bet · GN01UbU5 · 1999-10-12 00:00:00 — Utskottet utgår från attregeringen återkommer till i frågan omregleringen av entreprenadförhållanden inom skolan,om resultatet av granskningen motiverar det.Enligt 2 § lagen om entreprenadförhållanden inomskolan får regeringen på ansökan av en kommun ellerett landsting, om det finns särskilda skäl, medgeentreprenad för undervisning inom det offentligaskolväsendet för barn och ungdom i andra fall än somanges i 1 §. Denna möjlighet är alltså intebegränsad till gymnasieskolan. Bestämmelsen innebärockså att andra ämnen än de som anges i 1 § kankomma i fråga, vilket ligger i linje med vadmotionärerna önskar. Om skulle följayrkande 3 i motion 1998/99: Ub26 skulle dessamöjligheter försvinna, något som utskottet inte villförorda.Ändring av bidragsår för friståendegymnasieskolorFristående gymnasieskolor har numera på vissavillkor rätt till ersättning från elevernashemkommuner. Villkoren anges i 9 kap. 8 och 8 a §§.Hittills har bidragsåret för friståendegymnasieskolor börjat och alltsåsammanfallit med det tidigare statliga budgetåret.Bl.a. av det skälet att både det statliga och detkommunala budgetåret numera börjar den 1 januarianser regeringen att bidragsåret för friståendegymnasieskolor bör ändras så att det utgörs avkalenderåret. Detta föranleder en ändring av förstastycket i 9 kap. 9 § skollagen.Regeringen föreslår vidare en ändring avbestämmelsen i andra stycket av samma paragraf, omnär ansökan om att bli förklarad berättigad tillbidrag skall vara inlämnad. Enligt förslaget skallansökan - liksom för fristående grundskolor - varainlämnad kalenderåret före det årutbildningen startar.U t s k o t t e t föreslår att antarregeringens förslag till ändringar i 9 kap. 9 §skollagen. Genom ändringen av bidragsåret kanregeringens beslut om schablonbelopp - somhemkommunerna skall betala om de inte kommit överensom annat med den fristående gymnasieskolan - fattaspå grundval av aktuellare uppgifter än omdet faktiska kostnadsläget.ÖvrigtRegeringen föreslår att ändringarna i skollagenskall träda i kraft den 2 januari 2000.Bestämmelserna i 5 kap. 4 b § skall tillämpas påutbildning som påbörjas efter den 1 juli 2000.U t s k o t t e t har inget att invända motregeringens förslag och föreslår att antarförslaget till lag om ändring i skollagen i övrigt iden mån det inte har behandlats i det föregående.Den nya lydelsen av 5 kap. 4 b § ersätter därmedden ändring som beslutats av i mars 1999och som träder i kraft (prop.1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3, rskr. 1998/99:160). beträffande försöksverksamhet utannationell timplan i grundskolanatt avslår motionerna 1998/99:Ub27 yrkande 1 och1998/99: Ub28 yrkande 1,res. 1(kd) - delvisres. 2 (fp) - delvis2. beträffande friståendekvalitetsinstitutatt avslår motion 1998/99:Ub25 yrkande 3,res. 3 (m) - delvis3. beträffande individuella studieplaneratt avslår motion 1998/99:Ub26 yrkande 1,res. 4 (c)4. beträffande det individuellaprogrammets huvudsakliga syfte m.m.att antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser 5 kap. 4 b § och avslårmotionerna 1998/99:Ub25 yrkandena 1, 4 och 5,1998/99:Ub27 yrkande 2 och 1998/99:Ub28 yrkande2,res. 3 (m) - delvisres. 1 (kd) - delvisres. 2 (fp) - delvis5. beträffande rätt för landsting attanordna individuella programatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser 5 kap. 13 och 13 a §§,6. beträffande ändring i 5 kap. 26 §skollagenatt antar regeringens förslag,7. beträffande möjlighet för kommun atterbjuda estetisk verksamhet, estetiska ämnensamt idrott och hälsa inom gymnasialvuxenutbildningatt godkänner regeringens förslag,8. beträffande möjlighet att räkna inIdrott och hälsa A samt Estetisk verksamhet islutbetyg från gymnasial vuxenutbildningatt avslår motionerna 1998/99:Ub16 yrkande 11 och1998/99:Ub28 yrkande 3,res. 1 (kd) - delvis9. beträffande villkoren för statligt