bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Svensk export ärtill en ganska stor del koncentre-rad på investerings- och insatsvaror.Vidare kommer efterfrågan från att fortsätta att vara svag understörre delen av 1999. Det sämre läget för exportin-dustrin bekräftas ocksåav SCB:s statistik och KI:s barometerundersökningar, där orderingången frånexportmarknaderna sjönk rätt rejält och början av 1999.Figur 1. Geografisk fördelning av svensk exportKälla: FinansdepartementetTill följd av att den internationella efterfrågan förväntas stiga på nyttmot slutet av 1999 ökar exporttillväxten . Den svenskaexportin-dustrin får då också en extra skjuts, främst till följd av attefterfrågan på investerings- och insatsvaror ökar. Sammantaget ökarexporten med enbart för att stiga år 2000.Som framgår av diagram 4 har svensk exportindustri under de senaste decenni-erna minskat något av sin tidigare relativt höga konjunkturkänslighet. Dekun-skapsintensiva branscherna, som t.ex. teleprodukt-, läkemedels-, data-,trans-port- och maskinindustrin, har ökat sinandel av svensk export med medan de mer cyklisktbetingade kapital- och arbetsintensiva delarna av verkstads- ochbasindustrin, t.ex. massa- och pappersindustrin och metallvaruindustrin,har minskat sin andel . Teleproduktindustrin, medföretag som t.ex. , har svarat förungefär en tredjedel av tillväxten i den svenska exporten. Om efterfråganpå mobiltelefoner och andra teleprodukter fortsätter att stiga lika brantunder kan varuexporten öka mer än vad som förväntas ivårpropositionen, enligt regeringens bedömning.Diagram 4. Andelar av svensk exportKälla: Finansdepartementet1.2.5 ArbetsmarknadenArbetsmarknaden förbättrades kraftigt . Sysselsättningen steg med58 000 personer i genomsnitt 1998, vilket kan jämföras med en uppgång påomkring 60 000 under . Arbetslösheten föll med 1,5procentenheter, från till . Det är den största registreradenedgången . Sysselsättningsuppgången har framför alltkommit i den privata tjänstesektorn och i den kommunala sektorn. Antaletsysselsatta i den privata tjänstesektorn steg med drygt 40 000 medanantalet anställda i kommunerna ökade med nära 20 000 personer.Diagram 5. Sysselsättningen 1995-mars 1999Källa: Statistiska centralbyrånSom framgår av diagram 5 har sysselsättningen fortsatt att stiga starkt ibör-jan av 1999. Rensat för säsongsvariationer steg sysselsättningen i marsmed 98 000 personer jämfört med samma månad . Att döma avutvecklingen i antalet nyanmälda lediga platser till arbetsförmedlingarnakommer syssel-sättningen att stiga ännu ett tag. Även om ökningstakten iantalet nyanmälda lediga platser avtagit ökadeden kontinuerligt under i stort sett hela 1998. Erfarenhetsmässigt brukardet dröja 6-12 måna-der innan en ökning av lediga platser leder till enstigande sysselsättning.Under senare delen av 1999 kommer det senaste årets expansiva syssel-sättningsutveckling att dämpas till följd av konjunkturförsvagningen,enligt regeringens bedömning. I genomsnitt mellan åren väntassysselsättningen stiga , vilket i antal betyder 56 000personer. När den internatio-nella konjunkturen börjar stiga mot slutet avåret och stiger sys-selsättningen på nytt, enligt regeringensbedömning. Räknat som genomsnitt begränsas emellertid uppgången till 0,6 %eller 24 000 personer. I takt med att sysselsättningen ökar stiger ocksåutbudet av arbetskraft. Det gör att rege-ringen räknar med att den öppnaarbetslösheten sjunker med 0,7 procent-enheter, till . Under år2000 väntas den gå ned ytterligare något, till av arbetskraften.I det lite längre perspektivet räknar regeringen med att sysselsättningen iden svenska ekonomin stiger med 150 000 personer till år 2002.Stämmer den bedömningen innebär det att sysselsättningsgraden för personeri åldrarna ökar från 1998 till 2002. Regeringenssysselsättningsmål är att sysselsättningsgraden för dessa åldersgrupperskall stiga till . Den öppna arbetslösheten väntas sjunkaytterligare en bit, till av arbetskraften år 2002.Tabell 