bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Motionärerna anför attdet faktum att ländernas regeringar ansökt ommedlemskap inte nödvändigtvis innebär att detta ärdemokratiskt förankrat hos folken. Att ensidigtverka för att länderna snabbt kommer med i EU ärdärför mycket olyckligt menar man. Motionärernabegär därför i yrkande 29 ett riksdagenstillkännagivande om att det är människorna ikandidatländerna som i en väl förankrad demokratiskprocess fäller avgörandet om ett eventuelltmedlemskap i anför vidare att det är olyckligt attolika hjälpinsatser kopplas till medlemskapsansökan.I yrkande 30 begärs därför ett riksdagenstillkännagivande att inom EU skall driva attinga former av hjälpinsatser kopplas till krav vidländernas medlemskapsförhandlingar med unionen.Även i motion U802 (m) tas utvidgningen upp. Imotionen framhålls att det är glädjande att Estlandfinns med i gruppen som inlett konkretaförhandlingar om medlemskap samt att på allasätt bör stödja på vägen mot EU-medlemskap.Det innebär dock inte, menar motionären, att Sverigefår ge upp arbetet för att alla de baltiska ländernaskall bli medlemmar. bör bistå inte minstLitauen och i deras arbete att fortsattförbereda sig och kvalificera sig för medlemskap. Iyrkande 1 (UU) begärs ett riksdagenstillkännagivande om vad som i motionen anförs omutvidgningen av Europeiska unionen till nyamedlemsländer.I motion U806 (m) framhålls att för är deten central uppgift att inom EU verka för attutvidgningen ges högsta prioritet så att alla länderi har möjlighet att blimedlemmar så snart de uppfyller medlemsvillkoren.Vidare anförs i yrkande 1 att de nya demokratiernahar rätt att delta i samarbetet på i princip sammavillkor som de etablerade västeuropeiskademokratierna och att stödinsatserna måste ses idetta perspektiv och inte som ett biståndssamarbete.I motion MJ224 (kd) yrkande 23 framhålls att för attomvälvningarna av jordbruket i de nyamedlemsländerna inte skall bli för dramatiska börsärskilda övergångsåtgärder tillskapas som möjliggören försiktig inslussning av dennajordbruksproduktion. Dessa övergångsregler skallenligt motionärerna ha som utgångspunkt attomställningen till ett ekologiskt jordbruk betonasstarkt.Utskottets övervägandenUtskottet kan liksom regeringen inledningsviskonstatera att unionens utveckling under 1998präglades av arbetet med fördjupning och utvidgning.Utskottet menar att Europeiska unionens främstauppgift är att trygga freden, friheten, demokratinoch välfärden i hela . En fördjupad ochutvidgad integration är enligt utskottetsuppfattning den bästa vägen för att skapa säkerhetoch bestående fred i och för att uppnå ensocialt och miljömässigt hållbar utveckling som kanlägga en stabil grund för välfärden och skapa nyaarbetstillfällen.Ett viktigt steg i fördjupningen av samarbetetutgör enligt utskottets uppfattningAmsterdamfördraget. Fördraget har enligt utskottetsmening stor betydelse för att göra samarbetet merrelevant för medborgarna, för att förstärka ocheffektivisera samarbetet samt för att lägga grundenför en fortsatt utvidgningsprocess. beslötatt godkänna det nya fördraget (prop. 1997/98:58, bet. 1997/98:UU13, rskr.1997/98:197). Utskottet framhöll i sitt betänkandeatt framsteg hade skett på många av de områden därdet finns svenska intressen och attförhandlingsresultatet i sin helhet måste betraktassom gott som det innebär viktiga stegframåt för det europeiska samarbetet. Utskottetmenade vidare att den prioritering i samråd medriksdagen som gjordes under förhandlingarna tillvissa områden (sysselsättning, miljö, öppenhet,jämställdhet, konsumentfrågor, krishantering)betydde mycket för slutresultatet. Utskottet noteraratt arbetet med att betona sakfrågorna i samarbetethar fortsatt och finner det mycketpositivt att så sker. Efter att samtligamedlemsländer ratificerat Amsterdamfördraget gällerändringar i grundfördragen sedan den 1 maj 1999.Utskottet noterar vidare att diskussionerna ochförhandlingarna kring Agenda 2000 pågick under hela1998. Särskilt viktigt var