bet · GM01UbU7 · 1999-03-11 00:00:00 — Basår kan också anordnas inomden kommunala vuxenutbildningen. Det har visat sigatt basåret haft stor betydelse för att ökarekryteringen till naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning. Lärosätena har iutbildningsuppdragen för ålagtsatt öka antalet helårsstudenter inom sådanutbildning. Minimital för antalet sådana studenterhar angetts för . Utskottet utgår från attlärosätena använder basåret som ett medel för attkunna uppfylla sitt utbildningsuppdrag. Om basåretenbart skulle anordnas inom komvux, såsomFolkpartiet föreslår, skulle enligt utskottetsbedömning utsikterna att uppnå den önskvärda volymenav studenter inom naturvetenskaplig och tekniskhögskoleutbildning försämras.8 TillträdesfrågorKristdemokraterna, olika tillkännagivanden till regeringen omantagningssystemet till högskolan.Enligt varken kan eller börbehörighetskrav vara identiska vid olika lärosäten.Statens uppgift skall endast vara att garanterajämlikhet och kvalitet. Urvals- ochantagningssystemet får inte vara alltför låst, utanbör ge utrymme för sökande att kvalificera sig ävenpå andra sätt än genom betyg och högskoleprov.Antagningsperioden bör vara nationellt samordnad, såatt presumtiva studenter kan söka olika utbildningaroch högskolor parallellt (mot. 1998/99:Ub483 yrk.9).Folkpartiet vill att lärosätena skall fåförtroendet att själva utveckla lokalaantagningskriterier inom vissa ramar (mot.1998/99:Ub803 yrk. 7).Enligt måste rutinerna för antagningbli betydligt effektivare. bör få iuppdrag att i samverkan med berörda myndigheterutforma ett förslag till nya antagningsrutiner (mot.1998/99:Ub801 yrk. 35).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Nuvarande reglering av tillträde till högskolantillkom efter förslag i proposition 1995/96:184(bet. UbU11, rskr. De förändringar som dåbeslutades var föranledda bl.a. av erfarenheternafrån den ordning som hade gällt . Enligtden sistnämnda beslutade varje lärosäte för sig bådeom särskilda behörighetsvillkor och om vilken ellervilka urvalsgrunder som skulle användas förlärosätets olika utbildningar. Det ledde till storasvårigheter för studenterna att överblicka sinamöjligheter att komma in på en utbildning, och tillatt utbildning mot samma mål - i form av sammayrkesexamen - inte bedrevs på lika villkor vidolika lärosäten.Den ordning som gäller innebär att desärskilda behörighetsvillkoren för utbildning tillsamma yrkesexamen är lika vid alla lärosäten. Förandra utbildningar som vänder sig till nybörjarebestämmer respektive lärosäte vilken av de avHögskoleverket definierade standardbehörigheternasom skall gälla. Det finns sammanlagt över 30 olikasådana. Lärosätet bestämmer själv, inom vissa ihögskoleförordningen angivna ramar, om hur många somskall antas på grundval av betyg och hur många somskall antas på grundval av högskoleprov jämteeventuell arbetslivserfarenhet. Utskottet anser attdetta system på ett lämpligt sätt tillgodoserstudenternas behov av rättssäkerhet och överblick.När det gäller rutinerna för antagning är problemensom diskuteras i motion väl kända.Regeringen uppdrog åt Verketför högskoleservice att utveckla ett system förantagning som har som övergripande mål atteffektivisera platsutnyttjandet och förbättrainformationen till sökande och olika beslutsfattare.Arbetet med uppdraget pågår fortfarande. Enligt vadutskottet inhämtat från Verket för högskoleserviceräknar man nu med att ett nytt s.k. clearingsystemskall kunna tas i bruk vid antagningen tillhöstterminen år 2000.Kravet på kunskaper i engelska tillämpas alltförrigoröst, vilket utestänger många invandrare frånhögre utbildning här, hävdas det i Centerpartietsmotion /99:Sf608. Motionärerna begär en översynför att klarlägga om det är möjligt att minskakravet på engelska i vissa fall (yrk. 16).