bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — De innebar att manstartade en process som omfattade allakandidatländerna och där det uttalade målet var attalla länderna skulle bli medlemmar enligt sammakriterier. Det viktigaste var att man beslöt att detskulle ske en genomgång av som enförberedelse för förhandlingarna, också med dekandidatländer som man inte inledde formellaförhandlingar med . Man beslöt också attsärskilda resurser skulle avsättas för dekandidatländer som hade störst behov av stöd.Utskottet vill framhålla att den uttryckligaavsikten med de svensk-danska förslagen var attutvidgningen inte skulle försenas. Förslagen gick utpå att man skulle inleda en genomgång av regelverketmed alla kandidatländerna och därefter, /99, inleda realförhandlingar med deländer kommissionen föreslagit och de ytterligareländer som kvalificerat sig.Utskottet noterar att motionärerna bakom motionU806 (m) yrkande 1 menar att utvidgningen skall geshögsta prioritet och att insatser underförberedelsefasen inte skall ses som ettbiståndssamarbete.Utskottet kan konstatera att samarbetet medCentral- och skiljer sig från reguljärtbiståndsarbete på flera sätt. Särskilt kanframhållas att samarbetet är tidsbegränsat tilltreårsprogram och att insatserna är inriktade påeuropeisk integration. Det svenska samarbetetpräglas av insatser som underlättarkandidatländernas medlemskap i . Sammanlagtberäknas av det svenska stödet tilldessa länder bidra till ländernasmedlemskapsförberedelser.Utskottet vill även framhålla att utöver det stödsom kanaliseras via Sida har UD inrättatett särskilt s.k. integrationsstöd riktat tillsamtliga kandidatländer. Stödinsatserna uppgår till4 för och 5 miljoner kronorför . De särskilt avsatta medlen är avseddaför snabba och flexibla insatser riktade tillländernas specifika behov av kunskapsöverföring inomramen för den alltmer intensivaintegrationsprocessen. Integrationsstödet utgör enviktig del i bidrag tillutvidgningsprocessen och bidrar till att skapalångsiktiga kontakter mellan den svenskaförvaltningen och dess motsvarigheter i EU:sblivande medlemsländer samt med företrädare för denationella parlamenten.Utskottet noterar vidare motionärens synpunkteravseende förutsättningarna och målet för detsäkerhetsfrämjande stödet till de baltiska länderna.När det gäller de baltiska staternassäkerhetspolitiska val menar utskottet att Sverigeskall respektera deras eget val av säkerhetsmodell.Som framhålls i det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottets betänkande 1998/99:UFöU1respekterar därvid den av alla OSSE-ländergodtagna principen om att varje land har rätt attsjälv välja sin säkerhetspolitiska linje. I sammabetänkande konstaterar det sammansatta utrikes- ochförsvarsutskottet att säkerhetsamtidigt utgör en del i den alleuropeiska ocheuroatlantiska säkerhetsordningen och att det alltbredare säkerhetsinriktade samarbetet iÖstersjöområdet ger ett väsentligt bidrag tillsäkerheten i regionen.I sitt betänkande 1997/98:UU12 med anledning avregeringens proposition l997/98:70 Att utveckla ettgrannlandssamarbete slog utskottet fast attsamarbetet även syftar till att integrera Rysslandoch i de europeiska samarbetsstrukturerna.En utveckling av samarbetet med , framförallt dess nordvästra del inklusive , ären naturlig del av det säkerhetsfrämjande stödet,menar utskottet.Utskottet kan vidare konstatera att Sverigessamarbete med också ärinriktat på besöksutbyte mellan studenter, experter,forskare, lärare, journalister ochkulturpersonligheter. Förutom ett årligt anslag tillSvenska utbyten har regeringenbeviljat ett särskilt anslag förprogrammet . Stipen-diemöjligheterna har också utökats genom Östersjö-och Visbystipendierna.Utskottet menar att stöd till rättsväsende ochförvaltning kan ha avgörande betydelse för dendemokratiska utvecklingen och för ett EU-medlemskapför ansökarländerna. Rättssystemet och dessuppbyggnad och genomförande har prioriterats isamarbetet med . Utskottet serpositivt på att samarbetet ytterligare utvidgas.Vidare vill utskottet framhålla att av riksdagensbeslut om utvecklingssamarbetet med Central- ochÖsteuropa 1999-2001 framgår att målet för Sverigesmiljöinsatser i är att bevaraoch förbättra miljön, särskilt i och kringÖstersjön. Utgångspunkten för insatserna är det s.k.