bet · GM01KrU3 · 1999-02-16 00:00:00 — I betänkandet behandlas motionsyrkanden om radio-och TV-frågor från allmänna motionstiden hösten1998.Förslag om ett nytt innehåll i public service-uppdraget och ändrad organisation av SverigesTelevision (SVT) avstyrks. Utskottet uttalar att detär naturligt att förberedelserna inför en nytillståndsperiod för public service-företagengenomförs av en parlamentarisk beredning medföreträdare för samtliga riksdagspartier och att defrågor som motionärerna berört kommer att behandlasav en sådan beredning. Även yrkanden om attprivatisera en av SVT:s kanaler, två av SverigesRadios (SR) kanaler och Utbildningsradion (UR)avstyrks.I betänkandet behandlas frågor omfunktionshindrades tillgång till TV. Utskottet anseratt det bör vara en förutsättning för ett förnyatsändningstillstånd för SVT att kraven på företaget idetta hänseende höjs ytterligare i jämförelse medkraven i nu gällande tillstånd. Yrkandena avstyrksliksom ett förslag om att handikappföreningar skallfå informera om sin verksamhet i SVT.Ett yrkande om behovet av forskning när det gällerunderhållningsvåldets inverkan på barn och ungdomavstyrks med hänvisning bl.a. till de stora insatsersom görs inom olika institutioner för att fåöverblick över aktuella forskningsinsatser.Utskottet avstyrker även ett yrkande om att SVT:sårliga public service-rapport skall följas upp vadgäller utvecklingen av program med våldsinslag.Utskottet förutsätter att såväl Granskningsnämndenför radio och TV som regeringen gör en sådanuppföljning. Vidare avstyrks förslag om att Sverigeinom Europeiska unionen (EU) skall verka förkonsumentens makt mot våld i TV. Utskottetkonstaterar bl.a. att arbete redan pågår inom EU föratt motverka medievåldet.Utskottet avstyrker förslag som syftar till att deti public service-uppdraget skall tas särskild hänsyntill homosexuella. Utskottet konstaterar att detinte finns något som hindrar public service-företagen från att sända program med och förhomosexuella.Motionsförslag som syftar till att TV-tittaren inteskall behöva betala särskild avgift för att fåtillgång till SVT:s krypterade digitalamarksändningar avstyrks av utskottet som anser attdet inte är motiverat att uttala sig om huruvida SVTefter innevarande tillståndsperiod skall tillåtaskryptera programmen och ta ut avgift förprogramkort. Yrkanden som bl.a. syftar till att SVTskall erbjuda sina programkanaler gratis åtkortoperatörer för distribution via satellit och attpublic service-företagens program skall distribuerasvia Internet avstyrks likaledes.Utskottet avstyrker även förslag om språkvård iradio och TV, nordiska TV-sändningar via kabelnät,reklamförbud för SVT och SR, TV-kanal fördirektsända politiska debatter och en särskildfolkbildningskanal.Till betänkandet har fogats elva reservationer. 1998/99:Kr205 av de ()vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts ombehovet av att sändningarsnarast möjligt görs tillgängliga för synskadade.1998/99:Kr211 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om möjligheten för desynskadade att följa textade TV-program.1998/99:Kr217 av m.fl. (v) vari yrkas2. att begär att regeringen vid nästaförhandlingstillfälle med SVT och övriga kanaler somingår i det marksända digital-TV-nätet tar uppfrågan om hörselskadades tillgång till TV-utbudet.1998/99:Kr227 av och Skånberg (kd)vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det isändningstillstånden för kommersiella företag somsänder radio eller TV skall finnas en bestämmelse omgod språkvård,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om uppföljning av hurspråkvårdsfrågorna beaktas av public service-företagen.1998/99:Kr251 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om TV:s tillgänglighet för synskadade.1998/99:Kr252 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om mångfaldsperspektivet ipublic service-medierna.1998/99:Kr256 av