bet · GM01UbU4 · 1999-02-18 00:00:00 — Det fanns t.ex. inteutrymme att frigöra tid för att lärarna skulle kunnadelta i kompetensutveckling mot bakgrund av denpågående expansionen av högskolans grundutbildning.Ersättningen till lärosätena för helårsstudenter ochhelårsprestationer hade sänkts av besparingsskäl.Utskottet, som låtit distribuera rapporten tillalla berörda myndigheter, kan nu konstatera attregeringen i berört hänseende avsevärthar skärpt skrivningarna i regleringsbrevets avsnittom högskolornas verksamhetsmål och återrapportering.Regeringen föreskriver sålunda att högskolorna skallintensifiera det pedagogiska utvecklingsarbetet ochaktivt arbeta med undervisningens förnyelse inomsåväl grundutbildning som forskarutbildning.Högskolorna skall utbilda alla nyanställda lärare iundervisningsformer, metodiska ansatser,examinations- och utvärderingsformer samt i andraområden som är av betydelse för att högskolansutbildning skall hålla hög pedagogisk kvalitet.Vidare skall högskolorna regelmässigt erbjudalärarna fortbildning och vidareutbildning i nämndaområden. I dessa utbildningar skall bl.a. betydelsenav att kvinnliga och manliga studenter finner siglika väl till rätta med t.ex. seminariekultur ochhandledning uppmärksammas. Med nyanställd avses idet här sammanhanget dels de som erhållittillsvidareanställning, dels de som erhållittidsbegränsad anställning överstigande ett år.Regeringen föreskriver vidare att det avårsredovisningen skall framgå vilken omfattningutbildningen för nyanställda lärare har haft samthur stor andel av samtliga nyanställda lärare somhar deltagit. Vidare skall högskolorna redovisaandelen lärare som har deltagit i pedagogiskvidareutbildning samt inriktning och omfattning avdensamma.Beträffande frågan om den pedagogiska meriteringenvill utskottet peka på att det numera föreskrivs ihögskolelagen (1992:1434, ändr. 1997:797) att såvälprofessor som lektor skall ha pedagogiskskicklighet. För båda dessa lärarkategorier har detförts in i högskoleförordningen (SFS 1993:100, ändr.SFS 1998:1003) bestämmelser att vid anställninglika stor omsorg skall ägnas prövningen av denpedagogiska skickligheten som prövningen av denvetenskapliga skickligheten och andrabehörighetsgrundande förhållanden (4 kap. 5 och 7§§).Miljöpartiet återkommer i motion 1998/99:Ub801 tillfrågan om balans mellan grundforskning ochsektorsforskning. Den nuvarande situationen gör detnödvändigt att vidta kraftiga åtgärder för attåterställa balansen, och motionärerna hänvisar tillsitt tidigare framförda förslag om en ordning sominnebär att medel överförs från den tillämpadeforskningen till grundforskningen genom ettgrundforskningsavdrag (yrk. En utredning börtillsättas med uppdrag att föreslå lämpligaadministrativa former för hanteringen av ett sådantavdrag (yrk. Vidare bör en omprövning ske avsektorsforskningens behov av resurser, så attkommande fördelning verkligen återspeglar samhälletsbehov och forskningens kvalitet (yrk. Slutligenförordas i motionen ett utökat uppdrag tillForskningsrådsnämnden (FRN) att ansvara församordning av universitetsforskning och forskninginom olika sektorsorgan och näringslivet (yrk. 59).U t s k o t t e t föreslår att skallavslå yrkandena. av densvenska forskningspolitiken (Forskning 2000)överlämnade sitt betänkandeForskningspolitik (SOU 1998:128). Remissbehandlingenav utredningens förslag har just avslutats. Denfortsatta beredningen inom avärendet beräknas - enligt en till riksdagenöverlämnad propositionsförteckning avseendeåterstoden av innevarande - bl.a. utmynna ien proposition om forskningens framtidaorganisation. Utskottet har erfarit att regeringenunder avser att förelägga enutförligare forskningspolitisk proposition.Enligt utskottets uppfattning är den i motionenaktualiserade frågan om grundforskningens betydelseså viktig att bör kunna utgå från att denblir föremål för övergripande forskningspolitiskaöverväganden och förslag i nästa forskningspolitiskaproposition.Ett