7. Nyckeltal för arbetsmarknaden1.2.6 Ny information efter att prognosen lämnatsSedan regeringen avslutade sitt prognosarbete har ny information om bådeden internationella och den svenska ekonomin presenterats.Den amerikanska ekonomin fortsätter att växa oväntat starkt. Enligt preli-minära uppgifter från det amerikanska steg Förentastaternas BNP jämfört med första kvar-talet 1998. Den privata konsumtionen ökade , vilket är den snab-baste ökningstakten . Även annan statistik över det ekonomiskautfallet under inledningen av 1999 bekräftar bilden av en fortsatt hög eko-nomisk aktivitet i den amerikanska ekonomin.Enligt uppgifter från det amerikanska arbetsmarknadsdepartementet stegkonsumentpriserna jämfört med månaden innan. Infla-tionstakten, förändringen över , steg från imars till i april.Den , , sänkte sin styrräntamed till följd av avmattningen och den låga inflationeni euroområdet. Styrräntan i euroområdet ligger därmed på . ECB:s sänk-ning följdes av räntesänkningar i bl.a. , , och . Den senaste statistiska informationen tyder på att industrikon-junkturen i EU är relativt svag, även om det finns tidigatecken på att företagen nu börjar notera en ökad orderingång och enstigande pro-duktion. Enligt index för Europakonjunkturensteg framtidstron något hos företagen i euroområdet . ITysk-land har industriproduktionen fortsatt att sjunka de senaste månadernaoch enligt statistik från den tyska , , steg densäsong-rensade arbetslösheten något . Ett positivt tecken äremellertid att den tyska detaljhandeln ökade kraftigt i mars.Den senaste tiden har det kommit en del signaler som kan tolkas som attkrisen i den japanska ekonomin har nått sin botten. Industriproduktionenhar slutat minska. Enligt preliminära uppgifter steg produktionen i marsmed jämfört med månaden innan. I den japanska om näringslivets förväntningar, den s.k. Tankan, syns också en vissförbättring av de japanska företagens framtidstro. Konsumtionsviljan hoshushållen är dock fortfarande svag och arbetslösheten steg oväntat mycket imars, bl.a. på grund av stora rationaliseringar i företagen.Konjunkturinstitutets (KI:s) barometer , som pre-senterades , visar att den svenska industrikonjunkturenvar fortsatt svag . Orderingången försämradesytter-ligare och produktionen minskade. Företagen i den cykliskainsatsvaruindust-rin redovisade emellertid en viss stabilisering avorderingången. Enligt barometern är företagen däremot optimistiska omframtiden. Både orderin-gången och produktionen väntas stiga under andrakvartalet 1999. Flertalet branscher räknar dock med att minska antaletanställda.KI:s s.k. månadsbarometer, där urvalet består av färre företag än i kvar-talsbarometern, visade en klar förbättring av industrikon-junkturen. Orderingången och produktionen steg under de senaste månader-na,enligt företagen.Även i det s.k. inköpschefsindexet, vilket är en sammanställning av 200inköpschefers bedömning av den ekonomiska utvecklingen, har företagensbedömning av konjunkturläget förbättrats ganska markant under de senastemånaderna. Framför allt registreras en tydlig uppgång i orderingången frånexportmarknaderna, och företagens produktionsplaner ligger nu på samma nivåsom sedan.Den senaste utfallsstatistiken från () visaratt industrins orderingång och produktion steg under februari.Förbättringen var koncentrerad till exportindustrin och då framför allttill teleproduktindustrin.Den svenska tjänstesektorn fortsätter att redovisa stark tillväxt, enligtKI:s kvartals- och månadsbarometrar. Detaljhandelsstatistiken och olikatyper av snabbindex för handelsutvecklingen visar att tillväxten idetaljhandeln har varit mycket hög . ökadeförsäljningsvo-lymen i den totala detaljhandeln jämfört med sammamånad . steg därmed omsättningen idetaljhandeln , jämfört med sista kvartalet 1998, enligt SCB:ssiffror.Enligt SCB:s arbetskraftsundersökningar fortsatte sysselsättningen attstiga kraftigt . var 111 000 fler personer sysselsattajämfört med . Även arbetslösheten har fortsatt