bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Skillnader-na ibedömning av utgiftsområde 14 förklaras huvudsakligen av minskad omfattning avarbetsmarknadspolitiska åtgärder samt de förändringar i an-ställningsstödetsom regeringen föreslår på tilläggsbudget, se utskottets ytt-rande AU3y.Regeringens antaganden om öppen arbetslöshet och om omfattningen av dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna framgår av följande uppställning.Siff-rorna från budgetpropositionen för anges inom parentes.Procent av arbetskraften 2001 2002Öppen arbetslöshet 5,4(4,4) 5,1(4,0) 5,0Arbetsmarknadspoli-tiska åtgärder 3,6(3,8) 3,5(3,5) 3,53.2 Utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshetUtgiftsområdet omfattar bidrag till arbetslöshetsersättning och tilllönegaran-tiersättning. Inom utgiftsområdet finansieras inkomstrelateradarbetslöshets-ersättning, grundbelopp, utjämningsbidrag, ersättning till demsom får tillfäl-lig avgångsersättning och generationsväxling samt den s.k.aktivare använd-ningen av arbetslöshetsersättning. Vidare finansierasutbetalning av ersätt-ning till arbetstagare för lönefordran vid konkurs.Regeringens respektive , , ochFolkpartiets förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av nedanståen-detabell. Oppositionspartiernas förslag är angivna i förhållande tillrege-ringsförslaget. och har inte väckt någramotioner med anledning av propositionen.Miljarder kronor 2000 2001 2002Regeringens förslag 31,9 30,3 29,6(m) +10,7 +1,3 +1,3(kd) -8,3 -9,1 -9,3(c) -1,0 -1,0 -1,0(fp) -0,7 -2,2 -2,2PropositionenDen öppna arbetslösheten antas sjunka från till år 2002vilket är den huvudsakliga förklaringen till att utgiftsområdet minskar med ca10 miljarder kronor . En förutsättning för att dessaförväntningar skall infrias är att tillväxten är fortsatt god, attlönebild-ningen fungerar väl och att regeringens utbildningsinsatser riktastill grupper som annars skulle riskera att bli varaktigt arbetslösa.Den öppna arbetslösheten beräknas bli högre och 1,1procentenhet högre jämfört med vad som antogs i budgetpropo-sitionenför . Även om utgifterna under utgiftsområdet väntas minska under dekommande åren enligt vad som har sagts beräknas utgifterna förutgiftsområdet bli ca högre och ca 6 miljarderkronor högre än vad som antogs i budgetpropositionen för år 1999.Målet om att en halverad öppen arbetslöshet på skall uppnås liggerdock fast. Regeringen kommer därför noga att följa utvecklingen och, om detvisar sig nödvändigt, föreslå ytterligare åtgärder mot arbetslösheten utöverde som föreslås.Genom beslut med anledning av propositionen om en allmän ochsammanhållen arbetslöshetsförsäkring (prop. 1996/97:107, bet. 1996/97:AU13,rskr. 1996/97:236) lades grunden för en långsiktigt stabilarbetslöshetsförsäkring.År 1998 tillsattes en utredning som fick i uppdrag att bl.a. se över frågan omdeltidsbegränsningen i arbetslöshetsförsäkringen. tillsattes enarbetsgrupp för utredning av frågan om en indexering av dagpenningbelop-petshögsta och lägsta nivå. Sedan utredningen lämnat sitt slutbetänkande DELTAUtredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetser-sättning(SOU 1999:27) och arbetsgruppen avgett rapporten av högsta ochlägsta dagpenningnivå i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 1999:10) pågårremissbehandling av förslagen.Näringsdepartementet har tillsatt en arbetsgrupp för att se överregel-tillämpningen m.m. inom arbetslöshetsförsäkringen vad gäller kraven påomställning. Översynen skall ta sikte på att förbättra samverkan medarbets-marknadspolitiken i övrigt. Arbetsgruppen skall redovisa uppdragetsenast den 15 september 1999.Förmånsrättskommittén har genom tilläggsdirektiv (dir. 1997:2) haft i uppdragatt lämna förslag till hur statens kostnader för lönegarantin skall minska med300 på årsbasis. Kommittén har i betänkandet Nyaförmånsrättsregler (SOU 1999:1) lämnat förslag som är föremål förremissbehandling. Förslagen beräknas kunna träda i kraft senast den 1 juli2000. Den besparing regeringen tidigare räknat med återförs till anslaget