bet · GM01KU24 · 1999-04-27 00:00:00 — Underprissättningsutredningensförslag till lagstiftning i konkurrensfrågor hadeinte vunnit den nödvändiga uppslutningen och måsteenligt regeringen redan på den grunden avvisas.I rådet ingår representanter för offentlig ochprivat verksamhet. Rådet leds av en ordförande somär fristående från partsintressen. Till rådet kanvid behov knytas experter för särskilda frågor.Rådets uppgift är att, med beaktande av de olikagrundförutsättningar som gäller för offentlig ochprivat sektor, söka undanröja konkurrenskonfliktersom typiskt sett inte löses inom ramen för särskildlagstiftning eller prövningsförfaranden.Rådet får på eget initiativ belysa sakförhållandeni konkreta fall och genom kontakter med berördaparter bedöma om och hur en konkurrenssnedvridningkan undvikas eller undanröjas. Rådet får även i denomfattning rådet finner lämpligt ta upp frågor påbegäran av någon som är berörd. Utgångspunkten förbedömningen skall vara de förutsättningar och reglersom gäller för respektive verksamhet. Rådetsverksamhet skall inriktas på fall av allmäntintresse och särskild uppmärksamhet skall ägnas åtfrågor som rör prissättning och konkurrens på sålika villkor som möjligt. Verksamheten skall syftatill att ge vägledning för framtiden om hurkonkurrenssnedvridande förfaranden kan undvikas ochom möjligt att vissa typer av konkurrenskonflikterkan mönstras ut. Rådet skall på lämpligt sättinformera de berörda om sina bedömningar i dessaavseenden.Med utgångspunkt i de erfarenheter rådetfortlöpande får av förhållandena på marknaden skallrådet skaffa sig en samlad bild om vad som kan varaosund konkurrens. Med detta som underlag skall rådetdiskutera principiella konkurrensfrågor, spridainformation om goda exempel på en väl fungerandekonkurrens och söka nå en samsyn för framtiden omhur de långsiktiga spelreglerna på området bästformuleras.I sina diskussioner skall rådet beakta attförutsättningarna för konkurrens skiljer sig i olikadelar av landet.Rådet bör enligt direktiven ha stor frihet attsjälv välja inriktning av arbetet och hur detpraktiskt bör läggas upp. Det skall därför vara enuppgift för rådet att utforma de närmareriktlinjerna för sitt arbete. Rådet skallfortlöpande samråda med och Nämndenför offentlig upphandling samt med andra berördaorgan t.ex. inom redovisningsområdet.Rådet skall enligt direktiven bedriva sitt arbeteunder och fortlöpande informera om resultatetav sitt arbete. Rådet skall senast den 31 december2000 redovisa sina samlade erfarenheter och deresultat som uppnåtts. Om det finns behov av det,får rådet lämna förslag till ytterligare åtgärdersom rådet kan bedöma motiverade.Statsrådet besvarade den 28 januari1999 en interpellation om kommunalnäringsverksamhet. Hon förklarade att hon nyligenuppdragit åt rådet att tillregeringen samlat redovisa erfarenheterna av detförsta verksamhetsåret och vilka resultat som haruppnåtts. Med utgångspunkt i den redovisningenskulle regeringen komma att pröva om det behövs enskärpning av gällande regler. Statsrådet hade ocksåbjudit in tillöverläggningar om utformningenav en långsiktig konkurrensstrategi. Hon hänvisadeockså till den arbetsgrupp som inrättats iNäringsdepartementet för att beredasmåföretagsfrågorna vidare.Den av statsrådet nämnda redovisningen harnyligen överlämnats till regeringen.Av framgår bl.a. atthuvuddelen av de behandlade anmälningarnatill rådet rör kommunerna och att ärendena i storutsträckning avser frågan om hur långt kommunernaslegala kompetens sträcker sig. Rådet har inte kommitsärskilt långt i diskussionerna om långsiktigaspelregler och de underliggande principerna fördessa regler.I rådets fortsatta arbete kommer enligt rapportenatt göras en genomgång av det statliga området ochav landstingen. För landstingens del avses en förstaåtgärd bli en relativt omfattande genomgång avfolktandvårdens verksamhet mot bakgrund avanmälningar till rådet.Näringsutskottets behandling av vissakonkurrenspolitiska frågorNäringsutskottet - inom vars