att sjunka. Iapril var av arbetskraften arbetslösa. Det kan jämföras iapril . Arbets-marknadsstyrelsen (AMS) räknar i sin nya prognos överutvecklingen på arbetsmarknaden t.o.m. med att sysselsättningenstiger med 95 000 personer och 40 000 personer . Arbetslöshetenväntas sjunka till . Genom ett ökat utbud av arbetskraft ochen något lägre till-växt stiger arbetslösheten till . AMSbedömer att BNP stiger och år 2000.Den 18 maj 1999 justerade upp sina prognoser för den ekonomiskautvecklingen i . räknar nu med att densammantagna BNP i OECD-området stiger . Det kanjämföras med organisationens prognos sent om en tillväxt under1999 på . förväntas tillväxten bli , vilket är 0,3procenten-heter lägre än i den förra prognosen. Enligt växer SverigesBNP och , vilket är 0,2 respektive 0,4procentenheter högre än bedömningen i slutet på förra året.Även andra svenska bedömare av den svenska ekonomin har under den senastemånaden skrivit upp sina prognoser över BNP-tillväxten under 1999 och 2000,bl.a. på grund av den fortsatt höga inhemska efterfrågan och en iförhållande till förväntningarna starkare internationell utveckling.1.2.7 syn på vårpropositionens och partimotionernaskonjunkturbedömningarUtskottet delar regeringens uppfattning att grunden för en relativt högtillväxt är god. De offentliga finanserna visarväxande över-skott. Den svenska inflationen är en av de lägsta i EU-området. Företagens och hushållens inflationsförväntningar är låga och liggerunder inflationsmål. Räntorna ligger på den lägsta nivån sedan1950-talet och by-tesbalansen visar på relativt stora överskott, trots enstark uppgång i den inhemska efterfrågan.Den svagare internationella industrikonjunkturen innebär emellertid att densvenska tillväxten blir lägre än , då BNP stegmed , enligt SCB:s preliminära nationalräkenskaper. Exporten försvagasav en lägre efterfrågan på framför allt de för viktigastemarknaderna i . Däremot tyder det mesta på att den inhemskaefterfrågan fortsätter att öka starkt, vilket också stöds av detstatistiska utfallet . Till-växten inom detaljhandeln är högoch de tjänstenäringar som är kopplade till den privata konsumtionenexpanderar starkt. Hushållens förväntningar på den ekonomiska framtiden ärrelativt höga, trots en mer dämpad industri-konjunktur och en ökadpessimism i företagen och under inledningen av 1999 (desenaste månaderna har dock företagen blivit lite mer optimistiska om denframtida utvecklingen). Sysselsättningen fortsätter att öka kraftigt. Iapril var 111 000 fler sysselsatta jämfört med . Detta ikombination med den sjunkande arbetslösheten och en stark inkomstut-veckling talar för en fortsatt hög privat konsumtion.Mycket talar också för en återhämtning i den internationella ekonomin un-der senare delen av 1999. Utfallet tyder på att en för-bättring redan har inletts jämfört med nedgången under senare delen avförra året. Den amerikanska ekonomin har utvecklats bättre änvad flertalet bedömare i allmänhet förväntade sig så sent som för baranågra månader sedan. I flera finns klara tecken på enåterhämtning. Den finansiella oron har avtagit markant. Räntorna harsjunkit, värdet på ländernas valutor har ökat och aktiekurserna har stigit.Läget i förefal-ler ha stabiliserats något . I finns tecken på att avmattningen nått sin botten. Företagenbörjar enligt olika aktivitets- och konjunkturindex bli något meroptimistiska om produktions- och order-utvecklingen framöver. ECB:s och deövriga europeiska centralbankernas räntesänkningar bidrar ocksåtill en återhämtning inom EU och euro-området.Under förutsättning att det inte blossar upp någon ny oro på finansmarkna-derna stiger den svenska tillväxttakten . Exportindustrin gyn-nas av en högre aktivitet och ökad efterfrågan i bl.a. samtidigtsom den inhemska efterfrågan fortsätter att utvecklas gynnsamt.I motion Fi14 (m) tycker motionärerna att regeringen nu inte överskattarden framtida tillväxten på samma tydliga sätt som under valåret 1998.Motionä-rerna menar emellertid att regeringens bedömning av importen verkarvara för låg. Regeringens optimistiska bedömning av den privatakonsumtionen är svår att förena med en kraftigt minskadimporttillväxt. Vidare menar motionärerna att regeringens bedömning attbostadsinveste-ringarna kommer att tillta är uppenbart felaktig.I motion Fi15 (kd) konstateras att regeringen reviderat ned de överoptimis-tiska tillväxtprognoser som redovisades i budgetpropositionen för 1999.Samtidigt framhålls att det enligt tillgängliga prognoser inte saknas fogför regeringens bedömning att svensk ekonomi i grunden är stark.