bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Lättnaden börutformas som en skattereduktion motsvarande av den totalaarbetskostnaden och uppgå till maximalt per hushåll.?? Statsskulden bör amorteras snabbare. Ett budgetpolitiskt mål om etttvåprocentigt överskott över konjunkturcykeln är rimligt. Men enligtmotionärerna bör det innebära att överskottet under högkonjunkturenär större. Regeringen däremot tolkar målet som att överskottet skallligga på även på toppen av högkonjunkturen. Folkpartietsbudgetalternativ innebär ett överskott på .?? Besparingarna i statsutgifterna måste fortsätta. harfortfarande mycket höga offentliga utgifter och höga skatter. Det göratt konjunkturkänsligheten i den svenska ekonomin och de svenskastatsfinanserna är mycket hög. Besparingarna på sådantsom är mindre angeläget måste fortsätta.?? Den offentliga sektorn måste reformeras. föreslåromfattande utförsäljningar av statliga och kommunala bolag.Kommunernas resurser måste koncentreras till kärnverksamheternaoch för att stimulera förnyelsen måste ochlandstingskommunal verksamhet i ökad utsträckning utsättas förkonkurrens och privata initiativ. Valfriheten måste öka inom skolanoch vården. Att enbart satsa ytterligare pengar på kommunalverksamhet är inte hållbart. Verksamheten måste förändras ocheffektiviseras om de allvarliga kvalitetsproblemen i skolan ochvården skall kunna lösas. En reformering av de offentligt styrdaverksamheterna är avgörande för jämställdhet i arbetslivet ochrättvisa löner.?? En trygghetsförsäkring bör införas som bygger på principen om rakarör mellan avgifter, och förmåner. Dagens socialförsäkringarbör göras om till tre självständiga försäkringar. En allmänpensionsförsäkring (det nya pensionssystemet), en allmänsjukförsäkring (inklusive förtidspension) och en allmänarbetslöshetsförsäkring. Alla tre skall vara obligatoriska, menfristående från statens budget och även i övrigt så långt som möjligtfristående från staten.?? Företagsklimatet måste förbättras och arbetsrätten moderniseras.Vid sidan av åtgärder som redovisats ovan bör den s.k.dubbelbeskattningen på aktier och aktieandelar tas bort för att hejdaföretagsflykten och uppmuntra expansion i näringslivet. Vidare börförmögenhetsskatten försvinna. I ett första steg avskaffassambeskattningen. För att uppmuntra företagande bör bl.a. enförenklad och enhetlig företagsregistrering införas. Alla som vill börfå s.k. F-skattsedel. Systemet med en i förväg uträknad F-skatt börslopas. Företagaredeklarationen och reglerna för skattekonto börförenklas, skattetillägget vid periodiseringsfel i momsredovisningenbör slopas etc.?? Bejaka globaliseringen och fortsätt att utveckla frihandeln. Vårtvälstånd bygger i hög utsträckning på att som nation tidigtvälkomnade frihandeln. Detta måste vidareutvecklas ochEuropasamarbetet bör inriktas på att reformera jordbrukspolitiken.Den kommande s.k. WTO-rundan, den s.k. millennierundan, måsteutmynna i att världens handel med jordbruksprodukter blir en del avfrihandeln. ?Enligt liberalerna bör möjligt gå in i deneuropeiska valutaunionen, EMU. En tågordning i fem steg för Sverigesnärmande till EMU presenteras. Först bör regeringen avge enavsiktsförklaring om att avser att gå med i EMU.Avsiktsförklaringen bör avges tidigt inför ordförandeperiod iEU . Därefter bör en nationell övergångsplan snarastformuleras. Vidare bör en folkomröstning om EMU genomföras hösten2000. Efter ett ja i folkomröstningen bör en förhandling om svensktinträde i inledas med de andra EU-länderna och den europeiskacentralbanken, ECB. Sedan bör gå med i EMU:s tredje fas, efter folkomröstningen.Skolan och utbildningen är en viktig del i liberalernastillväxt- och välfärdspolitik. Skolan är i starkt behov av en ny kurs. Tillexempel bör en tioårig grundskola införas och lärarnas status måste höjasgenom lärarlegitimation, fler karriärvägar och höjda löner. Mångfaldinom skolsystemet bör uppmuntras. Utvärdering av kvalitet och resultatbör utvidgas och en från fristående statlig skolinspektion