beredningsområdekonkurrenslagstiftningen ligger - har nyligenbehandlat ett antal motioner om konkurrenspolitiskafrågor (bet. 1998/99:NU11). hardärvid redogjort dels för den handlingsplan för attförenkla och förbättra villkoren för främst småföretag som statsrådet presenterade idecember 1998, dels för ochKonkurrensrådets verksamhet, för Konkurrensverketsrapporter Konkurrenshinder för småföretag ochAvreglerade marknader i , förlänsstyrelsernas konkurrensfrämjande verksamhet samtför förslag i departementspromemorian (Ds 1998:72)Små företag och konkurrenslagen och iSmåföretagsdelegationens rapport (SOU 1998:94)Förslagskatalog. Utskottet noterade också attKommunförbundet presenterat en rapport omeffekter och erfarenheter av alternativadriftsformer.Näringsutskottet ansåg i sitt ställningstagande atten självklar utgångspunkt när det gällerförhållandet mellan småföretag och den offentligasektorn är att varken eller annanoffentlig näringsverksamhet får slå ut jobb ellerhindra tillväxtförutsättningarna i privata företag.Utskottet påpekade att detta också är regeringensinställning. ville utskottet betona attförhållandena i olika kommuner och landsting kanvariera påtagligt. Utskottet framhöll vidare bl.a.att i regeringens handlingsplan för att förenkla ochförbättra villkoren för främst små företag ingår ensärskild punkt om klarare spelregler mellan kommuneroch småföretag samt att Näringsdepartementetpåbörjat ett arbete med att - i diskussion medKommunförbundet och - utforma enlångsiktig konkurrenspolicy.Sammantaget ansåg näringsutskottet att regeringensarbete på området styrs av en vilja att uppnå ochupprätthålla konkurrensneutralitet mellan offentligoch privat verksamhet.Ledamöterna från Moderata samlingspartiet,, reserverade sig i denna del. att regeringen intar en avvaktande hållningoch att konkreta åtgärder lyser med sin frånvaro.Principer för kommersiell provnings- ochcertifieringsverksamhet hos myndigheterMed ackreditering avses enligt lagen (1992:1119) omteknisk kontroll att ett organ är kompetent attutföra den verksamhet som ackrediteringen avser.Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll(SWEDAC) skall enligt den nämnda lagen bl.a. handhaviss ackreditering och utöva tillsyn över vissverksamhet enligt lagen. De organ som utses till detskall anmälas till EU för uppgifter i samband medbedömning av överensstämmelse enligt bestämmelsersom gäller inom EES-området.En arbetsgrupp inom dåvarande Närings- ochhandelsdepartementet har, som berörs i motion1998/99:N326, i promemorian Ds 1997:17 lämnatförslag till principer för under vilka former ochförutsättningar en myndighet med föreskrifts- ellertillsynsansvar även skall kunna bedriva kommersiellverksamhet i konkurrens med andra som ett anmälteller ackrediterat provnings- ellercertifieringsorgan. Enligt förslaget måste särskildaskäl finnas för en myndighet att bedriva provnings-eller certifieringsverksamhet, eftersom det inteprimärt är en statlig uppgift att tillhandahållaprovnings- och certifieringsresurser. Skälen skallfortlöpande omprövas av myndigheten själv och berörtdepartement med särskilt beaktande av följande.· Grundläggande krav är att verksamheten inte skallpåverka föreskrivande, kontrollerande eller annancentral myndighetsverksamhet på ett negativtsätt.·· En noggrann åtskillnad måste göras mellanmyndighetens olika roller. En analys måste görasav potentiella intressekonflikter. En särskildgranskning måste göras av myndigheter medmarknadskontrolluppgifter. Regeringen bör avgöraansökan av en myndighet att bli anmält organ fördirektiv enligt den nya metoden.·· Konkurrensaspekterna måste belysas noggrant ochsnedvridningseffekter undvikas. Marknaden skallinte påverkas på ett negativt sätt.·· Kommersiell verksamhet bör normalt drivas iaktiebolagsform, även om det vid ringa omfattningkan vara motiverat att bedriva verksamheten imyndighetsform på uppdragsbasis. Möjligheten tillbolagisering bör då hållas aktuell. Inormalfallet bör privatisering ske, menverksamheten kan kvarstå i statlig ägo om välfungerande konkurrens saknas eller annat skälfinns mot privatisering.