m.fl. (m) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om public service-verkssamhetens uppgift och inriktning,1998/99:Kr270 av och () vari yrkas att som sinmening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om att staten i de kommande avtalen omsändningstillstånd skriver in att antaletsändningstimmar med program som är textade ochsyntolkade successivt skall öka enligt ovanbeskrivna modell.1998/99:Kr271 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om nödvändig ändring iavtalet med för attmöjliggöra för handikapp-organisationerna att it.ex. Anslagstavlan ge en kort information om sinverksamhet.1998/99:Kr272 av m.fl. (kd) variyrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av forskningvad gäller underhållningsvåldets inverkan på barnoch ungdom,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Televisionsårliga rapport till regeringen om hur publicservice-uppdraget uppfyllts,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om talad textremsa försynskadade,1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas46. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om konsumentmakt imediesammanhang,48. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omtillgängligheten för nordiska sändningar i ,49. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om uppläst text iTV,50. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om direktsändapolitiska debatter,55. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om reklam,1998/99:Kr276 av m.fl. (v)vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de sändningarsom gäller SVT:s allmänna del även fortsättningsvisskall sändas okrypterat,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inrättande av ensärskild folkbildningskanal,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förhandlingar ometablering av en nyhetskanal utanförStockholmsregionen bör ingå i diskussionerna införnästa avtalsperiod,1998/99:K231 av m.fl. (fp) variyrkas17. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om public service-bolagens skyldighet att göra program tillgängliga pånätet.18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om en särskildnätkanal med sändningar bl.a. från riksdagen.1998/99:K323 av Per m.fl. (m) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om avgifter förmottagning av licensbetalda program,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om inriktningen avpublic service-uppdraget,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om privatisering av TV-och radiostationer,11. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enutförsäljning av Utbildningsradion,16. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omsatellitdistribution av SVT:s program.1998/99:So212 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om textning av TV-program.Vissa bakgrundsuppgifterGenom sitt ställningstagande till regeringensproposition /96:161 beslutade våren1996 om public service-verksamheten för tiden1997-2001 (bet. 1995/96:KrU12, rskr. 1995/96:297).Vidare beslutade anta regeringens förslagtill radio- och TV-lag (prop. 1995/96:160, bet.1995/96:KU29, rskr. 1995/96:296).Beslutet om public service-företagen och derasverksamhet innebär i huvudsak följande.- Sändningstillståndet för () och () är femårigt ochgäller fr.o.m. t.o.m. den 31december 2001.-- För () skulletillståndsperioden vara tvåårig och gälla fr.o.m.den 1 januari 1997 t.o.m. den 31 december 1998.Hösten 1998 beslutade att förlänga UR:ssändningstillstånd från t.o.m.den 31 december 2001 (prop. 1997/98:184, yttr.1998/99:KrU2y, bet. 1998/99:KU13, rskr.1998/99:100).-- De tre programföretagen ägs av en nybildadstiftelse som ersätter de tre tidigareägarstiftelserna.