konkret förslag om ökad miljöforskning framförsi motion 1998/99:Ub801 (mp). Med hänvisning till behovet av kraftigtökad forskning inom miljöskydd, miljöbetingathälsoskydd, miljövänlig produktion ochmiljövänligare varuhantering föreslår motionärernaatt regeringen skall tillsätta en arbetsgrupp förplanering av ett miljötekniskt institut som i sinkonstruktion påminner om det inrättadetekniska forskningsinstitutet i (yrk. 60och 61).U t s k o t t e t avstyrkte ettlikartat motionsyrkande med hänvisning till pågåendeutredningsarbete inom Miljövårdsberedningen samttill ett uppdrag till FRN att tillsammans medNaturvårdsverket utveckla och konkretisera detsvenska programmet för forskning till stöd för enhållbar utveckling (bet. 1997/98:UbU13). FRNredovisade sitt uppdrag i november 1998.Redovisningen omfattar ett huvudbetänkande,Forskning för hållbar utveckling - en nationellstrategi (FRN rapport 1998:21) samt ettunderlagsmaterial bestående av nio bilagor.Dessförinnan hade Miljövårdsberedningen överlämnattill regeringen två rapporter om förekologiskt hållbar utveckling: förekologiskt hållbar utveckling(Miljövårdsberedningens rapport 1998:2) ochBildandet av om ekologiskhållbarhet (Miljövårdsberedningens rapport 1998:3).Den nya myndigheten, omekologisk hållbarhet, inrättades den 1 februariefter beslut av regeringen omförordning med instruktion för myndigheten (SFS1998:1835).Enligt utskottets uppfattning är syftet medmotionsyrkandet tillgodosett, varför utskottetavstyrker bifall till detsamma.I tre motioner framförs önskemål om uttalande avriksdagen om professurer i skilda ämnen. Enligtmotion 1998/99:Ub227 (c) yrkande 16 är det viktigtatt stärka didaktikämnet genom att ordinarieprofessurer inrättas i ämnet vid landetslärarhögskolor genom tillskott av specialdestineraderesurser. I motion 1998/99:Ub420 (c) begärs attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att medel bör anvisas tillden i Jönköpingså att denna i samarbete med stiftelsehögskolan iJönköping kan inrätta en professur iomvårdnadskunskap. I motion 1998/99:Ub444 (s) anförsatt det bästa sättet att få fart på och garantera enlångsiktig verksamhet med god malmgeologiskforskning är att skapa en professur i malmgeologi påheltid i Luleå.U t s k o t t e t föreslår att skallavslå motionsyrkandena. har enstatlig högskola rätt att självständigt anställalärare som professorer. Denna rätt gäller från den 1januari 1999 även för de mindre och medelstorahögskolorna. Dock får inte kommuner och landstinganställa lärare som professorer(högskoleförordningen, SFS 1993:100, 11 kap. 5 §)för sin högskoleutbildning.Önskemål om en forskarskola framförs i motion1998/99:Ub447 (kd). Ett lämpligt lärosäte bör få iuppdrag att starta en nationell tvärvetenskapligforskarskola som vänder sig till doktorander meddidaktisk inriktning inom det egna ämnes- elleryrkesområdet (yrk. 10).U t s k o t t e t har inget att erinra mot tankenbakom yrkandet, men anser att förverkligandet av enforskarskola i huvudsaklig överensstämmelse medmotionens syfte bör kunna ske utan att medanledning av motionen begär att regeringen skallföranstalta om någon särskild åtgärd. Det bör iförsta hand ankomma på lärosätena själva att taerforderliga initiativ till förnyelse av sinverksamhet, t.ex. i form av en forskarskola.Riksdagen bör med hänvisning härtill avslå yrkandet.I motion 1998/99:Ub217 (m) framhålls vikten avhushållsvetenskaplig forskning. Grundutbildningenvid befintliga tre hushållsvetenskapligainstitutioner är i stort behov avforskningsanknytning, heter det i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet. Liksomtidigare, när utskottet föreslagit avslag pålikartade yrkanden, vill utskottet erinra om att detankommer på respektive lärosäte att fördela deresurser som statsmakterna har tilldelat förforskning och forskarutbildning mellan olika ämnenoch institutioner (senast i bet. 1995/96:UbU4).Dimensionering m.m. av grundläggandehögskoleutbildningKristdemokraterna föreslår i