bet · GN01SoU1 · 1999-11-30 00:00:00 — Utvecklingen bedöms i denna rapport som positiv.Organisationerna har - inom ramen för det brukarråd som ienlighet med regeringens förslag inrättades i samband medövergången till ett nytt system - aktivt deltagit när det gälleratt utforma regler för bidragsgivningen.I propositionen anför regeringen att den bedömer det somangeläget att även i fortsättningen arbetar inära samarbete med organisationerna och att styrelsen utvecklarbrukarrådet till ett forum för samverkan mellan organisationernaoch staten.Kvinnojourerna har fått ett utökat årligt stöd med 6 miljonerkronor.I motion 1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen ger i ökade bidrag tillkvinnojourerna under anslag B 10 Bidrag till organisationer pådet sociala området, utgiftsområde 9 (yrkande 13, delvis). Även imotion 1999/2000:A807 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen till utgiftsområde 9 anslag B 10 Bidrag tillorganisationer för anvisar utövervad regeringen föreslagit eller således (yrkande15). Motionärerna anser att kvinnojourerna bör få mer statlighjälp att finansiera sin verksamhet.I motion 1999/2000:So379 av m.fl. (s, v, kd,c, fp) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att statsbidragen tillförebyggande arbete, med ändring av föreliggande ordning,fördelas i enlighet med de principer som angivits i motionen.Motionärerna anser att bidragen till nykterhetsorganisationernaborde fördelas med samma förtroende som staten låterfolkbildningsförbundet, idrottsrörelsen, kyrkor och samfundfördela statsbidrag med betydande belopp. besluthösten om en ny form för bidragsgivning har skapatåtskilliga problem för de organisationer som får bidrag viaSocialstyrelsen. Redan efter två månaders verksamhet gjordeskraftiga ingrepp i fördelningen av statsbidrag under löpandebudgetår. Motionärerna anser vidare att iförarbetet bidragsansökan visat en överambitiössträvan att avkräva organisationerna omfattande redovisningar somvarken redovisats i utredningen eller i regleringsbrevet för år1999. Organisationerna skall, enligt , varjehalvår lämna in en ekonomisk redovisning, utöver en omfattandeårlig ansökningsblankett som skall kompletteras medverksamhetsberättelse, budget , bokslut och entreårig verksamhetsplan.Handikappombudsmannen (B 13)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 13 skall bevaka frågor som angårfunktionshindrade personers rättigheter och intressen samt verkaför att personer med funktionshinder uppnår full delaktighet isamhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkoren.Den nya lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering iarbetslivet av personer med funktionshinder innebär nyaarbetsuppgifter för . Myndigheten bedömeratt det behövs ytterligare resurser för att lösa de nyakompetenskrav som uppstått med anledning av detta. Regeringenaviserar att den avser att återkomma i frågan.En särskild utredare har haft regeringens uppdrag att göra enöversyn av arbete. Utredningen överlämnadesitt betänkande framtida förutsättningaroch arbetsuppgifter (SOU 1999:73) . Det bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar avslå förslaget att anslå medel till B 13Handikappombudsmannen för (yrkande 14). Motionärernaanför att de i samband med behandlingen av diskrimineringslagarnaframförde förslaget att slå ihop flera olikaombudsmannaverksamheter till en myndighet. Förslaget gälldeOmbudsmannen mot etnisk diskriminering, ,Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning samtJämställdhetsombudsmannen. Motionärerna vidhåller detta förslagoch anför att den nya myndigheten lämpligen bör tilldelas anslagunder utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. De anservidare att det anslag som anvisas bör innefatta särskilda medelför kartläggning av hur kommunerna följer upp FN:s standardreglerför funktionshindrade.Barnombudsmannen (B 14)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 14 () har till uppgift att bevaka frågor somangår