Åtgärdsprogrammet för inom vilket de 132största föroreningskällorna identifierats. Utskottetkonstaterar att insatser, kanaliserade viaSida, består dels av institutionellt stöd tillcentrala och regionala miljöförvaltningar, dels avinvesteringar. har tecknat avtal omdelfinansiering av sju större vatten- ochavloppsprojekt i de baltiska länderna, ,och Ryssland.Utskottet noterar att de svenska insatserna för attförbättra kärnsäkerheten i Central- och Östeuropahar pågått . Syftet med det svenskakärnsäkerhetsprogrammet är att bidra till attuppenbara säkerhetsbrister åtgärdas i de existerandereaktorer som av energibalansskäl inte kan stängassamt att stärka de oberoende säkerhetsmyndigheterna.Utskottet menar att det är av särskilt värde att detsvenska stödet koncentreras tillsäkerhetsförbättringar vid kärnkraftverket Ignalinai . vill utskottet framhålla attdet är viktigt att åtgärderna ej förlänger den tidsom reaktorerna är i produktion. Utskottet beklagaratt tidpunkten för stängning av reaktorerna vidIgnalina ännu ej är fastlagd.Enligt utskottets mening har Phare- ochTacisprogrammen, inom sina respektive geografiskaområden, en viktig roll att spela i det europeiskainte- grationsarbetet. Genom EU:sförmedlemskapsstrategi, varav Phare-programm-etutgör en viktig del, kan EU ge ett aktivt bidragtill kandidatländernas förberedelser för medlemskapi unionen.Utskottet vill även framhålla att svenskt stöd tillCentral- och genom , , EBRDoch andra multinationella institutioner kan få ökadgenomslagskraft exempelvis i projekt därinstitutionerna har komparativa fördelar eller vidinsatser som kräver stora resurser för att uppnåhögsta effektivitet. bidrar till dessainstitutioners verksamhet och verkar för att fågenomslag för svenska prioriteringar. Utskottetnoterar att med samfinansierarett antal projekt i , främstinom energi- och miljöområdena men även inom densociala sektorn.Slutligen vill utskottet i denna del framhålla attdet regionala samarbetet har givits hög prioritet avSverige. spelar en aktiv roll iÖstersjöstaternas råd, och . Vidare kan nämnas det svenska deltagandet iNordiska miljöfinansieringsbolaget (NEFCO) varssyfte är att främja miljöinvesteringar i ,i synnerhet sådana där en positiv miljöeffekt uppnåsäven vad gäller luft- och vattenmiljö i det nordiskaområdet.Mot bakgrund av vad som anförts anser utskottet attmotionerna U802 (m) yrkande 1 och U806 (m) yrkande 1är besvarade.Miljöpartiet anför i motion U508 (mp) yrkande 29 attdet är människorna i kandidatländerna som i en välförankrad demokratisk process fäller avgörandet omett eventuellt medlemskap och i yrkande 30 yrkas attinga former av hjälpinsatser kopplas till krav vidländernas medlemskapsförhandlingar med unionen.Utskottet menar att målet att bli medlem i EU är enstark drivkraft för fortsatt reformarbete, säkraddemokrati och respekt för de mänskliga rättigheternai kandidatländerna. Utskottet vill vidare framhållaatt kandidatländerna måste uppfylla vissa krav förmedlemskap för att bli medlemmar i . att de måste ha institutioner som garanterardemokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter ochskydd av minoriteter. Utskottet menar att dessaförutsättningar medför att vilken vägkandidatländerna än väljer i sitt förhållande tillEU kommer beslutet att vara väl förankrat och fattati god demokratisk ordning.När det gäller ansvaret för att den politiskaprocessen genomförs på ett adekvat sätt anserutskottet att detta är en fråga för regering ochparlament i respektive land. Det ankommer såledesinte på riksdag att utställarekommendationer i denna fråga.Vad gäller stödinsatserna inom ramen förförmedlemskapsstrategin konstaterar utskottet attkopplingar finns till