enligt utskottetsuppfattning diskussionerna kring vilka reformer avunionens politik som behövs inför den kommandeutvidgningen och att medel avsätts för detta syfte ilångtidsbudgeten. Förhandlingarna avslutades i mars1999 under tyskt ordförandeskap. Enligt utskottetsmening gav förhandlingarna ett gott resultat ochinnebär en stramare EU-budget. öppnaruppgörelsen för en utvidgning av medlemskretseneftersom vederbörlig hänsyn har tagits ilångtidsbudgeten för att ett antal nya medlemsländerkan tillkomma mot slutet av budgetperioden2000-2006.Ett viktigt fördjupningsprojekt har vidare varitgenomförandet av den tredje etappen för att etableraden ekonomiska och monetära unionen och införandetav den gemensamma valutan den 1 januari 1999.Utskottet menar liksom regeringen att det ligger isvenskt intresse att valutaunionen blirframgångsrik. En stor del av förberedelserna gjordesunder 1998. Deltagarkretsen i den första omgångenbeslutades och utsågs ävenECB:s direktion. Trots ofta svåra förhandlingarkonstaterar utskottet att unionen och de deltagandeländerna lyckades samla sig till ett beslut.Riksdagen beslutade att inteborde införa den gemensamma valutan euron då dentredje etappen av EMU inleddes. Även om inteär med i det arbetet är det enligt utskottetsuppfattning av vikt att medlemsländerna har kunnatgöra en kraftsamling och i en grupp av elva länderkunnat enas om att införa en gemensam valuta. Detvisar, enligt utskottets uppfattning, på attunionssamarbetet även kan hantera stora ochkomplicerade frågor samt finna lösningar av dessavilket stärker EU-samarbetet både på kort och långsikt.Att utsträcka samarbetet till länderna i Central-och - och ge de länder som så önskarmöjlighet att bli medlemmar i unionen - är enligtutskottets uppfattning ett viktigt steg på vägen motden alleuropeiska freds- och säkerhetsordning somSverige eftersträvar. Syftet är inte endast attdessa länder skall samarbeta mera med unionen; ettcentralt mål är även att de skall samarbete mer medvarandra. Utvidgningen och integrationen mellanmedlemsländer och kandidatländer är enligtutskottets uppfattning en fortlöpande process.Grunden utgör det ekonomiska och politiskareformarbete som äger rum i kandidatländerna. Idetta arbete har inte bara ett omfattande ekonomisktoch tekniskt bistånd från EU stor betydelse utanäven utökade och utvecklade kontaktytor mellanmedlemsländer och kandidatländer. Det gäller såvälmellan företag som mellan regeringar, politiskapartier samt folkrörelser och andra folkligaorganisationer.Ett avgörande steg inför unionens utvidgning togs imars 1998 då anslutningsprocessen inleddes med tiokandidatländer från (, , , , ,, , , och )samt . Bilaterala regeringskonferenserför inledande av medlemskapsförhandlingar öppnadesmed sex av kandidatländerna (, ,, , och ). Den förstaförhandlingsomgången på ministernivå ägde rum inovember 1998. Därmed har den förhandlingsprocesssom kommer att leda till ett utvidgat EU satts igång. Europeiska rådets möte i i december 1998beslutade att frågan om att inledamedlemskapsförhandlingar med ytterligarekandidatländer kommer att stå på unionens dagordningunder 1999.Utskottet kan sammanfattningsvis konstatera attunionen och dess medlemsländer harförmått hantera ett antal frågor av stor betydelseför den europeiska utvecklingen och kunnat svara uppmot de utmaningar som den politiska utvecklingen iEuropa har skapat.Utskottet menar att de steg som har tagits inomsamarbetet och de beslut som fattats under 1998kommer att ha stor långsiktig betydelse förunionssamarbetet. På samma sätt som genomförandet avden inre marknaden och samtupptagandet av tre nya medlemsländer 1995 har sattsin prägel på unionens utveckling under 1990-taletkommer de fattade besluten att sätta sinprägel på unionens utveckling under 2000-taletsförsta årtionde. Utskottet konstaterar attmedlemsländerna har kunnat ta sig an både enfördjupning av samarbetet och en epokgörandeutvidgning av unionen samt att utvidgning ochfördjupning är komplementära processer.Det svenska