-- Programföretagen har fått ett public service-uppdrag med i huvudsak följande innehåll. SVT:s,SR:s och UR:s sändningar skall vara rikstäckande.Programverksamheten skall präglas av redaktionellsjälvständighet, opartiskhet och saklighet,demokratiska värden, mångfald och decentraliseringsamt av folkbildningsambitioner. Vidare skallprogrammen ha hög kvalitet. Programföretagen skallha ett kulturansvar och ett ansvar för attproducera minoritetsprogram. Programmen skallspegla förhållandena i hela landet.-- Programföretagen skall ha en distriktsorganisationsom speglar hela landet.-- Programföretagen skall följa upp ochrapportera hur public service-uppdraget uppfyllts.En uppföljningsrapport skall inlämnas och TV.-- SVT skall ha två självständiga nyhetsredaktioner.Arbetet med nyheter och samhällsfrågor skallbedrivas så att olika perspektiv präglarverksamheten.-- Den andel av allmänproduktionen som i SVT:s ochSR:s rikssändningar produceras utanför Stockholmunder tillståndsperioden skall ökas till . (Enligt de regler som gällde förriksdagens ställningstagande skulle avSVT:s och av SR:s allmänproduktion irikssändningar göras utanför .) -- Programföretagens sändningar skall nå minst 99,8 %av den bofasta befolkningen.-- Sändningsrätten för SVT skall omfatta två TV-kanaler inkl. text-TV och för fyra radiokanaler.UR skall få sända i SVT:s och SR:s kanaler.-- Programföretagen skall finansieras med TV-avgiftsmedel som anvisar frånrundradiorörelsens resultatkonto (rundradiokontot).Medelstilldelningen till programföretagen skallliksom tidigare värdesäkras genom ett särskiltindex, det s.k. Radio-indexet. Likasåskall medelstilldelningen till utlandskanalen RadioSweden (inom SR) värdesäkras med utgångspunkt inämnda kompensationsindex.-- Särskilda regler för sponsring skall gälla.-- och TV finansierasliksom tidigare över både statsbudgeten ochrundradiokontot. har tillsynöver efterlevnaden av regler för sändningarnasinnehåll samt beslutar om sanktioner vid bristandeefterlevnad av dessa.-Hösten 1996 godkände en s.k.fördelningsnyckel som innebär att tillgängliga medelskall fördelas för SVT, för SRoch för UR (prop. 1996/97:1 bil. 7 utg.omr.17, bet. 1996/97:KrU3, rskr. 1996/97:82). Utöver demedel som fördelas mellan de tre programföretagenenligt nyckeln beräknas särskilda medel för RadioSweden.I december 1996 beslutade regeringen omsändningstillstånd för SVT, SR och UR. Ett antalvillkor har med utgångspunkt i det tidigare nämndariksdagsbeslutet fogats till tillstånden. Riksdagenbeslutar om medelstilldelning tillprogramföretagen. Regeringen fastställer vissa s.k.anslagsvillkor för företagen beträffande ekonomiskaförutsättningar, organisation samt uppföljning ochutvärdering.Vidare kan nämnas att Radiotjänst i (), som ägs av , SR och UR, ansvarar för TV-avgiftsuppbörden och avgiftskontrollen. Ett avtalmellan staten och RIKAB reglerar bolagets uppgifter.Influtna medel placeras på det s.k. rundradiokontothos Riksgäldskontoret.Fr.o.m. ansvarar RIKAB förförvaltningen av rund-radiomedlen, vilket tidigareSVT gjorde (prop. 1996/97:165, bet. 1997/98:KrU2,rskr. 1997/98:26). Staten tillhandahåller genomRiksgäldskontoret det rörelsekapital somrundradiorörelsen, dvs. SVT, SR, , behöver när avgiftsmedlen interäcker till.TERACOM Svensk Rundradio AB () är huvudmanför rundradio-nätet. skall ge sändningsberättigadeprogramföretag tillgång till sändarnätet pålikvärdiga villkor. Verksamheten regleras i avtalmellan och public service-företagen.Riksdagen godkände ett regeringsförslagom att TV-sändningar med digital teknik skallinföras i marknätet med möjlighet för staten attsuccessivt ta ställning till om och på vilket sättverksamheten skall fortsätta (prop. 1996/97:67,yttr. 1996/97:KrU4y, bet. 1996/97:KU17, rskr.1996/97:178). Regeringen har därefter - i november1997 - fastställt att marksända digitala TV-sändningar får äga rum i fem områden i landet,nämligen med och , NorraÖstergötland, Södra och nordöstra , Göteborgmed omnejd samt med omnejd. (Digitalaljudradiosändningar pågår i ett begränsat antalområden efter beslut av . 