bet · GM01FöU5 · 1999-05-11 00:00:00 — Vidare genomförs s.k.olycksförloppsutredningar.Det tidigare anslaget samt verksamhet inomfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst har fr.o.m. år 1999uppdelats på två anslag - ett anslag avseende inomfunktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst och ett anslag avseendeStatens räddningsverk: Samhällets skydd mot olyckor.Förslag om en förändring innehålls- och ansvarsmässigt av funktionenBefolkningsskydd och räddningstjänst samt vissa utbildningsfrågor vadgäller civilpliktiga bör närmare prövas av den ovan nämnda utredningen omvissa principer för att åstadkomma en förbättrad helhetssyn när det gällerplaneringen för det civila försvaret och beredskapen mot svårapåfrestningar på samhället.Regeringen delar i huvudsak utredningens syn på finansiering av åtgärdervid de olika skedena av en räddningsinsats. Frågan om kostnadsfördelningenmellan stat och kommun bör lösas genom förhandlingar.UtskottetUtskottet delar regeringens bedömning att en översyn avräddningstjänstlagen (1986:1102) och följdförfattningar till denna börgenomföras. Utskottet kan se fördelar med att utredningen får en allsidigoch bred kompetens med bl.a. förankring. En sådan förankringkompletterad med särskild expertis m.m. torde säkra den kompetens iutredningen som utskottet nu förordat. beträffande nästa försvarsbeslutsperiodatt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 1samt med avslag på motion 1998/99:Fö6 yrkandena 1 och 2 godkänner förslagetatt nästa försvarsbeslutsperiod skall omfatta ,res. 1 (m) - delvis2. beträffande riktlinjerna för totalförsvarets ekonomiatt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 5samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 6 och 11, 1998/99:Fö7yrkande 4, 1998/99:Fö9 yrkandena 3, 22, 23 och 25 samt 1998/99:Fö15 yrkande1 godkänner förslaget beträffande inriktning i fråga om den ekonomiskaramen och inriktning i fråga om omställningsbidrag,res. 1 (m) - delvisres. 2 (kd)res. 3 (mp)res. 4 (fp)3. beträffande teknikfaktornatt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 6samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 7, 1998/99:Fö9 yrkande 24och 1998/99:Fö317 yrkande 4 godkänner förslaget att den särskildauppräkningen av anslaget för materiel med den s.k. teknikfaktorn skallupphöra ,res. 1 (m) - delvisres. 5 (kd)4. beträffande försvarspolitikens inriktningatt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 3samt med avslag på motion 1998/99:Fö6 yrkandena 4 och 10 i denna delgodkänner förslaget till försvarspolitikens inriktning,res. 1 (m) - delvis5. beträffande totalförsvarets huvuduppgifteratt med anledning av proposition 1998/99:74 beslutaratt den av regeringen föreslagna huvuduppgiften "bidra till fred ochsäkerhet i omvärlden" skall ersätta de försvarsbeslut angivnahuvuduppgifterna "hantera konsekvenserna av kriser och konflikter i vårtnärområde" respektive "delta i fredsfrämjande och humanitära uppgifter",6. beträffande behov av beredskapatt avslår motion 1998/99:Fö9 yrkande 5,7. beträffande utveckling av anpassningsförmåganatt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 4samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 5 och 8 samt 1998/99:Fö9 yrkandena 14 och 15 godkänner förslaget i fråga om fortsatt utvecklingav förmågan till anpassning,res. 1 (m) - delvis8. beträffande operativa förmågoratt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 7samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 12 och 13 samt 1998/99:Fö9 yrkande 7 godkänner förslaget i fråga om operativa förmågor för detmilitära försvaret,res. 1 (m) - delvis9. beträffande minröjningsverksamhetatt avslår motionerna 1998/99:Fö8 yrkande 2 samt 1998/99:Fö14 yrkandena 1 och 2,res. 6 (v, fp, mp)10. beträffande krigsorganisationens utvecklingatt med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 8samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 10 i denna del, 14 och15, 1998/99:Fö7 yrkande 5, 1998/99:Fö8 yrkande 7, 1998/99:Fö9 yrkandena 1,2, 4, 6 och 8-10 samt 1998/99:Fö15 yrkandena 7-9 godkänner förslaget tillutveckling av Försvarsmaktens krigsorganisation,res. 1 (m) - delvisres. 