kandidatländernasmedlemskapsförberedelser. Utskottet vill betona attsjälva syftet med förmedlemskapsstrateginuttryckligen är att stödja det reform- ochanpassningsarbete i kandidatländerna som syftar tillatt uppfylla EU-medlemskapets krav. Utskottetunderstryker att detta är helt i enlighet med såvälkandidatländernas som medlemsstaternas önskemål.Utskottet avstyrker därmed motion U508 (mp)yrkandena 29 och 30.I motion MJ224 (kd) yrkande 23 begärs när det gällerjordbruket att de nya medlemsländerna får särskildaövergångsregler varvid omställning till ettekologiskt jordbruk skall betonas starkt.Utskottet kan vidare konstatera att unionensjordbrukspolitik kommer att genomgå vissaförändringar tillföljd av den uppgörelse om reformfrågorna somuppnåddes i medlemskretsen första halvåret 1999.Ytterligare förändringar kan komma att ske som enföljd av nästa runda av frihandelsförhandlingar inomWTO, vilka bl.a. förväntas behandla fortsattliberalisering av handeln med jordbruksprodukter.Dessa förhandlingar kommer att inledas i slutet av1999.Utskottet vill framhålla att när det gäller de nyamedlemmarna och jordbrukspolitiken har man ännu intenått fram till dessa frågor i genomgången avregelverket. Kandidatländernas uppfattningar ochförhandlingspositioner i denna fråga är ännu intekända. Utskottet menar därför att frågan omeventuella övergångsbestämmelser inom detta områdeär för tidigt väckt. Den framtida utformningen aveventuella övergångsbestämmelser när det gällerjordbrukspolitiken får avgöras när dessa frågorkommer att ligga på ministerrådets bord. hardå säte och stämma vid förhandlingarna och utskottetutgår i från att sedvanligt samråd kommer att skemed inför behandling i ministerrådet.Med vad som ovan anförts anser utskottet att motionMJ224 (kd) yrkande 23 är besvarad.5.2 Skrivelsens inriktning och omfattningsamt vissa övergripande frågorSkrivelsenKulturpolitikRegeringen framhåller i skrivelsen att EU skallbidra till kulturell utveckling i medlemsstaterna.Detta skall ske med respekt för nationella ochregionala intressen som det gemensammakulturarvet skall framhävas. EU:s insatser skallfrämja samarbetet mellan medlemsstaterna och vidbehov stödja verksamhet som syftar till att spridakunskap om de europeiska folkens kultur ochhistoria, att bevara och skydda kulturarv och attfrämja icke-kommersiellt kulturutbyte ochkonstnärligt skapande även inom den audiovisuellasektorn.De kulturprogram som varitoperativa är Kalejdoskop, och är ett program för stöd tillkonstnärliga och kulturella projekt för perioden1996-1998. De tre huvudgrupperna är teater/dans,musik/opera och konst/övrigt. För innebarKalejdoskop 1998 en dramatisk förändring, framhållerregeringen i skrivelsen. Antalet ansökningar ökadefrån 33 till 63, antalet formellt godkända projektfrån 21 till 46 och antalet sökande som beviljadesstöd från 5 till 11 jämfört med . Den ökadesvenska aktiviteten kan till en del tillskrivaskulturhuvudstadsåret, menar regeringen. Stödet tillsvenska sökande uppgick till 637 000 ecu, vilketmotsvarar av den totala summan fördelademedel. Bland mottagarna finns iStockholm, Cirkus Cirkör och . Dessutomdeltog svenska organisationer som partners iytterligare 16 projekt. är ett program förstöd till böcker, läsning och översättning . Sammanlagt 25 svenska sökandefick stöd , varav 22 för översättningar.De 22 beviljade ansökningarna gäller översättningfrån 12 olika språk och fördelas på 12 svenskaförlag som fick totalt 133 000 ecu. Den totalasvenska andelen blev så hög som av antaletbeviljade ansökningar och av summa fördelademedel betonar regeringen i skrivelsen. är ettkulturarvsprogram för . Rafaelutlystes första gången . 