·Arbetsgruppen föreslog för genomförandet avprinciperna smärre tillägg till lagen ochförordningen (1993:1065) om teknisk kontroll.Tillägg med förslagens inriktning har däreftergjorts i den nämnda förordningen genom SFS 1997:711.Enligt den nuvarande lydelsen av 5 § förordningenskall således, om en statlig myndighet begär att fåbli EU-anmält organ för en uppgift, för vilken ävenandra organ än myndigheten får anmälas, ansökaninnheålla uppgift om1. vilka särskilda skäl som föreligger för attbedriva verksamheten i myndighetsform,2. hur myndigheten har beaktat och löst frågorna omintressekonflikter och konkurrenssnedvridningar somkan uppstå till följd av myndighetens övrigaverksamhet.Statistiska uppgifter om kommunala företagEnligt regeringens skrivelse 1998/99:97 Utvecklingeninom den kommunala sektorn bedrivs ungefär enfjärdedel av den totala kommunala verksamhetenuttryckt som andel av omsättningen i kommunalaföretag. I landstingen är det endast en mindre delsom bedrivs i företagsform.Enligt samma skrivelse fanns det 1 881 kommunalamajoritetsägda företag vid utgången av . Avdessa var 1 576 rörelsedrivande. 1 471 av dem ägdesav kommuner och 105 av landsting. Siffrorna ärbaserade på statistik, ivilken enbart majoritetsägda företag ingår.Antalet kommunala företag var relativt . Därefter ökade antaletföretag till en högsta nivå 1992, då detfanns 1 641 majoritetsägda kommunala företag.Antalet har därefter minskat något.Den dominerande associationsformen bland dekommunala företagen är aktiebolag. drevs av de kommunala företagen i aktiebolagsform. Dennäst vanligaste formen är stiftelse som utgör ca 9 %av det totala antalet kommunala företag.De kommunala företagen bedriver verksamhet främstinom olika tekniska områden såsom el-, värme- ochvattenförsörjning samt fastighets- ochuthyrningsverksamhet. Av det totala antaletrörelsedrivande företag är 329 kommunalabostadsföretag.Utskottets tidigare bedömning av frågor om kommunalnäringsverksamhetNär bestämmelserna om kommunala företag fick sinutformning vid kommunallagsrevisionen 1991 uttaladeutskottet (bet. 1990/91:KU38 s. 44) att utskottetinte fann skäl till införande av regler som allmäntförbjuder eller begränsar kommunala hel- ellerdelägda företag. Utskottet ville dock understrykaatt det rådde en bred enighet om att den kommunalaverksamheten i största möjliga utsträckning bordeske i nämndform.I utskottets betänkande 1997/98:KU13 återgavsbedömningen att uttalandet närmast får ses som enrikspolitisk rekommendation till kommuner ochlandsting att iaktta återhållsamhet medföretagsbildningar. Själva lagen ger intenämndformen uttryckligt företräde, och utrymmet föratt bilda företag kunde därför anses ganska stort.Utskottet behandlade kommunala kompetensfrågorsenast i betänkande 1997/98:KU13.Utskottet behandlade där först motioner som avsågkommunal näringsverksamhet och som gällde översyn avkommunallagens bestämmelser om kommunalnäringsverksamhet. Kraven i motionerna sträckte sigfrån en precisering eller ett förtydligande avkommunallagens regler om näringsverksamhet till ettfullständigt förbud för kommunerna att bedrivanäringsverksamhet.Utskottet hänvisade därvid till bedömningar somgjorts vid behandlingen av frågan (bet.1996/97:KU12). Utskottet konstaterade i detsammanhanget sammanfattningsvis att kommunallagensregler om den kommunala kompetensen beträffandenäringsverksamhet framstod som tillräckliga. Någraytterligare preciseringar av dessa regler sågutskottet inget behov av. Frågan om en kommun ellerett landsting överskred sin kompetens på detaktuella området borde enligt utskottets meningavgöras av förvaltningsdomstolarna på grundval av deregler och den praxis som fanns på området.Utskottet fann ingen anledning att ändrapå dessa ståndpunkter. Någon översyn avkommunallagens regler om näringsverksamhet behövdesenligt utskottets mening inte. De föreliggandemotionerna