bet · GN01KU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Förhör m.m. hos kommissionen för granskning avde svenska säkerhetstjänsternasförfattningsskyddande verksamhet Regeringen föreslår i propositionen en lag som av regeringen tillkallade kommissionen förgranskning av de svenska säkerhetstjänsternasförfattningsskyddande verksamhet vissa befogenheter.Kommissionen föreslås bl.a. få rätt att hållaförhör under straffansvar med den som antas kunnalämna upplysningar av betydelse för kommissionensverksamhet. Kommissionen föreslås också få rätt attvid vite förelägga en enskild som innehar en sådanskriftlig handling eller ett sådant föremål som kanantas ha betydelse för kommissionens verksamhet attvisa upp handlingen eller föremålet förkommissionen. Ingen skall dock behöva lämnauppgifter som han eller hon inte skulle ha behövtlämna som vittne i en rättegång eller behöva visaupp en handling eller ett föremål som han eller honinte skulle ha behövt visa upp i en rättegång.Kommissionen föreslås få rätt att utan hinder avsekretess inhämta uppgifter från myndigheter som kanantas ha betydelse för kommissionens verksamhet.Den som kallats till förhör eller som förelagts attvisa upp en handling eller ett föremål föreslås fårätt att på det allmännas bekostnad få ett juridisktbiträde att rådgöra med.Regeringen föreslår att den nya lagen skall träda ikraft den 1 oktober 1999.Utskottet tillstyrker regeringens förslag med denändringen att lagen skall träda i kraft den 1januari 2000.Till betänkandet har fogats tio reservationer.Reservationerna avser bl.a. frågan omupplysningspliktens omfattning (m resp. v, mp),ordförandeskapet vid förhör (m, kd, fp, mp) ochfrågan om vem som skall besluta om dispens frånsekretessbestämmelser (v, mp). 1998/99:140, vari regeringen föreslår att riksdagenantar regeringens förslag till1. lag om förhör m.m. hos kommissionen förgranskning av de svenska säkerhetstjänsternasförfattningsskyddande verksamhet,2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).Lagtexten återges i bilaga 1 till betänkandet. Motioner väckta med anledning avpropositionen1998/99:K27 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hållande av förhörunder straffansvar,2. att beslutar om sådan ändring i lagenom förhör m.m. hos kommissionen för granskning av desvenska säkerhetstjänsternas författningsskyddandeverksamhet som innebär undantag från 36 kap. 6 §rättegångsbalken angående rätt att tiga om vanärandehandling,3. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i sekretesslagen som, i enlighet medvad som anförts i motionen, ger annan myndighet änregeringen möjlighet att besluta om undantag frånsekretess.1998/99:K28 av m.fl. (m) vari yrkas1. att beslutar ändra 1 § i förslagettill förfarandelag angående ett förtydligandetillägg avseende kommissionens verksamhet i enlighetmed vad som anförts i motionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kommissionenssammansättning,3. att beslutar om sådan ändring i 2 § iförslaget till förfarandelag att det av lagenframgår att förhör under straffansvar skall hållasunder ledning av någon med domarbakgrund i enlighetmed vad som anförts i motionen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om frågor avkonstitutionell natur med anledning av regeringensförslag,5. att beslutar om sådan ändring attkommissionens möjlighet att hålla öppna förhörframgår av förfarandelagen i enlighet med vad somanförts i motionen,6. att beslutar ändra 4 § i förslagettill förfarandelag angående den förhördes rätt attvägra yttra sig i enlighet med vad som anförts imotionen,7. att beslutar om sådan ändring i 4 §andra stycket och 5 § andra stycket i förslaget tillförfarandelag att det av lagen framgår attkommissionen inte behöver inhämta tillstånd frånmyndighet i enlighet med vad som anförts i motionen,8. att beslutar ändra formuleringen "visaupp" i 5 § i förslaget till förfarandelag tillantingen "visa