bet · GM01KU22 · 1999-03-23 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet ett antal motionerfrån den allmänna motionstiden i tryck- ochyttrandefrihetsrättsliga ämnen t.ex. hets mothomosexuella, åtgärder mot våldsskildringar,jurysystemet och tobaksreklam.Utskottet avstyrker samtliga motioner. Åttareservationer samt ett särskilt yttrande har fogatstill betänkandet. 1998/99:K224 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna behovet av en utredning för att få fram enstrategi för att minska videovåldets negativaeffekter och massmediernas påverkan påkönsuppfattning och normbildning samt varför mänköper kvinnoförnedrande pornografi.1998/99:K228 av m.fl. (mp) vari yrkasatt hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i tryckfrihetsförordningen ochbrottsbalken att homo- och bisexuella omfattas avbestämmelsen om hets mot folkgrupp.1998/99:K230 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att yttrandefrihet börgaranteras åt alla.1998/99:K231 av m.fl. (fp) variyrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om grundlagsskydd förelektroniska medier,1998/99:K248 av Per m.fl. (m) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag tilllagstiftning om förändring av jurysystemet ienlighet med vad som anförts i motionen.1998/99:K260 av m.fl. (v) vari yrkas2. att hos regeringen begär förslag tilländring av 7 kap. 4 § punkt 11tryckfrihetsförordningen samt 16 kap. 8 §brottsbalken innebärande förbud mot hets motfolkgrupp med anspelning på sexuell läggning.1998/99:K270 av m.fl. (kd) variyrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredningför att åstadkomma en ny enhetligyttrandefrihetslagstiftning.1998/99:K285 av m.fl. (v) vari yrkas1. att hos regeringen begär en översyn avlagstiftningen om pornografi,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder motpornografi i dagligvaruhandeln,3. att hos regeringen begär förslag om en18-årsgräns för köp av pornografiska tidskrifter ochvideofilmer samt uthyrning av pornografiskavideofilmer,1998/99:K330 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om hets mot folkgrupp,1998/99:Ju709 av m.fl. (fp) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utvidgning avtryckfrihetsförordningens och brottsbalkensbestämmelser av hets mot folkgrupp,1998/99:Ju917 av m.fl. (m) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sanering avmedievåld.1998/99:Ju918 av m.fl. (mp) variyrkas11. att hos regeringen begär förslag tillsådan ändring i 16 kap. 8 § attbestämmelsen även innefattar hets mot homosexuella,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredningsom skall inventera tillgängligt våldsutbud för barnoch ungdomar och lämna förslag till hur dennaverksamhet kan saneras och regleras.1998/99:So227 av m.fl. (mp) vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förbud mot alltobaksreklam,1998/99:So377 av och () vari yrkas1. att hos regeringen begär lagförslag omförbud mot indirekt reklam,1998/99:Kr254 av och () vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att grundlagsskyddayttrandefriheten i etermedierna,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att avskaffacensuren av vuxenfilmer,12. att som sin mening ger regeringentill känna att en ny åldersgräns införs närcensuren av vuxenfilmer har avskaffats.1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas53. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om obligatoriskkontroll av video,1998/99:Ub274 av m.fl. (kd, m, v, c,fp, mp) vari yrkas7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om medievåldetskonsekvenser.1998/99:A807 av m.fl. (mp) vari yrkas15. att hos regeringen begär sådanändring i lag att pornografisk reklam förbjuds påliknande sätt som tobaks- och alkoholreklam.1998/99:A808 av m.fl. (c) vari yrkas14. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående ettlagförslag som gör att även homosexuella skyddas avbestämmelsen om hets mot folkgrupp. Yttrandefrihet, tryckfrihet m.m.MotionernaGrundlagsskydd för elektroniska medier, m.m.I motion 1998/99:K231 av m.fl. (fp)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om grundlagsskyddför elektroniska medier (yrkande 6).Yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) omfattar inteelektroniska medier. Att så är fallet är enbart atthänföra till att dessa medier inte var utveckladevid lagen skrevs. Motionärerna menar attdet är angeläget att YGL kompletteras medgrundlagsskydd för elektroniska medier. Regeringenbör innan ordinarie riksdagsval återkommatill med förslag till ändring i YGL.I motion 1998/99:Kr254 av ochKenth Skårvik (fp) begärs att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att grundlagsskydda yttrandefriheten ietermedierna (yrkande 7). Mångfalden i etermediernahar ökat. Utvecklingen av informationsteknikenkommer att ge ytterligare möjligheter.Yttrandefriheten i elektroniska medier bör enligtmotionärerna skyddas i grundlagen. börbegära att regeringen återkommer till medförslag om sådan ändring av grundlagen.I motion 1998/99:K270 av m.fl. (kd)begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en utredningför att åstadkomma en ny enhetligyttrandefrihetslagstiftning. Två grundlagar reglerari dag informations- och yttrandefriheten.Tryckfrihetsförordningen handlar om rätten att utgeskrifter och är egentligen baserad på självatekniken, tryckning i tryckpress.Yttrandefrihetsgrundlagen reglerar övriga medier somradio, TV, filmer, videogram och ljudupptagningarsom vänder sig till mer än ett fåtal. Dessa tvågrundlagsområden flyter samman. framställa minst lika högkvalitativa produkteri en datorskrivare som i en tryckpress. Gränsenmellan datorskrivare-kopiatorer-tryckpress suddas utalltmer. kan böcker, tidnings- ochtidskriftsartiklar m.m. distribueras både via cd-romoch via Internet. Blandningen mellan text, ljud ochbild blir totalintegrerad i de digitala medierna.Inom en mycket nära framtid riskerar enligtmotionärerna den nuvarande tryckfrihetsförordningenatt framstå som obsolet. Det är därför viktigt attarbetet med en helt ny enhetlig lagstiftningpåbörjas på detta område. En särskild utredning bördärför tillsättas så att en ny lagstiftning kanetableras . Detta bör regeringen gestill känna.YttrandefrihetI motion 1998/99:K230 av () begärsatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att yttrandefrihetbör garanteras alla. FN:s artiklar om mänskliga fri-och rättigheter garanterar, oavsett åsikt,yttrandefrihet åt alla. För sedan fälldes viddomstol en doktorand i därför att dennainitierat ett föredrag vid stadens universitet omnazismen av en nazist. Nuvarande lagstiftninginnebär i praktiken att de studenter som bevistadeföreläsningen förklarades icke kompetenta attsjälvständigt sortera bort och ta ställning tillnazistiska budskap. Domslutet är generande förSverige som demokrati och vittnar om att samhälletinte tilltror medborgarna förmåga till egetställningstagande. Enligt uppgift i medierna har vidUmeå universitet representanter för Nordkoreasambassad tillåtits föreläsa utan att detta orsakatreaktioner. I ett demokratiskt samhälle, som Sverigetyvärr fullt ut inte är, skall alla åsikter - ävende mest extrema -få framföras. Det måste vara upptill varje medborgare att värdera budskapensbärighet. Yttrandefriheten får aldrig baseras påtrender eller politikers tyckande då gränsdragningarmellan acceptabelt och inte acceptabelt aldrig fårgöras. Lagstiftningen bör enligt motionären ändras iså måtto att om mänskliga fri- ochrättigheter avseende åsikts- och yttrandefrihet tillfullo levs upp till. Alla skall ha rätt attpropagera för sin åsikt. Således bör såvälkommunister som nazister erhålla möjlighet attframföra sina ideologier utan att riskera att blidömda av domstol för detta.BakgrundGrundlagsskyddet för yttrandefrihet i RFEnligt 2 kap. 1 § regeringsformen (RF) är varjesvensk medborgare gentemot det allmännatillförsäkrad bl.a. yttrandefrihet: frihet att ital, skrift eller bild eller på annat