barns och ungdomars rättigheter och intressen. BO skall isin verksamhet informera om om barnetsrättigheter () och medverka till att dengenomförs på alla nivåer i samhället. BO skall särskiltuppmärksamma att lagar och andra författningar står iöverensstämmelse med åtaganden enligt FN:sbarnkonvention.I propositionen redovisas bl.a. att genomförtenkätundersökningar bland mellanstadiebarn kring frågan ominflytande och medbestämmande i skola och samhälle. BO har ocksåunder året publicerat en handbok om barnkonventionensgenomförande i kommuner och landsting som är riktad tillpolitiker och tjänstemän. BO:s egen hemsida och en Internetkanalför dialog med barn och unga har haft många besökare, vilket harinneburit en direktdialog med barnen och möjlighet att inhämtabarnens synpunkter samt låta barnen själva bli delaktiga igenomförandeprocessen av barnkonventionen.I motion 1999/2000:So443 av och (båda s) yrkas att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om arbete.Motionärerna anser att en av de största utmaningarna inför detnya millenniet är att utveckla demokratin så att också barn ochungdomar blir delaktiga i samhällsbygget. I dåodemokratiska organisationer växer i antal och lockar till sigungdomar är det nödvändigt att det skapas kanaler för barn attförmedla sina kunskaper till vuxna. Barn bör tidigt ges möjlighetatt ta politiska initiativ. Därför anser motionärerna attBarnombudsmannen i högre utsträckning än bör arbeta pålokalt plan för att entusiasmera, väcka intresse och vara enförmedlande kanal ut i samhället.Statens institutionsstyrelse (B 16)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 16 Statens institutionsstyrelse.Statens institutionsstyrelse (SiS) är centralförvaltnings-myndighet för de hem som avses i 12 § lagen(1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (särskildaungdomshem) och lagen (1988:603) om sluten ungdomsvård samt 22och 23 §§ lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall(LVM-hem). Under anslaget beräknas också kostnader för tioplatser enligt lagen (1998:603) om verkställighet av slutenungdomsvård.I propositionen föreslås att bemyndigar regeringen attunder , i fråga om ramanslaget B 16 Statensinstitutionsstyrelse, ingå ekonomiska förpliktelser som inklusivetidigare åtaganden innebär utgifter på högst 20 miljoner kronorefter år 2000.Alkoholinspektionen (B 17)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 17 Alkoholinspektionen.Alkoholinspektionen skall övervaka efterlevnaden avalkohollagen. Myndigheten startade sin verksamhet den 1 januari1995 med anledning av bl.a. EU-medlemskapet och att riksdagenbeslutat att avskaffa de tidigare import-, export-,tillverknings- och partihandelsmonopolen när det gälleralkoholdrycker. Dessa har ersatts av ett nytt alkoholpolitisktmotiverat tillstånds- och tillsynssystem som hanteras avAlkoholinspektionen. Detta system har dock i vissa delarkritiserats av och . Med anledning avdenna kritik har regeringen i propositionen Vissa alkoholfrågor,m.m. 1998/99:134) föreslagit att nuvarandepartihandelstillstånd tas bort och ersätts av det godkännande somskattemyndigheten ger för att man som partihandlare skall fåimportera punktskattepliktiga alkoholvaror. Det betyder förAlkoholinspektionens del att deras verksamhet när det gällertillståndsgivning och partihandel faller bort. Regeringenföreslår med anledning av detta en minskning av anslaget jämförtmed tidigare år.