börskapas. För att utöka möjligheterna till studier senare i livet bör bl.a.barntillägget i svux och svuxa återinföras, vilket är särskilt viktigt förkvinnor. Vidare behövs bl.a. ett nytt system med individuellautbildningskonton för att människor vid vuxenstudier skall klara sinförsörjning. Det kan konstrueras så att avdragsrätten tillpensionssparande kraftigt breddas till ett pensions- ochutvecklingssparande. Det bör också bli möjligt att i viss utsträckning lånaur det allmänna pensionssystemet för att finansiera utbildning eller startav eget företag. Den reduktion av pensionen som detta innebär kanåtervinnas genom pensionssparande, annat sparande eller senarepensionsuttag.Motionärerna föreslår vidare en stegvis höjning av biståndet, till 0,86 %av BNI 2002, vilket kan jämföras med regeringens förslag om avBNI 2002. Med den takt i uppräkning som motionärerna föreslår nåsenprocentsmålet av BNI . Med regeringens taktdröjer det . Motionärerna avvisar regeringens förslag om maxtaxa,eftersom avgiftssättningen inom barnomsorgen är en kommunalangelägenhet och därmed inte en uppgift för . Däremot föreslåsen familjepolitisk reform som ger mer makt till föräldrarna, underlättaratt förena förvärvsarbete med föräldraskap, ökar det generellaekonomiska stödet och minskar marginaleffekter och styrning. Den ekonomiska politiken1.1 Den internationella ekonomiska utvecklingen1.1.1 Högre tillväxt i världsekonominI slutet av 1998 präglades världsekonomin av kriserna i ,och . Industrikonjunkturen i EU försämradeskraftigt, nedgången i fördjupades och allmänt förväntades enavmattning i den amerikanska ekonomin. Så gott som alla bedömareräknade med en ytterst svag internationell konjunktur under större delenav 1999.Det senaste halvåret har dock världsekonomin utvecklats bättre änförväntat. Tillväxten i fortsatte att vara hög . I EU har det kommit alltfler teckenpå en stigande ekonomisk aktivitet. Återhämtningen i flertalet avkrisländerna i har varit snabbare och starkare än vad de flestabedömare räknade med . Även i delar av och iRyssland har utvecklingen varit något gynnsammare. Så här i efterhand kanman konstatera att Asienkrisens negativa effekter på industriländerna blevmindre än vad många befarade och början av 1999.Den internationella konjunkturen fortsätter att successivt förbättras underde närmaste åren, enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen. Ivärlden som helhet väntas produktionen öka , jämfört med entillväxt på . ökar tillväxttakten ytterligare,till . Till följd av den svaga konjunkturen under inledningen av 1999avtar emellertid tillväxten i EU-området från i år.De relativt låga räntorna, den svagare euron och den stigande optimism omframtiden hos de europeiska företagen gör att tillväxttakten förutses stigaunder , till . I väntas tillväxttakten sjunka från i årtill . Det bidrar bl.a. till att tillväxten i OECD-området blir lägre än och lägre än ivärlden som helhet. I stiger BNP något efter en nedgång pånästan , men enligt regeringens bedömning innebär bl.a. den stigandearbetslösheten att den japanska tillväxten kommer att vara förhållandevis lågunder framöver. I de mest drabbade länderna i - ,, , och - stiger tillväxten ,efter en nedgång på för regionen som helhet . Under nästa årökar tillväxttakten ytterligare.Tillväxten i världsekonomin ligger på och2002, enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen. Till följd av ensvagare tillväxt i bl.a. och under de närmaste årenkommer tillväxten i OECD- området att vara lägre, under detre första åren på det nya årtusendet.Tabell 1. BNP-tillväxt, inflation och arbetslöshet1.1.2 Utvecklingen i Förenta staternaStyrkan i den amerikanska ekonomin fortsätter att överraska. Underförsta halvåret steg BNP , som arbetslösheten ochinflationen var fortsatt låg. Den ekonomiska expansionen i Förentastaterna är nu inne på sitt nionde år. , liksom tidigare, är tudelningen iden amerikanska ekonomin tydlig. Tillväxten drivs uppåt av hushållenskonsumtion och investeringsverksamheten. Utrikeshandelns