bet · GN01MJU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Efterremissbehandlingen av rapportavser regeringen att återkomma i frågan.Utskottet anförde att såvälkalkningsverksamheten som skötselåtgärderna harbetydande inslag av kontinuerlig verksamhet menomfattar också åtgärder som kan vara avengångskaraktär eller ske med varierandetidsmellanrum, varför det fanns skäl att skapaförutsättningar för en ökad flexibilitet beträffandelämpliga åtgärder (1998/99:MJU2 s. 18). Utskottetställde sig därför bakom regeringens förslag att deför anvisade anslagen A 3 Bidragtill kalkningsverksamhet för sjöar och vattendragsamt A 4 Investeringar och skötsel för naturvårdborde föras samman till ett nytt ramanslag föråtgärder för att bevara den biologiska mångfalden.Utskottet har inte ändrat uppfattning i frågan ochavstyrker därmed motion MJ245 (c) yrkande 1.Naturvårdsverkets nationella plan för kalkningvisar att kalkning kommer att vara nödvändig underlång tid framöver, och utskottet delar uppfattningenatt kalkningen bör hållas . Utskottet har inhämtat attNaturvårdsverket i ett pressmeddelande den 5 mars1999 angav att den totala kostnaden för kalkning förår 1999 skulle ligga på samma nivå som föregåendeår, nämligen . I avvaktan påremissbehandling av nationellaplan för kalkning beräknar regeringen ipropositionen en ökning av anslaget med 27 miljonerkronor för jämfört med anslag.Såsom regeringen anfört styrs behovet av kalkning ibetydande grad av vädret. med stornederbörd ökar försurningsbelastningen och störremängder kalk behöver spridas än under ett normaltår. var ett extremt nederbördsrikt år. Dehöga flödena höjde följaktligen behovet av kalkningunder året men medförde ett ökat behov även för år1999.Utskottet delar regeringens bedömning att det genomökningen av anslaget bör vara möjligt att bibehållakalkningsverksamheten på en hög nivå. MotionernaMJ254 (kd) yrkande 4, MJ727 (kd) yrkande 8, MJ733(kd), MJ764 (mp) och MJ795 (c) innehåller i huvudsakallmänt hållna synpunkter angående värdet avkalkningsverksamheten och får anses helt ellerdelvis tillgodosedda med vad som anförts.Regeringen anför beträffande skogsmarkskalkning ibudgetpropositionen (utg.omr. 23 s. 114) attSkogsstyrelsen i sitt budgetunderlag harrekommenderat att försöksverksamheten medskogsmarkskalkning och vitaliseringsgödslingavslutas senast vid utgången av och därefterersätts med operativa åtgärder enligt ett avstyrelsen utarbetat program med tillhörandemiljökonsekvensbeskrivning. Regeringen är inteberedd att föreslå detta. Motivet härför är enligtregeringen inte minst att finansieringsmöjlighetersaknas för ett sådant program. Utskottet delarregeringens bedömning. Därtill kommer att frågan harsamband med det arbete med miljökvalitetsmål ochstrategier för att nå dem som skall redovisas förriksdagen i slutet av år 2000.Regeringen har därefter i skrivelse 1999/2000:14 Enhållbar utveckling av landsbygden, m.m. (s. 31)anfört att artikel 32 i landsbygdsförordningen (EGnr 1257/1999 om stöd till utveckling av landsbygden)om bevarande och förbättring av den ekologiskastabiliteten i skogen är en ny artikel som stämmerväl överens med intentionerna i den svenskaskogspolitiken. Stöd bör enligt regeringen kunnalämnas till bl.a. vitaliseringsgödsling. Deföreslagna åtgärderna kan enligt skrivelsen varaaktuella att införa inom landsbygdsprogrammet underden senare delen av programperioden. Vissa av defrågor som tas upp i motion MJ254 (kd) yrkande 5 ärsåledes under övervägande. Motionen avstyrks i denmån den inte tillgodosetts med det anförda.