bet · GN01UbU3 · 1999-10-12 00:00:00 — I betänkandet behandlas proposition 1998/99:94 Vissaforskningsfrågor och fyra motioner med anledning avden. Utskottet tillstyrker samtliga förslag ipropositionen och avstyrker alla yrkanden imotionerna.Utredningen 2000 lade förraåret fram genomgripande förslag omforskningspolitiken. Regeringen tar i propositionenställning bara till en del av de förslag somForskning 2000 lagt fram. I övrigt hänvisas till enplanerad forskningspolitisk proposition som skallläggas fram under nästa år.Utskottet tillstyrker regeringens förslag omstatens uppgifter i fråga om forskning ochutvecklingsarbete. Staten skall ha ett särskiltansvar för att garantera forskningens frihet och förgrundforskning och forskarutbildning. De för tre årsedan fastställda målen och riktlinjerna förforskningspolitiken skall tills vidare ligga fast.Resurserna för grundforskning och forskarutbildningskall öka, i synnerhet vad gäller teknik ochnaturvetenskap, men inte genom att man minskaranslagen till samhällsvetenskaplig forskning.Högskolelagens bestämmelse om den s.k. tredjeuppgiften skall inte ändras. Ekonomistyrningsverketskall få i uppdrag att utveckla en modell för fullkostnads- täckning när lärosätena tar emot bidragför forskning från andra finansiärer. Regeringenskall även i fortsättningen utse ledamöterna istyrelserna för de forskningsstiftelser som bildatsmed pengar från löntagarfonderna, och styrelsernaskall ha en stark representation av forskare.Myndighetsstrukturen för finansiering av forskningskall utredas ytterligare.Moderaterna, ochFolkpartiet reserverar sig till förmån för sinamotionsyrkanden. Regeringen har i proposition 1998/99:94 Vissaforskningsfrågor föreslagit1. att godkänner vad regeringen föreslårom statens uppgifter inom forskningsområdet (avsnitt4),2. att godkänner vad regeringen föreslårom principer för ökade resurser för grundforskningoch forskarutbildning (avsnitt 6),3. att godkänner vad regeringen föreslårom en modell för beräkning av full kostnadstäckningav forskningsverksamhet vid universitet ochhögskolor (avsnitt 7.3). 1998/99:Ub9 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om effekterna avinförandet av nya regler för forskarutbildningen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om parlamentarikersnärvaro vid forskarkonferenser inför nästaforskningspolitiska proposition,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att forskningensinfrastruktur måste bli föremål för analys,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att frågan om hurgrundutbildningen måste knytas närmare forskningenoch forskningsprocessen måste behandlas iregeringens kommande forskningspolitiskaproposition,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att finansieringenav den tvärvetenskapliga forskningen måste tryggas,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samverkan mellanuniversitet och högskolor och samhället i övrigt,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskarutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kunskapsstrategier,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utbildning iforskningsetik,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökadjämställdhet,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om genusforskning,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om patentfrågan,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om parlamentariskmedverkan vid utredning om myndighetsstrukturen förfinansiering av forskning,14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tillvaratagandeav internationella erfarenheter i syfte att utvecklaSverige som kunskapsnation.1998/99:Ub10 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av enhelhetssyn på forskningen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att grundforskningenskall ske enligt inomvetenskapliga bedömningar ochatt tillämpad forskning bör ske utifrån övergripandepolitiska mål,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ta bortfemårsregeln vad gäller forskarassistenttjänsterna,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de högskolor somtilldelats vetenskapsområden också måste få resurserför forskning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av en balansmellan forskning med hög inomvetenskaplig kvalitetoch forskning inom ett visst samhällsområde vidmedelstilldelning,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att stärkaoch uppvärdera den humanistiska ochsamhällsvetenskapliga forskningen ochforskarutbildningen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning om hurbalansen