bidrag ärdäremot kraftigt negativt på grund av den starka inhemska efterfrågan,dollarkursens appreciering och den ljumma konjunkturen i omvärlden.Trots sommarens räntehöjningar från den amerikanska ,Federal Reserve, är hushållens förtroende för den ekonomiskautvecklingen fortfarande högt på grund av stigande realinkomster och enväxande förmögenhet till följd av de högt uppdrivna priserna på aktier.Regeringen räknar emellertid i budgetpropositionen med att tillväxttakten iden amerikanska ekonomin avtar . Investeringarnadämpas av det relativt låga kapacitetsutnyttjandet i industrin, de stiganderänte- och lönekostnaderna och den fortsatta internationella prispressen påvaror och tjänster. De högre räntorna och en förväntad svagarebörsutveckling gör också att hushållen ökar sitt sparande och drar ned påkonsumtionen. BNP väntas stiga och år 2000.Åren därefter bedöms ekonomin växa med , vilket ärnågot lägre än den uppskattade s.k. potentiella tillväxten.1.1.3 Utvecklingen i och övriga AsienUnder har det kommit flera tecken på återhämtning iden japanska ekonomin. Regeringens olika stimulanspaket ochsaneringsprogram för finanssektorn har, i kombination med de lågaräntorna, höjt optimismen om den ekonomiska utvecklingen hos dejapanska hushållen och företagen. Som framgår av tabell 1 räknarregeringen med att BNP växer , efter nedgången påknappt . Återhämtningen väntas dock bli svag och utdragen. Enanledning är att arbetslösheten är rekordhög med japanskamått mätt och att den fortsätter att öka. låg arbetslösheten på ,vilket är den högsta uppmätta nivån i ett historiskt perspektiv. Trotsförväntningar om nya finanspolitiska stimulansåtgärder räknarregeringen i budgetpropositionen med att tillväxttakten knappt går övernollstrecket för att öka till enbart underperioden 2001-2002.I övriga har återhämtningen varit mycket tydlig under det senastehalvåret. Situationen på de tidigare så turbulenta finansmarknaderna harstabiliserats, räntorna har sänkts, exporten har stigit och inflödet avutländskt investeringskapital har på nytt börjat öka. I motsats tilltidigare förväntningar kommer flertalet av länderna i regionen att redanunder 1999 redovisa positiva tillväxttal. Variationen är dock stor.Tydligast märks förbättringen i medan utvecklingen i t.ex.Indonesien är fortsatt svag bl.a. till följd av den oroliga politiskasituationen. Regionen som helhet väntas växa och ytterligare5,. En förutsättning för en mer varaktig återhämtning är dockatt arbetet med att reformera och stärka finans- och företagssektorernafortsätter.Trots stora offentliga investeringar kommer tillväxttakten i den kinesiskaekonomin att sjunka . Behovet av reformering avfinans- och företagssektorerna är överhängande och risken för en devalveringav den kinesiska valutan, renminbin, är stor. Den tilltagande stabiliteten iAsien innebär dock att en kinesisk devalvering inte längre förväntas fåspeciellt kraftiga effekter på de övriga länderna i regionen.1.1.4 Utvecklingen i EU och NordenEfter en svag inledning 1999 har konjunkturutsikterna för länderna i det s.k.euroområdet förbättrats . Till följd av bl.a. den eurocentralbanken, ECB:s, räntesänkningar och försvagningen av euron påvalutamarknaderna har företagens optimism om den ekonomiskaframtiden ökat . Som framgår av diagram 1 har ävenkonsumenternas framtidstro åter börjat stiga efter en liten nedgång under inledav 1999.Diagram 1. Hushållens och företagens framtidstro i euroområdetKälla: EG-kommissionen.Konjunkturen förstärks successivt , men pågrund av den svaga tillväxten faller tillväxttakten ieuroområdet till , från , enligt regeringensbedömning i budgetpropositionen.Skillnaden mellan länderna är emellertid relativt stor. I ochItalien, som drabbats hårdast av kriserna i och , fallertillväxttakten till respektive . I t.ex. ,och , där en svagare export i stor utsträckningkompenserats av en stark hushållsefterfrågan, sjunker tillväxten från omkring3 % till . I de snabbväxande -, , och - ökar BNP med över 3 %.Under nästa år förbättras