motion 1998/99:Ub483yrkande 10 en lugnare utbyggnadstakt för högskolan.Man menar att den enligt motionärerna alltför snabbaexpansionen skapar en rad problem när det gällerlärarrekrytering, studentbostäder och s.k.kringresurser.U t s k o t t e t avstyrkte vid sittställningstagande till Kristdemokraternasbudgetalternativ ett yrkande med samma innebörd ochvidhöll att inte borde frångå sinatidigare beslut om utbyggnad av den grundläggandehögskoleutbildningen (bet. 1998/99:UbU1 s. 50).Utskottet har inte ändrat uppfattning, varför ettuttalande av i enlighet med förevarandeyrkande avstyrks.Med i det närmaste identiska motiveringar begärs imotionerna 1998/99:Ub415 (m) och 1998/99:Ub465 (s)ett tillkännagivande till regeringen om vad imotionerna anförts om läkarutbildningen i Göteborg.Motionärerna åberopar att antalet tillgängligautbildningsplatser i är mindre än iövriga regioner och att det råder en tilltagandebrist på läkare i landet. I finns det godtillgång på kliniska utbildningsplatser, sägs det imotionen. - Läkarutbildningen i behandlasutförligt i motion 1998/99:Ub471 (s). Det har enligtmotionen blivit svårare att rekrytera läkare iNorrland, varför det föreligger ett behov av utökadläkarutbildning där. En förutsättning för en sådanutökning är att och landstingen inorr erhåller full ersättning för självautbildningen och för upplåtelsen av sjukhus ochvårdcentraler. Den s.k. ALF-ersättningen är orättvisjämförd med motsvarande ersättning till andralandsting.U t s k o t t e t behandlade så sent som i höstasfrågan om ersättningen för klinisk utbildning ochforskning enligt avtalen mellan staten ochhuvudmännen () och framhöll liksomtidigare att det nuvarande avtalet ärotillfredsställande. Utskottet konstaterar nu attregeringen sade upp avtalen omsamarbete om läkarutbildning och forskning m.m. medMalmö och kommuner samt med landstingen iUppsala län, , län, och län.När det gäller den långsiktiga tillgången på läkareframgår det av utbildningsministerns ochsocialministerns svar på interpellationer i kammarenden att regeringen följer utvecklingenmycket noga (prot. 1998/99:45). harfått i uppdrag av regeringen att utforma ettcentralt planeringsstöd för att underlättalandstingens planering av den framtida tillgången påläkare med olika specialiteter. Avsikten är attdetta planeringsstöd också skall ligga till grundför beslut om dimensionering av den grundläggandeläkarutbildningen. Utbildningsministern räknar medatt i samband med budgetarbetet återkommatill med en redovisning av situationen ocheventuellt lägga fram förslag.Med hänvisning till det anförda anser utskottet attnågot uttalande av med anledning avmotionerna inte nu behövs, varför de avstyrks.I motionerna 1998/99:Ub468 (kd), 1998/99:Ub476 (s),1998/99:Ub481 (fp) och 1998/99:Ub483 (kd) yrkande 12begärs uttalande av om ökat antal platservid de fristående teologiska högskolorna iStockholm, och . Motionärerna åberoparen rad omständigheter som skäl härför, såsom en alltstörre studerandetillströmning, ekonomisk orättvisamellan etablerade äldre lärosäten och de nyateologiska högskolorna, avsaknad av "lokalpeng" samthög kvalitet på utbildningen.U t s k o t t e t vill först erinra om attföreliggande rätt till statsbidrag för ett visstantal helårsstudenter och helårsprestationer vid deaktuella teologiska högskolorna regleras genom ettavtal mellan staten och skolorna som - genom attingen av parterna sade upp det inför halvårsskiftetförra året - har förlängts med fr.o.m. den 1juli 1998.När det gäller ökningen av antalet permanentaplatser i riket konstaterarutskottet att det vid fördelningen av sådana platserår har undantagits resurser motsvarande 325heltidsstuderande (jfr tabell prop. 1998/99:1utg.omr. 16 s. 85). Utskottet har inget att erinramot att en del av dessa resurser utnyttjas för enförstärkning av de teologiska högskolorna och utgårfrån att regeringen överväger detta vid beredningenav nästa budgetproposition. Utskottet anser inte attdet behövs någon