fram", "förete" eller "lägga fram" ienlighet med vad som anförts i motionen,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vad som kan vara enbetänklig utveckling i riktning mot ökad sekretessför uppgifter som också har ett stortallmänintresse,10. att beslutar ändra tidpunkten förlagens ikraftträdande från tillden i enlighet med vad som anförts imotionen.1998/99:K29 av () vari yrkas1. att beslutar om sådan ändring isekretessbestämmelserna att offentlighet blirhuvudregeln i kommissionens arbete,2. att avslår regeringens förslag ominskränkningar i den grundlagsstadgade rätten attfritt meddela uppgifter och underrättelser förpublicering.1998/99:K30 av m.fl. (c) vari yrkas1. att hos regeringen begär förslag tillatt i lagen införs en bestämmelse om samverkanmellan forskare och kommission,2. att beslutar om sådan ändring isekretessbestämmelserna att offentlighet blirhuvudregeln i kommissionens verksamhet,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förhör understraffansvar skall vara den exklusiva formen förinhämtande av upplysningar,4. att avslår regeringens förslag ominskränkningar i den grundlagsfästa rätten att frittmeddela uppgifter och underrättelser för publicering(meddelarfriheten).1998/99:K31 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten för en personatt vägra yttra sig,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande av ensekretessbrytande bestämmelse för tidigare anställdavid säkerhetstjänsterna,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att prövning avundantag från sekretess förslagsvis kan göras avkonstitutionsutskottet,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att en regel börinföras om att förhör under sanningsförsäkran skallhållas under ledning av en person som är eller harvarit domare.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:K262 av m.fl. (v) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tilltillsättande av en att granskaSäpos och IB:s inrikes verksamhet.1998/99:K291 av och ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts om enoberoende kommission som skall granska denåsiktsregistrering som förekommit i fr.o.m.1945 fram t.o.m. i dag.1998/99:K297 av tredje vice talman m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna att en efter norskförebild skall tillsättas och att de lagar sombehövs för att kommissionen skall kunna arbetaeffektivt skall stiftas.Yttrande från annat utskottJustitieutskottet har avgivit yttrande i ärendet(1999/2000:JuU2y). Yttrandet återges i bilaga 2 tillbetänkandet. Kommissionens tillkomst och uppdragBakgrundKommissionens direktiv m.m.Sverige har haft militär och civilunderrättelseverksamhet för att skydda landetsintressen. Verksamheten har granskats ochutvärderats. Någon heltäckande och uttömmandekartläggning av den inhemska säkerhetspolitiskaunderrättelseverksamheten i har dock integjorts hittills.Regeringen beslöt att tillkalla enkommission för att kartlägga och granska denförfattningsskyddande verksamhet som de svenskasäkerhetstjänsterna har bedrivit när det gäller hotsom härrör ur inrikes förhållanden (Ju 1999:09, dir.1999:26 och 1999:59). Med författningsskyddandeverksamhet avses säkerhetstjänsternas arbete med attkartlägga sådana svenska politiskaytterlighetsorganisationer och grupperingar sombedömts utgöra ett hot mot rikets säkerhet.Kommissionens arbete skall enligt direktiven avsetiden från det fram till desskommissionens arbete är slutfört. Kommissionen skallbeskriva omfattningen av övervakningen av depersoner som haft anknytning till sådana svenskapolitiska ytterlighetsorganisationer ochgrupperingar som har bedömts utgöra eller kunnakomma att utgöra ett hot mot rikets säkerhet.Kommissionen skall vidare belysa vilka uppgifter somfrån tid till annan bedömts vara relevanta,metoderna för insamling av uppgifter, vilka reglersom gällt för verksamheten samt om reglernaefterlevts. Kommissionen skall även kartlägga