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget A 3 Åtgärder för attbevara den biologiska mångfalden. Motionerna MJ245(c) yrkande 2 delvis, MJ254 (kd) yrkande 13 delvis,MJ255 (fp) yrkande 17 samt Fi212 (fp) yrkande 19delvis avstyrks på den grunden att yrkandena gårutöver den beslutade utgiftsramen.A 4 Sanering och återställning avförorenade områdenPropositionenResultatinformationNaturvårdsverket har gjort en översiktligkartläggning av landets saneringsbehov av förorenadeområden. Föroreningarna förekommer i mark,grundvatten, sediment, byggnader och anläggningar.Påtagliga läckage förekommer från bl.a. en deldeponier. Från andra områden är läckaget oftabegränsat på grund av buffertmekanismer,fastläggning m.m. Dessa återhållande krafter kommerdock att försvagas med tiden och läckagen från deförorenade områdena beräknas därmed att öka. Underår 1998 har med statliga medel fördelade avNaturvårdsverket pågått inventeringar ochundersökningar i 15 län på ett femtiotal platser,och åtgärder har pågått eller avslutats på etttjugotal platser.I och med ikraftträdande kan krav påutredningar och åtgärder ställas i första hand påverksamhetsutövaren.SlutsatserRegeringen beräknade budgetproposition 40miljoner kronor för och 65 miljoner kronorför , varav 15 miljoner årligenför inventerings- och undersökningsinsatser. I denekonomiska vårpropositionen beräknades en kraftighöjning av anslaget.Regeringen beräknar anslaget till 65 miljonerkronor för och för till 153 172 000kr och för till . Anslaget fårförutom sanerings- och återställningsåtgärder ocksåutnyttjas för erforderliga inventerings- ochundersökningsinsatser. Begränsningen på 15 miljonerkronor för inventeringar och undersökningar(prop. 1998/99:1) avsåg det tidigare beräknadeanslaget.Den kraftiga höjningen av anslaget innebär attytterligare satsningar på åtgärder kan göras.Åtgärdsprojekten är erfarenhetsmässigt ofta utdragnai tiden eftersom de normalt är ansvarsmässigt ochtekniskt komplicerade samt miljömässigt känsliga.För att åtgärder skall kunna göras på ett riktigtsätt behöver beloppet för inventeringar ochundersökningar ökas.MotionernaI motionerna MJ229 (mp) yrkande 1 och MJ753 (mp)yrkande 1 påtalas behovet av uppföljning av anslagetA 4 för att utröna när anslaget behöver förstärkas.Vidare framhålls målet att klara sanering ochefterbehandling av förorenade områden till år 2020och behov av resurser för detta (yrkande 2 i bådamotionerna).Utskottets övervägandenUtskottet instämmer i regeringens ställningstagandeatt i enlighet med miljökvalitetsmålet En godbebyggd miljö (prop. 1997/98:145, 1998/99:MJU6)skall mark- och vattenområden vara fria från gifter,skadliga ämnen och andra föroreningar till år 2020.Mot den bakgrunden beräknades i den ekonomiskavårpropositionen ytterligare 385 miljoner kronorunder treårsperioden för denna verksamhet (prop.1998/99:100 s. 153, 1998/99:FiU20 s. 144 och del 2s. 126).I propositionen redovisar regeringen också att ca92,har fördelats till kommunernaför saneringsåtgärder under inomramen för de lokala investeringsprogrammen förekologisk hållbarhet (utg.omr. 18, anslag E 1 Stödtill lokala investeringsprogram). Såsom regeringenhar anfört skall stöd till saneringsåtgärder ävenfortsättningsvis kunna lämnas inom ramen för delokala investeringsprogrammen.Som framgår av det anförda instämmer utskottet ivad som anförts i motionerna MJ229 (mp) yrkande 2och MJ753 (mp) yrkande 2 om det angelägna i attförorenade områden skall vara fria från gifter,skadliga ämnen och andra föroreningar till år 2020.Utskottet utgår givetvis från att regeringen ikommande budgetpropositioner fortsätter att lämnaresultatinformation under anslaget och bedöma vilkaanslagsförstärkningar som behövs för att uppnå deuppsatta miljökvalitetsmålen. Det syfte som anges imotionerna bör således kunna uppnås inom ramen fördet ordinarie budgetarbetet. Någon särskild åtgärdmed anledning av motionerna MJ229 (mp) och MJ753(mp) synes inte påkallad.A 5 MiljöforskningPropositionenAnslaget är nytt fr.o.m. . Anslagetdisponeras för stöd till främst miljöeffektforskningoch miljötoxikologisk forskning.Regeringen gav Forskningsrådsnämndeni uppdrag att i samverkan med Naturvårdsverketutreda frågan om behovet av kunskap och forskning omhållbar utveckling. Nämnden fick etttilläggsuppdrag att se över den toxikologiskaforskningen. Regeringen gav också iuppdrag att i samverkan med Forskningsrådsnämndengöra