7 (kd)res. 8 (fp)res. 9 (mp)11. beträffande grundorganisationens utvecklingatt avslår motionerna 1998/99:Fö5 yrkandena 1 och 2,1998/99:Fö8 yrkande 9, 1998/99:Fö9 yrkande 11, 1998/99:Fö10, 1998/99:Fö13samt 1998/99:Fö15 yrkande 5,res. 10 (v)res. 11 (mp)12. beträffande materielförsörjningatt avslår motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 19, 1998/99:Fö7 yrkande 6, 1998/99:Fö8 yrkandena 4 och 6, 1998/99:Fö9 yrkandena 26-28samt 1998/99:Fö15 yrkande 6,res. 12 (m, kd, fp)13. beträffande mål för det civila försvaret, m.m.att med bifall till proposition 1998/99:74 yrkande 9samt med avslag på motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 21, 1998/99:Fö9 yr-kandena 16-18 samt 1998/99:Fö402 yrkandena 1 och 2 godkännerförslaget till övergripande mål för det civila försvaret,res. 13 (kd)14. beträffande totalförsvarspliktatt avslår motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 17 och 18,1998/99:Fö7 yrkandena 7-9, 1998/99:Fö8 yrkandena 8, 10 och 11, 1998/99:Fö9yrkandena 19 och 20, 1998/99:Fö11 yrkandena 1 och 2, 1998/99:Fö12 samt 1998/99:Fö16,res. 1 (m) - delvisres. 14 (fp)15. beträffande övriga personalfrågoratt avslår motionerna 1998/99:Fö6 yrkande 16 och 1998/99:Fö9 yrkande 21,res. 1 (m) - delvis16. beträffande översyn av ledningssystemetatt avslår motionerna 1998/99:Fö6 yrkandena 22 och 23samt 1998/99:Fö9 yrkande 30,res. 15 (m, kd)17. beträffande informationskrigföringatt avslår motion 1998/99:Fö7 yrkande 10,18. beträffande informationsberedskap inför svårapåfrestningar i fredatt avslår motion 1998/99:Fö9 yrkande 31.Stockholm den 11 maj 1999På försvarsutskottets vägnarHenrik LanderholmI beslutet har deltagit: (), (s),(), (), (), (), (), (), (), (), (), (), (),(), (), () och BerndtSköldestig (s). Moderata samlingspartiets försvarspolitik (mom. 1, 2, 3, 4, 7, 8, 10,14 och 15), , och (alla m) anför:I regeringens proposition 1998/99:74 Förändrad omvärld - omdanat försvarinför årets säkerhetspolitiska kontrollstation redovisas en prövning av detsäkerhetspolitiska läget och dess konsekvenser för försvarets beredskap,omfattning och utveckling.Inledande utgångspunkterSverige befinner sig i ett säkerhetspolitiskt övergångsskede - europeisktoch nationellt. Det kommer att ta tid för en ny struktur att etablera sig.Vi har lämnat bakom oss det och och framföross ligger full medverkan i alla de europeiska freds- ochsäkerhetsstrukturerna som håller på att växa sig allt starkare.I stället för att analysera det förändrade säkerhetspolitiska läget väljerFörsvarsberedningens majoritet att mekaniskt upprepa 1992 årsneutralitetspolitiska formulering. De stora förändringar i detsäkerhetspolitiska läget i och som pågår och somsnarast kommer att accentueras tillåts inte nämnvärt påverkaden säkerhetspolitiska analysen.Sedan år 1995 är medlem i Europeiska unionen. Detta medlemskapinnebär att vi också är en del av en säkerhetsgemenskap. Detta faktumställer sig regeringen bakom. Men trots detta driver regeringen i ord ettslags fortsatt neutralitetspolitik, vilket är en vilseledandebeskrivning av svensk politik.Som medlem i Europeiska unionen kan inte stå neutralt i händelseav att ett annat medlemsland angrips. Formuleringar som inte längre harnågon täckning i verkligheten bör enligt vår mening utmönstras ur densäkerhetspolitiska begreppsapparaten.Alliansfriheten betyder allt mindre som beskrivning av Sverigessäkerhetspolitik annat än som uttryck för att ännu inte är medlem iNato. Men för "att undvika konflikter och spänning i norra " är detsamarbete som tar sitt intryck i EU och Nato viktigare än den svenskaalliansfriheten.Det är en allvarlig begränsning för vårt land om vi inte fullt ut kandelta i uppbyggnaden av den euroatlantiska säkerhetsordningen.Utanförskapet minskar våra möjligheter att ta till vara svenskasäkerhetsintressen såväl som att påverka arbetet för stabilitet och fred iEuropa. Ett