ochanalysera det inbördes förhållandet mellan detjänster som bedrivit den ifrågavarandeförfattningsskyddande verksamheten samt i vilkenutsträckning kopplingar har funnits mellansäkerhetstjänsterna och andra myndigheter ellerorganisationer och politiska partier. Kommissionenskall dessutom redovisa och värdera de avvägningarsom har gjorts av den politiska, polisiära ochmilitära ledningen . Enviktig uppgift för kommissionen är bl.a. att värderade hotbildsanalyser som legat till grund försäkerhetstjänsternas arbete.Kommissionen skall enligt direktiven redovisauppdraget till regeringen senast den 31 augusti2001.I direktiven sägs att kommissionen bör gessärskilda befogenheter. Regeringen avsåg attöverlämna en proposition till med förslagtill särskild lagstiftning för kommissionen.Den i direktiven aviserade propositionen har nuförelagts . Den innehåller förslag för attkommissionen skall kunna fullgöra sitt uppdrag påett effektivt och rättssäkert sätt. Kommissionenföreslås få särskilda befogenheter, som regleras ien särskild förfarandelag.Kommissionen består av ordförande och - sedanantalet ledamöter utökats genom tilläggsdirektiv -fem andra ledamöter. Kommissionen har ettsekretariat. När det gäller bl.a. historiska,polisiära och militära frågor kan enligt regeringensbeslut experter tillsättas.Särskilda utredningsuppdragRegeringen har tidigare lämnat särskildautredningsuppdrag om underrättelse- ochsäkerhetstjänsters verksamhet.I december 1997 gavs () iuppdrag att genomföra ett särskilt forskningsprojektom militär underrättelse- och säkerhetstjänst.Forskningen bör enligt regeringens beslut avse tidenfrån slutet av fram t.o.m. början av1980-talet. Den senare delen av perioden täcker IB:sverksamhet. Forskningsprogrammets inriktning, sombeslutats av , omfattar följande teman om denmilitära underrättelse- och säkerhetstjänsten:övervakningshistoria, toleransens gränser ochsvenskt säkerhetsskydd. Forskningsprogrammet skallpågå under längst fem år.Försvarets underrättelsenämnd () har tilluppgift att följa underrättelsetjänsten inomFörsvarsmakten och samt inomde övriga myndigheter som bedriverunderrättelsetjänst och som lyder underFörsvarsdepartementet. FUN fick uppdragatt, som en komplettering till regeringens uppdragtill , i vissa avseenden genomföra en utredningom den militära underrättelse- ochsäkerhetstjänsten. FUN lämnade endelrapport till regeringen om kartläggning avregister inom den militära säkerhetstjänsten m.m.FUN slutredovisade därefter sitt uppdrag i enrapport till regeringen . Islutrapporten redovisar FUN dels resultatet av singranskning av den militära säkerhetstjänstens arkivför , dels uppgifter och informationsom FUN hämtat in från olika personer med kännedomom den militära underrättelse- och säkerhets-tjänsten. Rapporten belyser dels vilken typ avuppgifter om enskilda som från tid till annan varitav intresse för den militära säkerhetstjänsten, delsden inrikesverksamhet som bedrevs inom försvaretunder slutet av och under 1960-talet.Registernämnden har till uppgift att i ärenden omregisterkontroll enligt säkerhetsskyddslagen(1996:627) pröva frågor om utlämnande av uppgifter ipolisregister samt att granska Säkerhetspolisensregistrering av uppgifter i polisregister. Nämndenhar haft regeringens uppdrag att undersöka de falldär personalkontroll förekommit, dock intevärnpliktsfall. Undersökningen avsåg tiden oktober1969-juni 1996, dvs. den tid sompersonalkontrollkungörelsens bestämmelser regleradepersonalkontrollen. Nämnden överlämnade i december1998 sin rapport till regeringen. I rapportengenomlyser nämnden hela det regelverk som gällt förSäpos registreringsverksamhet inomförfattningsskyddets område samtredovisar vilka slags uppgifter som har registreratsoch lämnar exempel på de konsekvenser somregistreringarna har fått i enskilda fall.Undersökningskommissioner i och DanmarkUndersökningskommissioner har förekommit tidigarebåde i och i