medmotsvarande ett halvårsbelopp eller 150 miljoner kronor.MotionernaEn del av de synpunkter i motionerna som redovisas i detta avsnitt ingår äveni partiernas förslag till allmän inriktning av politiken. I den delen hänvisastill avsnittet 2 i detta yttrande.Moderaterna ger sin syn på arbetslöshetsförsäkringen i motion Fi14.Ar-betslöshetsförsäkringen skall inte administreras via de fackligaorganisatio-nerna. Den skall vara ett statligt åtagande för att ge allaarbetstagare som drabbas av arbetslöshet ett rimligt ekonomiskt skydd. Medelanslås för att göra försäkringen allmän och obligatorisk.Arbetslöshetsförsäkringen skall inte vara en evig inkomstgaranti utan måstefungera som en omställningsför-säkring. Försäkringssystemet skall utformas såatt inlåsningseffekter undviks och så att den enskilde ges incitament att sökaoch acceptera nytt arbete. Försäkringens varaktighet måste begränsas och denskall utformas så att den bidrar till en sund lönebildning. Den enskilde försäkringstagaren bör ta ett större ansvarför arbetslöshetsförsäk-ringens finansiering anser vidare. Ökadegenfinansiering fram-står som fördelningspolitiskt mer rättvist. Enligt vadsom sägs i motionen ger förslagna skattesänkningar ett ökatutrymme för detta. Medel som avser direkta transfereringar bör överföras frånutgiftsområde 14 till utgiftsområde 13 (yrk. 4 och 5, båda delvis).Kristdemokraterna anför i motion Fi15 följande. Det är en viktigstrukturre-form för bland annat en bättre lönebildning att ökasjälvfinansieringsgraden i en allmän och obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Arbetslöshetens kostna-der blir klargjorda genomhögre a-kasseavgift. Enligt vad som sägs i motio-nen kompenseras den enskildemer än väl av de förslag till sänkt inkomst-skatt som har.Självfinansieringsgraden bör vara . En sådan reform beräknas innebära attutgifterna under utgiftsområdet minskar med , 6,5miljarder kronor och med år 2002.Kristdemokraterna föreslår vissa strukturella för-ändringar i arbetsvillkoretsom också leder till minskade utgifter för statskas-san. Partiet räknarslutligen med att dess politik med förslag till ökade resur-ser inom vård,omsorg och skola samt företags- och tillväxtfrämjande åtgär-der leder till atttrycket på arbetslöshetsersättningen kan minska ytterligare (yrk. 3 och 4,båda delvis).Centerpartiet betonar i sin motion Fi16 att arbetslöshetsförsäkringen skallvara en omställningsförsäkring och inte en permanent försörjning. Det börinföras en avtrappning i ersättningen. Det måste bli lättare att skräddarsyåtgärder och länka ihop olika åtgärder som syftar till att öka de arbetslösasmöjligheter att få sysselsättning. Det bör vara möjligt för deltidsarbetslösaatt få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Egenavgiften bör höjas med40 kr som ett första steg. Egenavgiften kan sedan successivthöjas. Partiet föreslår också att för förrespektive år flyttas från utgiftsområde 13 till utgiftsområde 16. De förslagtill tillväxtfrämjande åtgärder och den inriktning på politiken somCenterpar-tiet förordar kommer att skapa nya arbetstillfällen. En minskningmed kan därmed göras på utgiftsområdet, menar (yrk. 23 delvis).Folkpartiet ser enligt vad som sägs i motion Fi17 partiets insatser för fleraarbeten, skattesänkningar direkt inriktade på att lätta skattebördan på arbeteoch färre regler för a-kassan som en möjlighet att minska utgifterna påområ-det. föreslår också en bortre parentes iarbetslöshetsförsäkringen och betonar att den bör vara enomställningsförsäkring. Partiet räknar också med att införandet avskattelättnader för hushållsnära tjänster kan komma att leda till minskadeutgifter på utgiftsområdet (yrk. 3 och 4, båda delvis).3.3 Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetslivUtgiftsområdet omfattar till största delen arbetsmarknadspolitiska åtgärder,förvaltningskostnader och arbetslivsfrågor, samtEuropeiska socialfonden. Vidare ingår tillsynsmyndigheter ochforsknings-myndigheter inom arbetslivsområdet, Arbetsdomstolen, Institutet förarbets-marknadspolitisk