Även i motion Fi17 (fp) kritiseras regeringen för en alltför låg prognosav importen. Den ökning av den inhemska efterfrågan som är trolig kan istörre utsträckning än regeringen räknat med mötas med mer import ochmindre svensk produktion. Sammantaget bedömer motionärerna att den svenskaBNP-tillväxten och kan komma att ligga på , eller någotdäröver. Motionärerna uttrycker oro för den amerikanska utvecklingen. Ombörsen börjar falla och den amerikanska ser sig tvungen atthöja räntorna för att möta ett ökat inflationstryck kan omslaget i denprivata konsumtionen bli mycket kraftigt. Tillväxten i den amerikanska eko-nomin, som ser ut att bli den starkaste motorn i den internatio-nella ekonomin, kan då avta rejält med betydande återverkningar på omvärl-den.Utskottet har under avsnittet om den internationella utvecklingen ovanpekat på att det finns en risk för att ekonomin i Förenta staternautvecklas svagare än väntat, bl.a. till följd av ett stort fall iaktiekurserna. Men kan utskottet konstatera att aktiviteten i denamerikanska ekonomin varit oväntat hög. BNP steg under förstakvartalet jämfört med och inflationen harvarit låg. Utskottet noterar emeller-tid att den amerikanska inflationensteg relativt kraftigt . Den amerikanska ,Federal Reserve, har också uttalat att nästa ränteförändring kan bli enhöjning, till följd av den starkare tillväxten och tendenserna tillstigande inflation. Enligt utskottets mening är det dock för tidigt att påbasis av en månads prisutveckling dra några slutsatser om vad det innebärför tillväxten i den amerikanska ekonomin framöver.När det gäller importen kan utskottet konstatera att den hittillsutvecklats svagt. Räknat i volym (enligt Finansdepartementetsfastprisberäkning) steg importen med 0,7 %.Samtidigt har exporten ökat starkt, i volym under samma period.Det har medfört att han-delsnettot gett ettöverskott på , mot ett överskott under sammatid på 32,4 miljarder kronor.Fortsätter exporten och den privata konsumtionen att öka lika starkt somunder kan det enligt utskottets mening innebära attimporten blir högre än väntat. Vid en sådan utveckling lär även BNP-tillväxten bli högre än förväntat.Lägre bostadssubventioner och höga räntor är enligt utskottets mening någraav de faktorer som förklarar varför bostadsbyggandet varit historiskt lågtunder . Den allmänna förbättringen i ekonomin, stigandeinkomster för hushållen, de nu historiskt låga räntorna och det faktum attpriserna på andrahandsmarknaden har stigit rätt väsentligt under detsenaste året talar emellertid för en uppgång i bostadsbyggandet. SCBrapporterar också om en mycket kraftig uppgång , om än från enlåg nivå. Enligt preliminära siffror steg nybyggnationen under förstakvartalet jämfört med . KI:s månadsbarometerför april visar dessutom på en märkbar förbättring i byggkonjunkturen.Utskottet vill emellertid påminna om att skillnaden mellan olika regionerär stora. I tillväxtregionerna har vakansgraderna sjunkit och i dessaområden är nyproduktion lönsam. I kommuner där arbetsmarknaden fortfarandeär svag är vakansgraderna fortfarande höga och bostadsbyggandet lågt. Dettamönster är tydligt även i SCB:s senaste statistik.1.3 förslag till inriktning av den allmänna ekonomiskapolitikenFörutsatt att de senaste månadernas stabilitet på de internationella finans-marknaderna består kan tillväxten i den svenska ekonomin bli relativt högunder . lär emellertid tillväxten