1994/95:170, bet. 1994/95:KU47, rskr.1994/95:369. )Regeringen beslutade medge att SVTskall få inleda sändningar via satellit för att nåallmänheten i . Vidare beslutade regeringenvid samma tillfälle att SVT får inleda sändningar inya programkanaler. Sändningarna i de nya kanalernaskall vara tillgängliga för allmänheten i Sverigeutan villkor om särskild betalning utöver erlagd TV-avgift.Regeringen beslutade att SVT, UR och TV4 samt ytterligare ett antal privata programkanalerskulle få inleda digitala TV-sändningar i marknätet.Sändningarna skulle i de flesta fallen inledassenast samt - i något fall -. Enligt regeringsbeslut idecember 1998 ändrades tidpunkten för inledningen avsändningarna i marknätet till att gälla senast den 1april 1999 för samtliga företag.Ovan nämnda regeringsbeslut innebärför SVT:s och UR:s del att företagens digitalamarksändningar även skall sändas till allmänheten iSverige via satellit. Bestämmelsen avser dock intenågon skyldighet för företagen att sända regionalaprogram över satellit.Riksdagen beslutade att särskildamedel från rundradiofonden skall tilldelas SVT, SRoch UR för förnyelse med anledning av övergångentill ny teknik (prop. 1998/99:1 utgiftsområde 17,bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55). Samtidigtbeslutade på förslag av regeringen att SVTskall tilldelas särskilda medel ur rundradiofondenför särskilt kvalificerad programproduktion somt.ex. dokumentärer, dramatik och program för barnoch ungdom. InledningI detta betänkande behandlas motioner som väcktsunder allmänna motionstiden under innevaranderiksmöte, 1998/99. Flertalet frågor har behandlatsav vid tidigare tillfällen.Det framtida public service-uppdragetsinnehållI tre yrkanden behandlas frågor av övergripandekaraktär om public service-uppdragets innehåll underprogramföretagens nästa tillståndsperiod, som börjarden 1 januari 2002.Motionärerna bakom motionerna Kr256 (m) yrkande 3och K323 (m) yrkande 8 föreslår att public service-begreppet skall ges en ny innebörd. Det är interimligt - menar motionärerna - att public service-uppdraget utformas i syfte att det skall domineraprogramutbudet för publiken. I stället bör syftetvara att publiken skall tillföras ett utbud avprogram som den annars inte kan få tillgång till.Inför en ny tillståndsperiod bör krav ställas på attprogramverksamheten skall utvecklas mot ökadkvalitet och fördjupning. Public service-verksamheten bör ges förutsättningar att uppnå entydlig identitet i den nya mediemiljön, ansermotionärerna och pekar ut de programområden därprogramföretagen har sin starkaste ställninggentemot publiken, områden som enligt motionärernabör utvecklas ytterligare. Hit hör bl.a. barn- ochungdomsprogram och samhällsbevakning. Motionärernaanser också att public service-företagen harförutsättningar att vara ledande institutioner i detsvenska kulturlivet och utgöra en nyskapande kraft idet svenska kultursamhället.Förslaget i motion Kr276 (v) syftar till en ändringav . Motionärerna bakom motionenanser att Stockholmsdominansen i de rikstäckande TV-kanalerna måste brytas. I beredningsarbetet införnästa tillståndsperiod bör förhandlingar föras omatt etablera en nyhetskanal utanför (yrkande 8).Då det gäller förslaget i de två förstnämndamotionerna, Kr256 (m) och K323 (m), erinrarutskottet om att utskottet avstyrkte liknandeyrkanden under föregående . Utskottetunderströk därvid att frågan om public service-verksamhetens roll och public service-begreppetsregler om redaktionell självständighet, opartiskhetoch saklighet, demokratiska värden, mångfald,decentralisering, hög kvalitet, kulturansvar m.m.har central betydelse för de demokratiska värdena.Vidare framhöll utskottet att den snabba tekniskautveckling som äger rum på etermedieområdet givetvispåverkar public service-verksamheten och ställerkrav på beslutsfattarna att överväga om och i såfall hur public service-begreppet bör omdefinieras.Erfarenheterna från programföretagens verksamhetunder den nuvarande tillståndsperioden