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar avslå regeringens förslag att anslå medel tillB 17 Alkoholinspektionen för (yrkande 15). Motionärernaanser att Alkoholinspektionen är en onödig myndighet och att dessverksamhet har drabbat småföretagen i stället för att ha bidragittill att öppna för konkurrens inom distributionsledet.Motionärerna förespråkar regelförenklingar och nya rutiner ochanser att merparten av uppgifterna kan skötas avskattemyndigheterna inom ramen för sedvanligt arbete medpunktskatter. Alkoholinspektionen bör därmed avskaffas från den 1januari 2000.Utvecklingsmedel till åtgärder för hemlösa (B 19)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 19 Utvecklingsmedel till åtgärder har hemlösheten uppmärksammats alltmer. Trotsatt det inte med säkerhet går att konstatera att problemen blivitvanligare är det mycket som talar för att hemlösheten ökat ochatt de hemlösas situation försvårats, anför regeringen. EnligtSocialstyrelsen fanns det cirka 1 200personer i som var uteliggare eller bodde på härbärgen.Totalt finns det enligt cirka 8 400 hemlösa.Kommunerna har det yttersta ansvaret för att människor i utsattasituationer får det stöd och den hjälp de behöver. I mångakommuner är man medveten om de ökade svårigheterna för gruppenhemlösa och det pågår ett aktivt utvecklingsarbete för att finnarelevanta stödformer. Också frivilligorganisationerna gör ettmycket värdefullt arbete för de hemlösa. Mycket tyder också påatt de ideella organisationernas roll inom området har ökat,anförs det.Staten har tagit olika initiativ i syfte atthjälpa de mest utsatta grupperna. beslutaderegeringen att avsätta sammanlagt 30miljoner kronor ur Allmänna arvsfonden. Medlen skall användas förideella organisationers kostnader för att tillsammans med berördakommuner utveckla och pröva nya modeller för stöd och boende förpersoner med psykiska funktionshinder. För att få aktuellakunskaper om problemets omfattning har fått iuppdrag att kartlägga omfattningen av hemlösheten i ochredovisa de insatser som görs för hemlösa. Uppdraget skallredovisas den 31 december 1999.För att ytterligare stärka stödet till utveckling av nya formerför stödet till de hemlösa föreslog regeringen i föregåendebudgetproposition att ytterligare medel skulle anslås under egetanslag för en treårig försöksperiod. Stöd skulle ges tillkommuner och ideella organisationer efter ansökan. Det statligabidraget skulle utgå med högst av kostnaderna för projekten.Medlen skulle, enligt förslaget, disponeras av Socialstyrelsen.Utskottet konstaterade i betänkande 1998/99:SoU1 (s. 53) vid sinbehandling av förslagen i budgetpropositionen för attutskottet uttryckt oro över de hemlösassituation. Utskottet noterade därför med tillfredsställelse attmedel avsatts ur Allmänna arvsfonden och att regeringen nu ocksåföreslog ett särskilt anslag för utvecklingsinsatser för åtgärderför hemlösa. Utskottet ansåg det också mycket angeläget attSocialstyrelsen fick i uppdrag att göra en ny kartläggning avsituationen för de hemlösa. Utskottet delade uppfattningen i enmotion att slutmålet måste vara att människor skall kunna få egnabostäder. En lösning på hemlöshetsproblemen förutsätter ett brettspektrum av initiativ och en bred förankring. Utskottet ansågdärför att medlen borde disponeras av regeringen, och att deinitiativ som tas skall ske inom ramen för en bredare politisksamverkan. För att säkerställa att angelägna projekt kommer tillstånd borde den statliga andelen av finansieringen kunnaöverstiga . Vad utskottet anfört borde , enligtutskottets mening, ge regeringen till känna. Utskottettillstyrkte den föreslagna medelstilldelningen. följdeutskottet (rskr. 1998/99:104).Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommittéangående nya former för stöd åt hemlösa (dir. 1998:108).Kommittén skall i dialog med berörda myndigheter, organisationeroch andra föreslå och initiera åtgärder som syftar till att skapaen bättre situation för de hemlösa och förhindra att hemlöshetuppstår. Kommittén skall bereda och till regeringen lämna förslagtill stöd till projekt som finansieras av utvecklingsmedel föråtgärder för hemlösa. Kommittén skall vara verksam t.o.m.utgången av år 2001.I juni 1998 tillsatte regeringen en bostadssocial beredning (dir.1998:56). Den parlamentariska beredningen skall följautvecklingen på det bostadssociala området och föreslå åtgärderför att stödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden.Beredningen skall som underlag för sina bedömningar och förslagbl.a. göra en bostadssocial kartläggning av