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Kraven för grundläggande behörighet för tillträdetill grundläggande högskoleutbildning anges i 7 kap.högskoleförordningen (1993:100). De beskrivs där itermer av svensk gymnasieutbildning ellermotsvarande gymnasial vuxenutbildning. Grundläggandebehörighet har också den som har en svensk ellerutländsk utbildning som motsvarar de nämnda (7kap. 4 § första stycket 3). harmeddelat närmare föreskrifter om kraven när detgäller utländsk utbildning. I föreskrifterna angesbl.a. att den sökande skall ha kunskaper i engelskasom motsvarar ett fullföljt nationellt program igymnasieskolan (HSVFS 1996:22). Den som i sinutländska gymnasieutbildning inte har läst engelskai sådan omfattning saknar alltså grundläggandebehörighet.Den 1 januari 1999 trädde en ändring avhögskoleförordningens 7 kap. 3 § i kraft(1998:1272). Den innebär att undantag frånbehörighetsvillkor skall göras för sökande som genomsvensk eller utländsk utbildning, praktiskerfarenhet eller på grund av någon annanomständighet har förutsättningar att tillgodogörasig den sökta utbildningen utan att uppfyllabehörighetsvillkoren. Beslut att inte medge sådantundantag kan överklagas. Utskottet anser attmotionsyrkandets syfte därmed är tillgodosett.Högskolans tillgänglighet för funktionshindrade tasupp i två motioner. vill enligt motion1998/99:So455 att formerna för högskoleprovet skallses över, så att eventuella hinder förfunktionshindrade övervinns (yrk. Enligt motion1998/99:Ub404 (m) möter en funktionshindrad personsom vill påbörja högskolestudier alltför mångahinder. Högskolan använder sig främst avindividuella stödinsatser, som planeras först närden funktionshindrade anmäler sig och som ofta intekommit i funktion när utbildningen börjar.Motionären anser att det måste finnas engrundtillgänglighet i högskolan. Det kräver enligtmotionären bättre beställarkompetens hosupphandlande myndigheter samt att lärosätena styrresurser till handikappanpassande åtgärder i denfysiska och studiesociala miljön.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.När det gäller högskoleprovet har ijanuari detta år redovisat till regeringen sinaerfarenheter av en treårig försöksverksamhet medhögskoleprovet, anpassat dels för synskadade, delsför dyslektiker. Verkets slutsats är attverksamheten när det gäller synskadade bör fortsättai den form den haft under försöksverksamheten, medanhögskoleprovet för dyslektiker bör anpassas på ettannat sätt än det som prövats. Försöksverksamhetenför dyslektiker har inneburit användning avmultimediateknik, vilket inte har visat sig var tillhjälp. I stället avser att försöksvistillåta dyslektiker för genomförandeav det ordinarie högskoleprovet.Statens institut för särskilt utbildningsstöd(SISUS) har gjort en kartläggning av den fysiskatillgängligheten för funktionshindrade studenter viduniversitet och högskolor. Den visade stora bristeri grundtillgängligheten, bl.a. för rörelsehindrade.Regeringen gav , bl.a. mot bakgrundav SISUS kartläggning, ett utredningsuppdrag tillHögskoleverket rörande studenter medfunktionshinder. Verket skall bl.a. kartlägga vilkaåtgärder universitet och högskolor vidtar för attundanröja de hinder som finns för studenter medfunktionshinder att delta i utbildningen, och vilkaåtgärder lärosätena vidtar för att stimulerafunktionshindrade att söka sig till högreutbildning. Uppdraget skall redovisas senast den 14januari 2000. I avvaktan på utredningen börriksdagen inte göra något tillkännagivande ienlighet med motion 1998/99:Ub404.9 StudentfrågorStudenternas rättssäkerhet tas upp av tre partier.Vänsterpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub454att det i högskoleförordningen uttryckligen böranges vilka föreskrifter som får utfärdas lokalt(yrk. 4).Kristdemokraterna anser att rättssäkerheten behöverstärkas på flera områden, t.ex. när det gällerantagningsfrågor, examinationsfrågor, rätten atttentera och förekomsten av olika avgifter inomhögskolan (mot. 1998/99:Ub483 yrk. Den översynsom motionärerna önskar bör även gälla detförsäkringsskydd som framför allt studenter inomvårdutbildningar och pedagogiska utbildningarbehöver.Centerpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub453 etttillkännagivande om att högskolorna bör varaskyldiga att dokumentera sin praxis och attskriftligt motivera alla beslut (yrk. 30).