borde -menade utskottet - ligga till grund för riksdagensställningstagande till innehållet i public service-uppdraget för nästa tillståndsperiod (bet.1997/98:KrU11 s. 6). Utskottet intar alltjämt sammaståndpunkt.Beträffande förslaget i motion Kr276 (v) att SVTskall etablera en nyhetsredaktion utanför Stockholmvill utskottet erinra om de bestämmelser i sändningstillstånd som innebär attnyhetsförmedling och samhällsbevakning i företagetssändningar skall utgå från olika perspektiv, så atthändelserna inte ensidigt värderas utifrånStockholms perspektiv (10 §). Vidare framgår det avSVT:s anslagsvillkor dels att företaget skall ha tvåsjälvständiga nyhetsredaktioner, dels att andelenallmänproduktion i företagets rikssändningar somproduceras utanför under tillståndstidenskall öka till (regeringsbeslut , p. 12 resp. 16).Utskottet vill i sammanhanget tillägga följande.Med tanke på public service-verksamhetens centralabetydelse för demokratiska värden och på de pågåendestora förändringarna av medielandskapet är detangeläget att bred politisk enighet kan uppnås ominriktningen av public service-uppdraget efter år2001, då nuvarande sändningstillstånd löper ut förde tre programföretagen. Utskottet anser att detdärför är naturligt att förberedelserna inför en nytillståndsperiod genomförs av en parlamentariskberedning med företrädare för samtligariksdagspartier i likhet med vad som var falletinför nuvarande tillståndsperiod. Utskottetförutsätter att ett sådant beredningsarbete påbörjasi god tid före den nya tillståndsperioden.Vid en sådan parlamentarisk beredning bör beaktasatt de tekniska förutsättningarna för allmänhetenatt ta del av programutbudet med stor sannolikhetkommer att ändras och att mediemiljön - som nämns imotionerna Kr256 (m) och K323 (m) - genomgår enstark omvandling.Utskottet är medvetet om att ett sådantberedningsarbete torde bli omfattande och äveninnebära ekonomiska och organisatoriskaöverväganden. Det är därför naturligt att ocksåöverväga frågor om omfattningen av den regionalaproduktionen i såväl radio som television och fråganom SVT bör etablera en nyhetskanal någonstans ilandet utanför huvudstaden, som föreslås i motionKr276 (v).Utskottet avser inte att i detta betänkande ge enheltäckande bild av vilka frågor som bör belysas iett sådant beredningssammanhang. I det följande(främst i avsnittet Programverksamhet) kommer likvälnågra punkter att tas upp beträffande publicservice-uppdragets innehåll m.m. med anledning av nuaktuella motioner. Självfallet finns även andraangelägna frågor som en parlamentariskberedningsgrupp bör ges möjlighet att arbeta med.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetde tre nu aktuella motionsyrkandena.Fråga om privatisering av programföretagFrågan om privatisering av några public service-kanaler behandlas i motion K323 (m). Yrkande 9 imotionen syftar till att en av SVT:s programkanaleroch två av SR:s programkanaler skall privatiseras.Motionärerna menar att utrymme härför skapas genomatt public service-kanalerna koncentrerar sinverksamhet till kvalitet i stället för kvantitet ochdominans.I samma motion föreslås - med hänvisning till attde programsändande kanalerna kan köpautbildningsprogram från många olika företag - att URskall utbjudas till försäljning (yrkande 11).Förslag liknande de nu aktuella har avstyrkts avutskottet vid olika tillfällen, dåutskottet bl.a. anförde att public service-verksamheten har ett stort värde även i närdet totala utbudet av radio- och TV-programmångdubblats. Nästan alla svenska hushåll nås avSVT:s två kanaler och . För att i stort setthela befolkningen skall kunna ha tillgång till ettbrett programutbud är det, anförde utskottet,nödvändigt att SVT även i fortsättningen får sända itvå kanaler. På motsvarande sätt är det angelägetatt radiopubliken i hela landet nås av ett brettutbud genom SR:s sändningar. Ett förverkligande avmotionärernas förslag