utvärdering m.fl. myndigheter samt de av statenhelägda bolagen . Under utgiftsområdet återfinnsockså utgifter för jämställdhetspolitiska åtgärder samt statligaarbetsgivarfrå-gor.Regeringens, , , ochFolk-partiets förslag till ramar för utgiftsområdet framgår av nedanståendetabell. Oppositionspartiernas förslag är angivna i förhållande tillregeringsförslaget. och har som framgått inteväckt några motioner med anledning av propositionen.Miljarder kronor 2000 2001 2002Regeringens förslag 45,5 45,6 45,9(m) -18,7 -17,8 -18,1(kd) -3,0 -3,0 -2,4(c) -2,1 -2,1 -2,1(fp) -2,7 -4,2 -4,2PropositionenOmläggningen till en mer tillväxtfrämjande arbetsmarknadspolitik fortsättermed tyngdpunkt på platsförmedling och yrkesinriktad arbetsmarknadsutbild-ningför att motverka uppkomsten av flaskhalsar. Regeringen kommer också, enligtvad som sägs i propositionen, att satsa särskilt på utsatta grupper. Vidarefortsätter arbetet med att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden.Regeringen avser att tillsätta en utredning som har till uppgift att se överarbetsmarknadsutbildningens organisation och effektivitet samt den framtidaarbetsmarknadsutbildningen. I uppdraget ingår att tydliggöra gränsdragning-enmellan reguljär utbildning och arbetsmarknadsutbildning samt att se övermöjligheterna till samplanering för att undvika dubbleringar och för attupp-nå ett bättre resursutnyttjande.Enligt regeringen är det angeläget att arbetsförmedlingarna fortsättningsvisprioriterar långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna vad gäller deltagande it.ex. arbetsmarknadspolitiska åtgärder, så att inte regelförenklingar ochminskade åtgärdsvolymer leder till ökad utförsäkring. En ettårigförsöksverk-samhet med bristyrkesutbildning för redan anställda inom ramen förarbets-marknadsutbildningen kommer också att föreslås.Under våren 1999 avser regeringen att förhandla med SwIT-yrkes-utbildning omatt utöka antalet elevplatser inom ramen för det nationella programmet förIT-utbildning. Det skall också bli möjligt för statliga anord-nare avarbetspraktik inom natur-, skogs- och kulturvårdsområdena att er-hållaersättning för kringkostnader.De arbetsmarknadspolitiska regelverket skall reduceras väsentligt samtfo-kuseras på arbetsmarknadspolitikens huvuduppgifter. Regelverket skallsäkerställa konkurrensneutralitet samt minimera undanträngnings- ochinlås-ningseffekter. Regeringen återkommer om detta i budgetpropositionen för2000.Under kan använda sammantaget 850miljoner kronor för tillfälliga personalförstärkningar. Regeringen avser att ibudgetpropositionen för föreslå att AMV ävenfortsättningsvis får använda till personalförstärkningarinom ramen för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Av detta belopp skall 100miljoner kronor användas för att särskilt stärka invandrares ställning påar-betsmarknaden. De extra personalresurserna som tillförs gör det möjligt förAMV att i samarbete med kommunerna förbättra tillgången på praktikplatser isamband med Sfi-utbildningen. Regeringen avser vidare att under hösteninitiera en försöksverksamhet med inriktning på att pröva nya metoder ochaktörer i syfte att finna effektivare former för att förmedla arbeten tillar-betslösa invandrare samt i övrigt öppna nya vägar till arbete. För att ökamöjligheten för utsatta grupper att komma in på arbetsmarknaden föreslårregeringen på tilläggsbudget att anställningsstödet förstärks och förlängs närdet gäller arbetslösa med särskilt långa inskrivningstider påarbetsförmed-lingen (se 1998/99:AU3y).Regeringen återkommer också med förslag om inrättande av validerings-organ förutländsk yrkeskompetens och gymnasieutbildning för att förbättra invandraresmöjligheter till inträde på den svenska arbetsmarknaden.Enligt vad som sägs i propositionen avser regeringen att föreslå att ansla-getför särskilda åtgärder för arbetshandikappade tillförs ytterligare 30miljo-ner kronor utöver de somregering-en föreslår på tilläggsbudget. En översyn av de stödformer inomarbetsmark-nadspolitiken som riktas till arbetshandikappade skall