ordförandeskapetEtt flertal motioner behandlar frågor kring detsvenska ordförandeskapet inom Europeiska unionen. Ipartimotion U505 (c) yrkande 1 efterlyses en svenskstrategi för ordförandeskap och i yrkande 2en bred parlamentarisk förankring av de frågor somSverige avser att driva som ordförande i . Iyrkande 5 anförs att det svenska samhället börförberedas för det svenska ordförandeskapet. Ettantal frågor som vill prioritera underdet svenska ordförandeskapet tas upp i yrkande 6.Folkpartiet menar i U507 (fp) yrkande 1 att Sverigesom ordförandeland skall prioritera utvidgningen.Miljöpartiet föreslår i motion U508 (mp) yrkande 1att en parlamentariskt sammansatt kommitté tillsättsför att förbereda ordförandeskapet och i yrkande 2att representanter för EU-kritiska organisationerskall beredas plats i denna. Yrkandet att enparlamentarisk kommitté skall tillsättas införordfö-randeskapet återkommer i motionU9 yrkande 12.Sverige kommer att inneha ordförandeposten iEuropeiska unionen . Detinnebär att under en sexmånadersperiodkommer att inneha ordförandeskapet i ministerrådet,såväl i allmänna rådet som när rådet sammanträder iandra ministerkonstellationer. kommer ävenatt vara ordförande och värdland för möten samt representera rådet gentemot andraEU-institutioner, internationella organisationersamt länder utanför EU. i deständiga representanternas kommitté liksom isamtliga övriga ämbetsmannakommittéer inom rådetsverksamhet kommer även att innehas av Sverige.Närmast föregående ordförandeland är ochnärmast efterträdande är vill framhålla att ordförandeninom ministerrådet har att verka i unionens intressesamtidigt som nationella positioner kan framföras.Det innebär att ett medlemsland underordförandeskapet dels bör förhålla sig neutralt ochopartiskt i sin roll som ordförande, dels kanframföra sina nationella ståndpunkter idiskussionerna via den nationella representanten vidmötesbordet.Utskottet menar att neutralitetsåliggandet harbetydelse eftersom ordförandeskapet fungerar sommedlare och kompromissmakare i debatterna. Dettakräver god samordning med den egna statensföreträdare, som skall ge uttryck för de nationellasynpunkterna, liksom att ordförandeskapet tarlämplig hänsyn till alla synpunkter som kommer tilluttryck inom kretsen av medlemsländer.Samtidigt vill utskottet betona att ettordförandeland har möjligheter att sätta sin prägelpå ministerrådets politiska agenda och indirekt påunionens utveckling. Detta kommer främst tilluttryck genom ordförandelandets möjlighet attpåverka vilka frågor som skall behandlas och vilkenprioritetsordning som skall gälla. Utskottet menaratt denna ordning i många fall avgörs med hänsyntill frågornas aktualitet och angelägenhet, menockså påverkas av den politiska prägel som ettmedlemsland önskar sätta på sinordförandeskapsperiod. Utskottet konstaterar att ettframgångsrikt ordförandeskap bör innehålla elementav såväl kontinuitet som flexibilitet.Mot denna bakgrund anser utskottet attmålsättningen bör vara att det svenskaordförandeskapet genomförs kompetent, effektivt,flexibelt och resultatinriktat så att de gemensammafrågorna på unionens dagordning förs framåt.Som utskottet redan framhållit skall ettordförandeland i sin egenskap av mötesledarepresentera kompromissförslag om det uppstår enblockering i en förhandling. Ett ordförandelandmåste sträva efter sådana lösningar som förenarskilda intressen i en fråga. I vissa fall är detflera förhandlingsfrågor som skall lösas ut i ettförhandlingspaket. Utskottet vill särskilt framhållaatt det kan medföra att eftergifter kanske ävenmåste göras från svensk sida för att kompromiss-eller konsensuslösningar skall kunna uppnås.Vid en information från regeringen till iapril 1999 om förberedelserna för Sverigesordförandeskap framhöll vice statsminister att regeringen avser att utnyttja detutrymme som ändå finns att sätta prägel påordförandeskapet och EU-samarbetet. De femprioriterade områdena är väl kända svenskaprofilfrågor framhöll vice statsministern ochfortsatte:För det