bet · GM01FöU3 · 1999-03-09 00:00:00 — Vid diskotekbranden i den 30oktober 1998 aktiverades POSOM-grupper snabbt ochsom exempel kan nämnas att samtliga sjukhus somtagit emot skadade hade kristeam i arbete. Ävenstadsdelsnämndernas krisgrupper aktiverades snabbtefter det att olyckan blivit känd.Socialstyrelsen har i enlighet med 1998 årsregleringsbrev redovisat förmågan att minska riskenför svåra påfrestningar i hälso- och sjukvårdens el-och vattenförsörjning samt hur konsekvenserna kanbegränsas. har bl.a. framhållit idetta sammanhang att krigsorganisationens resurserinte lämpar sig i sin helhet för de nya uppgifternainom hälso- och sjukvården som en svår påfrestninginnebär för samhället i fred.Socialstyrelsen har kontinuerligtarbetat med att bistå landstingen bl.a. genomriskanalyser och ekonomiska bidrag för att förbättraden tekniska och byggnadstekniska säkerheten vidlandstingens akutsjukhus. Enligt regeringen är detangeläget att åtgärder även i fortsättningen vidtasför att säkra den tekniska försörjningen inom hälso-och sjukvården. Främst bör detta kunna åstadkommasinom ramen för beredskapsplaneringen för väpnatangrepp inom det civila försvaret.Vad gäller hälso- och sjukvården i övrigt harSocialstyrelsen framhållit att den fredstidakatastrofberedskapens möjligheter att möta meraomfattande påfrestningar har reducerats. Denkraftiga neddragningen inomt.ex. trauma- och akutsjukvården gör hälso- ochsjukvården ytterst sårbar föröverbelastningssituationer. Samtliga de exempel påsvåra påfrestningar som anges i propositionen (prop.1996/97:11) Beredskapen mot svåra påfrestningar påsamhället i fred kräver, enligt ,särskild beredskap och ställer generellt stora kravpå hälso- och sjukvården.Vad som enligt också erfordras föratt begränsa konse-kvenserna av svåra påfrestningarpå samhället i fred är en fungerandesjuktransportverksamhet. En sådan krävs vid storaomdisponeringar av sjuka och skadade.Socialstyrelsen har här regeringens uppdrag att isamverkan med ,och utredade medicinska, organisatoriska och finansiellaförutsättningarna för ett sammanhängande nationelltsystem med ambulanshelikoptrar. Uppdraget skallredovisas senast den 30 april 1999.MotionernaI motionerna Fö403 (s) av , Fö702(kd) av och () av IngridBurman m.fl. tas frågan upp om vikten av att inrättaen nationell expertorganisation för psykologisktomhändertagande av offer för katastrofer. Behovet avatt snabbt ha tillgång till psykologisk expertis somkan hantera traumatiska kriser är överhängande föratt lindra påfrestningarna för dem som drabbats ochförhindra att psykiska symtom utvecklas hos denenskilde.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om hälso- och sjukvården.Utskottet uppmärksammar dock att Socialstyrelsentill regeringen framhållit att den fredstidakatastrofberedskapens möjligheter att möta meraomfattande påfrestningar har reducerats. EnligtSocialstyrelsen har den kraftiga neddragningen underde inom t.ex. trauma- ochakutsjukvården gjort hälso- och sjukvården ytterstsårbar för överbelastningssituationer.Med anledning av vad som anförs i motionerna Fö 403(s), Fö702 (kd) och Fö703 (v) kan utskottet noteraatt regeringen i skrivelsen redogör för attSocialstyrelsen och i december1997 redovisade ett uppdrag om psykiskt och socialtomhändertagande vid svåra olyckor och katastrofer,s.k. Av redovisningen framgår attdet är såväl som Räddningsverketsuppfattning att katastrofberedskapen skall ses somen helhet där det psykiska omhändertagandet ingårsom en viktig del. Det övergripande ansvaret fördessa frågor ligger inom Socialstyrelsensansvarsområde medan skall svara förvissa utbildningsinsatser. Myndigheterna har ettnära samarbete inom området genom en särskildsamarbetsgrupp.Utskottet har också erfarit att Svenska kyrkanskriscentrum på Vårsta i samordnar ettnätverk - - bestående av ettfemtontal myndigheter och organisationer, bl.a.Försvarsmakten, , , , ,, , Svenska Kommunförbundetoch . Nätverketbildades och är ett informellt nätverkmellan