sätt meddelaupplysningar samt uttrycka tankar, åsikter ochkänslor.Denna frihet får enligt 2 kap. 12 § RF i denutsträckning som 13-16 §§ medgiver begränsas genomlag. Begränsning får göras endast för att tillgodoseändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. Begränsningen får aldrig gå utöver vad somär nödvändigt med hänsyn till det ändamål som harföranlett den och ej heller sträcka sig så långt attden utgör ett hot mot den fria åsiktsbildningensåsom en av folkstyrelsens grundvalar. Begränsningenfår ej göras enbart på grund av politisk, religiös,kulturell eller annan sådan åskådning.Enligt 2 kap. 13 § RF får yttrandefriheten ochinformationsfriheten begränsas med hänsyn tillrikets säkerhet, folkförsörjningen, allmän ordningoch säkerhet, enskilds anseende, privatlivets helgdeller förebyggandet och beivrandet av brott.Grundlagsskydd för yttrandefriheten i TF och YGL,m.m.Med tryckfrihet förstås enligt 1 kap. 1 §tryckfrihetsförordningen (TF) varje svenskmedborgares rätt att, utan några av myndighet ellerannat sådant allmänt organ i förväg lagda hinder,utgiva skrifter, att sedermera endast inför lagligdomstol kunna tilltalas för deras innehåll, och atticke i annat fall kunna straffas därför, än om dettainnehåll strider mot tydlig lag, given att bevaraallmänt lugn, utan att återhålla allmän upplysning.Enligt 1 kap. 1 § yttrandefrihetsgrundlagen (YGL)är varje svensk medborgare gentemot det allmännatillförsäkrad rätt enligt denna grundlag att iljudradio, television och vissa liknandeöverföringar samt filmer, videogram,ljudupptagningar och andra tekniska upptagningaroffentligen uttrycka tankar, åsikter och känslor ochi övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst.Yttrandefriheten har till ändamål att säkra ettfritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysningoch ett fritt konstnärligt skapande. I den får ingaandra begränsningar göras än de som följer av dennagrundlag.Den 1 januari 1999 trädde flera ändringar i kraft påYGL:s och . Ändringarna bygger påregeringens förslag i proposition 1997/98:43. Ipropositionen behandlades bl.a. frågan om TF:s ochYGL:s tillämplighet på nya medier. Regeringensproposition föregicks i denna del av enparlamentarisk utredning som hade i uppdrag attanalysera dessa grundlagars tillämplighet på de nyamedierna. Utredningen, som antog namnetMediekommittén, redovisade sina slutsatser ochförslag i betänkandet Grundlagsskydd för nya medier(SOU 1997:49).Termen tekniska upptagningar fördes in i YGL den 1januari 1999. Denna nyhet har stor betydelse förYGL:s tillämplighet på nya former av upptagningar avinformation (nya fysiska databärare). Tekniskaupptagningar utgör i detta sammanhang ensamlingsterm för upptagningar som innehåller text,stillbilder, rörliga bilder eller ljud och som kanläsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattasendast med tekniska hjälpmedel. Ändringen medför attäven cd-romskivor och datordisketter med endast texteller stillbilder omfattas av YGL. En bok som ges utendast i form av en cd-romskiva omfattas sålundasedan årsskiftet av grundlagsregleringen.Med anledning av regeringens proposition väcktesett par motioner om just teknikberoendet. I enmotion yrkades att hos regeringen skullebegära en utredning om och förslag till enteknikoberoende, generell yttrandefrihetsgrundlagefter mönster av bl.a. den europeiska konventionenom skydd för de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna. I en annan motion yrkadesdäremot att skulle ge regeringen tillkänna att det tryckta ordet har en speciellställning inom opinionsbildningen ochsamhällsdebatten och att det därför är viktigt attslå vakt om TF:s särställning.Konstitutionsutskottet avstyrkte i betänkande1997/98:KU19 yrkandet som rörde en generellyttrandefrihetsgrundlag. Enligt utskottet framgickdet av propositionen att regeringen var väl medvetenom frågans stora principiella betydelse. Utskottetuppgav vidare att man utgick från att regeringen