första vill regeringen bidra till enöppnare, modernare och mer jämställd union. GenomAmsterdamfördraget har vi kommit en bit på väg medökad öppenhet och insyn i EU-institutionernasarbete. Den händelseutveckling som ledde tillkommissionens avgång har understrukit betydelsen avdetta. Det är uppenbart att vårt synsätt omfattas avalltfler.För det andra kommer regeringen att verka för enunion anpassad till medborgarnas krav och önskemål.Om EU effektivt och ansvarsfullt tar sig anvardagsnära frågor ökar unionens legitimitet. Miljö,konsumentskydd och jämställdhet är viktiga sådanafrågor som regeringen prioriterar.För det tredje skall regeringen drivasysselsättningsfrågorna vidare på basis av detsysselsättningskapitel som vi lyckades få in iAmsterdamfördraget. Det är ett mycket viktigtområde.För det fjärde kommer regeringen att arbeta förEU:s utvidgning. Förhoppningsvis skallslutförhandlingar med några av kandidatländernakunna föras under vårt ordförandeskap.För det femte vill regeringen fördjupa relationernamellan EU och omvärlden. har högstaprioritet, men även samarbetet med , ochLatinamerika kan, liksom det transatlantiskasamarbetet, utvecklas vidare.Utrikesutskottet delar regeringens uppfattning omvilka frågor som bör vara prioriterade under detsvenska ordförandeskapet. måste beredskapfinnas för att som ordförande skall kunna tasig an frågor som är aktuella under det i ljuset av den händelseutveckling iEuropa och internationellt som då äger rum. Avnaturliga skäl kan inte hela det politiska panoramatöverblickas föreordförandeskapets inledning.Konstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrande1998/99:KU3y att regeringen i information tillriksdagen framhållit att dess främsta ambition ochstrategi för ordförandeskapet är att det skall varakompetent, effektivt och resultatinriktat och attdet skall föra de gemensamma frågorna på EU:sdagordning framåt. anser iljuset av vad regeringen redan redovisat att behovej föreligger av ett tillkännagivande tillregeringen om nationell strategi förordförandeperioden. avstyrkermotion U505 yrkande 1.EU-nämnden tar upp ordförandeskapet i sitt yttrande1998/99:EUN1. Nämnden erinrar inledningsvis om denbetydelse som vanligtvis tillmätsordförandeskapsperioden och fortsätter:Ett väl genomfört ordförandeskap skapar respekt irelation till andra medlemsstater och lägger en godgrund för fortsatt samarbete inom EU. Det är bedömning att det påbörjadeförberedelsearbetet är av stor betydelse förmöjligheterna för att genomföra ettframgångsrikt ordförandeskap. Nämnden välkomnardärför den bemanningsplanering som synes innebära enomfattande utbildningsprocess för berördanyckelpersoner och lägga en god grund för Sverigesagerande som EU:s ordförandeland.Skrivelsen behandlar däremot inte frågan omsamrådet med och . Nämnden villdock redan i detta skede beröra denna fråga irelation till det kommande svenska ordförandeskapeti EU. Regeringen konstaterar i skrivelsen attordförandeskapets viktigaste uppgift är att föraEU:s gemensamma dagordning framåt. Det innebär attendast ett mindre utrymme torde finnas för att lyftafram svenska profilfrågor i arbetet. EU-nämndeninstämmer i denna bedömning. måstenaturligtvis svenska ståndpunkter i vanlig ordningtas fram och stämmas av i i bl.a. samrådmed . Det gäller även politiskaprioriteringar inför ordförandeskapet. I många falltorde det i praktiken bli svårt att åtskilja de bådaroller som kommer att ha som ordförandelandrespektive medlemsstatsdelegation i ministerrådet.Sveriges agerande som ordförande kan inte skefristående från den svenska positionen i en specifikfråga utan det torde föreligga ett ömsesidigtsamspel och beroende mellan dessa båda roller. Motdenna bakgrund är nämndens uppfattning den att dereguljära samråd som äger rum införministerrådsmötena inte bara skall innebära attsvenska ståndpunkter i enskilda frågor stäms av utanatt i största möjliga utsträckning information gesoch samråd sker om hur som ordförandelandavser agera.