olika nationella aktörer inom områdetpsykiskt och socialt kris- och katastrofarbete. Viden svår händelse skall medlemmarna i nätverketomedelbart kunna samverka och stå till förfogandeför bl.a. regering, riksdag, myndigheter,organisationer och enskilda.Utskottets uppfattning är - i likhet medSocialstyrelsens och Statens räddningsverks - attkatastrofberedskapen skall ses som en helhet där detpsykiska och sociala omhändertagandet ingår som enviktig del. bedrivs olika aktivitetermed detta syfte. Som utskottet ser det torde tillhuvudsaklig del därför yrkandena i motionerna Fö403(s), Fö702 (kd) och Fö703 (v) vara tillgodosedda.Motionerna Fö403 (s), Fö702 (kd) och Fö703 (v) bördärför inte bifallas av riksdagen.PolisenRegeringenRegeringen anför bl.a. att den principorganisationsom i huvudsak tillämpas för planering, ledning ochsamordning av en särskild händelse är välkänd inompolisorganisationen. En särskild händelse är enbefarad eller inträffad händelse, som innefattarbrott eller annan störning av den allmänna ordningeneller säkerheten och som är så omfattande ellerallvarlig att polisen för att kunna lösa uppgiftenmåste organisera, leda och använda sina resurser isärskild ordning.Polisen besitter totalt sett en god förmåga attleda och i övrigt hantera särskilda händelser. har det under de senaste årenskett stora organisatoriska förändringar. Dessaförändringar har bl.a. syftat till att förstärka denorganisatoriska ledningsstrukturen och därmed skapabättre förutsättningar för en operativ ledning vidt.ex. särskilda händelser.För uppföljning av särskilda händelser vid störreolyckor såväl inom landet som utomlands finns sedan1993 en observatörsorganisation inom polisen. Detfinns en överenskommelse om samordning och samverkanvid observatörsinsatser mellan , ochRikspolisstyrelsen. Polisiära observatörsinsatserhar ägt rum . Avspeciellt intresse ur polisiär synpunkt vartågolyckorna i och i 1997eftersom det vid dessa olyckor genomfördes utrymningi stor skala.Slutligen nämner regeringen att iBlekinge län vid sin redovisning av beredskapen vidsvåra påfrestningar på samhället i fred harföreslagit att beredskapspolis snabbt skall kunnakallas in i händelse av en terroristattack.Rikspolisstyrelsen har i annat sammanhang framförtatt dagens möjligheter att ta beredskapspolisen ianspråk är för snäva. Med hänsyn till den ökadetonvikt som lagts vid förmågan att hantera svårapåfrestningar på samhället i fred och med beaktandeav beredskapspolisens uppgifter med avseende påbefolkningsskydd, räddningstjänst ochbevakningsuppgifter borde beredskapspolisen enligtRikspolisstyrelsen kunna tas i anspråk före skedethöjd beredskap.Frågan om huruvida totalförsvarsplikten kananvändas för tjänstgöring i fred vid tillfällen dåsamhället drabbats av exempelvis en omfattandekatastrofhändelse är föremål för utredning i denparlamentariska (dir. 1997:106)som till skall redovisa enöversyn av tillämpningen av systemet medtotalförsvarsplikt.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om polisen.Militärt försvarRegeringenRegeringen anför bl.a. att två författningar som harbetydelse när det gäller Försvarsmaktens stöd tillcivil verksamhet är räddningstjänstlagen (1986:1102)och förordningen (1986:1111) om militär medverkan icivil verksamhet.I budgetpropositionen för har regeringen,när det gäller uppgiften att stödja samhället vidsvåra påfrestningar i fred, föreslagit inriktningenatt Försvarsmakten skall bedriva sin verksamhet såatt samhället kan stödjas vid svåra påfrestningar ifred och att resurser kan ställas till förfogande dåsådana påkallas enligt räddningstjänstlagen.På regeringens uppdrag har Försvarsmakten redovisatmyndighetens roll och verksamhet för att kunnastödja samhället vid svåra påfrestningar påsamhället i fred. Enligt Försvarsmaktens meninginnebär begreppet helhetssyn på hanteringen av hotoch risker i fred och i krig att myndigheten i högregrad än tidigare skall vara beredd att stödjasamhället i hela skalan fred-kris-krig.Försvarsmakten