en samlad bedömning av miljöforskningen.Utgångspunkten för utredningen var att den samlademiljöforskningen skulle stärkas.Mot bakgrund av dessa utredningar föreslårregeringen att miljöforskningen stärks genom ettanslag för miljöforskning till på50 för och 100 miljonerkronor för åren 2001 och 2002.MotionernaI motion MJ250 (m) yrkas att ytterligare 80 miljonerkronor anslås på anslaget A 5 (yrkande 1). För attSverige åter skall kunna inta en ledande positioninom miljöområdet krävs kraftigt höjda anslag tillmiljöforskningen.I motion MJ603 (c) anförs synpunkter rörande stödtill forskning kring Göljån, i Älvdalenskommun. 1997föll regn vid östra sida ochGöljån förvandlades till en stenig fåra. Ytterligarestöd erfordras till forskning om denna ovanliganaturkatastrof.Enligt motion MJ736 (m) behövs en kraftfullsatsning på miljöforskningen för att bibehållakompetens och återupprätta internationellaposition (yrkande 4). Ökade anslag tillmiljöforskningen föreslås.Utskottets övervägandenUtskottet delar bedömningen att resurserna förmiljöforskning bör stärkas och tillstyrkerregeringens förslag om ett nytt anslag förmiljöforskning. Såsom regeringen anfört motiverasförstärkningen också av behoven av underlag dels föratt uppnå miljömålen, dels för att ta frammiljökvalitetsnormer som kan införas med stöd avmiljöbalken. Medlen skall främst användas förmiljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskningmen också för att finansiera statens andel av densamfinansierade forskningen med näringslivet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget A 5 Miljöforskning.Motion MJ250 (m) yrkande 1 avstyrks på den grundenatt yrkandet går utöver den beslutade utgiftsramen.Utskottet avstyrker även motion MJ736 (m) yrkande 4som endast synes innefatta en hänvisning tillanslagsyrkandet i motion MJ250.Enligt utskottets uppfattning står yrkandet imotion MJ603 (c) inte i överensstämmelse med deprinciper som bör gälla i fråga omansvarsfördelningen mellan ochmyndigheterna. Motionen avstyrks.A 6 KemikalieinspektionenPropositionenReultatinformation m.m.Anslaget disponeras av Kemikalieinspektionen förverksamhet avseende tillsyn/vägledning,riskbedömning, riskbegränsning - allmänkemikaliersamt riskbegränsning - bekämpningsmedel.Under år 1998 har Kemikalieinspektionen genomförttillsyn över tillverkare och importörer i huvudsaksom regionala projekt i samarbete med länsstyrelseroch kommuner. Utfallet av verksamheten bedöms somgott trots att omfattningen av verksamheten avbesparings- och resursskäl har legat på en lägrenivå jämfört . Inspektionen har ocksåordnat utbildning och vägledning för att ökakompetensen hos tillsynspersonal på regional ochlokal nivå.Det nationella begränsningsarbetet har varitinriktat främst på kvicksilver och bromeradeflamskyddsmedel. Kvicksilveranvändningen fortsätteratt minska.Sveriges medlemskap i innebär att en dominerandedel av inspektionens verksamhet ligger inom ramenför EU:s arbete med kemikalier.Kemikalieinspektionen har i EU-arbetet främstkoncentrerat insatserna till arbetet medbegränsningsdirektivet (EEG/76/769) och då särskiltarbetet med övergångsbestämmelserna.Kemikalieinspektionen har prioriterat medverkan iEU:s arbete med att utveckla system för prövning avväxtskyddsmedel, biocider och genetiskt modifieradeorganismer med utgångspunkten att prövningen skallske på ett kostnadseffektivt sätt och med en högskyddsnivå. Omfattande insatser har skett frånKemikalieinspektionens sida beträffandeantifoulingprodukter för fritidsbåtar.Kemikalieinspektionen fortsätter att utvecklaarbetet med miljöledningssystem.KemI skall redovisaunderlag för fördjupad prövning av hela sinverksamhet.Intäkterna beräknas till för ,varav från kemikalieavgifter och från bekämpningsmedelsavgifter av vilka18 avser täcka kostnaderna och1 200 000 kostnaderna från föregående år.SlutsatserRiksdagen har fastställt riktlinjer förkemikaliepolitiken samt nationella miljökvalitetsmålför ekologiskt hållbar utveckling på