Även arbetsmarknadsutskottet tar i sitt yttrande1998/99:AU1y upp frågor kring ordförandeskapet medanledning av motion U505 (c) yrkande 6 i berörd del.Arbetsmarknadsutskottet framhåller i yttrandet attdet har förståelse för regeringens uppfattning attutrymmet för att under ordförandeskapet lyfta framsvenska profilfrågor är begränsat. Utskottet anförvidare:Sverige har verkat för ökad tyngd åtsysselsättnings- och jämställdhetsfrågorna i EU-samarbetet. Enligt vad utskottet inhämtat frånRegeringskansliet kommer dessa frågor fortfarandeatt vara prioriterade av såväl underordförandeskapet som undertiden fram till dess. Inom Näringsdepartementetpågår arbete med att identifierafrågor som kommer att tas upp vid rådsmöten underordförandeskapet. Det beräknas vara klart i ettförsta skede . Arbetet beräknas dock pågåkontinuerligt fram till ordförandeskapets inträde.Utskottet delar uppfattning om attsysselsättning och jämställdhet är frågor som ävenfortsättningsvis bör vara prioriterade av Sverige.Det är därför glädjande att regeringen också verkarför detta.Arbetsmarknadsutskottet framhåller i sitt betänkandeatt det inte är nödvändigt med ett riksdagenstillkännagivande i denna fråga.Utrikesutskottet delar de uppfattningar somredovisas av , ocharbetsmarknadsutskottet. Med vad som ovan anförtsavstyrker utskottet motionerna U505 (c) yrkandena 1och 6 (delvis) samt U507 (fp) yrkande 1.När det gäller frågan om parlamentarisk förankringav prioriteringar inför ordförandeskapetkonstaterar i sitt yttrande1998/99:KU3y att regeringen till redovisatvilka frågor som regeringen prioriterar under detsvenska ordförandeskapet. Vice statsminister har framhållit att regeringensprioriteringar vad gäller EU-arbetet är väl kändasedan tidigare och har accepterats av riksdagen.Konstitutionsutskottet anser inte att det finnsanledning att nu förorda att det tillsätts enparlamentarisk kommitté för att förbereda vilkafrågor som skall prioriteras under ordförandeskapet.Inte heller finns det anledning för en kommitté attnu ta ställning till vad som skall tas upp under enframtida regeringskonferens. Som vice statsministerLena framhållit är det angeläget attdet sker ett fortlöpande samråd med ifrågor som gäller ordförandeskapet, i vart fall inomramen för de samrådsformer som finns genomregeringens information till fackutskotten ochsamrådet i . Det finns enligtkonstitutionsutskottets mening inte anledning antaannat än att regeringen kommer att lämna tillräckliginformation om arbetet inför ordförandeskapet och defrågor som kommer att drivas. Konstitutionsutskottetavstyrker därför motionerna U9 (mp) yrkande 12, U508(mp) yrkandena 1 och 2 och U505 (c) yrkande 2.Som framgått ovan är uppfattning att dereguljära samråd mellan nämnden och företrädare förregeringen som äger rum inför ministerrådsmötenainte bara skall omfatta svenska ståndpunkter ienskilda frågor på rådets dagordning utan även istörsta möjliga utsträckning information och samrådom hur som ordförandeland avser agera.Utrikesutskottet kan inledningsvis konstatera attden första informationen från regeringen tillkammaren angående ordförandeskapet presenterades idecember månad 1998 i ett interpellationsvar av vicestatsminister . Som nämndes ovan lämnaderegeringen vidare en utförligredovisning i kammare om regeringens synpå ordförandeskapet och på de svenskaförberedelserna för detta. Vidare vill utskottetframhålla att regeringen även i nu föreliggandeskrivelse redovisar både svenska förberedelser införordförandeskapet och för vissa andra frågor ianslutning till detta.Utrikesutskottet kan konstatera att trots attordförandeskapet ännu ligger en bit framåt i tidenhar regeringen både informerat och genomfört samrådmed i frågor kring ordförandeskapet. Vicestatsminister framhöll, ianslutning till regeringens presentation av arbetetmed ordförandeskapet i riksdagenskammare, att så kommer att ske även framgent.Utskottet ser positivt på att regeringen har föravsikt att även löpande hålla riksdageninformerad och samråda om förberedelserna förordförandeskapet och de frågor