konjunkturen ytterligare och den sammantagnaproduktionen i euroområdet väntas stiga . I takt med atttillväxten ökar stiger också inflationen något bland , ochregeringen räknar med att ECB under loppet av höjer styrräntan med0,, från dagens nivå på 2,5 %.Danmark, och är vid sidan av några av deviktigaste marknaderna för den svenska exportindustrin. På samtliga dessamarknader har avmattningen varit tydlig . Regeringenbedömer också att tillväxten i dessa länder både och under nästa årkommer att vara lägre än t.ex. det förväntade genomsnittet för EU. Menutsikterna för en återhämtning har förbättrats jämfört med situationentidigt . Det starka pundet, en stram finans- och penningpolitik ochden svagare internationella utvecklingen bidrog till att den brittiskakonjunkturen mattades av relativt kraftigt under förra året.Räntesänkningarna och återhämtningen i världsekonomingör att BNP stiger efter en tillväxt på omkring 1,. Utsikterna för den norska ekonomin har ljusnat en hel del under vårenoch sommaren på grund av stigande oljepriser, lägre räntor och en starkarenorsk krona. Efter en nedgång i tillväxttakten till väntasNorges BNP öka med , för att stiga ytterligare under 2001och 2002. En fortsatt stram finanspolitik och en försämrad konkurrenskraftgör att den danska tillväxttakten sjunker till och nästaår, av hög tillväxt.Diagram 2. Arbetslösheten i euroområdet, och OECDKälla: Finansdepartementet.Trots den svagare konjunkturen gör regeringen bedömningen attarbetslösheten i euroområdet går ned något , bl.a.på grund av offentliga sysselsättningsprogram i och Frankrike.Förbättringen är dock sammantaget inte speciellt stor. väntasarbetslösheten i genomsnitt ligga på , en nedgång med endryg procentenhet från utfallet . Detta visar att arbetslösheten ochbristen på nya jobb fortsätter att vara EU:s stora politiska ochekonomiska problem en bra bit in i det nya årtusendet.1.1.5 Utvecklingen i och (exklusive EU)Trots att den statsfinansiella krisen i är i stort settolöst har ekonomin utvecklats bättre än vad som i allmänhetförväntades och början av 1999. En ökad nettoexport pågrund av bl.a. stigande oljepriser och en minskad import till följd avdeprecieringen av rubeln gör att nedgången i BNP i årbegränsas till , efter ett tillväxtfall på . En visstillväxt väntas under nästa år.Konjunkturen i de baltiska länderna - , och -förbättras , enligt regeringens bedömning. blirtillväxten i de tre länderna , men stigertillväxttakten till . I likhet med de baltiska länderna har Polendrabbats relativt hårt av den ryska krisen. Inflödet av utländskt kapital ärdock fortfarande stort, och regeringen räknar med att den polska tillväxtenstiger till efter en tillväxt på omkring 3,5 %.1.1.6 Osäkerheter i den internationella bedömningenSammanfattningsvis räknar regeringen med att den internationellakonjunkturen förbättras . Återhämtningen i Asienoch väntas fortsätta och i EU stiger den ekonomiskaaktiviteten till följd av en ökad inhemsk efterfrågan och en ökad export.Bedömningen bygger bl.a. på en s.k. mjuklandning av den amerikanskaekonomin, dvs. att ekonomi efter de senaste årensmycket höga tillväxt under ordnade former närmar sig en lägre ochlångsiktigt mer uthållig tillväxttakt.Den främsta risken i bedömningen av den internationella utvecklingen ärsannolikt att nedväxlingen av den amerikanska tillväxten kan få ett merdramatiskt förlopp. T.ex. kan ett snabbt och stort fall i de högt uppdrivnakurserna på de amerikanska aktiebörserna leda till en kraftig dämpning avbåde de amerikanska hushållens konsumtion och företagensinvesteringsverksamhet. En sådan händelse skulle sprida sig till övrigavärlden via den internationella finansmarknaden och genom försämradeutsikter för export till den amerikanska marknaden. En utlösande faktor kanvara att inflationen, på grund av t.ex. ökande arbetskraftsbrist, framöverstiger mer än förväntat och att den amerikanska därmedtvingas höja styrräntorna oväntat kraftigt för att dämpa inflationstrycket.