också göras.För att se över problematiken med de stora rekryteringsbehoven inom vård ochomsorg har regeringen tillsatt en kommission för rekrytering till vård ochomsorg. Kommissionens arbete skall vara slutfört den 31 juli 1999.Regeringen avser också föreslå att en satsning på kompetensutveckling föranställda genomförs . Finansiering och genomförande avses skeinom ramen för Europeiska socialfondens nya mål 3. Hälften av medlen börenligt regeringen utgöras av medel från socialfonden och hälften av statligmedfinansiering. Stimulansen förutsätter en medfinansiering av ar-betsgivarna.Satsningen bör uppgå till och 1 miljard kronoråren 2001 resp. 2002.Slutligen planerar regeringen att återkomma till med enproposition om förändringar i ramarna för lönebildningen.MotionernaModeraterna menar i motion Fi14 att arbetsmarknadspolitiken i första handmåste inriktas på en fokuserad arbetsmarknadsutbildning, dvs. att genomsärskilda utbildningsinsatser möta specifika arbetsmarknadsbehov. Den börockså inriktas på att hjälpa unga arbetslösa genom ett modernt lärlingssystemi företagen. Detta innebär en renodling av dagens oöverskådliga system avarbetsmarknadspolitiska stödinsatser, menar del av det arbetsmarknadspolitiska anslaget som avser transfereringar tillhushållen överförs till utgiftsområde 13. Arbetsmarknadsmyndigheternasförvaltningskostnader och forskningsanslag bör reduceras successivt (yrk. 4och 5, båda delvis).Kristdemokraterna anser i motion Fi15 att borttagandet av volymmålet bör gestörre förutsättningar för att åtgärderna blir bättre anpassade till denlokala situationen och den arbetslösas behov och förutsättningar.Offentliga tillfälliga arbeten (OTA) och flyttningsbidrag avvisas.Kristde-mokraterna är positiva till ett ökat anslag för åtgärder förarbetshandikappa-de.Regeringens förslag till anställningsstöd för långtidsinskrivna kommer en-ligtKristdemokraterna endast på marginalen att hjälpa några långtidsinskriv-na attfå arbete i stället för någon annan. (Detta förslag behandlas i yttrande1998/99:AU3y Tilläggsbudget - Utgiftsområdena 13 och 14). I motionenföreslås i stället att ett mer generellt stöd införs, ett s.k. marginelltsysselsättningsstöd. Förslaget innebär att varje form attsysselsättningsökning i företagen skall uppmuntras vare sig den karakteriserasav tillfällig eller fast anställning, deltids- eller heltidsanställning.Rabatten skall utgå till alla ar-betsgivare som har minst fyra anställda ochen lönesumma på ca . Stödet bör dock inte ges till heltnystartade företag. Företagen bör ha varit i gång innan ansökanom stöd kan göras. Företag som ex-empelvis ökar antalet anställda genom attköpa andra företag och i och med köpet tar över arbetskraft skall inte varaberättigade till stöd. Exempel på liknande undantag ges i motionen. Regeringenbör i budgetpropositionen återkomma med förslag till utformning av ettsådant marginellt syssel-sättningsstöd som här skisserats.Kristdemokraterna föreslår också vissa besparingar på bidrag ochupp-handlingar inom arbetslivsområdet samt på administration på de centralaoch regionala nivåerna inom organisation. De tillfälligaextraresurserna till handläggartjänster på de lokala förmedlingarna somföre-slås i propositionen tillstyrks dock (yrk. 3 och 4 samt 9 alla delvis).Centerpartiet anför i motion Fi16 följande. Större befogenheter bör läggas på länsarbetsnämnderna. Föratt förbättra möjligheterna till kompetensutveckling bör det införas ettkompetenskonto. Avsättningar till dessa bör vara skattebefriade. Mer avarbetsrätten måste kunna hanteras lokalt på de enskilda arbetsplatserna ge-nomatt arbetsrätten decentraliseras. Möjligheten att förhandla lokalt och göraundantag från centrala kollektivavtal bör öka.Löneökningstakten måste bli förenlig med en god ekonomisk utveckling.Flertalet av de förslag till institutionella förändringar som lämnas iutred-ningen om ett förstärkt förlikningsmannainstitut, Medling ochlönebildning (SOU 1998:141), är i huvudsak bra. Sådana förändringar bör görasför att förbättra balansen mellan