framtida svenskt medlemskap i är en naturlig fortsättningpå den säkerhetspolitiska samarbetsväg som varit sedan det kallakrigets slut.Det brittiska förslaget om att i olika steg ge den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken en tydlig militär komponent stöds nu av samtliga staterinom Europeiska unionen. Detta blev klart då toppmötet i i decembervälkomnade den brittisk-franska Saint-Malo-deklarationen om europeisktförsvarssamarbete och där nästa steg skall diskuteras vid mötet i ijuni i år.Regeringen väljer i propositionen att inte dra några slutsatser försvenskt vidkommande av den snabba utvecklingen vad gäller försvarssamarbeteinom EU. Konsekvenserna av en sådan säkerhetspolitisk analys skulle hainneburit att behöver förnya den samlade säkerhetspolitiken som ettvidare steg på vägen mot en alliansanslutning.Relationerna till förblir av central betydelse när det gäller vårdel av . Dagens problem får dock inte undanskymma att medsina starka militära traditioner alltjämt fortsätter att vara dendominerande militära makten i vår närhet. visar att denryska dramatiken inte är över. Visserligen befinner sig den militäraapparaten i förfall och det kommer att ta avsevärd tid att skapa en modernrysk försvarsmakt. I det längre perspektivet skall dock inte uteslutas attRyssland åter satsar på sin krigsmakt.Den fortsatta försvarspolitiska processenRedan i december 1997 stod det klart att försvarsbeslut havererat.Moderata samlingspartiet har som följd av detta vid återkommande tillfällenframfört krav på att förbereda ett nytt genomgripande försvarsbeslut. Nästaförsvarsbeslut borde fattas så snart som är praktiskt möjligt. Detta börkunna ske . Analogt med detta borde nästaförsvarsbeslutsperiod omfatta i stället för avutskottsmajoriteten föreslagna 2002-2004. I enlighet med detta börpartimotion Fö6 (m) yrkandena 1 och 2 bifallas av , vilket bör gesregeringen till känna.Riktlinjer för totalförsvarets ekonomiUtskottsmajoriteten har valt att i stort sett utan koppling till försvaretsförmåga och tänkbara förbandsvolymer bifalla regeringens förslag avseendeframtida besparingsmöjligheter. Det är inte meningsfullt att innan ettgenomarbetat underlag föreligger dra den typen av slutsatser. Varjediskussion om försvarets framtida ekonomi måste bygga på ett tydligtresonemang om försvarets förmåga.Krigsorganisationens kvalitet och kvantitet, liksom ambitionsnivån för deinternationella insatserna, måste sålunda klargöras innan slutsatser drasom framtida ekonomisk ram. Majoritetens slutsats om en ramsänkning på 4miljarder bör därför avvisas. I verklighetenhandlar minskningen av försvarsanslagen om avsevärt mer pengar. Eftersomteknikfaktorn tas bort undandras från försvarsanslagen närmare 6miljarder kronor under slutåret 2004.Riksdagen bör därför avslå propositionen i denna del och bifallapartimotion Fö6 (m) yrkandena 6 och 11.Teknikfaktorn och anslagsförordningenVi delar inte majoritetens uppfattning vad gäller teknikfaktorn ochFörsvars-maktens kompensation för den likviditetsindragning som skedde tillföljd av anslagsförordningens fulla tillämpning för Försvarsmakten.Teknikfaktorn bör även fortsättningsvis ligga till grund förFörsvarsmaktens planering för att underlätta den alltjämt nödvändigatekniska förnyelsen. Effekterna av anslagsförordningens fulla tillämpningbör kompenseras möjligt i stället för att skjutas upp till enosäker och statsfinansiellt sannolikt än kärvare framtid.Med en omedelbar kompensation av nämnda effekter av det nya sy-stemetför finansiering av förskott skulle den försvarsindustriella kollaps som vinu ser närma sig kunna undvikas. I stället för att utan möjlighet tillnärmare överväganden bryta upp hela försvarets materielplanering ochäventyra i stort sett samtliga nya projekt skulle det ges möjlighet till enansvarsfull försvarsindustriell omstrukturering i internationell samverkan.Utgångspunkterna för Försvarsmaktens planering bör vara en oförändradekonomisk ram, en full kompensation för effekterna avlikviditetsindragningen till