bet · GM01BoU6 · 1999-03-11 00:00:00 — Utskottet behandlar i detta betänkande förslag imotioner från den allmänna motionstiden rörandenaturresursfrågor och vattenrätt. Samtligamotionsyrkanden avstyrks av utskottet.Till betänkandet har fogats sju reservationer ochett särskilt yttrande. 1998/99:Bo501 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om lagreglerat skydd motvindkraftverk vid känsliga kustavsnitt.1998/99:Bo504 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om behovet av att göraRibersborgsstranden till nationalstadspark.1998/99:Bo505 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ingenytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske iSverige utan att de rinnande vattendrag, oavsettstorlek, som finns kvar skall bevaras.1998/99:Bo507 av m.fl. (c) variyrkas13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omnationalstadsparker.1998/99:Bo510 av () vari yrkas attriksdagen begär att regeringen ålägger kommuner ochlänsstyrelser att prioritera arbetet med att få framplatser där vindkraftverk kan lokaliseras.1998/99:Bo520 av () variyrkas att hos regeringen begär enutredning om ny lagstiftning så att alla kraftverksom saknar vattendom skall ha tillstånd för sinverksamhet.1998/99:Bo521 av Per () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att tillsätta en utredningmed uppgift att komma med förslag till en nybestämmelse om kommunalt veto som skall gälla ävenför kärntekniska anläggningar.1998/99:MJ747 av m.fl. (mp) variyrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ingenytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske iSverige utan att de rinnande vattendrag, oavsettstorlek, som finns kvar skall bevaras.1998/99:MJ776 av () vari yrkas3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om klassning avvindkraften som riksintresse.1998/99:MJ782 av m.fl. (m) vari yrkas9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om vattendragen.1998/99:MJ802 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att de rinnandevattendrag, oavsett storlek, som finns kvar skallbevaras.1998/99:MJ803 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skärpaälvskyddet enligt tre punkter.1998/99:N228 av m.fl. (m) vari yrkas25. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om skyddet förvattendrag mot exploatering för energiändamål. NaturresurserÄlvskyddI motionerna 1998/99:MJ803 (fp) yrkande 1,1998/99:Bo505 (mp) yrkande 1, 1998/99:MJ747 (mp)yrkande 3 samt 1998/99:MJ802 (mp) yrkande 1föreslås ett utökat älvskydd. Enligt motionerna1998/99:MJ782 (m) yrkande 9 och 1998/99:N228 (m)yrkande 25 är det nuvarande älvskyddet väl avvägt,och de orörda vattendragen bör skyddas frånnyutbyggnad.Enligt 4 kap. 6 § (MB) råder förbud motutbyggnad i vissa älvar m.m. Skyddsobjekt är de fyranationalälvarna, vissa andra vattenområden samtvissa älvsträckor. Antalet skyddade älvar harutökats ett flertal gånger, (prop.1992/93:80, bet. 1992/93:BoU7). Förbudetomfattar vattenkraftverk samt vattenreglering ellervattenöverledning för kraftändamål. Från förbudetgörs i samma kapitel 6 § sista stycket undantag förvattenverksamhet som förorsakar endast obetydligmiljöpåverkan. Vidare anges i 4 kap. 1 § andrastycket första meningen att 6 § inte utgör hinderför utvecklingen av befintliga tätorter eller av detlokala näringslivet eller för utförandet avanläggningar som behövs för totalförsvaret. Ävenanläggningar för utvinning av vissa ämnen ellermaterial kan, om det föreligger särskilda skäl, varaundantagna. Detta motsvarar den tidigare regleringeni 3 kap. 6 § naturresurslagen (NRL).Vattendragsutredningen lämnade två betänkanden (SOU1994:59 och SOU 1996:155) angående skyddet förvattendrag. I slutbetänkandet föreslog utredningenatt i avvaktan på en allmän översyn av dåvarande NRLskulle vissa nya vattenområden föras till 3 kap. 6 §NRL. Bestämmelsen kom dock att utan sakligaändringar överföras till 4 kap. 6 § MB. Det avutredningen lämnade förslaget förespråkar i korthetatt vattendrag som på nationell nivå speglar ettrepresentativt urval av biologisk mångfald skallskyddas. Skyddet skall gälla inte bara enexploateringstyp utan det skall utgå från deskyddsvärden som bör beaktas.Vattendragsutredningens förslag är under övervägandeinom Regeringskansliet.Motion 1998/99:MJ803 (fp) yrkande 1 innehållerförslag till