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Frågan om försäkringsskydd bereds iRegeringskansliet och ett förslag kommer enligt vadsom aviserades i budgetpropositionen att läggas framunder . Rapporten (Ds 1998:51) behandlarrättssäkerhetsfrågorna utförligt och tar upp fleraav de områden som nämns av motionärerna.Remissbehandlingen av rapporten har nyligenavslutats och ärendet bereds inom Regeringskansliet.Centerpartiet och föreslårtillkännagivanden om studenternas representation ihögskolans organ.Enligt centermotionen bör andelen studenter ihögskolestyrelse och fakultetsnämnd vara minst entredjedel och på lägre beslutsnivåer minst hälften,ordföranden oräknad. Det är angeläget attstudenterna också bereds tillträde till beredandeorgan (mot. 1998/99:Ub453 yrk. 28).Även i motion 1998/99:Ub801 förordasatt en tredjedel av platserna i högskolestyrelsernaskall tillfalla studenterna. Representanter förlärare och annan personal respektiveallmänrepresentanter bör utgöra var sin tredjedel.Det behövs också ordentlig studentrepresentation iberedande organ (yrk. 24).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.När vid förra behandladeregeringens proposition om högskolans ledning,lärare och organisation gjordes ett tillkännagivandeom att det borde göras en översyn avstudentinflytandet på alla nivåer inom högskolan(prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr. 12).Översynen har därefter genomförts ochremissbehandlingen av rapporten har som nämntsnyligen avslutats. Utskottet anser att böravvakta regeringens beredning av ärendet.Avskaffande av kårobligatoriet föreslås avCenterpartiet i motion 1998/99:Ub453 (yrk. 29) ochav i motion 1998/99:Ub803 (yrk. 8).Enligt båda motionerna är kårobligatorietprincipiellt felaktigt, som det intebehövs för att bevara studentinflytandet.Utbildningsbevakningen och det studiesociala arbetesom studenterna sköter måste tryggas, heterdet i centermotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen behandlade motsvarande förslag vid förrariksmötet (bet. 1997/98:UbU12 s. 23). Utskottethänvisade då till vad som anfördes när idecember 1994 beslutade att kårobligatoriet skullebibehållas. Huvudskälet var att vid en avvägningmellan de principiella skälen för att avvecklaobligatoriet och de praktiska fördelarna med attbibehålla det, väger de sistnämnda tyngst. Utskottethar fortfarande samma uppfattning.Högskolans ansvar för rådgivning till studenternabör enligt förstärkas (mot.1998/99:Ub454 yrk. Med en effektiv sådanrådgivning kan studenterna lättare och snabbarefinna den utbildning som passar dem bäst, heter deti motionen. Enligt behövs en "dörr ini utbildningen" för att underlätta för vuxna attlänka ihop olika utbildningar. De karriärcentrum somfinns vid flera college i kan tjäna som modell(mot. 1998/99:A214 yrk. yrkar än engång på att skall begära attHögskoleverket får i uppdrag att sammanställa enbruksanvisning för universitets- ochhögskoleutbildningar, lämpad för studenter vidstudieval och för arbetsmarknaden som vägledning vidplanering av personalbehov (mot. 1998/99:Ub801 yrk.38).U t s k o t t e t avstyrker yrkandena omtillkännagivanden.Liksom vid föregående hänvisar utskottettill föreskriften i högskoleförordningen (1993:100,ändr. 1998:1003) om att studenterna skall gestillgång till studievägledning och yrkesorienteringoch att högskolan skall sörja för att erforderliginformation om högskolan finns tillgänglig för densom avser att börja grundläggande högskoleutbildning(6 kap. 3 §). , som har till uppgiftbl.a. att svara för information om verksamheten ochdet samlade utbudet av utbildning vid universitetoch högskolor, ger ut information i olika formerriktad till olika målgrupper. Utskottet anser inteatt det finns anledning för att göra någottillkännagivande i enlighet med häraktuella yrkande.Konsekvenserna för den grundläggandehögskoleutbildningen av uppdragsutbildningen viduniversitet och högskolor bör enligt Vänsterpartietutredas (mot. 1998/99:Ub454 yrk. Motionärernabefarar dels