följd av tillämpningen av anslagsförordningensamt bibehållen teknikfaktor även i nästa försvarsbeslutsperiod.Partimotion Fö6 (m) yrkande 7 och motion Fö317 (m) yrkande 4 bör därförbifallas av riksdagen.Inriktningen av försvarspolitikenVi delar den ofta framförda åsikten att betydelsen av det traditionellainvasionsförsvaret kan och bör tonas ned till förmån för annan förmåga. Detär inte meningsfullt att dimensionera försvarsansträngningarna motenbart det traditionella invasionshotet. Men det väpnade angreppet - såvälöver gräns, kust som via luften - mot begränsade mål med strategiskainsatsstyrkor ("strategiskt överfall") bör vara dimensionerade för detsvenska försvarets förmåga. Det innebär inte att försvaret av Sverigeprioriteras ned. får nu försvaret nya uppgifter. Dessa ställer isin tur nya krav.De moderata utgångspunkterna för försvarets utveckling är följande:Försvaret av är utgångspunkten och den dimensionerande uppgiften.Förmågan att delta i militärt samarbete och i internationella insatserskall öka.Försvarsresurserna skall vara utformade både för det nationella försvaretoch för internationella insatser.Försvaret skall anpassas till de euro-atlantiska säkerhetsstrukturerna.Handlingsfrihet för ett Natomedlemskap skall upprätthållas och dessutomtillåtas påverka våra egna avvägningar redan nu.Förmågan att bygga upp ett starkare försvar skall säkerställas.Vägledande för försvarets förmåga bör vara följande:Hela landet skall försvaras. Försvaret måste ha sådan förmåga och beredskapatt såväl avsiktliga som oavsiktliga kränkningar samt varje allvarligtsyftande militärt eller civilt hot kan mötas.Försvaret skall ha sådan styrka att kan stå emot försök tillpåverkan genom våld och hot om våld.Försvaret skall kunna ta en del av ansvaret för fred och säkerhet i Europai allmänhet, och i vårt närområde i synnerhet, i nivå med regeringensförslag. Flyg- och marinstridskrafter bör delta fullt ut i internationellainsatser i takt med att förmågan utvecklas. För detta krävs delsinvesteringar, dels att medel avdelas också för insatser.Vi anser att det som framförs i propositionen om att det traditionellainvasionsförsvaret kan avskaffas är illa uttryckt. Det ger intrycket av attförsvaret av är den viktigaste uppgiften, vilket är fel. Värnet av vår egen säkerhet, också territoriellt, är fortfarande centralt. Att det inte kan ske på samma sätt som förr borde däremot vara ensjälvklarhet.Inriktningen bör vara att skapa ett militärt försvar som är relevant ihela spektret av nya hot och dessutom på alla nivåer från fred till krig.Mycket av det gamla måste successivt fasas ut, utan att vi för den skullgör oss av med arvet av materiel och kompetens. Mycket av 1990-taletsinvesteringar har bäring även i framtiden.Vi anser vidare att det inte behöver finnas någon motsättning mellaninternationella insatser och försvaret av vår egen självständighet och vårtnationella fortbestånd. De internationella insatserna breddar och fördjupardet militära kunnandet. Värdet av interoperabilitet för att kunna hjälpa,eller det faktum att vi har erfarenhet av samarbete med Nato, bör ökachanserna att framtida beslut om vår säkerhetspolitik - oavsett utfall -baseras på saklig grund snarare än på antaganden och känslor.Dessa utgångspunkter bör ersätta regeringens förslag till inriktning avförsvarspolitiken. Därmed bör avslå regeringens förslag tillförsvarspolitikens inriktning (yrkande 3 i propositionen) och bifallapartimotion Fö6 yrkandena 4 och 10 i denna del, vilket bör ges regeringentill känna.Utveckling av anpassningsförmåganÅterkommande har Moderata samlingspartiet kritiserat de bristfälligaförberedelser som gjorts för att ge anpassningsfilosofin ett reelltinnehåll. Den grundade misstanken är att denna filosofi huvudsakligenbetonades av dåvarande försvarsministern som ursäkt för denedskärningar som beslutades i det förra försvarsbeslutets etapp 1 hösten1995.Varken myndigheterna eller regeringen har givit anpassningsfilosofin ettsådant konkret innehåll att planeringen utgjort en trovärdig