andra länder.I kan granskningskommissioner tillsättasadministrativt för att klarlägga ett bestämtfaktiskt sakförhållande och uttala sig omansvarsförhållanden. Vägledande regler forgranskingskommisjoner finns i rundskrivelse den 4mars 1975 från Justis- og politidepartementet.Särskilda regler gällde för den s.k.Lundkommissionen enligt lov om granskingskommisjonenfor gransking av påstander om ulovlig overvåking avnorske borgere (lov nr 6).Kommissionen, som arbetade under ledning avhøyesterettsdommer , avlämnade sin rapporttill (Dokument nr. 15 1995-96).Den särskilda lagen innebar att förhörspersonerhade samma skyldighet att inställa sig och uttalasig inför den samlade kommissionen som vittnen itvistemål inför domstol. Enligt rapporten hade dockkommissionen inte använt sig av sin möjlighet attålägga personer att inställa sig inför kommissioneneller att uttala sig. Lagen innebar vidare att allaförhörspersoner uttalade sig under straffansvaroavsett om utsagan avgavs frivilligt eller efteråläggande och oavsett om utsagan avgavs införkommissionen eller sekretariatet.I har antagits en särskild lov omundersøgelseskommissioner (lov av nr357). Enligt lagen kan efter beslut av Folketingeten kommission tillsättas för att genomföra enundersökning av ett närmare angivet förhållande avviktigt allmänt intresse (af almenvigtig betydning).Om kommissionen har flera ledamöter skallordföranden vara jurist. Om kommissionen består avendast en ledamot skall denna ledamot vara jurist.Om en domare är ledamot av kommissionen, skall haneller hon vara ordförande. Utöver ledamöter ikommissionen skall en person utses till utfrågare.Utfrågaren skall i överensstämmelse med vadkommissionen bestämmer planera och företa förhörinför kommissionen eller - i vissa fall - rätten.Det framhålls särskilt i lagen inte har dömande makt.Kommissionen kan få till uppgift att undersöka ochredogöra för ett faktiskt händelseförlopp samt attkomma med förslag till sådana ändringar av lagar,administrativa bestämmelser eller administrativpraxis som undersökningen kan ge anledning till. Denkan också få till uppgift att företa rättsligavärderingar till belysning av om det finns grund föratt någon ställs till ansvar. Om enkommissionsledamot är domare företar dockkommissionen sådana värderingar endast i denutsträckning som domaren inte finner deträttssäkerhetsmässigt betänkligt.Olika regler gäller för upplysningsplikten beroendepå om en domare är ordförande i kommissionen ellerinte. Om ordföranden är domare gäller skyldighet attlämna både material och upplysningar - även vidförhör under straffansvar - på anmodan avkommissionen. Om kommissionen har annansammansättning måste kommissionen vända sig tillKøbenhavns Byret bl.a. med begäran om att rättenskall höra en person som vittne. Kommissionen kandock också i dessa fall uppmana en person attfrivilligt lämna upplysningar inför kommissionen.MotionerUnder allmänna motionstiden väcktes tremotioner om tillsättning av en kommission förgranskning av bl.a. Säkerhetspolisens verksamhet.I motion 1998/99:K262 av m.fl. (v)begärs att hos regeringen begär förslagtill tillsättande av en attgranska Säpos och IB:s inrikes verksamhet.I motion 1998/99:K291 av och () begärs ett tillkännagivande om enoberoende kommission som skall granska denåsiktsregistrering som förekommit i fr.o.m.1945 fram t.o.m. i dag.I motion 1998/99:K297 av tredje vice talman m.fl. (kd) yrkande 1 begärs etttillkännagivande om att en granskningskommissionefter norsk förebild skall tillsättas och om att delagar som behövs för att kommissionen skall kunnaarbeta effektivt skall stiftas.Utskottets bedömningRegeringen har tillsatt en kommission förgranskning av de svenska säkerhetstjänsternasförfattningsskyddande verksamhet. Förslag om att gekommissionen särskilda befogenheter har också lagtsfram för . Enligt utskottets uppfattning ärmotionerna 1998/99:K262 (v), 1998/99:K297 (kd)yrkande 1 och 