särskild åtgärd från riksdagenssida i frågan, varför motionerna avstyrks. Isammanhanget vill utskottet erinra om att regeringenhelt beslutat att lämna statsbidrag tillTeologiska för att bedrivautbildning i demokratifrågor och mänskligarättigheter 1999.Högskolan erhöll medel för motsvarande utbildningunder åren 1997 och 1998.I sju motioner anförs synpunkter på hur platsernaför den grundläggande högskoleutbildningen harfördelats eller borde fördelas mellan högskolorna.Enligt motionerna 1998/99:Ub410 (c) yrkande 1 och1998/99:Ub463 (s) har antalet platser som tilldelatsde mindre och medelstora högskolorna i västraSverige inte räckt till för att tillgodose ett ökatintresse för högskoleutbildning i regionen. - Medhänvisning till att harutvecklat sitt profilområde, COOP (cooperativeeducation), begärs i motion 1998/99:Ub464 (s) attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nya utbildningsplatser,fasta forskningsresurser och framtida medel företablering av centrumbildning för COOP. - Ettuttalande av om den nationella betydelsenav att förblir ett internationelltattraktivt begärs i motion1998/99:Ub437 (m, kd, fp) yrkande 2. Motionens bådayrkanden har sin bakgrund i vad motionärernauppfattar som en njugg inställning frånstatsmakternas sida till universitet.Tilldelningen av nya platser och forskningsresurserbör i ökad utsträckning styras av de studerandesförstahandsval (yrk. - För utvecklingen intebara i regionen kring utan även i detövriga är det nödvändigt med kraftigutbyggnad av högskoleutbildningen i ,hävdas det i motion 1998/99:N338 (fp) yrkande 5. -Ett uttalande av om inriktningen av denfortsatta utbyggnaden av högskoleutbildningen inordvästra begärs i motion 1998/99:Ub418 (m).Regionen i fråga, med som huvudort, ärenligt motionärerna det område i som ärsämst tillgodosett när det gäller tillgång påhögskoleutbildning. - Fler platser igrundutbildningen vid börprioriteras, framförs som önskemål i motion1998/99:Ub443 (s). Motionärerna anför som skäl ettstarkt sökandetryck, ett litet antal platser iförhållande till folkmängden i regionen samt attregionens låga utbildningsnivå pekar på enunderdimensionering av högskolan.U t s k o t t e t avstyrker samtliga yrkanden ochvill som skäl härför anföra följande.Utskottet tillstyrkte så sent som i höstasregeringens förslag till anslag för universitetenoch högskolorna på alla punkter och hade inget atterinra mot den då redovisade fördelningen avhögskoleplatser mellan lärosätena. När det gällerfördelningen av platser utgår utskottetfrån att regeringen tar del av de synpunkter sommotionärerna framfört i de nu redovisade motionerna.Liksom tidigare vill utskottet i det härsammanhanget erinra om att fördelningen av platserbestäms genom en avvägning av flera faktorer, såsomstudenternas efterfrågan, näringslivets behov iolika delar av landet samt de olika lärosätenasmöjligheter att anordna utbildning och ta emotstuderande (jfr bet. 1997/98:UbU1 s. 41).Utan motivering begärs i motion 1998/99:N327 (c)yrkande 8 ett uttalande av om eninternationell högskola för transport ochkommunikation vid t s k o t t e t anser inte att skallgöra det begärda uttalandet. bör delskunna utgå från att regeringen i det reguljärabudgetarbetet prövar förslag liknande det nuaktuella, dels kunna förutsätta att den nuifrågavarande högskolan inom ramen för tillgängligaresurser skapar den profil man önskar ha.I motion 1998/99:Ub414 (kd) yrkas att somsin mening skall ge regeringen till känna vad imotionen anförts om en utökning avutbildningsplatserna vid psykologprogrammet.Motionären menar att en sådan behövs bl.a. motbakgrund av förväntade pensionsavgångar. Motionärenuttrycker också oro över att frånvaron av särskildautbildningsuppdrag för psykologprogrammet skaparosäkerhet när det gäller styrningen av resurser tillutbildningen.