har i sin operativa planeringinnefattat hur myndigheten skall planera förberedskapen att stödja samhället vid räddningstjänstoch svåra påfrestningar i fred. Försvarsmakten anservidare att stödet till räddningstjänsten, polisenoch sjukvården bör utvecklas.Försvarsmakten konstaterar att dess förmåga kankomma att utnyttjas för bl.a. ledning, samband,bevakning, stöd till polisen, transporter, bärgning,förläggning, förplägnad, sjukvård, indikering ochsanering av radioaktiva ämnen, el- ochvattenförsörjning, räddning och röjning, störremiljöolyckor, infrastrukturarbete som väg- ochbrobyggen, övervakning till lands, sjöss och iluften samt trafikdirigering. Utöver detta kanFörsvarsmaktens nätverk för krisstöd utnyttjas förgenomförande av debriefing, vilket exempelvisgjordes i samband med branden i Göteborg.Försvarsmakten konstaterar vidare att dess stöd ivissa situationer kan vara av särskild betydelse.Det gäller bl.a. stöd till delar avkrigsorganisationen, militär medverkan vid bevakningav samhällsviktiga anläggningar, militär medverkanvid flyktingsituationer, militärt stöd till polisen,militärt stöd enligt räddningstjänstlagen samtindikering och sanering. För att klargöramöjligheterna att lämna stöd, bör dessa frågor sesöver. Det gäller särskilt möjligheten att i fredutnyttja Försvarsmaktens krigsförband.Enligt Försvarsmaktens uppfattning bör myndighetensstöd till samhället lämnas i sådana situationer därden ansvariga myndighetens ordinarie resurser interäcker till eller över huvud taget inte finns atttillgå. Försvarsmakten anser också att den s.k.ansvarsprincipen skall gälla vid svårapåfrestningar. Militär enhet skall dock alltid ledasav militär chef, som i sin tur är underställdansvarig civil myndighet. I enlighet medresonemanget om ansvarsprincipen anserFörsvarsmakten slutligen att myndigheten skallersättas ekonomiskt för insatser vid svårapåfrestningar.Sammanfattningsvis konstaterar attdess förmåga och kapacitet - främst vad avserledning, personal och utrustning - i betydandeutsträckning används för stöd tillsamhället. Utgående från helhetssynen skulleemellertid myndighetens förmåga och kapacitet kunnatas till vara i ännu högre grad.Regeringen anser att Försvarsmaktens redovisning iväsentliga delar kan ligga till grund förmyndighetens fortsatta planering och arbete. I vissadelar, t.ex. frågor om lagstiftning och kostnaderför insatser, fordras dock fortsatta övervägandeninom . Regeringen villavslutningsvis understryka vikten av ett fortsattnära samarbete mellan Försvarsmakten och ansvarigacivila myndigheter. Detta förutsätter dock attansvarig civil myndighet vid kontakter medFörsvarsmaktens ledning uttryckligen anger att ettbehov av ett sådant stöd från Försvarsmaktens sidaföreligger.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om militärt försvar.Civilt försvarRegeringenRegeringen anför bl.a. att i budgetpropositionen förår 1999 anges målet för det civila försvaret vid ettväpnat angrepp och vid krig i vår omvärld.Regeringen anger vidare att resurserna som skapasmot bakgrund av detta mål även skall kunna användasför att stärka samhällets samlade förmåga att mötasvåra påfrestningar i fred.Regeringen har uppdragit åt Överstyrelsen för civilberedskap att lämna ett samlat underlag avseendemöjligheterna att använda de särskilda resurser sombyggts upp inom det civila försvaret vid svårapåfrestningar på samhället i fred. Överstyrelsen hari en rapport redogjort för de resursersom kan utnyttjas för detta ändamål. Redovisningenhar gjorts i de tre kategorierna personal, materieloch ledning.Vad gäller det civila försvaret är det viktigt attframhålla att beredskapsåtgärder som vidtas för höjdberedskap ofta har stor direkt betydelse förförmågan att möta svåra fredstida påfrestningar.Detta är särskilt uppenbart när det gällerinfrastruktursystem som elförsörjning ochtelekommunikationer som är högt prioriterade iplanering och resurstilldelning. I själva verket ärde åtgärder som behöver vidtas