mellan bredd och koncentration i denämnesmässiga inriktningen kan upprätthållas ilandet,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en ny modellutarbetas vad gäller full kostnadstäckning.1998/99:Ub11 av m.fl. (c) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om statens uppgifter ifråga om forskning och utvecklingsarbete,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskningens frihet,3. att hos regeringen begär förslag kvalificeringstrappa i enlighet med vad somanförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en plan för attbygga upp och stärka forskningsmiljöerna vid landetshögskolor,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avmyndighetsstrukturen för forskningsfinansiering,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en samladforskningsbudget,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avforskarutbildningsreformen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om det fortsattaberedningsarbetet.1998/99:Ub12 av m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av en samladoch långsiktig strategi för svensk forskning,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kunskapsmiljönsstrategiska betydelse,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om övergripandeprinciper för forskningspolitiken,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskningensomfattning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av att ändrareglerna för antagning till och finansiering avforskarstudier,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om betydelsen av enegen profil för alla högskolor,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om forskarutbildningen,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de före dettafristående forskningsstiftelserna,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finansiering avspetsforskning,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att stärka detinternationella forskningssamarbetet,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ökad samverkanmellan universitet och näringsliv. InledningRiksdagen har alltsedan 1982 regelbundet, först medtvå och sedan med mellanrum, tagit ställningtill samlade forskningspolitiska propositioner frånregeringen. Den senaste forskningspropositionenlades fram och ledde till beslut avriksdagen (prop. 1996/97:5, bet.UbU3, rskr. antog då regeringensförslag till mål för forskningen och riktlinjer förforskningspolitiken. beslutades om destatliga anslagen till forskning. Mot bakgrund avden statsfinansiella situationen och av att nyaforskningsfinansiärer tillkommit genomforskningsstiftelserna föreslog regeringen en vissminskning av de statliga anslagen. följderegeringens förslag (prop. 1996/97:1 utg.omr. 16,bet. UbU1, rskr.100).De nya förutsättningarna för forskningen och deförändringar av forskningspolitiken som hadegenomförts föranledde regeringen att i maj 1997besluta att tillkalla en parlamentariskt sammansattkommitté för att genomföra en samlad analys ochbedömning av forskningens roll i samhället och avdess villkor, inriktning och organisation (dir.1997:67). Kommittén, som antog namnet Forskning2000, lämnade sina förslag ibetänkandet Forskningspolitik (SOU 1998:128).I proposition 1998/99:94 Vissa forskningsfrågor gerregeringen en första reaktion på förslagen frånForskning 2000 mot bakgrund av bl.a. de synpunktersom kommit in vid remissbehandlingen av betänkandet.Regeringen avser att lägga fram en samladforskningspolitisk proposition år 2000.Propositionens avgränsningModerata samlingspartiet framhåller i motion1998/99:Ub12 att forskningens betydelse för tillväxtoch konkurrenskraft gör det nödvändigt med en samladoch långsiktig strategi för svensk forskning (yrk.1). En sådan strategi - som helt saknas ipropositionen - måste kunna koppla sammannäringslivets behov av tillämpad eller nyttodrivenforskning med lärosätenas fria, nyfikenhetsdrivnaoch grundläggande forskning, heter det i motionen.Motionärerna föreslår också ett tillkännagivande avriksdagen om kunskapsmiljöns strategiska betydelse(yrk. Företagsklimat och skatter, lönebildningoch socialförsäkringar, arbetsmarknadsregleringaroch själva synen på kunskap, ansvarstagande ochindividuell utveckling är alla viktiga delar avkunskapsmiljön, framhåller de.Kristdemokraterna kritiserar i motion 1998/99:Ub10avsaknaden av ett helhetsgrepp i propositionen. Dethade varit på sin plats att diskuteraforskningsfrågorna som helhet, i stället för attstycka upp området i delar och bara ta upp vissaav dessa, anser motionärerna (yrk. 1).