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Psykologer utbildas vid universiteten i ,, , , och . Somframgår av motionen är psykologutbildningen mycketeftersökt.Utskottet har erfarit att det inomRegeringskansliet förbereds ett uppdrag tillHögskoleverket att göra en närmare analys av vilkahögskoleutbildningar som bör öka i omfattningrespektive vilka utbildningar som bör dras ned.Analysen skall göras utifrån prognoser samtstatistik framtagen av . Motbakgrund av det arbete som pågår inomRegeringskansliet med att ta fram underlag föreventuella beslut om särskilda utbildningsuppdragbör motionen inte föranleda någon särskild åtgärdfrån sida.Tom Tits Experiment i bör tilldelasplatser för lärarutbildning föreslås det i motion1998/99:Ub413 (m, fp). Platserna bör avse utbildningför årskurserna 1-7 i matematik/naturorientering.Motionärerna hänvisar till de goda erfarenheter somhar gjorts av det hittillsvarande samarbetet,varigenom i (LHS) placerarstuderande vid Tom Tit.U t s k o t t e t har inhämtat följande om detifrågavarande samarbetet.Till Tom Tits Experiment har LHS förlagt en variantav grundskollärarutbildningen (för årskurserna 1-7)med inriktning mot matematik och naturvetenskapligaämnen och med konstnärlig inriktning. Ansvaret förvarianten ligger på på LHS, medan ansvaret förgenomförandet ligger på Tom Tits Experiment.Utbildningen skall följa fastställd utbildningsplanför grundskollärarutbildningen och likasåfastställda kursplaner. Dessa har tagits fram isamarbete mellan LHS och Tom Tits Experiment ochfastställts på alternativt på berörda institutionervid . Det som i strukturenskiljer sig från den reguljära utbildningen inne iStockholm är att ämnena bild och teknik fått ettstörre utrymme i Södertäljevarianten.Utskottet anser att samarbetet mellan LHS och TomTits Experiment är ett utomordentligt initiativ,inte minst mot bakgrund av strävandena att ökaintresset hos lärare och elever för denaturorienterande och tekniska ämnena. Tyvärr,framgår det av det inhämtade materialet, ärintresset för den aktuella utbildningsvariantenlågt. Den av högskolan beslutade dimensioneringen ärinte fylld.Mot bakgrund av att det ankommer påhögskolemyndigheterna själva - i det här fallet LHS- att besluta om hur de skall lägga upp sinutbildningsverksamhet och besluta i frågor omlokalisering bör motionen avslås av riksdagen.För i räkning bör detavsättas 72 högskoleplatser för , föreslåsdet i motion 1998/99:Ub409 (c). Motionären pekar påatt skolan ansökt om rätt att utfärda högskoleexamenoch erhållit goda vitsord vid Högskoleverketsprövning , även om verket ansåg att detännu är "en bit kvar" fram till att bli enkonstnärlig högskola.U t s k o t t e t föreslår att avslåmotionen. Liksom tidigare när det gällerStenebyskolan vill utskottet erinra om att detankommer på respektive universitet och högskola attavgöra frågan om förläggning av högskoleutbildning,i förevarande fall (jfr bet.1994/95:UbU10). Som det påpekas i motionen gällersom planeringsförutsättning för konstnärligautbildningar inför att delar avStenebyskolans verksamhet inom formgivning ochdesign integreras med universitet.Utbildningen vid finansieras ochbedrivs som s.k. kompletterandeskola.Regeringen bör enligt motion 1998/99:Ub442 (mp)återkomma till med förslag till ekonomisktstöd för att skapa ett kvinnouniversitet. En miljonkronor bör anvisas till den ideella verksamhet som pågår vid "det första kvinnouniversitetet ilandet" i Västernorrland.U t s k o t t e t avstyrker bifall till motionen.I sitt yttrande till arbetsmarknadsutskottet våren1998 med anledning av propositionen om regionaltillväxt pekade utskottet bl.a. på attKvinnouniversitetet med stöd från i genomförttvå EU-projekt för att stärka arbetslösa kvinnor(yttr. 1997/98:UbU6y). En utvärdering av projektetpågick då och skulle redovisas tilllänsstyrelsen. Enligt vad utskottet har erfaritpågår utvärderingen fortfarande. Som villkor för deanvisade medlen gällde att en utvärdering skulleske. beträffande resurser för forskning vidde nya universitetenatt avslår motionerna 1998/99:Ub424 yrkande 7,1998/99:Ub430 yrkande 2, 1998/99:Ub483 yrkande 