1998 årsansökningsomgång var uppdelad på tre åtgärdsområden:I. Vård, skydd och befrämjande av kulturarv,II. Kompetensutveckling, erfarenhets- ochinformationsutbyte och III. Dessutom gavs det möjlighet förmedlemsländerna att nominera ett nationellt objektsom europeiskt kulturarvslaboratorium.Av skrivelsen framgår att vid rådsmötet den 17november 1998 kunde kulturministrarna uppnå enenhällig överenskommelse om en gemensam ståndpunktangående inrättandet av ett Kulturramprogram med 167 miljoner ecu. ProgrammenKalejdoskop och kommer att ersättas av detnya har varit ettmellanstatligt projekt. ladekommissionen ett förslag om att fr.o.m. år 2002införa ett gemenskapsinitiativ baserat på artikel128. Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen omförslaget ledde till ett beslut vidrådsmötet , dels om val avkulturhuvudstäder , dels om ettgemenskapsinitiativ för Kulturhuvudstadsprojektetåren 2005-2019.Svenska övergångsreglerNär det gäller svenska övergångsregler frånmedlemskapsförhandlingarna konstaterar regeringen iskrivelsen att de flesta övergångsperioder varbestämda till tre eller , varför flertaletlöpt ut /99. Övergångsperiodenskulle på vissa områden användas till att undersökaom det var motiverat att ändra gemenskapens regleroch på andra områden för att de svenska reglernaskulle hinna anpassas till gemenskapens. Regeringenanför att övergångsperioden inom påfallande mångaområden har använts till att ändra, eller påbörjaförändringar av, gemenskapens regler. stora och viktiga frågor som förbud ellerklassificering och märkning av farliga kemikalier,högsta tillåtna halt kvicksilver i batterier samtantibiotika i djurfoder. Det gäller även mindrefrågor som industrifiske av sill och detaljregler ommorötter. På andra områden har fåttförlängda övergångs-perioder, exempelvis förgränsvärden för kadmium i handelsgödsel ochinförselregler för alkohol och tobak.Övergångsreglerna från anslutningsfördraget berörhuvudsakligen områdena kemikalier, veterinär- ochsmittskyddsfrågor, livsmedelsstandarder, fiske,alkohol och tobak. I skrivelsen redovisas arbetetmed de olika övergångsreglerna under fyraförsta år som medlem i EU.ÖverträdelseärendenNär det gäller överträdelseärenden framhållerregeringen i skrivelsen att de kan delas in i tvågrupper. Den första gruppen avser utebliven anmälantill kommissionen om fullständigt genomförande avEG-direktiv, och den andra gruppen avser felaktigtillämpning av EG-rätten.Regeringen konstaterar att under år 1998har mottagit 57 formella underrättelser frånkommissionen. Det stora flertalet av dessa gällerutebliven anmälan om fullständigt genomförande avEG-direktiv och i några fall rör det sig om felaktigtillämpning av EG-rätten. Ett ärende avser hindermot import av alkoholdrycker och kravet påpartihandelstillstånd för att få importera alkohol.Två ärenden rör offentlig upphandling. Övrigaärenden gäller svenska regler om val tillEuropaparlamentet, oskäliga villkor ikonsumentavtal, patentombud, arbetstillstånd förtredjelandsmedborgare, arbetstagares säkerhet ochhälsa samt anmälan av kommunala avfallsplaner.Vidare noterar regeringen att kommissionen under år1998 har lämnat över 15 motiverade yttranden tillSverige. Åtta ärenden avser utebliven anmälan omfullständigt genomförande av EG-direktiv. Sjuärenden gäller felaktig tillämpning av EG-rätten.Ärendena omfattar svenska avgifter för läkemedel,krav på regelbundna läkarundersökningar för vissakörkortsinnehavare, avfallsplaner, oskäliga villkori konsumentavtal, luftfartsavtal med samtsvenska särkrav på tryckkärl och kofferdammar.Vidare konstaterar regeringen att kommissionen underhösten 1998 har beslutat att föraett ärende mot vidare till EG-domstolen.Ärendet gäller bilaterala luftfartsavtalmed . Kommissionen anser att avtalet påverkargemenskapens lagstiftning inom flygtransportsektornoch att det inte finns någon nationell behörighetatt sluta sådana avtal. Åtta andra medlemsstater harmotsvarande avtal med . Regeringen noterar attkommissionen av samma anledning har beslutat attockså stämma in dessa medlemsstater till EG-domstolen.HandlingsoffentlighetNär det gäller offentlighets- och öppenhetsfrågorkonstaterar regeringen i skrivelsen att enligt dennya artikeln i om handlingsoffentlighetskall allmänheten ha rätt till tillgång tillEuropaparlamentets, rådets och kommissionenshandlingar. Allmänna