sertill att denna och sammanhängande frågor övervägs ilämpligt sammanhang. Även yrkandet om etttillkännagivande om det tryckta ordets särställningavstyrktes. Utskottet instämde i och för sig i attdet tryckta ordet har en speciell ställning i denfria opinionsbildningen och samhällsdebatten menunderströk att regeringen inte föreslagitnågot som tunnar ut tryckfriheten.Regeringen beslutade att låta enparlamentariskt sammansatt kommitté bl.a. analyserabehovet av och förutsättningarna för en merteknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten (dir. 1999:8). Kommittén skallföreslå de grundlagsregleringar och andralagändringar som den finner motiverade och redovisasitt uppdrag . Idirektiven skriver regeringen bl.a.Utvecklingen på informationsteknikens område har somnämnts gått fort sedan tillkomsten av YGL. Utan attifrågasätta tidigare bedömningar på området kan manfråga sig om det är praktiskt möjligt i längden attbehålla en teknikberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten i medierna. Därför bör behovet avoch förutsättningarna för en mer teknikoberoendereglering utredas.TF och YGL ger ett särskilt grundlagsskydd förfriheten att yttra sig i vissa medier. Någotförenklat kan sägas att TF innehåller bestämmelserom yttrandefriheten i tryckta skrifter och trycktabilder, medan motsvarande regler föryttrandefriheten i ljudradio, television och vissaliknande överföringar, filmer, videogram,ljudupptagningar och andra tekniska upptagningarfinns i YGL.- - -föreslog en ändring av YGL:stillämplighet på ny kommunikation med hjälp avelektromagnetiska vågor, dvs. påinformationsöverföringar som sker på annat sätt ängenom att fysiska databärare transporteras mellanavsändare och mottagare. Enligt kommitténs förslagskulle tillämpningsområdet för den s.k.databasregeln i 1 kap. 9 § YGL utvidgas.Databasregeln gäller under vissa förutsättningar närmassmedieföretag tillhandahåller allmänhetenupplysningar i databaser. Enligt förslaget skullegrundlagsskyddet gälla, inte bara förmassmedieföretag, utan för alla som på motsvarandesätt tillhandahåller allmänheten upplysningar.Skyddet för andra än massmedieföretag skulleemellertid vara frivilligt; endast den som ansökt omoch erhållit ett särskilt utgivningsbevis skulleomfattas av utvidgningen. För massmedieföretagensvidkommande skulle ingen ändring ske. Regeringengick inte vidare med förslag. Somskäl angavs att det var svårt att överblicka vilkanya former av kommunikation som skulle kunna kommaatt omfattas av förslaget. Tiden ansågs inte mogenför en utvidgning av databasregeln.- - -Under remissbehandlingen av Mediekommitténsbetänkande riktade flera instanser kritik motmediegrundlagarnas teknikberoende. En del instanseransåg att den tekniska utvecklingen kräver enteknikoberoende lagstiftning och att teknikberoendetmedför stora tillämpningsproblem. Andra ansåg att enteknikoberoende grundlagsreglering bör eftersträvaspå sikt. Ett par instanser framhöll att ettutredningsarbete bör inledas på området.Regeringen sade i propositionen att lämpligheten aven teknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten har en mycket principiell betydelseoch att det kan ifrågasättas om det är praktisktmöjligt att i längden behålla den teknikberoenderegleringen. Det fanns emellertid enligt regeringeningen möjlighet att närmare överväga frågan i detaktuella lagstiftningsärendet.- - -Inte minst när det gäller grundlagsskyddet är detenligt regeringens uppfattning väsentligt attyttranden i olika medier inte omfattas av olikabestämmelser endast på den grunden att de formellaavgränsningarna för bestämmelsernas tillämplighet ärförlegade och i otakt med den tekniska utvecklingen.