bet · GM01KrU3 · 1999-02-16 00:00:00 — Med hänvisning till detanförda avstyrker utskottet motionerna Kr205 (m),Kr211 (m), Kr251 (c), Kr272 (kd) yrkande 4 och Kr274(mp) yrkande 49.Frågan om tillgängligheten till TV-program förhörselskadade i SVT:s och andra TV-kanalers utbudtas upp i tre motionsyrkanden.Förslaget i motion Kr270 (s) syftar till attprogramtextningen i SVT och successivt skallöka. Liknande syfte har förslaget i motion So212(fp) (yrkande 3).Motionärerna bakom motion Kr217 (v) anser attregeringen vid nästa förhandlingstillfälle med SVT,och övriga kanaler som fått tillstånd att sändaTV-program över det digitala marknätet skall ta uppfrågan om hörselskadades tillgång till TV-utbudet(yrkande 2).Utskottet behandlade frågan om textningav SVT:s program. En utförlig redogörelse för denprogramtextning som görs inom företaget återfinns ibetänkande 1996/97:KrU8 (s. 8-9). Redogörelsen visaratt SVT gjort betydande insatser på området. AvSVT:s public service-upp-följningsrapport för år1997 framgår att företaget ökade sin programtextningkraftigt , nämligen meddrygt . (Det totalaantalet sändningstimmar uppgick till 8 245timmar och .) Utskottet harinhämtat att SVT:s programtextning ökat ytterligaretill . Någon precisering av ökningen har intekunnat lämnas av företaget.Av den ovan nämnda överenskommelsen mellan SVT, SRoch UR om programverksamheten om och förfunktionshindrade framgår bl.a. att kunskap omhörselhandikappades problem och behov då det gällerljudkvalitet förmedlas i SVT:s internutbildning ochatt ljudkvaliteten bevakas löpande under inspelningoch bearbetning av programmen.Även då det gäller har det från statens sidaställts krav i nu aktuellt hänseende. Av 5 § i TV4:s sändningstillstånd framgår att programföretagetskall göra stora underhållningsprogram och svenskdramatik tillgängliga för funktionshindrade i minstsamma omfattning som . Vidare skallverksamheten för funktionshindrade undertillståndsperioden utökas i den mån nya tekniskaförutsättningar gör detta möjligt inom ramen föroförändrade kostnader.De tillstånd att sända television med digitalsändningsteknik som regeringen meddelade ett antalprivata programföretag och som gällertill utgången av har inte förenats mednågra villkor om tillgänglighet förfunktionshindrade.Enligt utskottets uppfattning är det av störstavikt att även frågan om hörselskadades förbättradetillgång till public service-TV beaktas i kommandepublic service-beredning. Även de möjligheter somföljer med övergången till digitaliserade sändningaratt ge hörselskadade bättre service bör diskuteras iberedningsarbetet. På samma sätt som när det gällersynskadades tillgång till SVT:s program bör enförutsättning för ett förnyat sändningstillstånd förSVT vara att tillgängligheten för hörselskadadeförbättras ytterligare.Utskottet konstaterar - då det gäller kraven påandra programföretag än SVT - att dessas verksamhetligger utanför utskottets beredningsområde.Utskottet inskränker sig därför till att understrykavikten av att även dessa programföretag verkar föratt göra sina program tillgängliga för personer medfunktionshinder.Utskottet förutsätter att regeringen iförberedelserna inför kommande tillstånd beaktar vadutskottet här har anfört. Motionerna Kr217 (v)yrkande 2, Kr270 (s) och So212 (fp) yrkande 3avstyrks därmed.I en motion, Kr271 (s), behandlas frågan omhandikapporganisationernas informationsmöjlighet iSVT. Motionen syftar till att SVT:s sändningsvillkorskall ändras så att handikapporganisationer, ilikhet med vad som gäller för myndigheter, fårmöjlighet att informera om sin verksamhet t.ex. iprogrammet Anslagstavlan.Enligt sändningsvillkoren skall SVT kostnadsfrittsända meddelanden som är av vikt för allmänheten omen myndighet begär det. SVT skall tillse attmeddelandet ges en lämplig utformning och att detinte genom sin omfattning eller på annat sättinverkar menligt på programverksamheten (19 §).Utskottet har tidigare behandlat och avstyrktmotionsförslag med liknande innehåll, senast våren1998 (bet. 1997/98:KrU11). Utskottet ansåg inte attdet var motiverat att under löpande tillståndsperiodta initiativ till en vidgning av den krets som harrätt att kostnadsfritt sända meddelanden i SVT.Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt. Motionenavstyrks därmed.Mediets genomslagskraftEnligt radio- och TV-lagen (1996:844) får programmed ingående våldsskildringar av verklighetstrogenkaraktär eller med pornografiska bilder inte sändasi televisionen och på sådant sättatt det finns en betydande risk för att barn kan seprogrammen, om det inte av särskilda skäl ändå ärförsvarligt (6 kap. 2 §). Det anses exempelvis varaförsvarligt att visa våldsskildringar som ingår somett led i nyhetsförmedlingen. (Se prop. 1995/96:160s. )Enligt radio- och TV-lagen får villkor försändningstillstånd avse bl.a. skyldighet att tahänsyn till televisionens särskilda genomslagskraftnär det gäller programmens ämnen och utformning samttiden för sändning av programmen (3 kap. 2 § förstastycket p. En bestämmelse av denna innebördåterfinns i SVT:s nu gällande sändningstillstånd (7§). Enligt sistnämnda paragraf bör SVT ägna storuppmärksamhet åt sättet att skildra våld inyhetsprogram och andra program som informerarpubliken om det faktiska våld som förekommer.Enligt anslagsvillkoren skall SVT - som nämnts idet föregående - följa upp och rapporterahur public service-uppdraget och TV utövar tillsynöver efterlevnaden av regler för sändningarnasinnehåll.Våldsskildringsrådet bildades som ett led iarbetet med skadliga våldsskildringar. Rådet arbetarsom en kommitté under och har iuppgift att verka mot skadliga våldsskildringargenom information, utbildning och opinionsbildning.Rådets uppgifter är bl.a. att- samordna statliga myndigheters åtgärder motskadliga våldsskildringar i rörliga bilder,-- stödja organisationer och grupper som engagerarsig i frågorna ,-- följa och sprida forskning inom området,-- följa marknadsutvecklingen och förmedla kunskap ommedieutbudet,-- verka för ökad mediekunskap i skolan,-- ta initiativ till projekt,-- bekämpa otillåtna våldsskildringar,-- utvärdera samhällets insatser.-Europeiska unionens (EU) råd har antagit enrekommendation om skydd av minderåriga och denmänskliga värdigheten (rek. 98/560/EG).Rekommendationen syftar till att genomsjälvreglering inom mediebranscherna stärka skyddetför minderåriga och den mänskliga värdigheten inomsåväl traditionella audiovisuella medier som nyaelektroniska medier. Med anledning härav harVåldsskildringsrådet fått tilläggsdirektiv(dir. 1998:110). Enligt direktiven skall rådet- informera berörda branscher om innehållet irekommendationen,-- följa branschernas självreglerande arbete med defrågor som rekommendationen omfattar,-- fungera som stöd och samtalspartner i frågor somrör skydd av barn och den mänskliga värdigheten, ombranscherna så önskar,-- fortlöpande rapportera till Kulturdepartementetoch om hur branschernassjälvregleringsarbete fortskrider.-Nordiskt informationscenter för medie- ochkommunikationsforskning (Nordicom) vid Göteborgsuniversitet fick ett uppdrag, initierat avUnesco, att etablera ett internationellt"clearinghouse" (ung. informationscentrum) rörandebarn och medievåld, The InternationalClearinghouse on Children and Violence on theScreen. För att åstadkomma en fruktbar forskning ochen konstruktiv samhällsdebatt kring barn ochmedievåld har det ansetts att det krävs enorganisation för dokumentation och information omforskningsresultat och pågående forskning till olikabrukargrupper. En övergripande utgångspunkt förNordicoms arbete inom detta område är konventionenom barns rättigheter. Nordicom informerar olikabrukargrupper, forskare, lärare studenter, politiskabeslutsfattare, företrädare för olikaintresseorganisationer, medieföretag etc. omaktuella forskningsresultat, pågående forskning,barns tillgång till medier och derasmedieanvändning, medieutbildning, reglering ochsjälvreglering samt olika aktiviteter inom området.Informationscentret ger ut en årsbok som innehålleranalyserande