grundval avförslagen i propositionen Svenska miljömål -miljöpolitik för ett hållbart (prop.1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183).Riksdagen har också fastställt nationellamiljökvalitetsmål för ekologiskt hållbar utveckling,bl.a. målet om en giftfri miljö.Mot bakgrund av de ansträngda resurser specielltavseende bekämpningsmedelsärenden somKemikalieinspektionen redovisat beräknas ettengångsbelopp om för att underkommande år möjliggöra en utjämning avärendebalansen. Kemikalieinspektionen kan inte ta ianspråk medel från de delar av verksamheten somfinansieras med kemikalieavgifter förbekämpningsmedelsarbetet.Kemikalieinspektionens arbete bör jämte denhittillsvarande inriktningen avkemikaliekontrollarbetet utgå från nämnda mål ochriktlinjer samt också inriktas på att varapådrivande i utvecklandet av såväl nya arbetssätt ikemikaliepolitiken som av de användastyrmedlen i det nationella, internationella samtEU-inriktade arbetet.Regeringen beräknar anslaget för till83 och till för och83 för år 2002.MotionernaI motion MJ254 (kd) yrkas ytterligare 4 miljonerkronor på anslaget A 6 (yrkande 13 delvis).Kemikalieinspektionen har inte resurser att arbeta iden takt som behövs och regeringens förslag om ettengångsbelopp på är intetillräckligt.I motion MJ743 (m) yrkas tillkännagivande omKemikalieinspektionen avseende balans mellanavgifter och statsbudgetfinansiering (yrkande 7).Tillverkare, importörer och industri bör inte ståför höga internationella åtaganden och vissaverksamheter av särskild karaktär. Sådana bör inteavgiftsfinansieras.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot övervägandena ipropositionen. Såsom regeringen har anfört harKemikalieinspektionens verksamhet präglats avansträngda resurser. Utskottet delar bedömningen attdet mot bakgrund av de ansträngda resurserna,särskilt för bekämpningsmedelsärenden, bör beräknasett engångsbelopp om för att underkommande år göra det möjligt att jämna utärendebalansen. Kemikalieinspektionen kan inte ta ianspråk medel från de delar av verksamheten somfinansieras med kemikalieavgifter förbekämpningsmedelsarbetet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget A 6Kemikalieinspektionen. Motion MJ254 (kd) yrkande 13delvis går utöver den beslutade utgiftsramen ochavstyrks därför.När det gäller den fråga som behandlas i motionMJ743 (m) yrkande 7 tillstyrkte utskottet vidbehandlingen av (1997/98:JoU20 s. 199)att utgångspunkten bör vara att avgifterna skalltäcka en myndighets kostnader för verksamhet enligtmiljöbalken, främst prövningen och tillsynen(självkostnadsprincipen).Kemikalieinspektionen har i en delredovisning den12 av ett regeringsuppdrag avseendefinansiering av inspektionens verksamhet anförtbl.a. Verksamheten måste enligtKemikalieinspektionen i allt väsentligt anses utgöraprövning och tillsyn i mening. Dennaverksamhet måste också anses vara föranledd av detkollektiv, tillverkare och importörer av kemiskaprodukter, som är avgiftsskyldigt. För visstinternationellt arbete, för visst utvecklingsarbetei EU liksom för mindre delar av arbetet i någradelverksamheter kan möjligen ifrågasättas om det ärhänförligt till prövning eller tillsyn. Om så intebefinns vara fallet skall sådan verksamhet rymmasinom de medel som Kemikalieinspektionen förfogaröver och som inte motsvaras av avgiftsintäkter ellerutgör arvoden till KemI i dess konsultroll.Utskottet har inhämtat att delredovisningen kommeratt behandlas av regeringen i samband med denfördjupade prövningen av Kemikalieinspektionensverksamhet som skall äga rum . I avvaktan påden fortsatta beredningen avstyrks motion MJ743 (m)yrkande 7.A 7-A 9 Övriga miljöanslagPropositionenA 7 Visst internationellt miljösamarbeteAnslaget disponeras för medlemsavgifter ochdeltagande i vissa internationella organisationeroch för internationellt samarbete inomMiljödepartementets ansvarsområde.Omfattningen på det internationella miljösamarbetetökar successivt. Ökade resurser krävs, särskilt förförberedelserna