principer och nödvändigasekretessregler skall beslutas av rådet i enrättsakt som skall gälla alla tre institutionerna.Rättsakten skall antas från det attAmsterdamfördraget trätt i kraft. För atttidsfristen skall kunna hållas är det enligtregeringen nödvändigt att kommissionen lämnar ettförslag till rättsakt till rådet efterfördragets ikraftträdande. Regeringen menar att förSverige är det angeläget att försöka få inflytandepå rättsaktens utformning redan underutarbetandefasen i kommissionen. Som ett första ledi detta har inom utarbetats enpromemoria som överlämnats till rådet, kommissionenoch . I promemorian redovisasSveriges inställning till fem principfrågor somkommissionen har att ta ställning till vidutarbetandet av sitt förslag, framhåller regeringeni skrivelsen. Principfrågorna gäller valet avinstrument för rättsakten, vilka handlingar den börgälla, hur nödvändiga begränsningar i rätten att tadel av handlingar bör åstadkommas, hurframställningar om att få ut handlingar bör hanterassamt registrering av handlingarna. I promemorianredovisas också den svenska inställningen tillprincipfrågorna i stort sett i enlighet med denordning som gäller i . Regeringen noterar iskrivelsen att avgavs en rapport avrådets generalsekretariat, vari konstateras attantalet begärda och utlämnade handlingar enligtrådets nuvarande regler om handlingsoffentlighetfrån har ökat.Kommissionens informationssatsningarI skrivelsen redovisas också kommissionens fortsattainformationssatsning kallad Dialogen medmedborgarna. I det nya initiativet ges informationvia Internet med samma utgångspunkt som det tidigareinformationsinitiativet Medborgarnas Europa.Kommissionen arbetar med en motsvarande satsning förnäringslivet - Dialogen med företagen, en hemsidamed länkar till viktiga områden på den inremarknaden.Skrivelsens bilagorI bilaga till skrivelsen redovisas ett åttiotalviktigare förordningar, direktiv och beslut somantagits av rådet , utan uppgift om var iskrivelsen rättsakterna omnämns. I några fallredogörs i skrivelsen för hur ställt sig.Endast i en mindre del av de fall då rättsakteromnämns i skrivelsen finns direktivnummer ellerdokumentnummer angivna i texten.Andra bilagor är bl.a. förteckningar över viktigarerekommendationer, yttranden och meddelanden (34stycken), svenska mål i ochförstainstansrätten , viktigare domar meddeladeav , viktigareinternationella avtal ingångna 1998, beslut inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, GUSP(gemensamma ståndpunkter och åtgärder samtuttalanden), beslut inom samarbetet i rättsliga ochinrikes frågor (konventioner, gemensamma åtgärderm.m.) samt EU-budgeten 1998.Gemenskapslagstiftningens kvalitet ochnärhetspincipenI skrivelsen framhåller regeringen att i förklaring39 i bilagan till Amsterdamfördragets slutaktuppmanade regeringskonferensen ,rådet och kommissionen att i samförstånd lägga fastriktlinjer för att förbättragemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet ochatt följa dessa riktlinjer när de granskar förslageller utkast till gemenskapslagstiftning, samtidigtsom de vidtar de interna organisatoriska åtgärdersom de anser nödvändiga för att säkerställa attriktlinjerna tillämpas på ett riktigt sätt. Ettinterinstitutionellt avtal har den 22 december 1998slutits om gemensamma riktlinjer förgemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet.Regeringen konstaterar att riktlinjerna, som inteär rättsligen bindande, består av 22 kortfattadepunkter. Punkterna syftar till att ge vägledning såatt gemenskapens rättsakter skall utformas på ettklart, enkelt och exakt sätt. Det förutsätts attriktlinjerna skall åtföljas av handledningar mednärmare anvisningar om hur lagstiftningen börutformas. Dessa handledningar skall varjeinstitution besluta om för egen del. Från svensksida har ambitionen varit att medverka till sålångtgående riktlinjer som möjligt för att höjagemenskapslagstiftningens redaktionella kvalitet. Deantagna riktlinjerna innebär enligt skrivelsen