- - -Av denna redogörelse framgår att det finns anledningatt närmare analysera behovet av ochförutsättningarna för en mer teknikoberoendegrundlagsreglering av yttrandefriheten än den somgäller . Det tryckta ordet haremellertid, såsom sade i sittbetänkande, en särställning i den friaopinionsbildningen och samhällsdebatten.Utgångspunkten är därför att den nuvarandeuppdelningen på två grundlagar bör bestå och att TFäven i fortsättningen bör vara den grundlag som gerskydd för yttranden i form av det tryckta ordet.Införandet av termen tekniska upptagningar i YGLkan förväntas att på ett tillfredsställande sättmöta den tekniska utvecklingen när det gällerupptagningar med sådana yttranden som YGL är avseddatt skydda. Det som behöver utredas är således iförsta hand om YGL:s tillämplighet på nykommunikation med hjälp av elektromagnetiska vågor,dvs. på informationsöverföringar som sker på annatsätt än genom att fysiska databärare transporterasmellan avsändare och mottagare. Det som har sagtshindrar inte att vissa justeringar kan behöva görasi såväl TF som YGL för att reglerna skall anpassastill utvecklingen på informationsteknikens område,exempelvis tillkomsten av s.k. print-on-demand.Utskottets bedömningRegeringen har beslutat att tillsätta enparlamentariskt sammansatt kommitté som bl.a. skallanalysera behovet av och förutsättningarna för enmer teknikoberoende grundlagsreglering avyttrandefriheten. I direktiven citerar regeringenett uttalande av enligtvilket det tryckta ordet har en särställning i denfria opinionsbildningen och samhällsdebatten. Därförskall utgångspunkten enligt regeringen vara att dennuvarande uppdelningen på två grundlagar skall beståoch tryckfrihetsförordningen vara den grundlag somger skydd för yttranden i form av det tryckta ordet.Genom tillsättandet av denna utredning tillgodosesmotionerna K231 yrkande 6 (fp) och Kr254 yrkande 7(fp), vari föreslås att yttrandefrihetsgrundlagenutsträcks till att också omfatta elektroniskamedier. Beträffande frågan omen enhetlig yttrandefrihetslagstiftning som tas uppi motion K270 (kd) vidhåller utskottet sin iutredningsdirektiven återgivna uppfattning attuppdelningen i två grundlagar bör bestå. Motionenavstyrks.Enligt 2 kap. 1 § regeringsformen är varje svenskmedborgare gentemot det allmänna tillförsäkrad bl.a.yttrandefrihet. Denna frihet får i den utsträckningsom regeringsformen medgiver begränsas genom lag.Begränsningen får endast göras för att tillgodoseändamål som är godtagbart i ett demokratisktsamhälle. Enligt utskottet uppfyller svenskyttrandefrihetslagstiftning kraven i den europeiskakonventionen om skydd för de mänskliga rättigheternaoch de grundläggande friheterna och FN:s konventionom medborgerliga och politiska rättigheter.Utskottet är med anledning av motion K230 (m) inteberett att föreslå någon ändrad lagstiftning utanavstyrker motionen.Hets mot folkgruppMotionernaI motion 1998/99:K228 av m.fl. (mp)hemställs att hos regeringen begär förslagtill sådan ändring i tryckfrihetsförordningen ochbrottsbalken att homo- och bisexuella omfattas avbestämmelsen om hets mot folkgrupp. Nazisterbedriver en ideologiskt motiverad hatpropaganda motvissa grupper i samhället. Dessa grupper är judaroch andra religiösa minoriteter, invandrare, färgadeoch homo- och bisexuella. För att motverka dennapropaganda finns i tryckfrihetsförordningen ettförbud mot hets mot folkgrupp. Lagrummet ger dockinget skydd för homo- och bisexuella. Enligtmotionärerna kan det inte accepteras att lagen gerett otillräckligt skydd åt de grupper som utsättsför systematisk hatpropaganda. Bestämmelsen om hetsmot folkgrupp måste ändras så att åtal kan väckasäven mot nazistiska hatskrifter mot homo- ochbisexuella. En lagändring innebär också en viktigsignal om att samhället försvarar allasmänniskovärde och inte godtar propaganda somförnekar vissa människor rätten att leva på grund avderas förmåga till kärlek. Den av regeringentillsatta utredningen som har till uppgift attundersöka bl.a. denna fråga bör få i uppdrag attskyndsamt avge ett förslag till ändring avtryckfrihetsförordningen och för att gehomo- och bisexuella skydd av bestämmelsen om hetsom folkgrupp.I motion 1998/99:K260 av m.fl. (v)hemställs att hos regeringen begär förslagtill