonventionen redantäcks av svensk strafflagstiftning. Som exempel påvilka brott som kan komma i fråga nämner regeringenbedrägeri, oredligt förfarande, osann försäkran ochbrukande av osann urkund. För ansvar för dessa brottkrävs uppsåt, vilket följer av bestämmelsen i 1 kap.2 § första stycket . På samma sättförhåller det sig med den av regeringen föreslagnaoch av utskottet ovan tillstyrkta bestämmelsen omsubventionsmissbruk. Gärningsmannen skall hakännedom om de föreskrifter eller villkor som gällerför bidraget eller förmånen. Likaså krävs attgärningsmannen inser att bidraget eller förmånenanvänds eller utnyttjas felaktigt. Hans uppsåt skallockså omfatta att det som missbrukats helt ellerdelvis utgjorts av EG-medel.I samband med att utskottet behandlade en skrivelsefrån regeringen om ett nytt offentligträttsinformationssystem (bet. 1998/99:JuU11)uttalade utskottet att det alltid måste vara ensträvan att göra språket i t.ex. lagar ochförordningar så enkelt och klart som möjligt. Ettspråkvårdande arbete pågår också påmånga håll inom den offentliga förvaltningen. IRegeringskansliet finns t.ex. en särskild enhet meduppgift bl.a. att granska - och förbättra - denspråkliga utformningen av lagar och förordningar.Utskottet vill inledningsvis framhålla att fråganom reglerna rörande EG-stöd är ändamålsenligtutformade eller inte faller utanförjustitieutskottets beredningsområde.När det gäller farhågorna för att regelverken är såkrångliga att de riskerar att leda till oavsiktligtutnyttjande på ett otillåtet sätt vill utskottetframhålla att straffansvar i sådana fall inte syneskunna komma i fråga. Oavsett om någon kan straffaseller inte är det dock enligt utskottets uppfattningett krav att reglerna är lätta att förstå. För dennaståndpunkt talar inte minst intresset av attgemenskapsmedel inte skall förslösas bara för att debidragssökande inte inser att de gör någototillåtet. Utskottet håller dessutom självfalletfast vid den uppfattning som kom till uttryck i detnyss nämnda betänkandet. Med det anförda avstyrkerutskottet motion Ju14.ÖvrigtUtskottet noterar att ett godkännande avkorruptionskonventionen, domstolsprotokollet jämtede förklaringar som tar sikte på förhandsavgörandenfrån innebär att beslutskompetensöverlåts till EG eftersom sådana avgöranden ärbindande. Beträffande moment 2 i utskottetshemställan (punkterna 3 och 4 i regeringens förslagtill beslut) skall beslut därför fattas i denordning som föreskrivs i 10 kap. 5 § första stycketregeringsformen.Utskottet har uppmärksammat att de lydelser avbedrägerikonventionen, korruptionsprotokollet,korruptionskonventionen och domstolsprotokollet somåterges i propositionen i vissa avseenden inteöverensstämmer med originaltexterna. Rätt lydelse avde nämnda dokumenten framgår av de bilagor somfogats till betänkandet. Avvikelser frånpropositionen har markerats med noter.I övrigt har utskottet ingenting att anföra medanledning av propositionen eller motionen.