inför ordförandeskap i EUförsta och för förberedelserna införuppföljningen av UNCED (+10). Anslagetför beräknas till och till för och samma belopp för år 2002.A 8 internationella miljöinstitut (SEI)SEI:s uppgift är att initiera, genomföra och föra utresultat av studier och forskning vad gällerutvärdering och utveckling av miljöteknik, miljö-och utvecklingspolicy samt relaterad miljöstyrningoch strategier för en hållbar utveckling. Institutetbedriver tillämpad forskning inom områdena energi,atmosfär, vattenhantering och miljöer. SEIbedriver verksamhet i , , ochLatinamerika och har förutom huvudkontoret iStockholm, kontor i , och York.SEI har byggt upp en internationellt erkändverksamhet inom områden som är centrala för deglobala miljöproblemen. Institutets verksamhet är avstort värde för . För att kunna locka tillsig externa uppdragsfinansiärer krävs en kritisk basav vetenskaplig kompetens. Detta kräver en stabiloch långsiktig basfinansiering som upprätthållerkvaliteten i verksamheten.Regeringen beräknar anslaget till 12 miljonerkronor för och motsvarande belopp för åren2001 och 2002.A 9 Investeringsbidrag för främjande av omställningi ekologiskt hållbar riktningRiksdagen beslutade under /96 attanvisa (prop. 1995/96:222, bet.1995/96:FiU15, rskr. 1995/96:307) till ett femårigtprogram med investeringsbidrag för omställning tillhållbar utveckling. Av anslaget har ca 576 miljonerkronor förbrukats eller bundits upp i beslut ombidrag. beslutade regeringen attmed omedelbar verkan dra in återstående medel.Mellan och har det varit möjligtatt söka statligt investeringsbidrag för åtgärderinom områdena avfall, vatten och avlopp samtombyggnad. Sammanlagt har 274 ansökningar bifallits.Endast ca av totalt beviljade 207miljoner kronor har betalats ut. Medelkommer därför att behövas för att betala utbeviljade bidrag. Därtill kommer kostnader föradministration och uppföljning, som skall genomförassåväl inom som hoslänsstyrelserna. En systematisk uppföljning av hurden nya tekniken eller arbetsmetoden fungerar ärmycket angelägen eftersom det är viktigt att dralärdom av nya erfarenheter. Detta har särskiltframhållits i 1999:28.Regeringen beräknar behovet av medel till för år 2000.Utskottets övervägandenUtskottet konstaterar att anslagsbeteckningen påanslaget A 8 () skall ändras till obetecknatanslag. Utskottet har i övrigt ingen erinran motövervägandena i propositionen och tillstyrkerregeringens förslag till medelstilldelning underanslagen A 7-A 9.Strålskydd, kärnsäkerhet m.m.PropositionenResultatbedömningRegeringen delar Statens kärnkraftinspektions,SKI:s, bedömning att säkerhetsarbetet vid de svenskakärnkraftverken har bidragit till att vidmakthållaoch utveckla säkerheten vid anläggningarna. Dehändelser som inträffat, de fel som upptäckts isamband med provningar och kontroller samt deutrednings- och analysarbeten som genomförts harmedfört att åtgärder vidtagits för att rätta tillfunna säkerhetsbrister och ytterligare stärkadjupförsvaret. SKI anser att det pågåendemoderniseringsarbetet måste fortsätta så att allareaktorer i drift når en säkerhetsnivåsom motsvarar moderna konstruktionsprinciper. SKIhar därför fortsatt drivit på kraftföretagen attförbättra säkerheten och kvaliteten isäkerhetsarbetet.Statens strålskyddsinstitut, , konstaterar bl.a.att moderniseringsprogrammet vid de svenskakärnkraftverken resulterat i ökade stråldoser tillpersonal. Ingen enskild person har dock fåttstråldoser över fastställda dosgränser. De ökandestråldoserna visar på nödvändigheten av fortsattaansträngningar att begränsa personalstråldoserna.Krav på s.k. dosreduktionsprogram återfinns i SSI:sföreskrifter.FörändringarEtt verkställande av beslutet att, i enlighet medRegeringsrättens dom, stänga en reaktor i Barsebäcki slutet av kommer inte att påverkaverksamheten i någon större omfattning underinnevarande verksamhetsår. och framåtkommer dock stängningen att påverka avgiftsuttagetpå såväl tillsynsavgifter som forskningsavgifter