kommit ett stycke på väg även om mycketfortfarande återstår. Det behövs en möjlighet att påsikt luckra upp den s.k. punktregeln som innebär atten mening på källspråket måste motsvaras av enmening på alla de språk som texten översätts till.För svenskans del leder punktregeln ofta till långaoch komplicerat byggda meningar som varit svåra attöversätta och sedan blir svåra att läsa och förstå.Vidare framhåller regeringen att genomförande ocheffektiv tillämpning alltmer har kommit i fokus påden inre marknaden. Kommissionen har med anledningav detta tagit fram ett meddelande om hurgenomförande och tillämpning kan effektiviseras mer.Bland annat påtalas vikten av att regler måste varatydliga och enkla samt att bättre lagstiftning ärett viktigt inslag beträffande ekonomisk tillväxtoch sysselsättning. Det informella samrådet mellanmedlemsstater och med gemenskapens institutionerframställs som särskilt viktigt. Arbetet med enförenklad lagstiftning på den inre marknaden (SLIM)har fortsatt i enlighet med intentioner somfastställdes . har varit positivt tillarbetet i SLIM-grupperna, men har vid ett flertaltillfällen framfört att arbetet måste koncentrerastill ekonomiskt viktiga områden.InstitutionernaInstitutionernas funktion, liksom huvuddragen ideras verksamhet , redovisas i regeringensskrivelse.De politiska riktlinjerna för unionens utvecklingfastställs av , som består avmedlemsstaternas stats- och regeringschefer samtEuropeiska kommissionens ordförande, biträdda avmedlemsländernas utrikesministrar samt en medlem avkommissionen.Ministerrådet, EU:s beslutande och lagstiftandeorgan, är det forum där medlemsstaterna för fram,diskuterar och sammanjämkar sina synpunkter. Rådetfattar beslut om lagstiftning på grundval avkommissionens förslag. Sådana beslut tas i ökadomfattning i medbeslutande med Europaparlamentet.Majoritetsröstning tillämpas numera för mer än trefjärdedelar av alla beslut. Röstreglerna i rådet vidbeslut med kvalificerad majoritet bygger på attvarje stat har ett visst röstetal som varierarmellan två och tio. har 4 av de totalt 87rösterna. Rådet har haft drygt 200 aktivaarbetsgrupper. Rådet har sammanträtt 94 gånger isina olika sammansättningar, förutom ett antalinformella möten. Budgeten avsåg 2 534anställda och driftskostnaden var budgeterad till320 miljoner ecu.Europeiska kommissionen består av 20 ledamöter, somi sitt arbete skall agera i unionens allmännaintresse under full oavhängighet. Kommissionen ärett opartiskt organ och skall övervaka tillämpningenav fördragens bestämmelser och de beslut som fattaspå grundval av fördragen. Den kan väcka talan införEG-domstolen mot andra institutioner ellermedlemsstaterna för att de åsidosatt fördraget.Sverige har mottagit 57 formellaunderrättelser från kommissionen, huvudsakligen omutebliven anmälan om fullständigt genomförande avEG-direktiv. I några fall rör det sig om felaktigtillämpning av EG-rätten. Kommissionen har under1998 till lämnat över 15 motiveradeyttranden, vilka lämnas i sådana fall därkommissionen vidhåller sin uppfattning efter det attformell underrättelse avgetts och besvarats. Åtta avdessa avser utebliven anmälan om fullständigtgenomförande av EG-direktiv och sju ärenden gällerfelaktig tillämpning av EG-rätten. Under hösten 1998beslutade kommissionen föra ett ärende som gällerSveriges bilaterala luftfartsavtal med till EG-domstolen.Kommissionen är också den institution som har rättatt ta initiativ till lagstiftning. Vad gäller detmellanstatliga samarbetet har kommissionen med någraundantag samma rätt som medlemsstaterna att läggafram förslag. Kommissionen har även en verkställanderoll, framför allt rörande den inre marknadensfunktion och utveckling, samt på de områden i övrigtdär befogenheter att genomföra delegerats. Internthar kommissionen fortsatt sitt arbete med 2000och MAP 2000 som utgör ett brett program för internareformer inom kommissionen. Målet är att steg försteg för omvandla hela förvaltningen för att skapaen modern administration.