för svårapåfrestningar i fred respektive för krig på dessaområden ofta identiska.Regeringen har budgetproposition angettatt myndigheter med uppgifter inom det civilaförsvaret skall prioritera anskaffning avreservkraft. Detta är en inriktning som har storbetydelse för samhällets förmåga att möta mångaolika slag av fredstida påfrestningar.Den utbildnings- och övningsverksamhet som bedrivsinom det civila försvaret ger enligt regeringensmening viktiga positiva effekter för möjligheternaatt hantera svåra påfrestningar på samhället i fred.Detta gäller inte minst den områdesvisa ledningenhos länsstyrelse/landsting samt kommuner.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om civilt försvar.Redovisning av särskilt prioriteradeområdenRegeringenI propositionen (prop. 1996/97:11) Beredskapen motsvåra påfrestningar på samhället i fred angavs påvilka områden det skall finnas en särskilt godberedskap. Regeringen anför i skrivelsens inledandeavsnitt att redovisningen av de särskiltprioriterade områdena i stor utsträckning grundas påde rapporter som lämnats avmyndigheter med särskilt ansvar för beredskapen påde prioriterade områdena.UtskottetUtskottet har tagit del av regeringens redovisningav läget inom de elva områden för vilka det ärsärskilt viktigt att beredskapen är god. Utskottetanser att denna redovisning är ett grundläggandedokument som ger utskottet en värdefull informationom läget inom dessa områden.Utskottet redovisar i det följande i huvudsakregeringens sammanfattning av läget för deprioriterade områdena.Nedfall av radioaktiva ämnenRegeringenRegeringen har i propositionen (prop. 1996/97:11)Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred dragit slutsatsen att beredskapen mot olyckor isvenska och utländska kärntekniska anläggningar är,mot bakgrund av tidigare utförda åtgärder,tillfredsställande. Regeringen gör inte nu någonannan bedömning men anser att ytterligare åtgärderkan behöva vidtas på framför allt områdena mätningav luftburna radioaktiva ämnen, rådgivning försanering samt beredskapen i Central- och Östeuropa.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört om nedfall av radioaktiva ämnen.ElförsörjningRegeringenFredstida störningar i elförsörjningen sammanhängerhuvudsakligen med fel i elnäten, särskilt i lokalanät på landsbygden. Det finns en beredskap atthantera sådana störningar. Utvecklingen på områdetföljs upp mot bakgrund av bl.a. elmarknadsreformen.Insatser för att förbättra förmågan att avhjälpastörningar bör övervägas, bl.a. beträffandesamordning av reparationsresurser.Det allvarligaste hotet mot elförsörjningen ifredstid är sabotage mot vitala delar av elsystemet.Det kan leda till stora konsekvenser i samhälletgenom omfattande elavbrott. De åtgärder som påstatsmakternas initiativ vidtas för attelförsörjningen skall kunna upprätthållas ochåterupprättas i krig har en positiv effekt på denfredstida beredskapen, särskilt när det gäller skyddmot sabotage.Det är dock inte möjligt att säkerställa en heltstörningsfri elförsörjning. ökarelberoendet i samhället, bl.a. till följd av ettökat beroende av fungerande telekommunikationer ochIT-system. Samhällsviktig verksamhet somoundgängligen måste fungera måste därförtillförsäkras tillgång till el för situationer dåden ordinarie elförsörjningen inte fungerar.Ytterligare insatser för att säkerställa detta börövervägas.Det finns inga av statsmakterna fastställda mål förelsystemets leveranssäkerhet vad avser avbrottstidereller avbrottsfrekvenser. Nätets leveranssäkerhet ärett avtalsvillkor vars skälighet ställs i relationtill andra villkor i samband med prövning avskäligheten i nättariffer. Leveranssäkerheten äräven i övrigt en faktor som beaktas vid tillsyn avnätverksamhet. föreskrifter omvad som skall iakttas när det gäller bl.a.ledningsgator är av betydelse för att minskasårbarheten vid väderrelaterade störningar i nät pålägre spänningsnivåer.