ändring av 7 kap. 4 § punkt 11tryckfrihetsförordningen samt 16 kap. 8 §brottsbalken innebärande förbud mot hets motfolkgrupp med anspelning på sexuell läggning(yrkande 2). I tryckfrihetsförordningens s.k.brottskatalog anges i 7 kap. 4 § punkt 11 somtryckfrihetsbrott "hets mot folkgrupp, varigenomnågon hotar eller uttrycker missaktning förfolkgrupp eller annan sådan grupp av personer medanspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etnisktursprung eller trosbekännelse". Hit bör enligtmotionärerna tillföras begreppet "sexuell läggning".För att en gärning skall utgöra tryckfrihetsbrottenligt grundlagen krävs att den dessutom ärstraffbar enligt lag. Därför måste ävenmotsvarande gärning tillföras ,lämpligen i 16 kap. 8 §.I motion 1998/99:K330 av och () begärs att som sin meningger regeringen till känna vad i motionen anförts omhets mot folkgrupp (yrkande 1). Inom den nazistiskarörelsen publiceras mängder av material som på olikasätt hetsar mot homosexuella och förnekarhomosexuella deras existensberättigande. Det ärkopplingen mellan hat och brott, mellan ord ochhandling, som är det verkligt allvarliga med dennazistiska hetsen mot homosexuella. Genom atthomosexuella, som de enda av nazisternas ideologiskahatobjekt, inte är nämnda i bestämmelsen om hets motfolkgrupp kan denna bestämmelse sägas fungera som ensignal åt nazisterna om vart de bör rikta sinaaggressioner för att undgå straff. Den statligautredning som tillsatts för att arbeta med fråganbör skyndsamt återkomma med ett förslag tilllagändring av tryckfrihetsförordningen ochbrottsbalken som gör att homosexuella skyddas avbestämmelsen om hets mot folkgrupp. Detta bör enligtmotionärerna ges regeringen till känna.I motion 1998/99:Ju709 av m.fl.(fp) begärs att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omutvidgning av tryckfrihetsförordningens ochbrottsbalkens bestämmelser av hets mot folkgrupp(yrkande 2). Förtrycken mot homosexuella tar sigmånga uttryck, alltifrån nedsättande omdömen tillvåld, t.o.m. mord. En undersökning gjord avkriminologiska institutionen vid Stockholmsuniversitet visar att var fjärde homosexuell någongång blivit utsatt för våld eller hot om våld. Dettaär mycket allvarligt och måste motverkas på olikasätt. Motionärerna anser att det är ytterstangeläget att tryckfrihetsförordningens ochbrottsbalkens bestämmelser om hets mot folkgrupputvidgas till att omfatta hets mot homo- ochbisexuella. Nazistiska och andra extremistiskagrupper sprider fullt lagligt hatpropagandasom går ut på att homosexuella inte har rätt attleva och att den som mördar en homosexuell är enhjälte. Homosexuella har varit en av nazismensfrämsta måltavlor ända sedan den nazistiskaideologin uppstod. Den statliga utredning somarbetar med frågan bör enligt motionärerna få iuppdrag att skyndsamt återkomma med ett förslag tilllagstiftning eventuellt i form av ett delbetänkande.I motion 1998/99:Ju918 av m.fl.(mp) hemställs att hos regeringen begärförslag till sådan ändring i 16 kap. 8 §brottsbalken att bestämmelsen även innefattar hetsmot homosexuella (yrkande 11). Regeringen anger attkampen mot våldsbrott skall vara en prioriteraduppgift för polisen. Tyvärr är våld och hot mothomosexuella vanligt. anser att det ärviktigt att motarbeta negativa attityder till homo-och bisexuella. Ingen människa skall utsättas förhot, våld, trakasserier eller diskriminering pågrund av sin sexuella läggning. Förbudet i lagen mothets mot folkgrupp skall enligt motionärerna ävengälla sådan hets som riktar sig mot homo- ochbisexuella.I motion 1998/99:A808 av m.fl. (c )begärs att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts angående ettlagförslag som gör att även homosexuella skyddas avbestämmelsen om hets mot folkgrupp (yrkande 14).Sverige behöver en samordnad lagstiftning mot alldiskriminering - såväl när det gäller kvinnor,invandrare, handikappade som homosexuella. Vibehöver också ett starkt skydd mot våld och hets motutsatta grupper.