avstyrktes. - Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, liberalerna ochMiljöpartiet reserverade sig i denna del.Utskottet behandlade därefter motioner som avsågkommunala företag och som gällde en översyn avkommunallagens regler om sådana företag. Översynenskulle avse bl.a. reglerna om insyn i kommunalaföretag samt regler i syfte att dels hindrauppkomsten av nya bolag, dels främja avvecklingen avbefintliga bolag.Utskottet hänvisade även i denna del till sittbetänkande . Där konstaterade utskottetatt det från formell synpunkt i allmänhet stårkommuner och landsting fritt att välja om enverksamhet skall bedrivas i förvaltningsform eller ibolagsform. Utskottet erinrade vidare om attutskottet vid olika tillfällen hade uttalat sig omlämpligheten att bedriva verksamheten i viss form.Därvid hade utskottet uttalat dels att det intefanns skäl till att det införs regler som förbjudereller begränsar kommunala företag, dels att denkommunala verksamheten borde bedrivas i nämndform istörsta möjliga utsträckning, dock att det ocksåkunde finnas skäl som talar för bolagsformen.Utskottet hade också uttalat att verksamhetensspeciella förutsättningar och den samlade kommunalanyttan borde vara utgångspunkter för organisatoriskaöverväganden.Utskottet konstaterade också att antalet kommunalaföretag, där en kommun eller ett landsting ärmajoritetsägare, varit i stort settoförändrat. Utskottet pekade på att de kommunalaföretagen främst bedrev teknisk verksamhet såsom el-och fjärrvärmeförsörjning samt fastighetsförvaltningm.m., verksamheter som räknas som sedvanlig kommunalaffärsverksamhet.Utskottet fann även sammanfattningsvisatt det inte fanns skäl att föreslå sådana ändringari kommunallagen om inskränkningar i rätten att bildabolag respektive främjande av en avveckling avkommunala bolag som hade begärts. Utskottet såg inteheller något behov av en översyn av reglerna förkoncernbildningar eller insynsmöjligheter ikommunala företag. De föreliggande motionerna idessa frågor avstyrktes. - Företrädarna för Moderatasamlingspartiet och liberalernareserverade sig för en översyn syftande till atthindra uppkomsten av nya bolag och främjaavvecklingen av befintliga bolag.Även motionsyrkanden om en restriktiv syn pånäringsverksamhet som bedrivs i bolagsform och om enuppföljning av kommunala bolag avseendekonkurrensförhållanden och insynsmöjligheteravstyrktes.Utskottet behandlade därefter motioner omlaglighetsprövning och sanktionssystem. I motionernabegärdes förslag till ändring av möjligheterna tilllaglighetsprövning av verksamhet sombedrivs i företagsform och införande av ettstraffrättsligt sanktionssystem för de fall därkommuner inte rättar ett upphävt beslut som fattatsinom ett kommunalt bolag.Utskottet hänvisade även i denna del till sittbetänkande om kommunala kompetensfrågor våren 1997.Utskottet hade framhållit att bedömningen avhuruvida en verksamhet i ett kommunalt företagligger inom ramen för den kommunala kompetensenprimärt är en uppgift för styrelsen samt atthärutöver sker en politisk prövning av ägaren,kommunen eller , som genom de avfullmäktige valda ombuden vid bolagsstämma kan gestyrelsen direktiv om att t.ex. ändra inriktningenav verksamheten, om den inte uppfyller vissaformella krav.Utskottet hade vidare anfört att den beskrivnaordningen i de allra flesta fall fungerade på etttillfredsställande sätt, en ordning som stämde heltöverens med bolagsformens principer vad gällerstyrning av verksamheten och ansvarsfördelningen. Enmöjlighet till laglighetsprövning ansågs strida motde nämnda grundläggande villkoren för enverksamhet som bedrivs i bolagsform.Med hänsyn till vad utskottet anfört omdomstolsprövning av kommunala bolagsbeslut hadeutskottet inte heller funnit skäl att ta upp ensakdiskussion om ett införande av ettsanktionssystem ägnat att motverkakompetensöverskridanden inom kommunala företag ellerinförande av ett sanktionssystem för de fall enkommun inte rättar ett upphävt beslut.Utskottet fann inget skäl att ändra sinuppfattning i de aktuella frågorna utan avstyrkte