som då kommer attbehandlas. Utskottet anser att den parlamentariskaförankring som har skett är till fyllestoch ser således inget behov av en parlamentariskkommitté i denna fråga.När det gäller den kommande regeringskonferensen omfrämst institutionella frågor konstaterar EU-nämndeni sitt yttrande att den kommanderegeringskonferensen bl.a. handlar om antaletkommissionärer och röstviktningen i rådet. framhåller i yttrandet att man förutsätteratt regeringen kommer att samråda med nämnden ochhålla nämnden kontinuerligt informerad på samma sättsom skett vid den regeringskonferens som leddetill kan för sin del konstatera atttidpunkten för regeringskonferensen ännu inte ärfastställd. utgår, liksom , från att information och samråd kringregeringskonferensen kommer att ske itillfredsställande utsträckning inför och underdenna. ser inte något behov av atten parlamentarisk kommitté tillsätts införregeringskonferensen.Utskottet avstyrker därmed motionerna U505 (c)yrkande 2, U508 (mp) yrkandena 1 och 2 samt U9 (mp)yrkande 12.Utrikesutskottet noterar att regeringen i skrivelsenkonstaterar att ett hundratal möten kan komma attförläggas till under ordförandeskapet.Regeringen framhåller att ambitionen är att dessamöten ges en bred spridning över landet. Regeringenframhåller även i skrivelsen att ordförandeskapetinnebär goda möjligheter att öka intresset för EU-frågorna hos den svenska allmänheten.Utskottet finner, liksom regeringen, att det ärangeläget att det svenska samhället på olika sättförbereds för ordförandeskapet i EU. Utskottet harinhämtat att ett arbete pågår i Regeringskanslietmed att utveckla former för detta. Utskottet ser detsom en fördel om det folkliga engagemanget för EU-frågor kan ökas både inför och som en följd avordförandeskapet.Utskottet har erfarit att företrädare för detsvenska föreningslivet - folkrörelser ochfrivilligorganisationer - inbjuditstill ett seminarium i kringordförandeskapet, något som utskottet ser positivtpå.Utskottet finner det vidare angeläget att användadet svenska ordförandeskapet till att öka kunskapenom i andra länder. Ett omfattandevänortssamarbete mellan , andra länder ochkandidatländerna finns redan. menaratt dessa kan fördjupas och stärkas inför och underdet svenska ordförandeskapet.Konstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrandetill utrikesutskottet att regeringen har framhållitatt den inför och under ordförandeskapet kommer attlöpande informera allmänheten ochorganisationsväsendet. anseratt motion U505 (c) yrkande 5 därigenom ärtillgodosedd och avstyrker motionen.Med vad som ovan anförts avstyrker utrikesutskottetmotion U505 (c) yrkande 5.UtvidgningenI motion U802 (m) yrkande 1 anförs bl.a. att Sverigeskall bistå och i deras arbete attfortsatt förbereda sig och kvalificera sig förmedlemskap. I motion U806 (m) yrkande 1 anförs attutvidgningen skall ges högsta prioritet och samt attde nya demokratierna har rätt att delta i samarbetetpå i princip samma villkor och att stödinsatsernainte skall ses som ett biståndssamarbete.Såsom utskottet har framhållit tidigare i dettabetänkande ser det mycket positivt på utvecklingenvad gäller utvidgningsprocessen under 1998.Utskottet konstaterar liksom motionären bakom motionU802 (m) yrkande 1 att det är mycket glädjande attett baltiskt land, , finns med i gruppen sominlett förhandlingar om medlemskap. , villutskottet framhålla, är det är av central betydelseatt även och så snartförutsättningar föreligger får möjlighet attgenomföra regelrätta förhandlingar. Utskottetnoterar därvid de positiva omdömen om Lettlandsutveckling som uttalats av kommissionen i enlägesrapport om utvidgningen till Europeiska rådetsamt att rådet vid sitt möte i i december 1998slagit fast att varje land också fortsättningsviskommer att bedömas för sig. Utskottet vill ävenanföra att tillhör gruppen av medlemsländersom har gett utvidgningen högsta prioritet.Utskottet kan konstatera att besluten som togs i påflera punkter gick i den riktning som ochDanmark tidigare hade drivit.