att uppdragsutbildning kan vara ettsätt att skapa genvägar in i högskolan, dels attuppdragsutbildningen negativt påverkar kvaliteten igrundutbildningen genom att det kan uppståkonkurrens om lärarkrafterna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet, som enligt utskottets bedömning ärtillgodosett.Regeringen gav i uppdrag tillHögskoleverket att utreda och analyserakonsekvenserna och tillämpningen av förordningen omuppdragsutbildning vid universitet och högskolor.Uppdraget skall redovisas senast den 1 juli 1999.10 Övriga frågorKristdemokraterna begär i motion 1998/99:Ub483 etttillkännagivande om humanioras roll i utbildningen(yrk. Motionärerna finner det rimligt attteknik och naturvetenskap ges ökat utrymme inomhögskolan, men de anser att det för ett mänskligaresamhälle också behövs djupare kunskaper om andliga,kulturella, sociala och etiska värden. Ämnen inomhumaniora är i stor utsträckning kulturbärande ochger studenten tillfälle till självreflektion ochkritiskt tänkande - det vi i vid mening kallarbildning, heter det i motionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande behandlades vid förra riksmötetoch avslogs då. Utskottet erinrade då, liksom vidbehandlingen av liknande yrkanden ,om den ordning som gäller för fastställandet avinnehållet i högskoleutbildningen (bet.1997/98:UbU13 s. 5). Den innebär att ochregeringen har överlämnat åt de lokalahögskolemyndigheterna att göra detta, inom de mycketvida ramar som satts genom högskolelagen ochexamens- ordningen.I motion 1998/99:Ub446 (m) föreslås etttillkännagivande om doktorandstipendier vidkonstnärliga högskolor. Studenterna vid konstnärligahögskolor bör få möjligheter tilldoktorandstudier, anser motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Riksdagen avslog ett motsvarande yrkande vid förrariksmötet under hänvisning till att ingen av dekonstnärliga högskolorna har rätt att utfärdadoktorsexamen (bet. 1997/98:UbU7, rskr. 109).Stipendier får numera inte utdelas av statligamedel.Motionärens yrkande aktualiserar frågan omdoktorsexamen skall kunna avläggas i konstnärligaämnen. I högskolelagen anges om mål förforskarutbildningen att denna skall, utöver vad somgäller för grundläggande utbildning, ge de kunskaperoch färdigheter som behövs för att självständigtbedriva forskning. Doktorsexamen avser alltså inteförmåga att bedriva konstnärligt utvecklingsarbete.Statsmakterna bestämmer numera inte i vilka ämnendoktorsexamen kan avläggas, utan endast för vilkavetenskapsområden som olika lärosäten tilldelasanslag. Det finns inget särskilt vetenskapsområdeför konstnärliga ämnen. Det är det berördalärosätets ansvar att besluta om ämnen fördoktorsexamen. , och Umeåuniversitet, som anordnar grundläggande konstnärligutbildning, har vetenskapsområden. De självständigakonstnärliga högskolorna i har däremotinte tilldelats vetenskapsområden.Miljöpartiet tar i två motioner upp frågor omschablonerna för ersättning inom olikautbildningsområden. Enligt motion 1998/99:Ub801 harmånga ämnen ändrat karaktär, och det är därförmotiverat att göra en översyn av de s.k.prislapparna (yrk. I motion 1998/99:Ub456föreslås en utredning av hur lärosätena använder demedel de tilldelas. Motionärerna anser att avre-gleringen av grundutbildningens finansiering var ettsteg i rätt riktning, men att det är av stortintresse att följa vilken effekt den haft påutbildningars kvalitet, omfattning och likvärdighetvid landets olika lärosäten. Det är också viktigtatt veta på vilket sätt beräkningsgrunderna förbeslut om anslagens storlek är relaterade till hurpengarna sedan i verkligheten används.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Liksom vid behandlingen av motsvarande yrkande vidförra vill utskottet framhålla att detresurstilldelningssystem som gäller sedan år 1993inte är avsett att styra lärosätenas internaresursfördelning (bet. 1997/98: UbU12 s. 12 f.).Likvärdigheten i utbildningen mellan olika lärosätenvärnas i stället dels genom examensordningen, delsgenom nationella utvärderingar.En utredning med uppdrag att föreslå former föromställning av delar av Försvaretsforskningsanstalts (FOA:s) verksamhet föreslås iMiljöpartiets motion 1998/99:Ub801 (yrk. Enligtmotionärerna är försvaret den organisation som vidsidan av universiteten har den största vetenskapligakompetensen. De anser att FOA:s forskningsverksamhetbör behållas och utvecklas, somverksamheten inriktas så att den gagnar det civilasamhället.