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Det är riktigt att den proposition som lagtsfram inte innehåller en samlad långsiktig strategiför svensk forskning. kommer under nästaår att få en forskningspolitisk proposition. Sådanapropositioner bör enligt regeringen bygga på ettallsidigt och högkvalitativt underlag. För attskaffa fram sådant underlag kommer forskningsråd,lärosäten och övriga berörda myndigheter att få iuppdrag att ta fram s.k. forskningsstrategier ochkunskapsstrategier och forskningsråden att anordnas.k. hartillsammans med forskningsråden m.fl. nyligeninbjudit till en bred konferens omforskningens vägval. Vid konferensen, somfinansieras av , skall defundamentala frågorna om syften med samhälletsforskningsinsatser och om omfattning och inriktningav dessa behandlas. Till konferensen har bl.a. depolitiska partierna inbjudits. Utskottet anser detvara en fördel att regeringen redan nu har redovisatsina ställningstaganden i vissa frågor, fastän andradelar av förslagen från Forskning visat sigbehöva ytterligare beredning.I fråga om kunskapsmiljöns strategiska betydelsehar utskottet - liksom tidigare (jfr bet.1998/99:UbU7 s. 13) - ingen annan mening änmotionärerna, men ett tillkännagivande enligtmotionsyrkandet skulle inte ge regeringen någonanvisning om vad den bör göra eller förändra. Detbegärda tillkännagivandet är därför intemeningsfullt.Statens uppgifter i fråga om forskning ochutvecklingsarbeteDet moderna kunskapssamhället kräver ett brettansvar för kunskapsutvecklingen, ett ansvar somstaten inte ensam kan ta på sig. Vilka statensuppgifter skall vara behöver därför klarläggas,anser regeringen och föreslår därför - på grundvalav ett förslag från Forskning - en definitionav dessa. De tidigare (i samband med den senasteforskningspropositionen) fastställda målen ochriktlinjerna bör enligt regeringen tills vidareligga fast.Regeringens förslag om statens uppgifter i fråga omforskning och utvecklingsarbete innebär följande.Sverige skall utveckla sin ställning somkunskapsnation. Staten har ett övergripande ansvarför att det svenska samhället utvecklar och tar tillvara ny kunskap.Staten har ett särskilt ansvar- för att garantera forskningens frihet och- för grundforskning och forskarutbildning.Staten skall vidare- i samverkan med kommuner och landsting främjaforskning och utvecklingsarbete till stöd för deverksamheter som bedrivs i offentlig regi, där så ärpåkallat,- främja forskning och utvecklingsarbete för andrasamhällssektorer och till stöd för de politiskamålen inom dessa, när detta är av stor betydelseför att utveckla dessa sektorer och det är befogatatt staten bidrar med finansiering,- ge organisatoriska ramar för utförande avforskningen,- ge förutsättningar för deltagande iinternationellt forskningssamarbete och- utveckla former för forskningsinformation ochmedverka till att forskningsrön kan tas till vara ialla delar av det svenska samhället.I motion 1998/99:Ub12 lyfter Moderatasamlingspartiet fram de övergripande principer sompartiet anser att en långsiktig forskningspolitikborde bygga på (yrk. De är följande. Forskningenmåste stå fri att utan politiska anvisningar söka nykunskap. Staten måste tillförsäkra forskningenresurser, främst till grundforskning, och se tillatt medel fördelas på sådant sätt att de kananvändas på mest effektiva sätt. Det internationellasamarbetet skall prioriteras och stärkas ochriksdagen ta ett övergripande ansvar förprioriteringen mellan nationella och internationellaforskningsresurser. Regering och riksdag skalluppmuntra att kunnande korsas mellan olikaforsknings- och samhällsfält. Det behövs enlångsiktig strategi för att kunna utnyttjainformationsteknikens (IT) alla möjligheter. Dendigitala infrastrukturen behöver byggas ut, ansermotionärerna.Kristdemokraterna föreslår i motion 1998/99:Ub10ett tillkännagivande om att grundforskningen skallske enligt inomvetenskapliga bedömningar och atttillämpad forskning bör ske utifrån övergripandepolitiska mål (yrk. 2).Centerpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub11 attstaten, utöver det som regeringen har föreslagit,bör ha ett ansvar för att främja gränsöverskridandeperspektiv och tvärvetenskaplig forskning (yrk. 1).U t s k o t t e t föreslår att riksdagengodkänner vad regeringen föreslår om statensuppgifter inom forskningsområdet och avslårmotionsyrkandena av följande skäl.Forskarens frihet att söka ny kunskap och publicerasina forskningsresultat är fastlagd ihögskolelagen (1992:1434). Statens ansvar förgrundforskningen är en av huvudpunkterna iregeringens förslag. Det är en självklarhet att allastatliga resurser skall användas på