artiklar, redovisning av pågåendeforskning, aktuell litteratur, statistik, översikteröver åtgärder och lagstiftning samt positivaalternativ till våld. En mer löpandeinformationsservice erbjuds genom utgivningen av ettnyhetsbrev.I tre motioner behandlas frågor med anknytning tillmedievåldet.I motion Kr272 (kd) understryks behovet av forskningnär det gäller underhållningsvåldets inverkan påbarn och ungdom. Motionärerna anför att det ärviktigt att program med våldsinslag inte visas påtider då man kan förvänta sig att barn ser på TV.Varken direkt före eller efter barnprogram börvåldsinslag få förekomma, menar motionärerna. Deflesta rön tyder på att tittaren på ett eller annatsätt omedvetet eller medvetet påverkas avunderhållningsvåldet i medierna. För att få ännu merkännedom om effekterna av medievåldet är allsidigforskning nödvändig (yrkande 2).Utskottet anser att den fråga som motionärerna tarupp är värd stor uppmärksamhet av forskarsamhället.I likhet med motionärerna anser utskottet att det ärangeläget att få klarhet i vilka effekterunderhållningsvåldet i medierna har på tittarna. Detär också angeläget att undersöka omunderhållningsvåld är mindre skadligt än s.k.nyhetsvåld och om vissa tittare är mer lättpåverkadeän andra. Forskare i hela världen är sysselsatta meddessa och likartade frågor.Som nämnts i det föregående följs svensk ochinternationell forskning inom området avVåldsskildringsrådet bl.a. genom konferenser. Genomsin skriftserie sprider rådet olika former avinformation, studier och forskningsresultat ochbidrar på så sätt till samhällsdebatten ommedievåldet. Vid det nordiska informationscentret iGöteborg har man i sin årsbok ambitionen attredovisa det samlade vetandet om barn och medievåldi världen.Utskottet konstaterar att stora insatser görs frånnu nämnda institutioner för att åstadkomma enöverblick över aktuella forskningsinsatser.Utskottet anser - med hänvisning även tillforskningens frihet - att det inte är påkallat mednågot uttalande med anledning avmotionsyrkandet, som således avstyrks.I motion Kr272 (kd) yrkas att SVT:s årligauppföljningsrapport skall följas särskilt noga vadgäller utvecklingen av program som innehållervåldsinslag (yrkande 3).Granskningsnämnden har en viktig roll då det gälleratt granska om SVT levt upp till bestämmelsen om atthänsyn skall tas till regeln om medietsgenomslagskraft. SVT överlämnade en första rapporttill nämnden . I rapporten redovisar SVTden policy som företaget tillämpar när det gällerskildringar av såväl det fiktiva våldet som detverkliga våldet och som innebär följande.- SVT skall allmänt visa återhållsamhet med grovavåldsskildringar.-- Fiktiva grova våldsskildringar utan konstnärligteller socialt värde och som riskerar att endastverka förråande, skall inte visas i SVT:s kanaler.-- Om grova våldsskildringar förekommer ifiktionsprogram skall sändningen förläggas tilltidpunkter då barnpubliken allmänt sett inte tittarpå TV. SVT placerar därför inte fiktionsprograminnehållande grova våldsskildringar före klockan21.00. Samma princip gäller trailrar som innehållervåld.-- SVT är skyldigt att spegla det existerande våldeti samhället i nyhets-, samhälls- ochdokumentärprogram. Det kan ibland innebära att SVTmåste visa bilder som kan verka upprörande påpubliken. Det finns dock tillfällen då sådanupprördhet är ofrånkomlig för den fulla förståelsenav vad som skildras. Onödigt närgången ochdetaljerad bildjournalistik skall däremot inteförekomma.-- SVT undviker så långt möjligt att placeranyhetsprogram i anslutning till barnprogram. Omnyheter ändå måste sändas i anslutning tillbarnprogram, t.ex. extrasändning, skallnyhetsredaktionen visa särskild hänsyn.-- I både nyhetsprogram och fiktionsprogram skall,oavsett sändningstidpunkt, förvarnas i påannonseller programpresentation om det följandeprogrammet/inslaget innehåller våldsscener som kanverka uppskakande på tittarna.