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Motsvarande yrkande behandlades vid förra riksmötetav försvarsutskottet och avslogs av (bet.1997/98:FöU1). ansåg att FOA skallbedriva forskning och utredningsverksamhet som stödför totalförsvaret och för nedrustning ochinternationell säkerhet. harinte funnit anledning till något annatställningstagande. Det kan tilläggas att FOA:sverksamhet till helt övervägande del finansierasgenom uppdrag från Försvarsmakten, alltså inte genomanslag direkt till FOA. beträffande reformstrategi förutbildnings- och forskningsområdetatt avslår motionerna 1998/99:Ub424 yrkandena 1, 6och 11 samt 1998/99:Sk310 yrkandena 20 och 21,res. 1 (m) - delvis2. beträffande samverkan mellan högskolanoch det omgivande samhälletatt avslår motionerna 1998/99:Ub408, 1998/99:Ub447yrkande 3, 1998/99:Ub453 yrkande 12,1998/99:Ub483 yrkande 6 och 1998/99:Sk670yrkande 3,res. 1 (m) - delvisres. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvis3. beträffande högskolor i privaträttsligformatt avslår motionerna 1998/99:Ub424 yrkande 8 och1998/99:Ub803 yrkande 6,res. 4 (m, fp) - delvis4. beträffande ett oberoendeackrediteringsinstitutatt avslår motionerna 1998/99:Ub483 yrkande 4 och1998/99:Ub803 yrkande 4,res. 4 (m, fp) - delvisres. 2 (kd) - delvis5. beträffande den centrala styrningen avhögskolanatt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 1,res. 2 (kd) - delvis6. beträffande styrelseordförande ihögskolanatt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 2,res. 2 (kd) - delvis7. beträffande social snedrekryteringatt avslår motionerna 1998/99:Ub427 och1998/99:Ub483 yrkande 16,res. 2 (kd) - delvis8. beträffande nya universitetatt avslår motionerna 1998/99:Ub401, 1998/99:Ub405och 1998/99:Ub429,9. beträffande högskoleutbildningarna iMalmöatt avslår motion 1998/99:Ub403,10. beträffande universitetsfilial iKarlskogaatt avslår motion 1998/99:Ub419,res. 5 (v) - delvis11. beträffande forskningens frihetatt avslår motion 1998/99:Ub424 yrkande 2,res. 1 (m) - delvis12. beträffande statens ansvar förgrundforskningenatt avslår motion 1998/99:Ub424 yrkande 3,res. 1 (m) - delvis13. beträffande friståendeforskningsfinansiäreratt avslår motion 1998/99:Ub424 yrkandena 4 och 5,res. 1 (m) - delvis14. beträffande forskarutbildningenatt avslår motionerna 1998/99:Ub447 yrkande 5,1998/99: Ub478 samt 1998/99:Ub801 yrkandena 42,43 och 45,res. 6 (m, kd, c, fp) -delvis15. beträffande kvalificeringstrappaatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkandena 1-3,res. 3 (c) - delvis16. beträffande samlad forskningsbudgetatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkande 16,res. 3 (c) - delvis17. beträffande deltagande iinternationellt forskningssamarbeteatt avslår motionerna 1998/99:Ub447 yrkande 6,1998/99: Ub455 yrkandena 1 och 2 samt1998/99:N228 yrkande 8,res. 7 (mp) - delvis18. beträffande den tvärvetenskapligaforskningens situationatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 57,19. beträffande ANT-kunskap i utbildningenför vissa yrkenatt avslår motion 1998/99:So306 yrkande 6,res. 8 (fp, mp) - delvis20. beträffandearbetsterapeututbildningenatt avslår motion 1998/99:Ub432,21. beträffande kompletterande utbildningför bibliotekarieratt avslår motion 1998/99:T803 yrkande 16,22. beträffande fritidsledarutbildningenatt avslår motion 1998/99:Ub454 yrkande 14,res. 5 (v) - delvis23. beträffande hushållsvetenskapatt avslår motion 1998/99:Ub439,24. beträffande reumatologi inomgrundutbildningen av hälso- ochsjukvårdspersonalatt avslår motion 1998/99:Ub470,25. beträffande idrottsforskningenatt avslår motion 1998/99:Kr519 yrkande 3,res. 1 (m) - delvis26. beträffande