situationen påbostadsmarknaden. Beredningen skall särskilt följa upp debostadssociala effekterna av konkurser och rekonstruktioner förboende i bostadsrätter och egnahem samt föreslå hur problemen medoseriösa bostadsförmedlare bör hanteras. Beredningen skall vidarelämna förslag till åtgärder för den händelse att situationen påbostadsmarknaden utvecklas på ett sådant sätt att kommunerna integenom samarbete med fastighetsägarna kan uppfylla sittbostadssociala ansvar. Beredningen skall vara verksam t.o.m.utgången av . Beredningen har avlämnat tvådelbetänkanden: Oseriösa bostadsförmedlare, SOU 1999:71 ochBoendesociala effekter av konkurser och rekonstruktioner, SOU1999:72.Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har nyligenpresenterat rapporten sökes - en om de hemlösai folkhemmet (Ds 1999:46). Rapportförfattarna har beräknatsamhällets kostnader för hemlösheten. De drar slutsatser ochpresenterar förslag till en lång rad åtgärder och förändringar avden nuvarande socialpolitiken.Regeringen har gett en grupp forskare i uppdrag att sammanställaden kunskap som finns och identifiera de områden där behovet avkunskap kring välfärdsutvecklingen är angelägen, Välfärdsbokslutöver (dir. 1999:7). Gruppen skall beskrivavälfärdsutvecklingen för kvinnor och män, för olikasocioekonomiska grupper och ur ett livsperspektiv. Barnssituation skall belysas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åtutsatta grupper. I direktiven anförs att det bl.a. framstår somangeläget att förbättra kunskapsläget om vräkningar ochhemlöshet. Kommittén skall lämna en delrapport senast i januariår 2000 och slutredovisning skall lämnas i januari år 2001.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att anslag B 19 Utvecklingsmedel till åtgärderför hemlösa skall disponeras av (yrkande 16).Motionärerna anser, i enlighet med vad de tidigare anfört, attmedlen skall disponeras av Socialstyrelsen.I motion 1999/2000:Bo233 av m.fl. (kd) begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omolika grupper av hemlösas situation (yrkande 2), om olikaforskningsåtgärder avseende psykiska problem och hemlöshet(yrkande 3) och om frivilligorganisationernas roll för dehemlösas situation (yrkande 4). kartläggning avde hemlösa skattade dessa till ca 10 000 personer år 1993.Motionärerna antar att situationen har förvärrats sedan dess.Genom psykiatrireformens ofullständighet finns nu också psykisktfunktionshindrade bland uteliggarna, anför de. De anser attkvinnlig hemlöshet skiljer sig från manlig genom att den tycksvara mer dold och att kvinnorna är yngre än de hemlösa männen.Huvudorsaken till hemlöshet kan vara att bostad saknas, att denenskilde inte klarar att betala boendekostnaden, att den enskildeinte klarar att bo och därmed stör andra boende samt att denenskilde väljer att inte bo i stadigvarande bostad.Storstadsproblemen med hemlöshet är förknippade med allvarligasociala problem, anför de. Motionärerna anser att enskildapersoners rätt till ett hem måste garanteras. De anser attkommunernas ansvar omfattar hela boendekedjan och att dettabetyder mer än ett s.k. härbärge. Den bostadssociala utredningensförslag måste snabbt tas till vara, anför de. Forskning måstestimuleras om sambanden mellan psykiskt funktionshinder ochhemlöshet. Frivilligorganisationernas arbete måste stödjas.Slutligen anser de att kommunen kan garantera den enskildesboende genom särskilda kontrakt.I motion 1999/2000:So450 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åtgärder för hemlösa (yrkande 6). Motionärerna anföratt människor har rätt till ett värdigt liv och ett eget hem.Frälsningsarmén, och andra frivilligorganisationergör mycket stora insatser för att försöka ge människor ettvärdigt liv. Också det offentliga samhället gör insatser för attlösa de mest utsatta människornas problem. Det skiljer dock iarbetsmetoder och kultur mellan t.ex. socialtjänst ochfrivilligorganisationer, vilket gör att insatserna inte är såeffektiva som de borde vara. Motionärerna