stödtill kompletterande utbildningaratt godkänner regeringens förslag,10. beträffande redovisning till riksdagenav arbete med kompletterandeutbildningaratt avslår motion 1998/99:Ub25 yrkande 6,res. 3 (m) - delvis11. beträffande kravet på lärareskunskaper i svenska språketatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen (1985:1100) såvitt avser 2 kap. 4 b§ och avslår motion 1998/99:Ub25 yrkandena 2 och7,res. 5 (m, kd, fp)12. beträffande kravet på läraresämneskompetens, pedagogiska kompetens ochinsikter i de föreskrifter som gäller detoffentliga skolväsendetatt med avslag på motion 1998/99:Ub28 yrkande 4godkänner vad utskottet anfört,res. 1 (kd) - delvis13. beträffande skollagens bestämmelser iövrigt om villkor för att få anställas somlärare, förskollärare eller fritidspedagog i detoffentliga skolväsendetatt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser 2 kap. 4, 4 a, 4 c, 4 doch 7 a §§,14. beträffande entreprenadförhållandeninom skolanatt med avslag på motionerna 1998/99:Ub25 yrkande8, 1998/99:Ub26 yrkandena 2 och 3 samt1998/99:Ub27 yrkande 3 antar regeringens förslagtill lag om ändring i lagen (1993:802) omentreprenadförhållanden inom skolan,res. 6 (m, kd, c, fp)15. beträffande ändring av bidragsår förfristående gymnasieskoloratt antar regeringens förslag till lag om ändringi skollagen såvitt avser 9 kap. 9 §,16. beträffande förslaget till lag omändring i skollagen i övrigtatt antar regeringens förslag i den mån det intehar behandlats under föregående moment.Stockholm den 12 oktober 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), YvonneAndersson (kd), (), (), (), (), (), (), PerBill (m), (), (), UlfNilsson (fp), (), () och (). Försöksverksamhet utan nationell timplani , m.m. (mom. 1, 4, 8 och 12 )- kdYvonne () och ()anför:Försöksverksamheten utan nationell timplan igrundskolan bör enligt vår uppfattning intebegränsas till ett åttiotal kommuner. Det är viktigtatt försöksverksamheten baseras på ett så stortunderlag som möjligt. De kommuner som bedömer skolorkvalificerade och själva vill delta i projektet börfå medverka. Vi vill också särskilt poängtera viktenav att fristående skolor representeras iförsöksverksamheten och att utvärderingen görs ävenutifrån deras speciella villkor. börbifalla vår motion 1998/99:Ub28 yrkande 1 och somsin mening ge regeringen till känna vad vi nu haranfört.När det gäller det individuella programmetshuvudsakliga syfte m.m. bedömer vi, precis somregeringen, att det finns ett behov att tydliggöraatt programmets huvudsakliga syfte är att förberedaeleverna för studier på ett nationellt ellerspecialutformat program. Vi har inte heller någotatt erinra mot övriga förändringar i 5 kap. 4 b §.Vi anser dock att regeringens formuleringar om attgymnasieskolan måste kunna möta de elever som avolika skäl inte uppnått behörighet för ettnationellt eller specialutformat program gerfelaktiga signaler. Utgångspunkten måste vara attelever i normalfallet skall vara behöriga och hagodkända resultat från . Grundskolansansvar måste preciseras. För vissa grupper, t.ex.elever med dyslexi som inte lyckas få betyg iengelska, måste särskilda behörighetsvillkor anges.Kristdemokraterna stöder förslaget att estetiskverksamhet, estetiska ämnen och idrott och hälsaskall kunna erbjudas inom komvux. Däremot anser vitill skillnad från utskottsmajoriteten att det skallfinnas möjlighet att räkna in Idrott och hälsa Asamt Estetisk verksamhet i slutbetyg från gymnasialvuxenutbildning. Annars begränsas den reellavalfriheten för vuxenstuderande. Vi anser att de börha likvärdiga möjligheter som eleverna igymnasieskolan att välja andra än teoretiska ämnen.Vad vi nu har anfört bör med bifall tillmotionerna 1998/99:Ub16 yrkande 11 och 1998/99:Ub28yrkande 3 som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser det viktigt att det ställs krav på läraresämneskompetens, pedagogiska