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om elförsörjning, men vill dock isammanhanget anföra följande.Utskottet har vid ett flertal tillfällen framhållitsamhällets stora beroende av sårbara tekniska systeminom viktiga infrastrukturområden. betonat att det är samhällets grundstruktursrobusthet och flexibilitet i olika avseenden som äravgörande för förmågan att klara extremapåfrestningar, varvid uthålligheten inom områdenaelförsörjning, telekommunikationer,informationsförsörjning (IT-säkerhet) ochledningssystem är av särskilt vital betydelse. Svårastörningar inom bl.a. elförsörjningen kan snabbtmedföra allvarliga konsekvenser för samhälletsfunktionsförmåga.Hösten 1998 kunde utskottet konstatera att detalltjämt från totalförsvarssynpunkt förelågavgörande brister inom bl.a. elförsörjningen (prop.1998/99:1 utg.omr. 6, bet. FöU1 s. 72). Utskottetsåg då mot bakgrund av sina upprepade uttalanden ifråga om den vitala betydelsen av uthållighet inombl.a. elförsörjningen med stor oro på att detalltjämt förelåg avgörande brister i förmågan inomdetta område. Utskottet förutsatte att regeringennoga skulle följa utvecklingen vad avser förmåganinom delfunktionen Elförsörjning och återkomma tillriksdagen med en utförlig redovisning av frågan isamband med kontrollstation.I ett yttrande till trafikutskottet i januari 1999rörande lägesrapport om IT-omställningen 2000 bedömde utskottet att det alltjämtfanns all anledning att med största uppmärksamhetfölja utvecklingen inom elförsörjningen (yttr.1998/99:FöU2y). Som utskottet såg det torde bristeri förmågan inom området ha en negativ effekt på denfredstida beredskapen. Utskottet ansåg att ombrister i förmågan inom delfunktionen Elförsörjningalltjämt kan komma att konstateras i samband med1999 års kontrollstation förutsatte utskottet attregeringen också redovisar de åtgärder som den avseratt vidta för att avhjälpa dessa brister.Utskottet vidhåller alltjämt denna uppfattning.Utskottet har erfarit att , norradistriktet, genomfört etttillsynsprojekt i syfte att få en samlad uppfattningav hur nätägare utför och sköter sinaluftledningsgator i skogsterräng. Bakgrunden var deomfattande störningar i eltillförseln som inträffadeutefter . Avprojektresultatet framkom att vissa brister förelågnär det gällde röjning av ledningsgator.Elsäkerhetsverket har därför i december 1998tillskrivit samtliga nätägare i landet. Nätägarnahar uppmanats att kontrollera tillståndet i sinaledningsgator samt vidta de åtgärder som erfordrasför att ledningsgatorna skall uppfylla de krav somanges i föreskrifter.Utskottet bedömer att tillsyn avnätägarnas luftledningsgator är ett angeläget arbeteför att stärka elsystemets leveranssäkerhet.TelekommunikationerRegeringenTeknikutvecklingen och den starka kommersiellautvecklingen bidrar till en ökad tillgång på nyakommunikationsmöjligheter. Detta bidrar tillmöjligheterna att öka telekommunikationernasrobusthet om de positiva effekterna tillvaratas påett framsynt sätt. Teknikutvecklingen med nyatjänster medför dock även en ökad sårbarhet. Det ärav största vikt att skydda telekommunikationerna motbåde fysiska angrepp och attacker. Den fortsattainriktningen av planeringen bör vara att kompetensavseende förebyggande och hantering av svåratelestörningar skall finnas inom Post- ochtelestyrelsen och hos de viktigaste operatörerna.Regeringens bedömning är att telekommunikationernassäkerhet inför både allvarliga störningar i fred ochhöjd beredskap kommer att vara i huvudsak godtagbarinom med nuvarande ekonomiskaförutsättningar. Bedömningen är dock osäker eftersomutvecklingen inom området går mycket fort ochskyddet kan behöva anpassas därefter.