anser att det krävs ensamordning mellan olika sociala insatser som psykiatrisk vård,sjukvård, missbrukarvård m.m.I motion 1999/2000:So420 av och (båda c) begärs tillkännagivande till regeringen om debostadslösas situation (yrkande 1) och om att regeringen böråläggas att vidta åtgärder som ger hemlösa människor bostäder ochnödvändig hjälp (yrkande 2). Motionärerna anför att kommunernainte tycks klara sitt ansvar att ge alla invånare den hjälp dehar rätt till. Frivilligorganisationerna är beundransvärda i sittarbete för utslagna människor, men samhället kan inte förlita sigpå frivilligorganisationerna utan måste ta sitt ansvar, anför de.Det behövs, enligt motionärerna, en rad olika insatser. Detgäller bl.a. större insatser för avgiftningsåtgärder och att flermänniskor måste få psykiatrisk vård. Motionärerna anser att detbehövs en mellanform av boende som - förutom tak över huvudet -även kan ge mer service. Slutligen anser motionärerna attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att kartlägga antaletbostadslösa i varje kommun samt föreslå åtgärder till lösningarför dessa medmänniskor.I motion 1999/2000:So219 av () begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts omåtgärder för att lösa hemlösas problem. Motionären konstateraratt i utredningen sökes (Ds 1999:46) lämnas en rad förslagtill åtgärder för att komma till rätta med hemlösas situation.Mer lättillgänglig missbrukarvård och psykiatrisk vård borde varahögprioriterade åtgärder. Det borde finnas en laglig rätt tillhärbärge för natten om man är hemlös. Vidare borde varje hemlösfå en personlig ombudsman. Motionären anför att det är angelägetatt hjälpa de hemlösa till ett drägligt liv. Regeringen därförbör föranstalta om konkreta åtgärder för att lösa hemlösasproblem.I motion 1999/2000:So440 av m.fl. (mp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att staten bör ta på sig en större roll somsamordnare av åtgärder vad avser de hemlösas situation (yrkande1), om situationen för de anhöriga (yrkande 2), om boende imindre boendeformer och s.k. lågtröskelboenden (yrkande 3) och ombehovet av en översyn av formerna för tvångsvården (yrkande 4).Motionärerna anser att det är positivt att det i statsbudgetenavsatts förprojekt för hemlösa. Motionärerna framhåller att de människor somskall ta sig ur hemlöshet måste få göra det i flera steg.Härbärgen skall ses som tillfälliga lösningar. Det behövs småenheter av gruppboenden med tillgång till stöd och förståelse föratt man kanske misslyckas . är steget alltförstort mellan de olika boendeformerna, från tillfälliga lösningar,där missbruket blir ett måste för den enskilde individen, tillett absolut nyktert boende med hårda dagliga kontroller.Motionärerna anser vidare att de anhörigas situation måstebeaktas på ett tydligare sätt. Mycket skulle sparas om stöd ochhjälp gavs till de anhöriga i ett tidigt skede. Slutligen ansermotionärerna att tvångsvården bör ses som en överprövning närkommunerna inte lyckats med frivillig vård. Att kommunerna skallstå för såväl utredning som kostnad verkar därför i högsta gradlogiskt, anför de.I motion 1999/2000:So409 av och Ann-KristineJohansson (båda s) yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om samverkan mellanmyndigheter och organisationer som arbetar med hemlösa.Motionärerna anför att det behövs en bättre samverkan mellanmyndigheter och organisationer som arbetar med hemlösa. De anseratt i många fall har dessa myndigheter och organisationermotstridiga ekonomiska intressen. En förutsättning för att kunnasamverka är att se till att dessa ekonomiska motsättningar intefinns.Bostadsstöd till funktionshindrade (B 20 - förslag till nyttanslag)I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar anslå till anslag B 20Bostadsstöd till funktionshindrade för (yrkande 17).Motionärerna anser det orimligt att funktionshindrade skalltvingas söka socialbidrag för att kunna bo kvar i sinahandikappanpassade lägenheter. För att undvika ett ökatsocialbidragsberoende