kompetens och insikter ide föreskrifter som gäller det offentligaskolväsendet. Förutom målen för verksamheten - somnämns i regeringens lagförslag - måste värdegrundensom den bygger på vara väl känd för läraren. Dettaanser vi att med bifall till motion1998/99:Ub28 yrkande 4 bör ge regeringen som sinmening till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 1, 4, 8 och 12 bort hemställa1. beträffande försöksverksamhet utannationell timplan i grundskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub28 yrkande 1och med avslag på motion 1998/99:Ub27 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. beträffande det individuellaprogrammets huvudsakliga syfte m.m.att dels antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 4 b §och avslår motionerna 1998/99:Ub25 yrkandena 1,4 och 5 samt 1998/99:Ub27 yrkande 2, dels medbifall till motion 1998/99:Ub28 yrkande 2 somsin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,8. beträffande möjlighet att räkna inIdrott och hälsa A samt Estetisk verksamhet islutbetyg från gymnasial vuxenutbildningatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub16yrkande 11 och 1998/99:Ub28 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som ovananförts,12. beträffande kravet på läraresämneskompetens, pedagogiska kompetens ochinsikter i de föreskrifter som gäller detoffentliga skolväsendetatt med bifall till motion 1998/99:Ub28 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,2. Försöksverksamhet utan nationell timplani , m.m. (mom. 1 och 4 ) - fpUlf () anför:När det gäller försöksverksamhet utan nationelltimplan vill jag framhålla att den centraltutformade timplanen skall avskaffas,eftersom den lägger hinder i vägen för en målstyrdskola. Det bör fattas ett principbeslutom avskaffande av timplanen. En treårigförsöksverksamhet är enligt min uppfattningtillräcklig. bör bifalla vår motion1998/99:Ub27 yrkande 1 och som sin mening geregeringen till känna vad jag nu har anfört.Enligt uppfattning skall detindividuella programmet avskaffas. Det individuellaprogrammet var tänkt att utgöra ett undantag, men äri dag gymnasieskolans tredje största program. Ingenelev skall få börja gymnasieskolan utan att hauppnått betyget Godkänd i svenska, engelska ochmatematik. anser att de elever somlämnar utan godkänt betyg i dessa ämnenskall "läsa upp" betyget innan de får tillträde tillgymnasieskolan. Ökade krav måste ställas pågrundskolan att sätta in stöd redan de förstagrundskoleåren. Vi anser också att alla elever bordefå ökade möjligheter att sätta samman kurser tillett eget personligt program. Utöver de obligatoriskakärnämnena borde eleven få välja kurser tämligenfritt. Det bör också startas försöksverksamhet medsommarkurser för gymnasieelever. Jag anserbeträffande det individuella programmetshuvudsakliga syfte m.m. att med bifalltill motion 1998/99:Ub27 yrkande 2 och med anledningav motion 1998/99:Ub25 yrkandena 1, 4 och 5 samt medavslag på motion 1998/99:Ub28 yrkande 2 dels böravslå regeringens förslag till lag om ändring iskollagen såvitt avser 5 kap. 4 b §, dels som sinmening ge regeringen till känna vad jag nu haranfört.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder momenten 1 och 4 bort hemställa1. beträffande försöksverksamhet utannationell timplan i grundskolanatt med bifall till motion 1998/99:Ub27 yrkande 1och med avslag på motion 1998/99:Ub28 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. beträffande det individuellaprogrammets huvudsakliga syfte m.m.att dels avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 4 b §och motion 1998/99:Ub28 yrkande 2, dels medbifall till motion 1998/99:Ub27 yrkande 2 ochmed anledning av motion 1998/99:Ub25 yrkandena1, 4 och 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,3. , m.m. (mom.2, 4 och 10) - mBeatrice (), (), () och Per () anför:Enligt vår uppfattning ökar behovet av