ett effektivtsätt. En av regeringens utgångspunkter för arbetetmed att utforma en ny myndighetsorganisation förfinansiering av forskning är att arbetet med attfördela forskningsresurser måste bedrivas effektivt.Utskottet är inte övertygat om att antaletforskningsfinansiärer behöver öka. Regeringen gör ipropositionen (s. 50) bedömningen att resurser fördeltagande i internationellaforskningsorganisationer även i fortsättningen böranvisas inom ramen för huvudansvariga myndighetersanslag, för att möjliggöra en avvägning mellankostnaderna för internationella och nationellaåtaganden. Detta ligger väl i linje med de allmännariktlinjerna för forskningspolitiken som riksdagenantog . En punkt i dessa riktlinjer är attövergripande forskningspolitiska beslut skall fattasav statsmakterna, medan organ med sakkunskap inomberörda områden beslutar om närmare medelsfördelningoch verksamhet. En ytterligare utgångspunkt förarbetet med att utforma förslag till nymyndighetsorganisation för finansiering av forskningär enligt regeringen att samspelet mellan olika slagav forskning liksom mellan forskning och samhällemåste utvecklas. Remissbehandlingen av betänkande Bredband förtillväxt i hela landet (SOU 1999:85) har nyligenavslutats. Enligt vad utskottet erfarit förbereds iRegeringskansliet en proposition om IT som avses bliframlagd för i början av nästa år.Det som framförs i Kristdemokraternasmotionsyrkande överensstämmer med det som regeringenskriver i propositionen. Att regeringen vill främjatvärvetenskaplig forskning framgår bl.a. av attdetta ingår i utgångspunkterna för arbetet med attutforma förslag till ny myndighetsorganisation förfinansiering av forskning (prop. s. 44). Syftet medCenterpartiets yrkande är enligt utskottets meningockså tillgodosett.Centerpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub11 attden nya ledningsorganisationen vid universitet ochhögskolor medför risker för forskningens frihet(yrk. När makten flyttas från de kollegialtutnämnda fakultetsnämnderna kan det bli svårt atthävda den enskilde forskarens frihet, ansermotionärerna. De vill att regeringen skalluppmärksamma detta och vid behov återkomma medförslag för att reellt trygga den akademiskafriheten.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Rätten att fritt välja forskningsproblem, utvecklaforskningsmetoder och publicera forskningsresultatgaranteras i högskolelagen, som är lika förpliktandeför rektorer och ledamöter i högskolestyrelser somför ledamöter i fakultetsnämnder eller andra s.k.kollegiala organ.Forskningens omfattning, inriktning ochfördelningRegeringen anser, i likhet med Forskning 2000 och istort sett alla remissinstanser som yttrat sig överutredningen, att resurserna för grundforskning ochforskarutbildning skall öka, i synnerhet vad gällerteknik och naturvetenskap. Till skillnad frånForskning 2000 anser regeringen, liksom ensamstämmig remissopinion, att detta inte skall skegenom att man minskar resurserna tillsamhällsvetenskaplig forskning. En förstärkning avmedel för grundforskning vid de redan etableradeuniversiteten är en förutsättning för att dessalärosäten även skall kunna vara viktigainstrument för att hävda position somledande kunskapsnation, heter det i propositionen.Moderata samlingspartiet förespråkar i motion1998/99:Ub12 en successiv resursförstärkning av denya universitetens forskning och forskarutbildningoch ett säkerställande av att och Linköpingsuniversitet, som är under uppbyggnad,inte tvingas avbryta utvecklingen (yrk. För attundvika att våra främsta begåvningar lämnar landetför gott föreslår också ett antalåtgärder för att finansiera s.k. spetsforskning(yrk. Forskningsanslag måste styras tillindivider, inte bara till ämnen, heter det imotionen, och mer av anslagen bör gå till de allraduktigaste individerna. Vidare bör anslag styrastill att stödja nya idéer, oavsett forskningsämne,och man bör anslå medel till internationellasamarbetsprojekt för att knyta forskningsallianserav hög kvalitet.Kristdemokraterna framhåller i motion 1998/99:Ub10vikten av att staten stärker och uppvärderar denhumanistiska och samhällsvetenskapliga forskningenoch forskarutbildningen, som kommersiella intressensällan slår vakt om (yrk. 6).U t s k o t t e t anser att bör avslåmotionsyrkandena om tillkännagivanden och godkännadet som regeringen föreslagit om principer för ökaderesurser för grundforskning och forskarutbildning.Det framgår av propositionen att regeringen villslå vakt om såväl humanistisk somsamhällsvetenskaplig forskning ochforskarutbildning. Utskottet delar regeringens ochremissinstansernas