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om telekommunikationer, men villdock i sammanhanget anföra följande - i likhet medvad utskottet ovan anför om elförsörjningen.Utskottet har vid ett flertal tillfällen framhållitsamhällets stora beroende av sårbara tekniska systeminom viktiga infrastrukturområden. betonat att det är samhällets grundstruktursrobusthet och flexibilitet i olika avseenden som äravgörande för förmågan att klara extremapåfrestningar, varvid uthålligheten inom områdenaelförsörjning, telekommunikationer,informationsförsörjning (IT-säkerhet) ochledningssystem är av särskilt vital betydelse. Svårastörningar inom bl.a. telekommunikationsområdet kansnabbt medföra allvarliga konsekvenser församhällets funktionsförmåga.Hösten 1998 kunde utskottet konstatera att detalltjämt från totalförsvarssynpunkt förelågavgörande brister inom bl.a.telekommunikationsområdet (prop. 1998/99:1 utg.omr.6, bet. FöU1 s. 72). Utskottet såg då mot bakgrundav sina upprepade uttalanden i fråga om den vitalabetydelsen av uthållighet inom bl.a.telekommunikationsområdet med stor oro på att detalltjämt förelåg avgörande brister i förmågan inomdetta område. Utskottet förutsatte att regeringennoga skulle följa utvecklingen vad avser förmåganinom funktionen Telekommunikationer och återkommatill med en utförlig redovisning av frågani samband med kontrollstation.I ett yttrande till trafikutskottet i januari 1999rörande lägesrapport om IT-omställningen 2000 bedömde utskottet att det alltjämtfanns all anledning att med största uppmärksamhetfölja utvecklingen inom telekommunikationsområdet(yttr. 1998/99:FöU2y). Som utskottet såg det tordebrister i förmågan inom detta område ha en negativeffekt på den fredstida beredskapen. Utskottet ansågatt om brister i förmågan inom funktionenTelekommunikationer alltjämt kan komma attkonstateras i samband med kontrollstationförutsatte utskottet att regeringen också redovisarde åtgärder som den avser att vidta för att avhjälpadessa brister.Utskottet vidhåller alltjämt denna uppfattning.Försörjning med vattenRegeringenRegeringen bedömer att dricksvattenförsörjningen ifredstid fungerar bra med hög leveranssäkerhet,såväl kvantitets- som kvalitetsmässigt. Sårbarhetenär dock hög och beredskapen för avbrott är ojämn.Regeringen anser att beredskapen mot svårapåfrestningar på dricksvattenförsörjningenytterligare kan stärkas genom fortsattkunskapsstyrning, ytterligare utbildnings- ochinformationsinsatser samt genom insatser inom ramenför respektive myndighets ordinarie normerings- ochtillsynsverksamhet. Regeringen avser att som ettförsta steg ge de berörda myndigheterna i uppdragatt utvärdera om målsättningarna förreservvattenförsörjning och täktskydd kan anses varauppfyllda.Vad avser beredskapsläget i övrigt gör regeringeninte någon annan bedömning än den som myndigheternagjort.Regeringen har i propositionen (prop. 1996/97:11)Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället ifred uttalat att frågorna om huvudmannaskap förvattenförsörjningen och ansvarsfördelningen förberedskapsförberedelser borde klargöras och att ettställningstagande i denna fråga är av avgörandebetydelse för hur övriga frågor avseende beredskapenpå området skall kunna lösas. Regeringen vidhållerdenna bedömning men anser att frågan är avhängig avvad som sker med anledning av rapporterna från delsUtredningen om avrinningsområden, delsTunnelkommissionen.UtskottetUtskottet har inget att erinra mot vad regeringen iskrivelsen anfört om försörjning med vatten.Utskottet gör samma bedömning som regeringen,nämligen att frågorna om huvudmannaskap förvattenförsörjningen och ansvarsfördelningen förberedskapsförberedelser borde klargöras och att ettställningstagande i denna fråga är av avgörandebetydelse för hur övriga frågor avseende beredskapenpå området skall kunna lösas.Utskottet vill i sammanhanget framhålla sitttidigare uttalande (bet. 1996/97:FöU5s. 26) om vattenförsörjningens centrala betydelse iframför allt storstadsområdena.Radio och TVRegeringenRegeringen har i propositionen (prop. 1996/97:4)Totalförsvar i förnyelse gjort bedömningen attSveriges Radio, och ABhar god förmåga att distribuera program under stördaförhållanden. beslut med anledning avregeringens proposition Radio och TV under höjdberedskap och vid svåra påfrestningar på samhället ifred (prop. 1996/97:158, bet. KU3, rskr. 18) innebärbl.a.