bli något lägre , på grund av försvagningen i den internationella ekonomin och en svaga-re svensk export.Den svenska ekonomin står nu stark efter den kraftiga nedgången i börjanav . Till stora delar beror detta på den framgångsrika budgetsane-ringen. Eftersom det för och finns en viss risk för attutgifts-taken inte kommer att hållas föreslås och vidtas nu åtgärder i formav bespa-ringar och s.k. begränsningsbelopp för att begränsa utgifternatill en nivå som ligger under utgiftstaken.Enligt utskottets mening är det tillfredsställande att vårpropositionen,lik-som budgetpropositionen, bygger på en överenskommelse mellan Socialde-mokraterna, och de gröna. Samarbetet berör eko-nomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. ochMiljöpartiet står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken, budgetpo-litiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de nu föreslagnaskatte-förändringarna för . Genom samarbetet står det klart att detfinns en politisk majoritet för den ekonomiska politiken ochbudgetpolitiken.Arbetet med att lägga en robust grund för förbättrad välfärd och stigandeinkomster skall fortsätta. Den ekonomiska politiken måste underen följd av år inriktas på att alltfler människor får arbete och attberoendet av transfereringar och bidrag minskar. Det är bl.a. ur dettaperspektiv som sys-selsättningsmålet (att andelen av befolkningen iåldrarna som har arbete skall uppgå till ) och måletom en halvering av den öpp-na arbetslösheten skall ses.Överskotten i de offentliga finanserna, den nya budgetprocessen och de nuföreslagna besparingarna innebär, enligt utskottets mening, att det ärmöjligt att föreslå reformer inom prioriterade områden under de kommandeåren.För att stärka individens möjligheter på arbetsmarknaden och förbättraSveriges ställning i den allt hårdare globala konkurrensen föreslåsytterligare åtgärder och förstärkningar inom skola, utbildning,kompetensutveckling och forskning. Vidare föreslås och aviseras åtgärderför att effektivisera den svenska arbetsmarknaden och förbättra systemetför lönebildning i syfte att skapa möjligheter för en fortsatt snabbtstigande sysselsättning och en fort-satt låg och stabil inflation. Blandannat införs ett nytt stöd för att stimulera arbetsgivare att anställapersoner som varit öppet arbetslösa eller i arbets-marknadspolitiskaåtgärder i minst tre år.Politiken skall inriktas på en hög och god tillväxt. Reglerna för företagan-de förbättras på en rad områden och åtgärder genomförs för att öka konkur-rensen i den svenska ekonomin. Arbetet med att göra ekologiskthållbart fortsätter. Ytterligare åtgärder vidtas för att förbättra miljönoch säkerställa en uthållig tillväxt.Åtgärder vidtas också för att stärka rättvisan och välfärden i samhället.Ex-empelvis genomförs de tidigare aviserade höjningarna av barnbidragen för2000 och 2001. Utrymme skapas för att stegvis genomföra enallmän förskola och maxtaxa i barnomsorgen. Ytterligare resurser tillförsskolan, vården och omsorgen utöver tidigare fattade beslut.Det ökade budgetutrymme som uppkommer bör vid sidan av vissautgiftsökningar även användas för skattesänkningar. Huvudsyftet med enkommande skattereform bör vara att utifrån krav på rättvis fördelning skapagoda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning, en ekologiskhållbar utveckling samt att garantera välfärden och dess finansiering. Enkommande skattereform får emellertid inte äventyra den goda utvecklingen ide offentliga finanserna. Målet om överskott i de offentliga finansernaöver en konjunkturcykel måste vidmakthållas.Under mandatperioden bör inkomstskattesänkningar påbörjas för alla medtyngdpunkt på låg- och medelinkomsttagare. Skattesänkningarna bör utfor-masså att marginaleffekter minskas och arbetskraftsdeltagande och utbild-ninguppmuntras. Skattepolitiken kan även användas för att ytterligare för-bättra företags- och näringslivsklimatet. I avvaktan på de pågående skatte-samtalen aviseras ett antal för företagen och