uppfattning att ökade resursertill naturvetenskaplig och teknisk forskning intebör åstadkommas genom att man minskar det statligastödet till samhällsvetenskaplig forskning.Ställningstagande till resurstillskottens fördelningmellan olika lärosäten bör göras när riksdagenbehandlar regeringens budgetproposition. Utskottetanser inte att bör göra något uttalande omhur forskningsråden skall styra sinanslagsfördelning när det gäller individer kontraämnen eller liknande. De frågor som aktualiseras iyrkande 9 i moderatmotionen tillhör det som varjeforskningsråd bör avgöra själv. Forskningsrådenunder har enligt sininstruktion (SFS 1996:648) som en av sina särskildauppgifter att främja och ta initiativ tillinternationellt forskningssamarbete.Flera motionsyrkanden berör lärosätenas möjligheteratt bedriva forskning och forskarutbildning.Moderata samlingspartiet framhåller i motion1998/99:Ub12 betydelsen av en egen profil för allahögskolor (yrk. Enligt motionärerna skulle ettforskarcentrum vid varje mindre och medelstorhögskola, inriktat på en vald profil, kunna verkakvalitetsfrämjande och öka högskolornasattraktionskraft. Regeringens modell för att fördelaresurser stimulerar inte alls en sådan utveckling,hävdar motionärerna. Vidare anser de att resursertill forskarutbildning måste koncentreras för atthög kvalitet skall kunna uppnås (yrk. 7).Även tar i motion 1998/99:Ub10upp frågor om bredd och koncentration. Partiet anserdet viktigt att de högskolor som tilldelatsvetenskapsområde också får resurser för forskningoch kan bedriva forskarutbildning (yrk. 4).Kristdemokraterna ser en fördel i att inte allalärosäten sysslar med allt. Det är inte självklartatt alla som bedriver forskning också måste bedrivaforskarutbildning, heter det i motionen.Motionärerna vill att regeringen skall initiera enutredning om hur balansen mellan bredd ochkoncentration i den ämnesmässiga inriktningen kanupprätthållas i landet (yrk. 7).Centerpartiet för i motion 1998/99:Ub11 på nyttfram förslaget om en kvalificeringstrappa (yrk. 3).Det innebär att mindre och medelstora högskolorefter klara kriterier skall kunna tilldelas rätt attexaminera även i forskarutbildningen. Varje lärosäteskall ha ett anslag för grundutbildning ochforskning, och anslagets storlek skalldifferentieras efter vilka nivåer lärosätet harexaminationsrätt för. Motionärerna vill också attriksdagen skall begära en plan för att bygga upp ochstärka forskningsmiljöerna vid alla landetshögskolor (yrk. 4).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Regeringen förklarar i propositionen (s. 27) sinavsikt att noga följa utvecklingen av forskningenvid de mindre och medelstora högskolorna och hurstaten kan stödja forskningen vid dessa. Två av detre högskolor i denna kategori som hartilldelats vetenskapsområde (Högskolan iKarlskrona/och ) harsjälva valt att profilera sin verksamhet inomforskningen. tilldelades medicinsktvetenskapsområde i samband med att den odontologiskafakulteten överfördes dit från Lunds universitet.Regeringen har beslutat direktiv till enutredning om högskolans styrning (dir. 1999:70).Utredaren skall bl.a. utvärdera olika modeller somgör det möjligt för statsmakterna att skapaincitament för en profilering av forskning ochforskarutbildning samt även modeller för attfördelning av forskningsmedel i större utsträckningkan baseras på kvalitetsomdömen. Uppdraget skallredovisas senast den 31 maj 2000.Riksdagen fattade vid förra beslut om attregeringen - i stället för som tidigareHögskoleverket - skall avgöra frågor om att tilldelaen högskola vetenskapsområde, eftersom sådant beslutbör ses tillsammans med frågan om resurser (prop.1998/99:1 utg.omr. 16, bet. UbU1, rskr. 98).Utskottet anser att den principen är riktig och kandärför inte heller nu ställa sig bakom förslaget omen kvalificeringstrappa, som bl.a. skulle innebäraen automatisk rätt till ytterligare resurser när enhögskola blivit tilldelad examensrätt förmagisterexamen respektive för doktorsexamen. Det ärendast de lärosäten som blivit tilldeladevetenskapsområde som också får utdela examina inomforskarutbildningen. Policyfrågor rörande balansenmellan bredd och koncentration och den långsiktigautvecklingen av forskningsorganisationen börbehandlas i samband med den kommandeforskningspropositionen. Resursfrågorna hör hemmavid behandlingen av regeringens budgetförslag.Reglerna för antagning till forskarutbildningändrades genom beslut (prop.1997/98:1 utg.omr. 16, bet. UbU7, rskr. 109).Moderata samlingspartiet och kritiserari motionerna 1998/99:Ub12 (yrk. 5) respektive1998/99:Ub9 (yrk. 1) de nya reglerna.