förövriga kärntekniska anläggningar.De senaste årens händelser, behovet av skärptkontrollverksamhet när reaktorerna blir äldre samtkraftföretagens aviserade renoveringar ochmoderniseringar, indikerar att antalet ärenden ochderas grad av komplexitet kommer att öka framöver.Den genomgång av konstruktionsförutsättningarna förde äldre reaktorerna som pågår inomkärnkraftsindustrin kan komma att resultera ireviderade bedömningar av behovet avsäkerhetshöjande åtgärder.På kärnavfallsområdet ökar kraven på SKI:s ochSSI:s tillsynsverksamhet i takt med att planeringenav den slutliga avfallshanteringen efter handövergår i konkretare åtgärder.SSI har fått ett utökat ansvar avseende naturligstrålning på grund av direktivet (96/29/Euratom) omfastställande av grundläggande säkerhetsnormer förskydd av arbetstagarnas och allmänhetens hälsa motde faror som uppstår till följd av joniserandestrålning och direktivet (84/466/Euratom) om skyddför personers hälsa mot faror vid joniserandestrålning i samband med medicinsk bestrålning m.m.Direktiven skall vara införlivade senast den 13 maj2000. SSI har för att renodla myndighetenstillsynsroll avyttrat affärsverksamhetenpersondosimetri till Studsvik Instrument AB.PrioriteringarMyndigheternas engagemang i frågor som röravveckling av kärnkraftsreaktorer ökar och arbetetmed reaktorsäkerhetskrav inför 2000-taletprioriteras.B 1 Statens strålskyddsinstitutRegeringen anför att myndigheten efter genomfördabesparingar bör kunna svara för ett fortsatt gottstrålskydd i samhället. De förändringar som harskett i myndighetens organisation och strävan attrenodla myndigheten som en tillsynsmyndighet är ettsteg i rätt riktning.Färre inspektioner vid tillsynsobjekten harnoterats under verksamhetsåret. En viss förbättringhar dock skett inom den icke kärnenergianknutnaverksamheten. SSI har prioriteratavvecklingsfrågorna, vilket kommer att underlättatillsynsarbetet då reaktorer i avvecklas.Inom EU pågår ett arbete med att utarbetarekommendationer för medlemsländernasmiljöövervakning och vilka miljöparametrar som skallrapporteras från varje land. SSI skall senast den 30december 1999 i samråd med redovisaen strategi för en miljöövervakning av radioaktivaämnen. SSI har också ansvar för miljökvalitetsmåletSäker strålmiljö och har redovisat förslagtill delmål för att detta mål skall kunna uppnås.Realiserande av miljömålet kräver ett antal insatserfrån SSI:s sida, t.ex. att kärnavfallet och detanvända bränslet slutligt omhändertas. Sammantagetkommer detta att medföra en avsevärdambitionshöjning för SSI:s miljöinsatser jämfört medhittillsvarande insatser.Insatserna vad gäller icke joniserandestrålning (mobiltelefoni, kraftledningar etc.)bedöms vara relevant utifrån det storamediaintresset för detta område.Regeringen beräknar anslaget B 1 till 85 449 000 krför . beräknas ochför beräknas 88 344 000 kr.B 2 Statens kärnkraftinspektion:Förvaltningskostnader och B 3 Statenskärnkraftinspektion: KärnsäkerhetsforskningSKI är central förvaltningsmyndighet med uppgift attövervaka dels säkerheten vid kärnteknisk verksamhet,dels genomförandet av den forskning och utvecklingoch det program för bl.a. sådana frågor som avses i11 och 12 §§ lagen (1992:1537) om finansiering avhanteringen av visst radioaktivt avfall m.m., utomnär regeringen skall fatta ett sådant beslut.SKI har inom området kärnavfallssäkerhet inlett denvart tredje år återkommande granskningen av SvenskKärnbränslehantering AB:s forsknings-, utvecklings-och demonstrationsprogram.Regeringen anför att SKI:s forskningsverksamhetsynes vara i stort sett avvägt mot de krav påframförhållning som måste ställas påsäkerhetsarbetet. Avsaknaden av en svensk teknisk-vetenskaplig stödorganisation inom kärnteknikområdetställer särskilda krav på att SKI via sinaforskningsmedel kan upprätthålla en externkompetens, oberoende av industrin, förgranskningsstöd i ett längre perspektiv.För anslaget B 2 beräknar regeringen 82 648 000 krför . beräknas ochför beräknas .