sysselsättningen viktigaskatte-förändringar.Enligt utskottets mening är det viktigt att miljörelateringen av skattesy-stemet fortsätter. Men det måste ske med hänsyn till utvecklingen i vår om-värld. Industrins konkurrenskraft får inte äventyras.Finansutskottets ställningstagande till Moderata samlingspartiets förslagI Moderata samlingspartiets motion Fi14 kritiseras regeringen för att saknaen politik som tar itu med strukturproblemen i svensk ekonomi ochförbättrar närings- och företagsklimatet. Regeringen gör inget trots attSverige fortsät-ter att halka ned i välståndsliga och trotsupprepade varningssigna-ler om att företag och välutbildad arbetskraft flyrlandet. Vårpropositionen är ett besvikelsens dokument. De strukturreformersom borde ha vidtagits för att ge en stark tillväxtkraft, ett braföretagsklimat och goda förutsätt-ningar för nya jobb lyser med sinfrånvaro. Den ekonomiska tillväxten måste prioriteras. För att ökasysselsättningen, främja nyföretagandet och få Sveri-ge att börja klättrauppåt i välfärdsligan krävs bl.a. sänkta skatter på arbete och företagande,sänkt skatt på hushållsnära tjänster, åtgärder för att förbättralönebildningen och en modernisering av den arbetsrättsliga lagstiftningen.Sverige bör också möjligt införa euron. Dessutom måste arbetsmark-nadspolitiken reformeras och företagskrånglet tas bort. I motion Fi18 avCarl Bildt m.fl. (m) anförs också att den förtida avvecklingen avkärnkraften får betydande negativa konsekvenser för energiförsörjningen,investeringsverk-samheten, industrisysselsättningen och samhället i stort.Utskottet vill först kort kommentera frågan om försäljningar av företagtill utlandet och den pågående internationella omstruktureringen mellanföretag i olika branscher. Det är utomordentligt viktigt attglobaliseringens och det ökade utlandsägandets effekter på näringslivet ochsysselsättningen noga analyseras. Utskottet kan vidare konstatera attfrågan inte är unik för . Runt om i både och övriga världenpågår en intensiv debatt om ut-ländska förvärv, företagsutflyttningar,sammanslagningar och företagsklimat. Ofta är emellertid debatten osakligoch behäftad med undergångstoner. En-ligt utskottets mening finns detmycket som tyder på att de utländska investe-ringarna i spelar enviktig roll för utvecklingen i svensk ekonomi. I många fall tillför nyainternationella ägare nytt kapital, ny kompetens och bättre förutsättningarför en ökad expansion. Till bilden hör också att svenska företag i storutsträckning köper utländska företag för att stärka sin ställning ochkompetens.Avgörande för och den svenska tillväxten är att konkurrenskraftenär hög och företagsklimatet gott. Enligt utskottets mening är också detgrundläggande klimatet för företagande, expansion och högre sysselsättningnu bättre än under 1990-talet.De offentliga finanserna har sanerats, vilket har gett en stabil ochhållbar ekonomisk situation. Räntorna har sjunkit kraftigt. Räntefalletinnebär en mycket betydelsefull stimulans av företagensinvesteringsverksamhet och den inhemska efterfrågan. Räntemarginalen motTyskland ligger nu kring . Det är en nedgång . steg investeringarna inom bådeindustrin och den privata tjänstesektorn markant, trots den internationellaavmattningen. Speci-ellt kraftig är expansionen i de sektorer som styrs avden privata konsumtio-nen och hushållens efterfrågan. De låga räntornabidrar nu också till att öka aktiviteten på byggmarknaden.Inflationen har fallit mycket kraftigt , till en nivå som nuunderstiger den i våra viktigaste konkurrentländer. Som redovisadestidigare under avsnitt 1.2.4 har svenska företag kraftigt ökat sina andelarpå världs-marknaden som ickekonjunkturkänsliga kunskapsintensivabran-scher ökat sina andelar av svensk export. Denna utveckling harfortsatt . Den senaste avtalsrörelsen tyder också påatt arbetsmarkna-dens parter börjar anpassa lönekraven till den lågainflationen. Det är en nödvändig utveckling om företagens konkurrenskraftskall kunna bevaras och förstärkas.