-I rapporten framgår också att SVT har förbundit sigatt följa de riktlinjer för våldsskildringar somEuropean Broadcasting Union (EBU) har antagit.Granskningsnämnden har inte haft något att erinramot SVT:s uppföljningsrapport.Det kan tilläggas att nyligenhar publicerat resultatet av en undersökning av hurmycket våld fem stora TV-kanaler, och 2, ,, Kanal samt betalkanalen TV 1000 sänt underen vecka . Av undersökningen framgår attSVT:s kanaler sänder minst tid med våldssekvenser avde granskade kanalerna och dessutom har minskattiden med våldssekvenser, jämfört med ett tidigareundersökningstillfälle som avsåg en veckassändningar . Vidare framgår att detråder tydliga skillnader mellan public service-kanalerna och de övriga kanalerna när det gällerskildringar av grovt våld, sändningstider förvåldssekvenser och våldsskildringar i trailrar(nr 21).Utskottet anser sig kunna konstatera att detskadliga medievåld som barn och ungdomar möterframför allt distribueras via kabel- ochsatellitkanalerna, medan public service-kanalernatycks motsvara det krav som staten ställer på dem idetta hänseende. Utskottet utgår vidare från attsåväl som regeringen noga följerSVT:s redovisning av hur public service-uppdragetuppfyllts då det gäller våldsskildringar.Motionsyrkandet påkallar därför inte någonriksdagens åtgärd. Det avstyrks således.I detta sammanhang behandlas även motion Kr274 (mp),som tar upp frågan om konsumentens makt imediesammanhang. I motionen anförs att det ökadeutbudet av satellitsända kanaler har inneburit attvåldet i TV blir grövre. Motionärerna anser attSverige inom EU skall driva frågan om konsumentmakt.Ett sätt att öka konsumenternas makt vore att stiftalag om att våldsinslag i filmer skall varudeklareras(yrkande 46).Utskottet erinrar om att togställning till regeringens förslag att genomföraEuropaparlamentets och rådets direktiv /36/EG omändring i rådets direktiv /552/EEG (TV-direktivet). (Jfr prop. 1997/98:184, bet.1998/99:KU13, rskr. 1998/99:100.) att en bestämmelse införts i radio- och TV-lagen som gäller program som på olika sätt kan skadaunderåriga men som inte innehåller skadliga inslagav sådant slag att de är totalförbjudna. Sådanaprogram skall antingen föregås av en varning i ljudeller innehålla en varning som anges löpande i bildunder hela sändningstiden (6 kap. 2 §). Lagändringenträdde i kraft den 1 februari 1999.Av en departementspromemoria, Genomförande av EG:sTV-direktiv (Ds 1998:21), framgår att enligt TV-direktivet tillsammans medberörda myndigheter i medlemsländerna skallundersöka möjliga fördelar och nackdelar med attgenomföra ytterligare åtgärder i syfte attunderlätta föräldrars eller vårdnadshavares kontrollöver vilka program minderåriga får se (artikel 22b.2i nya TV-direktivet). Bakgrunden till bestämmelsenär förslag från om att det idirektivet skall tas in regler om att alla programskall kodas med avseende på skadlighet förminderåriga och att alla TV-mottagare sommarknadsförs inom EG skall vara försedda med enteknisk anordning, som gör det möjligt att filtrerabort program, s.k. V-chip.Utskottet konstaterar att arbete pågår inom EU föratt motverka medievåldet. Utskottet förutsätter attregeringens linje i EU-arbetet syftar till att sålångt möjligt skydda konsumenterna, framför alltbarnen, från skadliga våldsinslag i medierna.Utskottet vill tillägga att ett annat yrkande,nämligen yrkande 54, i den nu aktuella motionenberör frågan om begränsning av medievåldet medhjälp av V-chip. Eftersom yrkandet är avyttrandefrihetsrättslig art har det remitterats tillkonstitutionsutskottet och kommer att beredas därsenare denna vår.Utskottet anser - med hänvisning till det anförda -att motion Kr274 (mp) yrkande 46 inte föranledernågon åtgärd från sida. Yrkandet avstyrksdärför.SpråkvårdI två yrkanden i motion Kr227 (kd) behandlas frågorom språkvård i radio och TV. Motionärerna bakommotionen anser att ansvarig myndighet, och TV, skall följa upphur språkvården beaktas i public service-företagen(yrkande 4). Vidare yrkas att det skall finnasbestämmelser om språkvård i sändningstillstånden förkommersiella företag som sänder radio eller TV(yrkande 