ettfristående kvalitetsinstitut med en avskaffadtimplan. Med den ökade självständigheten förskolorna föreligger det ett allmänt intresse av enutvecklad oberoende utvärdering av resultaten. I enmålstyrd skola finns det ett stort behov av sakliginformation om alla skolors resultat och kvalitet.Vi anser därför att ett fristående kvalitetsinstitutbör skapas. Detta bör med bifall till vårmotion 1998/99:Ub25 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att regeringens förslag om detindividuella programmets huvudsakliga syfte m.m. böravslås. Regeringens betoning av att det individuellaprogrammet i första hand skall syfta till attförbereda eleven för ett nationellt programcementerar en form för gymnasieskolan som mångaelever inte klarar av. Regeringens förslag attutveckla det individuella programmet med ettförtydligande av preparandsyftet och att görastudiemöjligheten valbar är ett erkännande av attgrundskolan misslyckats med sitt uppdrag. Enligt våruppfattning skall insatser för att förbereda allaelever för studier i gymnasieskolan främst ske inomramen för och i dess regi. Vi vill ocksåframhålla att synen på kärnämnen och kurser måsteöverensstämma med individuella hänsyn till elevernaoch deras förutsättningar. Risken med att ge utrymmeför en fast struktur inom det individuellaprogrammet är att individualiseringen går förlorad.Riksdagen bör, med bifall till vår motion1998/99:Ub25 yrkandena 1, 4 och 5, dels avslåregeringens förslag till lag om ändring i skollagensåvitt avser 5 kap. 4 b §, dels som sin mening geregeringen till känna vad vi nu har anfört.Vi anser att staten borde söka bereda vidgatutrymme för kompletterande utbildningar. Sådanaskapar en positiv dynamik i utbudet och bidrar tillkrea- tiva utbildningslösningar, till fromma för denenskilde studeranden och för landets välstånd.Riksdagen bör därför med bifall till motion1998/99:Ub25 yrkande 6 som sin mening ge regeringentill känna att regeringen - förslagsvis ibudgetsammanhang - bör redovisa till riksdagenresultatet av arbete med kompletterandeutbildningar.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder momenten 2, 4 och 10 bort hemställa2. beträffande friståendekvalitetsinstitutatt med bifall till motion 1998/99:Ub25 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. beträffande det individuellaprogrammets huvudsakliga syfte m.m.att dels avslår regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 5 kap. 4 b §och motion 1998/99:Ub28 yrkande 2, dels medbifall till motion 1998/99:Ub25 yrkandena 1, 4och 5 och med anledning av motion 1998/99:Ub27yrkande 2 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som ovan anförts,10. beträffande redovisning till riksdagenav arbete med kompletterandeutbildningaratt med bifall till motion 1998/99:Ub25 yrkande 6som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,4. Individuella studieplaner (mom. 3) - cSofia () anför:Jag anser att regeringen, i samband med atttimplanen nu avskaffas i ett antal kommuner ochskolor, bör öka kraven på individanpassning avutbildningen i . Varje elev bör få enindividuell studieplan upplagd i samverkan mellanelev, lärare och föräldrar. En bestämmelse om dettabör införas i grundskoleförordningen. Detta börriksdagen med bifall till vår motion 1998/99:Ub26yrkande 1 som sin mening ge regeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser jag att utskottetunder moment 3 bort hemställa3. beträffande individuella studieplaneratt med bifall till motion 1998/99:Ub26 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vad somovan anförts,5. Kravet på lärares kunskaper i svenskaspråket (mom. 11) - m, kd, fpBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (), Per () och () anför:Regeringens förslag till ändring i skollagen när detgäller kravet på lärares kunskaper i svenska språketinnebär enligt vår bedömning en uppluckring avspråkkravet som vi inte