1998/99:K291 (mp) härigenomtillgodosedda.Bestämmelser om offentlighet och sekretessAllmänt om offentlighet och sekretessDen verksamhet som kommissionen skall granska är istor utsträckning omgärdad av sekretess. Dettaförhållande utgör också en avgörande del avbakgrunden till kommissionens tillkomst.Utformningen av kommissionens särskilda befogenheterhar också samband med detta förhållande. Här gesdärför en kort redogörelse för gällande bestämmelserom offentlighet och sekretess.Offentlighetsprincipen förverkligas på olika sätt.Förhandlingsoffentligheten, dvs. allmänhetens rättatt närvara vid domstolsförhandlingar och vidsammanträden med beslutande statliga och kommunalaförsamlingar, är äldst. Med offentlighetsprincipen imera snäv bemärkelse brukar man dock avse rätten förallmänheten att ta del av myndigheternas handlingar.De grundläggande bestämmelserna om denna rätt finnsnu i 2 kap. tryckfrihetsförordningen.Offentlighetsprincipen gäller inte obegränsad.Domstolsförhandlingar och sammanträden medbeslutande statliga och kommunala församlingar fårunder särskilda förutsättningar hållas inom stängdadörrar. Vissa av myndigheternas handlingar ärhemliga.Rätten att ta del av allmänna handlingar får enligttryckfrihetsförordningen begränsas endast av hänsyntill vissa särskilt angivna intressen. Begränsningarskall anges i bestämmelse i en särskild lag eller ilag eller förordning som den särskilda lagenhänvisar till. Den särskilda lagen är sekretesslagen(1980:100). Utöver bestämmelser om förbud att lämnaut allmänna handlingar innehåller sekretesslagenockså bestämmelser om tystnadsplikt i det allmännasverksamhet. Bestämmelserna avser förbud att röjauppgifter, vare sig det sker muntligen eller genomatt allmän handling lämnas ut eller det sker påannat sätt.Uppgifter för vilka sekretess gäller får inte röjasför enskilda i andra fall än som anges isekretesslagen eller i lag eller förordning somsekretesslagen hänvisar till.Bestämmelserna i sekretesslagen reglerar i principockså sekretessen myndigheter emellan. Om sekretessgäller för en uppgift som förekommer hos en vissmyndighet, får uppgiften inte röjas för en annanmyndighet i andra fall än som anges i sekretesslageneller i lag eller förordning till vilkensekretesslagen hänvisar. Sekretess utgör inte hindermot att en uppgift lämnas ut, om det är nödvändigtför att den utlämnande myndigheten skall kunnafullgöra sin verksamhet.Sekretesslagen omfattar både bestämmelser omsekretess till skydd för det allmänna ochbestämmelser om sekretess till skydd för enskilda.Bestämmelser om begränsningar i sekretessen, dvs.om när annars sekretessbelagda uppgifter får lämnasut, finns främst i 14 kap. sekretesslagen. Där finnsockså bestämmelser om möjligheten för myndigheteratt ställa upp förbehåll vid utlämnande avhandlingar. Vissa av bestämmelserna omsekretessbegränsning tar särskilt sikte påsekretessen mellan myndigheter.Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas annan myndighet om uppgiftsskyldighet följer avlag eller förordning. Sekretesslagen innehållerföreskrifter om sådan uppgiftsskyldighet. Vidarefinns en generalklausul som innebär att ensekretessbelagd uppgift - med vissa undantag - fårlämnas till en myndighet, om det är uppenbart attintresset av att uppgiften lämnas har företrädeframför det intresse som sekretessen skall avse.Därutöver gäller att en myndighet på begäran av enannan myndighet skall lämna uppgift som den förfogaröver i den mån hinder inte möter på grund avbestämmelse om sekretess eller av hänsyn tillarbetets behöriga gång.I ett rättsligt förfarande hindrar inte sekretessatt den som är misstänkt för brott eller mot vilkenrättegång eller annat jämförbart rättsligtförfarande har inletts lämnar uppgift till sittombud eller biträde i saken eller till en annanenskild, om det behövs för att den misstänkte skallkunna ta till vara sin rätt.Förbudet att röja en sekretessbelagd uppgift gällerbåde för