och för att underlätta för kommunernaekonomiskt bör ett särskilt bostadsstöd för funktionshindradeinrättas, anför motionärerna.Utskottet har behandlat likalydande yrkanden vidbudgetbehandlingen inför såväl budgetår 1998 som budgetår 1999,betänkandena /98:SoU1 och 1998/99:SoU1. Utskottet fann inteskäl att föreslå ett nytt anslag.Statsbidrag till psykiskt sjuka (B 21 - förslag till nytt anslag)I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar anslå till anslag B 21Statsbidrag till psykiskt sjuka för (yrkande 18).Motionärerna anför att de tidigare föreslagit att regeringenskall återkomma till med förslag om att de psykisktsjuka bör ingå som personkrets enligt lagen (1993:387) om stödoch service till vissa funktionshindrade. I avvaktan på dettaförslag ville motionärerna i budgeten för anslå ettsärskilt stimulansbidrag till kommunerna på 300 miljoner kronor.Syftet med stimulansbidraget var att kommunerna mer aktivt skulle arbeta med denna glömda grupp funktionshindrade.Motionärerna välkomnar regeringens förslag om att anvisa 45miljoner kronor för att permanenta verksamheten med personligaombud åt psykiskt funktionshindrade. De anser dock att skälen förstatsbidrag i enlighet med deras tidigare förslag kvarstår, menatt omfattningen bör korrigeras med hänsyn till satsningen påpersonligt ombud. föreslår de således att 255miljoner kronor anvisas under ett nytt anslag, B 21.Utskottet behandlade ett liknande förslag vid behandlingen avbudgeten för , betänkande 1998/99:SoU1. Utskottetkonstaterade då att psykiatrireformen bl.a. innebar att särskildaresurser avsattes för denna grupp av funktionshindrade. Vidareredovisades att av förpsykiatrireformen 1998 framgick att ett stort antal socialaprojektverksamheter hade startats och att av kommunernagenomfört eller höll på att genomföra inventeringar avmålgruppen. skulle lämna sin slutrapport omreformen . Utskottet var inte berett att föreslå någotnytt anslag. Utskottet avvisade därmed motionsyrkandet.Socialstyrelsen avlämnade sin ? Slutrapport från utvärderingen av 1995 årspsykiatrireform (följer upp och utvärderar1999:1). ansåg bl.a. att regeringen bordeöverväga att ytterligare stärka den enskildes inflytande och ökatillgängligheten till offentliga resurser genom att införafunktionen personligt ombud som en laglig rättighet. Styrelsenkonstaterade att försöksverksamheten med personliga ombud fallitväl ut.I budgetpropositionen föreslår regeringen att verksamheten medpersonliga ombud skall permanentas och göras landsomfattande(anslag A 14 Personligt ombud). Regeringen aviserar att den avseratt återkomma med förslag om närmare utformning i särskildproposition och föreslår att anvisas förbudgetåret. Reformen aviseras träda i kraft den 1 juli 2000.Hemservicecheckar (B 22 - förslag till nytt anslag)I motion 1999/2000:So416 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen beslutar anslå till ett nytt anslagB 22 Hemservicecheckar under utgiftsområde 9 (delvis).Pensionärshushållens behov av vardaglig service skulle kunnatillgodoses genom att staten stimulerar den privatatjänstesektorn, anför motionärerna. Detta bör göras genom ettsystem med hemservicecheckar för pensionärshushåll. Allapensionärshushåll skall omfattas, såväl förtids- somfolkpensionärer. Checken skall gälla för alla normaltförekommande tjänster i hemmet. Det som förekommer inom denbehovsprövade skall dock inte ingå i detta system.I motion 1999/2000:So326 av m.fl. (c) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om hemservicecheckar (yrkande 7). Motionärernaanför att kommunernas biståndsbedömning är ytterst strikt.Människor med stort omvårdnadsbehov prioriteras. Mångapensionärshushåll som inte får hemtjänst är ändå i behov avservice, anförs det. En ökad möjlighet till tjänster i hemmetskulle med all sannolikhet bidra till att många pensionärer kundeklara sig själva . Pensionärernas behov avvardaglig service skulle kunna tillgodoses genom att statenstimulerar den privata tjänstesektorn.