parterna. Fördröjningsmekanismer när detförelig-ger risk för konflikt bör stärkas. bör förstärkasgenom möjligheter att uppskjuta varsel om stridsåtgärder under medling. Ettförbud mot sympati- och stridsåtgärder riktade mot enmans- och familjeföretagbör införas, liksom en proportionalitetsregel.Centerpartiet anser inte att det behövs skjutas till extra medel förtillfälliga personalförstärkningar. Syftet kan uppnås med tidigare anslagnamedel. Anslaget bör därför minskas med 700 miljoner kronor.200 miljoner kronor bör föras över från utgiftsområde 14 till utgiftsområde 19Regional utjämning och utveckling eftersom erfarenheten visar att det slagitväl ut att föra över medel från arbetsmarknadsanslaget till länsstyrel-sernaför småföretagssatsningar.För en förstärkning av bör föras över frånutgiftsområdet till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforsk-ningrespektive år.Centerpartiet räknar också med att besparingar på Arbetsmarknadsverketscentrala organisation bör kunna ske. Därtill bedömer partiet att Centernstillväxtfrämjande förslag kommer att medföra att arbetslösheten sjunker.Utgiftsområdet kan därför minska med ytterligare förrespektive år (yrk. 23 delvis).Folkpartiet föreslår i motion Fi17 följande. Regeringens politik går iFolkpartiets riktning vad gäller den minskade omfattningen av dearbets-marknadspolitiska åtgärderna. gör dock den bedömningen attomdaningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna kan gå längre.Partiet motsätter sig det som kallas en utbyggnad av Arbetsmarknadsver-ketsverksamhet med undantag för de som är avsedda att bättreintegrera invandrare på arbetsmarknaden. För bör enminskning av utgifter ske.Den angivna ramen för utgiftsområdet bör ge utrymme för utökade åtgär-der förarbetshandikappade (yrk. 3 och 4, båda delvis).3.4 Utskottets ställningstagande i fråga om preliminära ramar förutgiftsområdena 13 och 14 för åren 2000-2002Utgifterna på utgiftsområdena 13 och 14 är starkt beroende avarbetslöshets-nivån och omfattningen av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna.Hur ar-betslösheten kommer att utvecklas är svårbedömt, men regeringensantagan-den i dessa hänseenden, och som redovisats i avsnittet 2 Allmäninriktning av politiken, bör kunna godtas som grund för beräkningen avutgifterna på dessa områden.Utskottet gör först några övergripande reflexioner.Utskottet kan inledningsvis konstatera att de fyra oppositionspartiernasamtliga förordar mer eller mindre kraftiga besparingar på utgiftsområdena 13och 14, vilket framgår av nedstående tabell.Utgiftsområdena 13 och 2000 2001 2002Regeringens förslag 77 390 75 885 75 499(m) -7 984 -16 433 -16 817(kd) -11 335 -12 115 -11 770(c) -3 100 -3 100 -3 100(fp) -3 370 -6 370 -6 370Motionsförslagen är svåra att jämföra med varandra, bl.a. med hänsyn till attpartierna i olika grad tillgodoräknar sig tänkta effekter av de egnaförslagen. De går delvis i samma riktning - t.ex. i uppfattningen attarbetslöshetsförsäk-ringen i högre grad bör vara egenfinansierad. ärskillnaderna stora både när det gäller konkreta förslag och mer övergripandefrågor. Man kan alltså till en början konstatera att det inte finns någotsamlat alternativ till regeringens förslag.Utskottet återkommer i detta sammanhang till vad som sagts tidigare i av-snitt2 om att oppositionspartiernas förslag till preliminära ramar till stor delbygger på vissa generella åtgärder inom andra politikområden. I en del fall ärdet oklart hur en föreslagen neddragning på utgiftsområdet skall omsättas iett konkret budgetalternativ.Den sammanlagda neddragning som föreslås på utgiftsområdena 13 och 2000är i förhållande till regeringens förslag förModeraterna, för , 3 100 miljonerkronor för och för . ärmotsvarande belopp för , 12 115 miljo-nerkronor för , för och för . Utskottet noterar att , som i sinmotion med anledning av budgetpropositionen för föreslog de i särklassstörsta avvikelserna på utgiftsområdena i förhållande till regeringensförslag, nu föreslagit betydligt mindre besparingar på dessa utgiftsområden.De fyra