grund förtillväxt respektive ominriktning av totalförsvaret. haråterkommande kritiserat regeringens oförmåga att förvandlaanpassningsfilosofin till ett konkret planeringsinstrument. I regeringensöverväganden avseende den framtida tillämpningen av anpassningsfilosofinkonstateras att den spelar en central roll som dess betydelse iövrigt tonas ned. Enligt vår mening bör varje försvarsorganisationinnehålla komponenter som gör att försvaret så snabbt och effektivt sommöjligt kan anpassas till förändrade omvärldsförutsättningar.Väl medveten om att anpassningsplaneringen måste ske rullande och dessutommot ett "rörligt mål" finns det anledning att betona betydelsen av attsärskilt en relativt begränsad krigsorganisation i sig innehåller dessamöjligheter. I regeringens förslag, som godtas av utskottets majoritet,tydliggörs inte dessa förutsättningar. Det gäller också otydligheten vadgäller redovisning av krigsduglighet samt förberedelserna för hur denna kanhöjas i såväl kortare som längre tidsperspektiv. De förslag som framförs ipartimotion Fö6 (m) yrkandena 5 och 8 bör sålunda bifallas av ochregeringens förslag bör avslås.Operativa förmågor och beredskapDet är väsentligt att de operativa förmågorna och kraven på beredskap i vidbemärkelse utformas på ett ändamålsenligt sätt och så att de går attomforma till målsättningar och därmed vara mätbara. Vi delar regeringensuppfattning i fråga om behovet av att förändra de operativa förmågorna.Förändringen bör då tillföra ett ökat värde och förbättra sammanhangetmellan förmågor, målsättningar och mätbarhet. Enligt motionärerna utgörregeringens förslag inte någon nämnvärd förbättring i detta avseende. Detbör ankomma på regeringen att i samverkan med Försvarsmakten åstadkomma ettbättre genomarbetat förslag. bör därför bifalla partimotion Fö6 (m) yrkandena 12 och 13 samt avslå regeringens förslag i fråga om operativaförmågor.Krigsorganisationens utvecklingDen inriktning som utskottets majoritet ställer sig bakom ställer flerfrågor än den ger svar vad gäller försvarets framtida förmåga ochorganisation. Det framtida militära försvaret skall inriktas mot högflexibilitet och allsidighet. Den erforderliga insatsorganisationen kanvara relativt liten, som beredskapen men också förmåganparadoxalt måste vara högre än . Detta gäller särskilt förmarkstridskrafterna.Dessutom erfordras ett territorialförsvar och en kompetensorganisation.Den senare utgör grund för att stärka och/eller förändra försvaret näromvärldsförutsättningarna så kräver. Ur insatsorganisationen hämtas styrkorsom helst direkt kan användas vid internationella insatser. Målet bör varaatt inga förband skräddarsys för internationella uppgifter utan att alla ären del av det reguljära försvaret. Hela försvaret bör, om än i olika takt,ges förmåga till samverkan (interoperabilitet).Vi menar att dagens arméorganisation bör omprövas från ett mobiliserandeinvasionsförsvar till en insats- och kompetensorganisation. I stället fören relativt stor men kvalitetsmässigt begränsad armé bör ett renodlatkvalitetskoncept väljas. Ett av de alternativ som bör prövas är attomorganisera armén i riktning mot mindre men mer aktiva förband, t.ex. ibataljonsstridsgrupper, kompletterade med förberedelser för ett störreantal brigader. En viktig utgångspunkt är att levererad och beställdmateriel räcker till cirka nio i huvudsak mekaniserade brigader.Attackhelikopterförband hör till de enheter som är mest väsentliga atttillföra.Vidare anser vi att dagens organisation av flygstridskrafterna i tolvdivisioner bör omprövas. Divisionskonceptet bör göras om genom att antingenorganisera ett antal reservdivisioner eller genom att integrerareservenheter i den aktiva insatsorganisationen. En möjlighet som därvidbör prövas är att den mindre insatsorganisationen försörjs med relativtunga flygförare som senare kan krigsplaceras som reservförare med årligtjänstgöringsskyldighet. På så sätt skapas utrymme för en långsammareleveranstakt av Gripensy-stemet vars utveckling bör fokuseras dels påbeväpning