Å andra sidan har styrkan i den amerikanska ekonomin överraskat mångabedömare . Möjligheten finns att aktiviteten i denamerikanska ekonomin fortsätter att vara hög . Detekonomiska utfallet visar inga tecken på någon omedelbaravmattning i den amerikanska ekonomin.1.2 Den ekonomiska utvecklingen i Sverige1.2.1 Den svenska konjunkturen och utsikterna framtill år 2002Trots den försämrade industrikonjunkturen och underinledningen av 1999 steg BNP med 3,jämfört med , enligt () s.k. snabbversion av nationalräkenskaperna för andra kvartalet.Precis som var det den inhemska efterfrågan som ökadestarkt. Hushållens konsumtionsutgifter, som är den nya benämningen påprivat konsumtion enligt den omläggning av nationalräkenskaperna somSCB genomförde (se vidare avsnitt 1.2.6), steg . Dettakan jämföras med en uppgång på 2,4 %.Investeringarna ökade jämfört med , ochsammantaget ökade den statliga och kommunala konsumtionen med 1,5%.Exporten av varor och tjänster steg , trotsen dämpning av den ekonomiska aktiviteten hos flera av viktigastehandelspartners. Importen var relativt låg, bl.a. till följd av en relativtstor lageravveckling . Sammantaget innebär detta attutrikeshandeln, till skillnad , gav ett positivt bidrag tilltillväxten under första halvåret i år.Sammansättningen av tillväxten, med en kraftigt stigande inhemskefterfrågan och en ökad produktion i tjänstesektorn, har gjort att läget påarbetsmarknaden har förbättrats markant under det senaste halvåret.Sysselsättningen stiger snabbt och den öppna arbetslösheten faller. Ökningenav antalet sysselsatta är den högsta som registrerats sedan SCB:sarbetsmarknadsundersökningar startade i början av 1960-talet.Svensk ekonomi är inne i en starkt expansiv fas, och regeringen räknar ibudgetpropositionen med att konjunkturen fortsätter att förstärkas.Sysselsättningen stiger ytterligare och . Dettaunderstöds bl.a. av det faktum att hushållens optimism om den ekonomiskaframtiden stigit till rekordnivåer , vilket framgår avdiagram 3. I diagrammet framgår också att företagens framtidsoptimism nubörjat stiga på nytt efter en ganska kraftig nedgång under andra halvan av 1998och inledningen av 1999.Diagram 3. De svenska hushållens och företagens framtidstro11 Skillnaden mellan andelen positiva och negativa.Källa: Statistiska centralbyrån.Enligt regeringens bedömning i budgetpropositionen stiger BNPi år och med . Det är en kraftigupprevidering jämfört med den prognos som regeringen gjorde ivårpropositionen. Uppjusteringen beror framför allt på den snabbtstigande sysselsättningen, den starka konsumtionen och denåterhämtning i den internationella ekonomin som varit tydlig under vårenoch sommaren.Tabell 2. Bidrag till BNP-tillväxtenSom framgår av tabell 2 är det den inhemska efterfrågan som kommer attvara den främsta tillväxtmotorn i svensk ekonomi även under dekommande åren. Den stigande sysselsättningen, hushållens rekordhögaförväntningar om den ekonomiska framtiden, en god inkomstutveckling- som ytterligare förstärks genom t.ex. de skattesänkningar som föreslås ibudgetpropositionen - gör att hushållens konsumtionsutgifter fortsätteratt stiga. Investeringsverksamheten dämpas något under de närmaste årenefter den mycket kraftiga ökningen , men investeringarna bruttoväntas ändå ge ett hyggligt bidrag till tillväxten under både 1999 och2000. Framför allt kommer investeringarna att fortsätta att öka i denäringar som är nära kopplade till hushållskonsumtionen. I synnerhetgäller det bostadsinvesteringarna som väntas stiga snabbt framöver, omän från en låg nivå i utgångsläget. byggdes lagren upp i en relativthög omfattning. finns därför ett stort behov inom framför alltindustrin att avveckla och sälja från lager, vilket ger ett negativt bidragtill tillväxten. I takt med att konjunkturen förbättras både i ochinternationellt minskar detta behov, och väntas den s.k.lagerposten på nytt ge ett positivt tillväxtbidrag. Trots den svagareinternationella konjunkturen bedöms utrikeshandeln i årge ett relativt stort bidrag till tillväxten, dock främst tack vare en