kan acceptera. En sådanskulle leda till en kraftig försämring av skolansarbete med svenska språket. Vi anser att det i 2kap. 4 b § skollagen bör ställas krav på att läraremed utländsk utbildning och annat modersmål än ettnordiskt språk skall behärska svenska språket.Liksom utskottsmajoriteten utgår vi från att deraskunskaper i svenska skall vara dokumenterade.Riksdagen bör alltså med anledning av motion1998/99: Ub25 yrkandena 2 och 7 anta regeringensförslag till lag om ändring i skollagen såvitt avser2 kap. 4 b § med den ändringen att paragrafen fården i bilaga 3 som Reservanternas förslag betecknadelydelsen.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 11 bort hemställa11. beträffande kravet på lärareskunskaper i svenska språketatt med anledning av motion 1998/99:Ub25 yrkandena2 och 7 antar regeringens förslag till lag omändring i skollagen såvitt avser 2 kap. 4 b §med den ändringen att paragrafen får den ibilaga 3 som Reservanternas förslag betecknadelydelsen,6. Entreprenadförhållanden inom skolan(mom. 14) - m, kd, c, fpBeatrice (), (), LarsHjertén (m), (), (), Per (), () och UlfNilsson (fp) anför:Lagen om entreprenadförhållanden inom skolan har nuvarit i funktion att vi kankonstatera att entreprenader inom gymnasieskolan ärett bra sätt att utveckla skolan och stärka kvalitetoch valfrihet för eleverna. Den begränsning tillundervisning av yrkesinriktad karaktär som föreslogsnär lagen först infördes behövs inte längre. Enligtlagen (4 §) skall för undervisning på entreprenadanlitas lärare som har kompetens för denundervisning de skall bedriva. En kommun bör enligtvår mening ha möjlighet att beställa t.ex.undervisning med en särskild pedagogisk profil ispråk eller naturvetenskap av lärarkooperativ ellerandra privata anordnare. Regeringen bör liksomhittills ha möjlighet att, när det finns särskildaskäl, medge entreprenad i andra delar av detoffentliga skolväsendet för barn och ungdom ängymnasieskolan. Vi anser att dels börbifalla regeringens förslag till lag om ändring ilagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inomskolan, dels med bifall till motionerna 1998/99:Ub25yrkande 8 och 1998/99:Ub27 yrkande 3, med anledningav motion 1998/99:Ub26 yrkande 2 och med avslag påmotion 1998/99:Ub26 yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna vad vi här har anfört.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 14 bort hemställa14. beträffande entreprenadförhållandeninom skolanatt dels antar regeringensförslag till lag om ändring i lagen(1993:802) omentreprenadförhållanden inomskolan, dels med bifall tillmotionerna 1998/99:Ub25 yrkande 8och 1998/99:Ub27 yrkande 3, medanledning av motion 1998/99:Ub26yrkande 2 och med avslag på motion1998/99:Ub26 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till kännavad som ovan anförts,Regeringens lagförslagFörslag till lag om ändring i skollagen(1985:1100)Förslag till lag om ändring i lagen(1993:802) om entreprenadförhållanden inomskolanReservanternas lagförslagAv reservanterna (m, kd, fp) föreslagenändring i regeringens förslag till lag omändring i skollagen (1985:1100)-----------------------------------------------------Regeringens förslag Reservanternas förslag-----------------------------------------------------2 kap.4 b §----------------------------------------------------------------------------------------------------------Den som har ett annat Den som har ett annatmodersmål än svenska, modersmål än svenska,danska, färöiska, danska, färöiska,isländska eller norska isländska eller norskakan få ett kan få ettbehörighetsbevis endast behörighetsbevis endastom han eller hon har de om han eller hon harkunskaper i svenska som dokumenterade kunskaper ibehövs. svenska språket, om detinte finns synnerligaskäl att medge annat.----------------------------------------------------------------------------------------------------------