partierna hyser i olika hög grad förhoppningar om snabba effekter avden egna politiken. De fyra partiernas besparingar hänför sig i varierandeutsträckning till dessa osäkra effekter, betydande neddragningar iåtgärdsvo-lymer, i varierande grad neddragningar av förvaltningsresurser ochandra insatser, i något fall lägre nivå på utbildningsbidragen, detta som enkonsek-vens av förändringar i arbetslöshetsersättningen och reduktion avarbetslös-hetsförsäkringens kostnader genom en sänkning av ersättningsnivån,infö-rande av en s.k. bortre parentes och genom att betydande kostnader läggspå den enskilde löntagaren. Utskottet noterar också att två partier avvisardet nya anställningsstödet vilket innebär att ytterligare mindre resurserläggs på arbetsmarknadspolitiken. Utskottet får intrycket attoppositionspartierna använder medel inom utgiftsområdena 13 och 14 som en"bank" för utgifts- och skatteförslag inom andra sektorer, som annars skullevara ofinansierade.Utskottet noterar att redan vårpropositionens anslagsjusteringar, som avbesparingsskäl gjorts i förhållande till budgetpropositionen, innebär attmycket stora krav ställs på för attarbetsmarknadspo-litikens målsättningar skall kunna uppfyllas. Det kanexempelvis gälla nivån på den öppna arbetslösheten, undvikande av utförsäkringsamt upprätthållan-de av lönebidragsvolym och därmed andelen övergångar frånSamhall till reguljär arbetsmarknad. Ur detta perspektiv ter sig storleken påde ramar för utgiftsområdena 13 och 14 som föreslagits i motionerna som klartotillräckli-ga.Beträffande enskilda förslag om förändringar i regelsystemet förarbets-löshetsersättningen har utskottet tecknat sin syn på dess utformning iavsnitt 2. Vad gäller särskilt finansieringen av arbetslöshetsförsäkringenvill ut-skottet framhålla följande. Från flera håll har föreslagits attsjälvfinansie-ringsgraden ökas. , somgår längst i detta avseende, har förordat att den enskilde skall stå för 33 %av finansie-ringen. Enligt beräkningar som utskottet inhämtat under hand frånAMS skulle en sådan höjning innebära omkring en tredubbling av den enskildeskostnader jämfört med den genomsnittliga medlemsavgiften . Det är inteönskvärt. Den grundläggande principen bör vara att produktionen i alltvä-sentligt skall bära kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. Så sker genom att kostnaderna i huvudsak finansieras genom arbetsgivaravgifter.Utskottet ställer sig därför inte bakom förslag om en ökadsjälvfinansierings-grad.Utskottet har i avsnitt 2 ställt sig positivt till förslaget om ett förstärktan-ställningsstöd för långtidsinskrivna. I yttrande 1998/99:AU3yTilläggsbudget - Utgiftsområdena 13 och 14 behandlar utskottetförslaget mer i detalj. I detta avsnitt tar utskottet upp förslaget endastöversiktligt i samband med ställningstagande till förslagtill införandet av ett marginellt sysselsättningsstöd.Anställningsstöd av den karaktären som regeringen i propositionen resp.Kristdemokraterna i sin motion föreslår har funnits tidigare. Under dendåva-rande fyrpartiregeringen infördes ett s.k. generelltanställ-ningsstöd (GAS). Stödet tillämpades och innebarmöjlighe-ter till avdrag från arbetsgivaravgiften . GASvar kopplat till att vissa sysselsättningsvillkor och stöd utgick enbart fören net-toökning av anställningsvolymen utöver en viss basnivå. Stödetomfattade alla arbetstagare. Syftet var således inte att underlättaarbetsplacering och att förbättra enskilda individers ställning påarbetsmarknaden. Med åtgärden önskade den dåvarande regeringen att prioriteratillväxt- och stabiliserings-politiska mål snarare än de fördelningspolitiska.Efter regeringsskiftet beslutade den dåvarande socialdemokratiskaregeringen att GAS inte skulle förlängas utan ersättas av en annan stödform,RAS (Riktat anställningsstöd). fattades beslut ominförandet av RAS. I motsats till GAS avsåg RAS enbart anställning avregistrerat arbetslösa som anvisades anställning av offentligarbetsförmedling. RAS begränsades till företag med färre än 500 anställda.Såväl GAS som RAS var av temporär natur.