den myndighet där uppgiften ärsekretessbelagd och för personer som på grund avanställning eller liknande för det allmännas räkningdeltar i myndighetens verksamhet och därvid har fåttkännedom om uppgiften. Förbudet gäller sådanapersoner även sedan de lämnat verksamheten.Vissa sekretessbestämmelser innehåller ettbemyndigande för regeringen att ge dispens frånsekretessen enligt bestämmelsen. Därutöver finnsenligt 14 kap. 8 § sekretesslagen endispensmöjlighet för regeringen. Regeringen fårsåledes, förutom när det anges särskilt i ensekretessbestämmelse, för särskilt fall förordna omundantag från sekretess, när det är påkallat avsynnerliga skäl.För uppgifter hos myndigheter under riksdagentillkommer dispensmöjligheten i stället riksdagen.Sekretess till skydd för det allmännaSekretess till skydd för det allmänna gäller förvissa uppgifter oavsett vem som har lämnatuppgifterna och oavsett hos vilken myndighetuppgifterna förekommer. Detta gäller exempelvisuppgifter som omfattas av utrikes- ellerförsvarssekretess enligt 2 kap. sekretesslagen.Utrikessekretessen (1 §) avser uppgifter som angårSveriges förbindelser med annan stat eller i övrigtrör annan stat, mellanfolklig organisation,myndighet, medborgare eller juridisk person i annanstat eller statslös. Sekretess gäller om det kanantas att det stör mellanfolkligaförbindelser eller på annat sätt skadar landet omuppgiften röjs (s.k. rakt skaderekvisit).Försvarssekretessen (2 §) avser uppgifter som angårverksamhet för att försvara landet ellerplanläggning eller annan förberedelse av sådanverksamhet eller som i övrigt rör totalförsvaret.Sekretess gäller om det kan antas att det skadarlandets försvar eller på annat sätt vållar fara förrikets säkerhet om uppgiften röjs. Härutöver finnssärskilda föreskrifter om sekretess förförsvarsuppfinningar i lagen (1971:1078) omförsvarsuppfinningar.S.k. förundersökningssekretess gäller för bl.a.uppgifter som förekommer i en polismyndighetsverksamhet för att förebygga, uppdaga, utreda ellerbeivra brott (5 kap. 1 § första stycket). Sekretessgäller om det kan antas att syftet med beslutadeeller förutsedda åtgärder motverkas eller denframtida verksamheten skadas om uppgiften röjs.Sekretess gäller vidare för uppgifter som hänförsig till polisens underrättelseverksamhet eller tillSäkerhetspolisens verksamhet för att förebygga elleravslöja brott mot rikets säkerhet eller förebyggaterrorism (5 kap. 1 § andra stycket). Sekretessgäller om det inte står klart att uppgiften kanröjas utan att syftet med beslutade eller förutseddaåtgärder motverkas eller den framtida verksamhetenskadas (s.k. omvänt skaderekvisit).Sekretess till skydd för enskildaBestämmelser om sekretess främst till skydd förenskildas personliga förhållanden finns i 7 kap.sekretesslagen. Främst rör dessa bestämmelseruppgifter inom hälso- och sjukvården och om socialaförhållanden. Bestämmelser om sekretess främst tillskydd för enskildas ekonomiska förhållanden finns i8 kap. sekretesslagen, och bestämmelser om sekretesstill skydd för enskildas förhållanden av såvälpersonlig som ekonomisk natur finns i 9 kap.sekretesslagen.Sekretess gäller för uppgifter som rör utlänningar,om det kan antas att röjande av uppgiften skullemedföra fara för att någon utsätts för övergreppeller annat allvarligt men som föranleds avförhållandet mellan utlänningen och en utländsk stateller myndighet eller organisation av utlänningar.Sekretessen gäller oavsett i vilket sammanhanguppgifterna förekommer.För uppgifter i register som förs med stöd av lagen(1963:197) om allmänt kriminalregister och lagen(1965:94) om polisregister m.m. gäller absolutsekretess. (Se 7 kap. 17 § sekretesslagen ochövergångsbestämmelsen till lagen [1998:624] omändring i sekretesslagen.) Uppgifter ur registrenkan endast lämnas ut om det är särskilt föreskriveti respektive lag eller i säkerhetsskyddslagen(1996:627) eller i förordningar som har stöd i dessalagar.