kraftigdämpning av importen.För åren presenterar regeringen tre olika kalkyler förutvecklingen. Kalkyl 1 är den mest genomarbetade kalkylen och det ärresultaten i kalkyl 1 som redovisas i tabellerna ovan och nedan för åren2001 och 2002. I kalkyl 1 antas att den svenska ekonomin efter denärmaste två årens höga tillväxt närmar sig fullt kapacitetsutnyttjandeoch en långsiktigt normal tillväxttakt. Tillväxten bedöms öka med 2,2 %2001 och 2002 (kalkyl 2 och 3 beskrivs nedan under avsnitt 1.2.2).1.2.2 Prognosförutsättningar och nyckeltalRegeringens prognos bygger på den information som fanns tillgängligt.o.m. Bedömningarna baseras vidare påunderlag från SCB, , IMF och den prognos somKonjunkturinstitutet (KI) publicerade . En viktigförutsättning i prognosen är att den s.k. löneglidningen och nästa årökar med endast 1,1 respektive och att de totala löneökningarnaför 2001 och 2002 begränsas till . Det bör understrykas attbedömningarna inte är prognoser utan kalkyler sombygger på grundantagandet att tillväxten närmar sig den långsiktigatillväxttakten i svensk ekonomi på . Som redovisades ovanhar regeringen gjort tre olika beräkningar - kalkyl1, 2 och 3. Det är resultaten i den mer genomarbetade kalkyl 1 somredovisas i tabellerna nedan och ovan. I kalkyl 2 och 3 antas att densvenska arbetsmarknaden fungerar väl och att BNP- ochsysselsättningstillväxten därför blir högre än i kalkyl 1. Löneökningarnaförutsätts ligga på en låg nivå och inga allvarliga brister på arbetskraft iolika yrkesgrupper väntas uppkomma, trots en hög tillväxt. I kalkyl 2antas att tillväxten blir , vilket bl.a. fårtill följd att den öppna arbetslösheten sjunker . Ikalkyl 3 sätts tillväxten till , vilket ger en öppen arbetslöshetår 2002 på 3,5 %.I tabellerna 3 och 4 redovisas förutsättningarna för och nyckeltalen iregeringens prognos. I punkterna nedan sammanfattas de viktigasteförutsättningarna samt de viktigaste skillnaderna mot de bedömningarsom regeringen gjorde i vårpropositionen:? Till följd av den fortsatt höga tillväxten i den amerikanska ekonominoch en snabbare återhämtning än väntat i t.ex. har regeringen,jämfört med vårpropositionen, skrivit upp tillväxten i OECD-området och med 0,5 respektive 0,2procentenheter. Den starkare världskonjunkturen gör också att deninternationella inflationen stiger. En fortsatt stark internationellprispress bidrar dock till att uppgången begränsas till någon ellernågra tiondelar ytterligare . Igenomsnitt bedöms inflationen i de 16 viktigaste OECD-ländernauppgå till . ?Den starkare konjunkturen och ett högre pristryck innebär vidare att både desvenska och internationella räntorna blir högre än vad som tidigare antagits.Sedan i våras har obligationsräntorna i världen stigit med mellan 1 och 1,5 %.Regeringen räknar med att de svenska obligationsräntorna stiger ytterligarenågot framöver, efter vårens och sommarens uppgång. Regeringen väntar sigockså att höjer den s.k. reporäntan för att hållainflationen inom inflationsmålet - dvs. en inflation på med etttoleransintervall på ± . Likaså förväntar sig regeringen att ECB höjer sinstyrränta för att stävja det stigande inflationstrycket. Jämfört med tidigareagerande under samma konjunkturförlopp under t.ex. ärdock den nu förväntade åtstramningen av penningpolitiken relativt måttlig.Tabell 3. Den svenska kronan har utvecklats svagare än vadregeringen bedömde i vårpropositionen, bl.a. till följd av denamerikanska dollarns kraftiga uppgång. En starkare tillväxt, en iutgångsläget undervärderad krona och en förväntad försvagning avdollarn gör att regeringen räknar med att kronans värde på deninternationella valutamarknaden stiger .?? Trots den starkare tillväxten gör regeringen bedömningen att densvenska inflationen fortsätter att vara låg. förväntaskonsumentprisindex, KPI, stiga (räknat som skillnadendecember till december respektive år). stiger KPI till 1,3 %.Eftersom antas höja styrräntan framöver för att dämpaprishöjningarna väntas inflationen under 2001-2002 ligga i linjemed inflationsmålet på .??