och annan utrustning för förbanden, dels på den långsiktigautvecklingen av systemet.Vi menar vidare att de stridskrafterna till stora delar redan äranpassade till konceptet med en insats- respektive kompetensorganisation.Marinens fartyg och amfibieförband - som är konstruerade för flexibeltutnyttjande vilket ger stora möjligheter till en situationsanpassadförbandssammansättning - svarar också väl mot uppgifter som övervakning,sjöräddning och understöd vid miljökatastrofer. Nya stridsfartyg börefterhand tillföras som ersättning. Uthållighet och förmåga att klara mångaoch olika uppgifter bör ges företräde vid den framtida förbandsutvecklingen.Ovanstående utgångspunkter för krigsorganisationens utveckling börfastslås. Därmed menar vi dels att bör avslå regeringens förslagtill utveckling av Försvarsmaktens krigsorganisation, dels att riksdagenbör bifalla partimotion Fö6 (m) yrkandena 10 i denna del och 14.I frågan om vakantsättning av förband gör utskottet ett tydligt ochsjälvklart ställningstagande vad gäller inflytande och denfaktiska befintligheten av krigsförband. De viktigare krigsförbanden såvälsom eventuell vakantsättning av dessa är en exklusiv riksdagsfråga. I sakföreligger sålunda enighet i utskottet. Frågans principiella vikt motiverarenligt vår mening ett tillkännagivande till regeringen och därmed bifalltill partimotion Fö6 (m) yrkande 15.TotalförsvarspliktUtformningen av dagens totalförsvarsplikt lämnar mycket i övrigt att önska.En genomgripande översyn bör ske inom ramen för den parlamentariskautredning om hela totalförsvarets personalförsörjning som vi föreslagit. Iväntan på denna kan redan nu konstateras en omfattande överutbildning inomfrämst de civila delarna av totalförsvaret. Den av hårtkritiserade utbildningen av civila beredskapsmän saknar tillräckligt starkamotiv för att fullföljas. Vidare bör utgångspunkten i övrigt vara enanpassning till dagens behov snarare än till den civila riskanalys somgjordes i samband med försvarsbeslut. I enlighet med dettaresonemang bör utbildningen av civila beredskapsmän avbrytas och en översyngöras av antalet civilpliktiga som bör grundutbildas. Yrkandena 17 och 18 ipartimotion Fö6 (m) bör således bifallas.Övriga personalfrågorNär den militära organisationen genomgår en kraftig omstrukturering finnsdet anledning att också från grunden genomlysa de system förpersonalförsörjning som det svenska försvaret vilat på. Dagens mixmellan pliktpersonal, anställda yrkes- och reservofficerare, civilanställdaoch frivilliga är sannolikt långt ifrån optimal. Den bygger på ett försvarav en helt annan storlek och med annan inriktning än det vi serframför oss. I ljuset av dessa stora förändringar bör därför hela detmilitära försvarets personalförsörjning ses över samlat. Detta bör ske isyfte att bedöma rekryteringsbehov, befälsordning och utbildningssystem förinte bara yrkesofficerare utan också för värnpliktiga, reservofficerare,civilanställda och frivilliga. Behoven skall vara styrande för dennaöversyn. Översynen bör i enlighet med förslaget i partimotion Fö6 (m)yrkande 16 ske i form av en parlamentarisk utredning. Detta yrkande bördärför bifallas.Det finns vidare anledning att kommentera regeringens redovisning avFörsvarsmaktens utbildningsverksamhet. Vi ställde oss i samband medbeslutet om inrättande av försvarsmaktsgemensamma militärhögskolor för dengrundläggande officersutbildningen frågande till denna modell. Ännu haringa relevanta erfarenheter vunnits av det nya systemet. Farhågorna harsålunda ännu inte besannats. Frågan om utbildningssystem och skolstrukturär intimt förknippade med frågorna om personalförsörjningen i allmänhet förvilka regeringen bejakat behovet av en översyn. Frågan om en försvars-maktsgemensam grundläggande officersutbildning torde därmed komma attbelysas i en framtida översyn av personalstrukturen.LedningsfrågorUtskottsmajoriteten bejakar det moderata förslaget om parlamentarisk insyni arbetet med att se över ledningsfunktionerna och hänvisar till densittande Försvarsberedningen.