3).Utskottet som behandlade två likartade yrkandenunder föregående hänvisar till sittbetänkande 1997/98:KrU11 s. 12 och 13 för enutförlig redogörelse för gällande bestämmelser iradio- och TV-lagen (1996:844), isändningstillstånden för SVT, SR, UR och , ilokalradiolagen (1993:120) samt iGranskningsnämndens instruktion (1994:728). I sammabetänkande redovisades även de språkvårdsinsatsersom görs inom de tre public service-företagen.Då det gäller motionsförslaget i yrkande 4,nämligen att ansvarig myndighet skall följa upp hurspråkvården beaktas i public service-företagen,inskränker sig utskottet till att konstatera attspråkvårdsfrågorna skall beaktas inom de treföretagen samt att det åligger Granskningsnämndenatt följa att företagen lever upp till de villkorsom angetts i sändningstillstånden.Det kan tilläggas att SVT, SR och UR i mars 1998lämnade in sina s.k. public service-rapporter förstagången. SVT och SR har i sina rapporter kortfattatberört språkvårdsverksamheten.Då det gäller förslaget i motionens yrkande 3,nämligen att det skall finnas bestämmelser omspråkvård i sändningstillstånden för kommersiellaföretag, uttalade utskottet under föregåenderiksmöte bl.a. att det är viktigt med språkvård äveni TV 4.Med hänsyn till frågans vikt förutsatte utskottetatt regeringen - då fråga uppkommer om fortsatttillstånd för eller nytt tillstånd för annatkommersiellt företag - överväger om det finns behovav att komplettera reglerna om medietsgenomslagskraft och om hög kvalitet med en särskildbestämmelse om språkvård.Då det gällde frågan om språkvård i den privatalokalradion hänvisade utskottet till att en särskildutredare tillsatts med uppdrag att lägga framförslag om villkoren för den framtida kommersiellalokalradion (dir. 1997:138). Utredningsarbetet harnyligen avslutats och resulterat i betänkandet Denframtida kommersiella lokalradion (SOU 1999:14).Enligt utskottets uppfattning är det naturligt attregeringen vid den fortsatta beredningen avvillkoren för den privata lokalradion övervägermöjligheten att - med tanke på det särskilda ansvarsom bl.a. journalister och etermedier har förspråkets utveckling - införa bestämmelser omspråkvård.I sammanhanget finns det anledning att erinra omatt till regeringenöverlämnade ett förslag till handlingsprogram föratt främja svenska språket. förslag till mål för svensk språkvård samtförslag till framtida strategier och konkretaåtgärder för bevarandet av ett nationellt språk.Förslaget till handlingsprogram omfattar ävenåtgärder inom medieområdet. Bl.a. sägs attöversättningars kvalitet måste säkras, framför allti etermedierna, och att det för förlängd koncessionskall krävas fullgod översättningskapacitet av . Vidare anser att detbör kunna övervägas om en del avkoncessionsavgifterna för kommersiellaetermediekanaler skall avsättas för en fond förspråklig vidareutbildning av de anställda inom dessaföretag. Koncessionsgivande myndigheter bör ocksåöverväga möjligheten att i högre grad ange kvotermellan svenska och nordiska program,angloamerikanska program och övriga utländskaprogram. Vidare anser att åtgärder börvidtas för att snabbare nå ut till producenter avtexter och etermedieprogram med nya svenska ord förnya begrepp, som ofta introduceras med sina engelskabenämningar, eller med gamla välkända svenska ordsom ersättare för främmande modeord.Förslaget till handlingsprogram bereds förnärvarande inom Regeringskansliet.Utskottet vill också tillägga att utskottet medglädje noterat att SVT inrättat ett årligt språkprisi syfte att främja det talade och skrivna språketsamt stimulera intresset för språkbehandlingen itelevisionen. Priset skall delas ut till medarbetarevid företaget.