deföreliggande motionerna.Utskottet fann, liksom , inte hellernågot skäl att ta upp en sakdiskussion om ettinförande av ett sanktionssystem för de fall enkommun inte rättar ett upphävt beslut.Företrädarna för Moderata samlingspartietreserverade sig i fråga om laglighetsprövning ochsanktionssystem.Frågan om uppdragsverksamhet behandlades avriksdagen senast i det nämnda betänkandet omkommunala kompetensfrågor . Med anledningav motioner ansåg i likhet medkonstitutionsutskottet att regeringen bordelägga fram förslag för av innebörden attförsöksverksamheten inom kollektivtrafikområdetvidgades till att även omfatta annan kommunalverksamhet. tillkännagivande ledde tillatt den tidigare nämnda utredningen om vidgadförsöksverksamhet med uppdragsverksamhettillsattes. - Företrädarna för Moderatasamlingspartiet, liberalerna ochMiljöpartiet hade i utskottet reserverat sig motutskottets yttrande och hemställan i denna del.Utskottets bedömningLiksom vid behandlingen av frågor om kommunalnäringsverksamhet sträcker sigyrkandena i motionerna över en vid skala avönskemål.Utskottet behandlar först frågor om omfattningen avkommunal affärsverksamhet och om formen för kommunalverksamhet.Utskottet har vid tidigare behandling av dessafrågor som framgår ovan uttalat dels att det intefinns skäl till att införa regler som förbjudereller begränsar kommunala företag, dels att denkommunala verksamheten bör bedrivas i nämndform istörsta möjliga utsträckning, dock att det också kanfinnas skäl som talar för bolagsformen. Utskottethar också uttalat att verksamhetens speciellaförutsättningar och den samlade kommunala nyttan börvara utgångspunkten för organisatoriskaöverväganden. Utskottet har vidare inte funnit skälatt föreslå ändringar i kommunallagen ominskränkningar i rätten att bilda bolag eller omavveckling av kommunala bolag. Utskottet har intesett behov av några ytterligare preciseringar avkommunallagens regler om den kommunala kompetensenbeträffande näringsverksamhet.Utskottet finner inte skäl att nu frångå tidigareställningstaganden i dessa frågor. Motionerna1998/99:Sk310 yrkande 9 (m) i denna del,1998/99:K223 (m), 1998/99:Fi613 yrkande 3 (m),1998/99:N330 yrkande 2 (kd) i denna del,1998/99:K350 yrkandena 1-3 (kd), 1998/99:K328yrkande 5 (fp) och 1998/99:K301 (m, kd, c, fp)avstyrks.Utskottet anser inte heller att det finns anledningatt nu ta upp frågan om utökning av den kommunalaaffärsverksamheten. Som framgår ovan har regeringenbeslutat tillkalla en särskild utredare för att göraen uppföljning och utvärdering av lagen omförsöksverksamhet med rätt för kommunala aktiebolagatt bedriva uppdragsverksamhet inom viss trafikenligt yrkestrafiklagen. Utskottet avstyrker meddetta motion 1998/99:K348 yrkandena 1 och 2 (s).Frågor om laglighetsprövning av kommunalnäringsverksamhet tas upp i flera motioner.Utskottet har som framgår ovan tidigare uttalat attbedömningen av huruvida en verksamhet i ettkommunalt företag ligger inom ramen för denkommunala kompetensen primärt är en uppgift förstyrelsen samt att härutöver en politisk prövningsker av ägaren, kommunen eller , somgenom de av fullmäktige valda ombuden vidbolagsstämma kan ge styrelsen direktiv om att t.ex.ändra inriktningen av verksamheten, om den inteuppfyller vissa formella krav. Utskottet har anförtatt den beskrivna ordningen i de allra flesta fallfungerar på ett tillfredsställande sätt, en ordningsom stämmer helt överens med bolagsformens principervad gäller styrning av verksamheten ochansvarsfördelningen. En möjlighet tilllaglighetsprövning ansågs strida mot de nämndagrundläggande villkoren för en verksamhet sombedrivs i bolagsform.Utskottet finner inte heller nu skäl att ändrauppfattning i de angivna frågorna. Utskottetavstyrker därmed motionerna 1998/99:Sk310 yrkande 9(m) i denna del, 1998/99:K222 yrkande 1 (m),1998/99:Fi613 yrkande 6 (m) i denna del,1998/99:K302 (m), 1998/99:N330 yrkande 3 (kd) idenna del och 1998/99:N326 yrkande 19 (m, kd).Det anförda har enligt utskottets mening giltighetockså