skulle innebära en väsentligminskning av mångfalden i utbudet för en stor del avbefolkningen (bet. 1996/97:KrU8 s.6).Utskottet intar alltjämt samma ståndpunkt.Utskottet är inte berett att förorda en ändring avriksdagens tidigare beslut då det gäller frågan omprivatisering av programföretagen. Motion K323 (m)yrkandena 9 och 11 avstyrks.ProgramverksamhetFunktionshindrades tillgång till radio och TV, m.m.I ett antal motionsyrkanden behandlas frågor som rörfunktionshindrades tillgång till radio och TV.Tillståndsvillkoren för SVT, SR och UR innehålleren likalydande bestämmelse om att företagen ärskyldiga att beakta funktionshindrades behov. Genomatt utnyttja befintlig och ny teknik skall företagenunder tillståndsperioden öka möjligheterna förfunktionshindrade att ta del av programmen. I frågaom program om och för funktionshindrade skall de treföretagen sinsemellan fördela ansvaret för olikaslags insatser (18, 20 resp. 13 §).Vidare skall de tre företagen enligt bestämmelser ianslagsvillkoren för resp. företag följa uppoch rapportera hur public service-uppdraget följts(anslagsvillkoren för för SVT, SR resp. URp. 20, 15 resp. 14). En första uppföljningsrapportför inlämnades från företagentill och till Granskningsnämndenför radio och TV. Syftet med ett sådantuppföljningsarbete är att skärpa företagens fokus påhur uppdraget uppfylls och att ge statsmakterna ettunderlag inför förnyade tillståndsvillkor. (Se prop.1995/96:161 s. Av anslagsvillkoren framgår ävenatt SVT, SR och UR sinsemellan skall fördelaansvaret för olika slags insatser förfunktionshindrade. Eventuella överenskommelser ifrågan skall tillställas ochGranskningsnämnden.Frågan om SVT:s tillgänglighet för synskadade tasupp i fem yrkanden.Förslagen motionerna Kr205 (m), Kr211 (m), Kr251(c), Kr272 (kd) yrkande 4 och Kr274 (mp) yrkande 49syftar till att textremsan i textade program skallläsas upp i en särskild ljudkanal. Enligtmotionärerna bakom motion Kr274 (mp) böruppläsningen i en sådan ljudkanal inte göras av ensyntetisk röst.Utskottet som behandlade liknande motioner underföregående redovisade då bl.a. att enöverenskommelse träffats mellan SVT, SR och UR iseptember 1997 om insatser för funktionshindrade. Avdenna framgår att synskadade ställt krav på attSVT:s utländska program skall göras tillgängliga fördem. Översättningstexten kan - sägs det iöverenskommelsen - användas för att genererasyntetiskt tal i s.k. talsyntesutrustning, ävenbenämnd prator. Även text-TV-utbudet kan görastillgängligt genom pratorn. Lämpligmottagarutrustning finns emellertid inte till rimligkostnad för enskilda hushåll. SVT har ingåendestuderat frågan och fortsätter följa utvecklingen påområdet, bl.a. i samarbete inom EuropeanBroadcasting Union (EBU). Av överenskommelsenframgår vidare att SVT under tillståndsperiodenavser att genomföra realistiska försök med s.k.syntolkning, vilket innebär att det visuellaskeendet i ett TV-program beskrivs.Utskottet konstaterar nu liksom under föregåenderiksmöte att det ankommer på SVT att somsjälvständigt företag avgöra om och näröversättningstext skall göras tillgänglig på detsätt som motionärerna föreslår.Enligt utskottets uppfattning bör det iföreberedelsearbetet inför nästa tillståndsperiodingående diskuteras hur synskadades tillgång tillTV-programmen kan förbättras. En avförutsättningarna för ett förnyat sändningstillståndför SVT bör enligt utskottets mening vara att kravenpå företaget i detta hänseende höjs ytterligare ijämförelse med kraven i nu gällande tillstånd.Utskottet vill i sammanhanget erinra om att SVT inomkort kommer att inleda digitala sändningar övermarknätet. Den digitala sändningstekniken kommer attmedföra stor överföringskapacitet och möjlighet tillfler programtjänster, något som borde kunnaförbättra situationen för de synskadade.Utskottet förutsätter att regeringen iförberedelserna inför kommande tillstånd beaktar vadutskottet här har anfört.