journalistutbildningenatt avslår motion 1998/99:Kr227 yrkande 5,27. beträffande logopedutbildningenatt avslår motionerna 1998/99:Ub257 yrkande 2 och1998/99:So464 yrkande 6,res. 8 (fp, mp) - delvis28. beträffande rekryteringsunderlagettill lärarutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub454 yrkande 15,res. 9 (v, mp) - delvis29. beträffande självmordsförebyggandeinslag i lärarutbildningenatt avslår motion 1998/99:Ub274 yrkande 2,res. 2 (kd) - delvis30. beträffande utbildning avteckenspråkslärareatt avslår motion 1998/99:Ub265,31. beträffande sammanhållna enheter förlärarutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 27,res. 7 (mp) - delvis32. beträffande lärarutbildningen iövrigtatt avslår motionerna 1998/99:Ub242 yrkande 3,1998/99: Ub436, 1998/99:Ub440 yrkandena 1 och 2samt 1998/99:Ub452,33. beträffande Naprapathögskolanatt avslår motion 1998/99:Ub416 yrkandena 1-3,34. beträffande sjöbefälsutbildningen påTjörn och Donsöatt avslår motionerna 1998/99:Ub402, 1998/99:Ub469och 1998/99:Ub482,35. beträffande Trafikflygarhögskolanatt avslår motion 1998/99:T708 yrkande 2,36. beträffande kompetenslyft inom vårdoch omsorgatt avslår motion 1998/99:A214 yrkande 9,37. beträffande utbildning ientreprenörskapatt avslår motionerna 1998/99:Ub459 och1998/99:N330 yrkande 21,res. 10 (m, kd, c)38. beträffande utbildning på högskolenivåom funktionshinderatt avslår motionerna 1998/99:Ub426 yrkandena 1-3,1998/99:Ub467 yrkande 1 och 1998/99:So465yrkande 17,res. 11 (m, kd, fp) -delvis39. beträffandehandikapporganisationernaatt avslår motion 1998/99:Ub467 yrkande 2,40. beträffande utbildning och forskning omhomosexualitetatt avslår motionerna 1998/99:Ub406, 1998/99:Ub449och 1998/99:Ju709 yrkandena 11 och 14,res. 12 (v, fp, mp)41. beträffande utredning omyrkesutbildningars hemvistatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkande 26,42. beträffande havsforskningatt avslår motion 1998/99:Ub407 yrkandena 1 och 2,43. beträffande riskforskningatt avslår motion 1998/99:Ub421,44. beträffande Östersjöakademiatt avslår motion 1998/99:Sk648 yrkande 3,res. 2 (kd) - delvis45. beträffande forskningen vid Studsvikoch Askölaboratorietatt avslår motion 1998/99:T213 yrkande 5,46. beträffande civilingenjörsutbildningvid Mitthögskolanatt avslår motion 1998/99:Ub433,47. beträffande kultur- ochturismforskningatt avslår motion 1998/99:Ub445,48. beträffande Media Labatt avslår motion 1998/99:T818 yrkande 5,res. 1 (m) - delvis49. beträffande lärarförsörjningen ihögskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 4 och1998/99:Ub803 yrkandena 1 och 2,res. 3 (c) - delvisres. 13 (fp) - delvis50. beträffande undervisnings- ochexaminationsformerna i högskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub447 yrkande 2 och1998/99:Ub453 yrkande 8,res. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvis51. beträffande pedagogisk utbildning förhögskolans lärareatt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 6 och1998/99:Ub801 yrkande 25,res. 3 (c) - delvisres. 7 (mp) - delvis52. beträffande högskoledidaktiskforskningatt avslår motion 1998/99:Ub453 yrkande 7,res. 3 (c) - delvis53. beträffande kursutvärderingaratt avslår motionerna 1998/99:Ub453 yrkande 13 och1998/99:Ub454 yrkande 2,res. 5 (v) - delvisres. 3 (c) - delvis54. beträffande rörlighet och flexibilitet ilärartjänsteorganisationenatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkandena 48, 49och 52,res. 9 (v, mp) - delvis55. beträffande bedömning av pedagogiskameriter vid anställning av lärareatt avslår motion 1998/99:Ub454 yrkande 1,res. 5 (v) - delvis56. beträffande lärarnas möjlighet attbedriva forskningatt avslår motionerna 1998/99:Ub447 yrkande 1 och1998/99:Ub453 yrkande 5,res. 2 (kd) - delvisres. 3 (c) - delvis57. beträffande varierande utformning avlikvärdiga utbildningaratt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 3,res. 2 (kd) - delvis58. beträffande deltids-, distans- ochsommarkurseratt avslår motionerna 1998/99:Ub425, 1998/99:Ub483yrkande 19 och 1998/99:Ub803 yrkande 5,res. 13 (fp) - delvis59.