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetyrkandena 3 och 4 i motion Kr227 (kd).Kulturell mångfaldI motion Kr252 (mp) diskuteras begreppen "mångfald"och "det mångkulturella ", begrepp somförekommer i public service-företagenssändningsvillkor. Motionären bakom motionen anföratt det i förarbetena till nuvarandesändningstillstånd inte nämns att homosexuella somgrupp skulle ha en självständig plats i detmångkulturella samhället. Vidare framhålls bl.a. attheterosexualiteten utgör norm i varje kultur somfinns i och att identifikationsmöjlighetenär av central betydelse för TV-tittaren. Motionärensom saknar program med och för homosexuella yrkaratt begreppen "mångfald" och "det mångkulturellaSverige" i public service-företagens kommandesändningstillstånd skall breddas till att inkluderahomosexuella.Som framgår av motionen är begreppen "mångfald" och"mångkulturell" centrala i nu gällandesändningsvillkor för public service-företagen.Av proposition 1995/96:161 En radio och TV iallmänhetens tjänst 1997 - 2001 framgår bl.a. attprogramföretagen skall sända program av många olikaslag och tillgodose skiftande behov och intressenhos landets befolkning. Även mindre gruppersintressen skall i görlig mån tillgodoses vidtidpunkter då en stor del av befolkningen harmöjlighet att se programmen. Det skall finnas enmångfald i opinionsbildningen så attyttrandefriheten och möjligheten att uttrycka sigkonstnärligt på olika sätt ges vida ramar inompublic service-företagen. Vidare skallprogramföretagen tillhandahålla program som speglardet mångkulturella . Public service-verksamheten bör t.ex. tjäna en process som gör attnya etniska grupper inlemmas i det svenska samhälletoch ökar deras förutsättningar att delta i samhälls-och kulturdebatten (prop. 1995/96:161, s. 46, 56 och57).Utskottet konstaterar att det ankommer påprogramföretagen att själva besluta om programmensutformning och innehåll. Det finns emellertid -enligt utskottets uppfattning - inte något somhindrar företagen att sända program med och förhomosexuella. Enligt utskottets uppfattning bör mani kommande parlamentariska beredning varaoförhindrad att ta upp till diskussion frågan omsärskilda program för olika grupper i samhället somt.ex. Utskottet är emellertid inteberett att föreslå att skall göra någotsärskilt uttalande med anledning avmotionsförslaget. Motionen avstyrks därmed.Övriga frågorFrågor om kryptering av SVT:s program m.m.Av inledningen till detta betänkande framgår attriksdagen beslutade att TV-sändningar meddigital teknik skall införas i marknätet medmöjlighet för staten att successivt ta ställningtill om och på vilket sätt verksamheten skallfortsätta (prop. 1996/97:67, yttr. 1996/97:KrU4y,bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178). I juni 1998beslutade regeringen att SVT, UR och samtytterligare ett antal privata programkanaler skullefå inleda digitala TV-sändningar i marknätet. Senastden skall programföretagen inledasändningarna.För att kunna ta del av de digitala TV-sändningarnavia marknätet måste TV-tittaren ha enmottagarutrustning som omvandlar de digitalasignalerna, så att dessa kan tas emot i dagensanaloga TV-apparater. En sådan utrustning brukarkallas avkodare (alternativt dekoder, digitalboxeller set top box).Ett bolag, i (), har bildatsför att bl.a. "paketera" de marksända programmen,dvs. erbjuda tittaren paket, bestående av programfrån en eller flera marksändande programkanaler.Programföretagen har tillsammans med kommitöverens om att sändningarna i det digitala marknätetskall krypteras och att sändningarna skall görastillgängliga med ett för samtliga företag gemensamts.k. accesskort (också benämnt programkort och smartcard) som möjliggör avkryptering och åtkomst avprogram och tjänster. Överenskommelsen återfinns iregeringsbeslut bilaga 3.SVT fick regeringens tillstånd attinleda sändningar via satellit för att nåallmänheten i . beslutaderegeringen att SVT:s och UR:s digitalamarksändningar även skall sändas till allmänheten iSverige via satellit. Beslutet innebär inte någonskyldighet för de två programföretagen att sändaregionala program över satellit. För att kunna taemot dessa satellitsändningar från SVT och UR måsteTV-tittaren ha en parabolantenn - vilket gäller förall satellitmottagning - samt enavkodningsutrustning. Vidare krävs även härprogramkort för avkryptering.