för frågan om domstolsprövning av kommunaltstöd, som tas upp i motionerna 1998/99:N330 yrkande3 (kd) i denna del och 1998/99:N326 yrkande 32 (m,kd). Motionerna avstyrks även i denna del.I fråga om ett sanktionssystem anser utskottet,liksom vid tidigare behandling av denna fråga, medhänsyn till vad utskottet anfört i frågan omlaglighetsprövning inte att det finns skäl att taupp en sakdiskussion om stt sådant system.Motionerna 1998/99:K222 yrkande 2 (m) och1998/99:Fi613 yrkande 6 (m) i denna del avstyrks.Den kommunala verksamhetens förhållande tillupphandlings- och konkurrenslagstiftningen tas upp ien motion. Utskottet vill i denna del hänvisa tillriksdagens ovan redovisade ställningstagande medanledning av liknande motioner (se bet.1998/99:FiU17, rskr. 1998/99:156). Resultatet av denpågående och den begärda utredningen om vissa frågorangående offentlig upphandling bör enligt utskottetsmening avvaktas. Konkurrensfrågor belyses vidareinom verksamheten för Rådet för konkurrens på likavillkor mellan offentlig och privat sektor.Utskottet avstyrker motion 1998/99:Sk310 yrkande 9(m) även i denna del.I två motioner efterlyses ett särskilt råd medföreträdare för stat och näringsliv för behandlingav vissa konkurrensfrågor.Utskottet vill i detta avseende hänvisa till Rådetför konkurrens på lika villkor mellan offentlig ochprivat sektor, som är sammansatt av representanterför offentlig och privat verksamhet.Rådets uppgift är som framgår ovan att sökaundanröja konkurrenskonflikter. Med utgångspunkt ide erfarenheter rådet får av förhållandena påmarknaden skall rådet skaffa sig en samlad bild omvad som kan vara osund konkurrens och med detta somunderlag bl.a. söka nå en samsyn för framtiden omhur de långsiktiga spelreglerna på området bästformuleras.Utskottet anser att erfarenheterna av det nämndarådets verksamhet bör avvaktas. Motionerna1998/99:N330 yrkande 2 (kd) i denna del och1998/99:N326 yrkande 30 (m, kd) i denna delavstyrks.I motion 1998/99:N326 yrkande 30 (m, kd) tas ocksåupp vissa frågor om offentliga organstillsynsverksamhet. Utskottet vill i denna delhänvisa till de ovan redovisade ändringarna iförordningen om teknisk kontroll. Motionsyrkandetavstyrks även i nu kvarstående delar.Utredningsuppdraget om vidgad försöksverksamhet medkommunal uppdragsverksamhet begärs återkallat imotion 1998/99:K355 yrkande 2 (fp). Den med motionenavsedda utredningen har som framgår ovan numeraavslutat sitt arbete. Motionen avstyrks.Den kommunala ekonomin och det kommunalasjälvstyretMotionernaI motion 1998/99:K235 av ()begärs ett tillkännagivande om behovet av att utredafrågan om tvångsförvaltning av ekonomiskt vansköttakommuner och landsting. Motionären anser att denkommunala beskattningsrätten inte kan tillåtas skylaöver kommunalpolitiska missgrepp som drabbar denenskilde kommuninvånaren. Frågan om den kommunalasjälvstyrelsen och eventuellt behov avtvångsförvaltning bör enligt motionären klarläggasgrundlagsmässigt.I motion 1998/99:K325 av () begärsett tillkännagivande om det kommunala självstyret.Motionären hänvisar till den överenskommelse omriktlinjer för den kommunala ekonomin under åren1998 och 1999 som träffats mellan regeringen och depolitiska företrädarna för och till att denna typ avöverenskommelser begränsar den enskilda kommunensrätt att själv bestämma över vissa av sina intäkter.Motionären anser att regeringen bör få i uppdrag attutreda om och i så fall på vilket sättöverenskommelsen har påverkat uppfattningen om detkommunala självstyret.BakgrundBestämmelser om kommunalt självstyrelse1 kap. regeringsformen innehåller bestämmelser omstatsskickets grunder. Enligt 1 kap. 1 §förverkligas den svenska folkstyrelsen genom ettrepresentativt och parlamentariskt statsskick ochgenom självstyrelse.Kommuner och landsting har som ett led i denkommunala självstyrelsen en egen beskattningsrätt.Regler om detta finns i 1 kap. 7 § regeringsformen,där det sägs att kommunerna, dvs. kommuner ochlandsting, får ta ut skatt för skötseln av sinauppgifter.