13,1998/99:Ub801 yrkandena 53 och 54 samt1998/99:Fi210 yrkande 17,res. 1 (m, kd, c, fp)res. 2 (mp) - delvis2. beträffande resurser för forskning tillvissa närmare angivna lärosätenatt avslår motionerna 1998/99:Ub411,1998/99:Ub423, 1998/99:Ub424 yrkande 9,1998/99:Ub434, 1998/99:Ub451, 1998/99:Ub461, 1998/99:Ub475, 1998/99:Ub480,1998/99:Ub802 yrkande 6 och 1998/99:T818 yrkande4,res. 3 (m) - delvis3. beträffande rymduniversitet m.m. iKirunaatt avslår motionerna 1998/99:Ub424 yrkande 10,1998/99:Ub474 och 1998/99:Ub802 yrkande 7,res. 3 (m) - delvis4. beträffande rekrytering av doktorander,m.m.att avslår motionerna 1998/99:Ub483 yrkande 7 och1998/99:Ub801 yrkande 44,5. beträffande högskolelärarnaspedagogiska kompetensatt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 8,6. beträffande resurser tillgrundforskning, m.m.att avslår motion 1998/99:Ub801 yrkanden 55, 56,58 och 59,res. 2 (mp) - delvis7. beträffande miljöforskningatt avslår motion 1998/99:Ub801 yrkandena 60 och61,res. 2 (mp) - delvis8. beträffande professureratt avslår motionerna 1998/99:Ub227 yrkande 16,1998/99:Ub420 och 1998/99:Ub444,res. 4 (c) - delvis9. beträffande forskarskolaatt avslår motion 1998/99:Ub447 yrkande 10,10. beträffande hushållsvetenskapligforskningatt avslår motion 1998/99:Ub217 yrkande 4,11. beträffande utbyggnadstakten förhögskolanatt avslår motion 1998/99:Ub483 yrkande 10,res. 5 (kd)12. beträffande läkarutbildningen iGöteborg och Umeåatt avslår motionerna 1998/99:Ub415, 1998/99:Ub465och 1998/99:Ub471,13. beträffande de fristående teologiskahögskolornaatt avslår motionerna 1998/99:Ub468,1998/99:Ub476, 1998/99:Ub481 och 1998/99:Ub483yrkande 12,14. beträffande fördelningen avhögskoleplatseratt avslår motionerna 1998/99:Ub410 yrkande 1,1998/99:Ub418, 1998/99:Ub437, 1998/99:Ub443,1998/99:Ub463, 1998/99:Ub464 och 1998/99:N338yrkande 5,res. 6 (m, kd, fp)15. beträffande internationelltransporthögskolaatt avslår motion 1998/99:N327 yrkande 8,res. 4 (c) - delvis16. beträffande psykologutbildningatt avslår motion 1998/99:Ub414,17. beträffande Tom Tits Experiment iSödertäljeatt avslår motion 1998/99:Ub413,18. beträffande Stenebyskolanatt avslår motion 1998/99:Ub409,19. beträffande kvinnouniversitetatt avslår motion 1998/99:Ub442.Stockholm den 18 februari 1999På utbildningsutskottets vägnarJan BjörkmanI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), LarsHjertén (m), (), TomasHögström (m), (), (), (), (),Per (), (), ()och (). Resurser för forskning vid de nyauniversiteten (mom.1)(), (), LarsHjertén (m), (), (), Per (), () och BarbroWesterholm (fp) anför:Regeringen bör ge möjlighet att taställning till en strategi för utveckling avforskningsresurserna vid de nya universiteten och demindre och medelstora högskolorna och alltsåförelägga förslag i frågan. Omuniversitetsbegreppets trovärdighet ochkvalitetsstämpel skall bibehållas, bör lärosäteninte ges rätt att benämnas universitet utan attstatsmakterna binder sig för enlångsiktigt hållbar finansiering avforskningsverksamheten. Det gäller för de nyauniversiteten att få materiella möjligheter attskapa sig en sådan organisation för forskning ochutbildning att en egen profil säkerställs. Vi finnerdet förvånande att regeringen inte har följt uppsitt beslut om nya universitet genom att föreslåsådana extra satsningar på forskningsanslagen. Vadvi här har anfört om ökade forskningsresurser ochförslag om långsiktig strategi bör medbifall till motionerna 1998/99:Ub424 yrkande 7,1998/99:Ub430 yrkande 2, 1998/99:Ub483 yrkande 13och 1998/99:Fi210 yrkande 17 som sin mening geregeringen till känna.Mot bakgrund av det anförda anser vi att utskottetunder moment 1 bort hemställa1. beträffande resurser för forskning vid denya universitetenatt med bifall till motionerna 1998/99:Ub424 yrkande7, 1998/99:Ub430 yrkande 2, 1998/99:Ub483yrkande 13 och 1997/99:Fi210 yrkande 17 samt medavslag på motion 1998/99:Ub801 yrkandena 53 och54 som sin mening ger regeringen till känna vadsom ovan anförts,2.