skärpning av älvskyddet i treavseenden. Motionärerna önskar för det första attdet skall vara det för ett vattendrag redovisadeskyddsbehovet som skall bedömas och detta oberoendeav vilket syfte ett planerat ingrepp skulle tjäna. Iförslagets andra punkt förespråkar de att åtgärderför utvecklingen av befintliga tätorter eller av detlokala näringslivet eller för utförandet avanläggningar som behövs för totalförsvaret integenerellt skall undantas från skyddet. I den tredjepunkten framförs önskemål om att kraven på åtgärder,som ofta kallas mindre ombyggnader, beträffandesådana vattenområden och älvsträckor som omfattas avälvskyddet skall skärpas så att de med säkerhetutesluter en faktisk utbyggnad.I motionerna 1998/99:Bo505 (mp) yrkande 1,1998/99:MJ747 (mp) yrkande 3 samt 1998/99:MJ802 (mp)yrkande 1 förespråkar motionärerna att ingenytterligare utbyggnad av vattenkraft skall ske iSverige utan att de orörda vattendragen, oavsettstorlek, skall bevaras.Den första punkten i fp-motionen motsvarar etttidigare förslag som utskottet avstyrkte i sittyttrande 1997/98:BoU3y. Utskottet förstår förslagetenligt fp-motionens tredje punkt som ett önskemål omatt undantaget i 4 kap. 6 § MB, för vattenverksamhetsom förorsakar endast obetydlig miljöpåverkan, skallinskränkas eller tas bort. Ett motsvarande förslagavstyrkte utskottet i samma yttrande. Utskottetanmärkte i samband med detta bl.a. att de reglerm.m. som hade tillämpats även eftermiljöbalkens ikraftträdande i allt väsentligt skullekomma att ligga till grund för bedömningen samt fannatt detta var tillfredsställande. Förslagets andrapunkt kräver modifieringar eller borttagande avundantaget i 4 kap. 1 § MB för utvecklingen avbefintliga tätorter m.m. Angående undantagetstillämpningsområde sägs i proposition 1997/98:45följande:Med utveckling av befintliga tätorter avsesförändringar av bebyggelse och anläggningar sombehövs med hänsyn till en normalbefolkningsutveckling, förändringar ibostadsstandarden, behovet av trafikleder,grönområden, service, sysselsättning etc. Medutveckling av lokalt näringsliv avses en tillväxt ibefintliga näringsgrenar eller tillkomst av nyaverksamheter i en omfattning som innebär att detfinns tillräckliga sysselsättningstillfällen förbefolkningen. Vid de bedömningar som görs närbestämmelsen tillämpas bör man också ta i beaktandeden befintliga näringslivsstrukturen,tätortsstorleken etc. Beträffande anläggningar sombehövs för totalförsvaret avses nödvändigaanläggningar för vårt lands gränsförsvar samt annanförsvarsverksamhet där alternativ lokalisering intekan väljas.Förslagen i mp-motionerna får enligt utskottetsmening uppfattas som ett krav på ett absolut stoppför utbyggnad av vattenkraft i rinnande vattendrag.Detta skulle kräva mycket långtgående förändringarav gällande älvskydd. Bl.a. skulle det, med en iövrigt oförändrad lagstiftning, krävas att ettmycket stort antal vattendrag lades till i denuppräkning som görs i 4 kap. 6 § MB. Det skulle ävenkräva att de undantag som finns iälvskyddet exempelvis i 4 kap. 1 § andra stycketförsta meningen och som har berörts i den nyssredovisade fp-motionen modifierades eller togs bort.Bostadsutskottet har vid ett flertal tillfällenefter , då antalet älvar som omfattas avälvskyddet senast förändrades, behandlat frågor omälvskyddets omfattning. Här kan nämnas betänkandena1996/97:BoU10 och 1997/98:BoU3. Utskottet behandladei det sistnämnda betänkandet flera förslag rörandeutökat skydd för vissa älvar. Utskottet avstyrktemotionerna.Mot denna bakgrund och då Vattendragsutredningensbetänkanden, som behandlar bl.a. älvskyddetskonstruktion och frågor om vilka vattendrag somskall åtnjuta ett starkare skydd, för närvarandeövervägs inom finner utskottetinte skäl att nu tillstyrka någon förändring avälvskyddet. Utskottet avstyrker därför motionerna1998/99:MJ803 (fp) yrkande 1 samt 1998/99:Bo505 (mp)yrkande 1, 1998/99:MJ747 (mp) yrkande 3 och1998/99:MJ802 (mp) yrkande 1 om utökat älvskydd.Motionerna 1998/99:MJ782 (m) yrkande 9 och1998/99:N228 (m) yrkande 25 förespråkar attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaatt de orörda vattendragen bör skyddas frånnyutbyggnad samt att dagens älvskydd är väl avvägtoch motsvarar i väsentliga delar motioner somutskottet behandlade i anledning avförslaget till miljöbalk (bet. 1997/98:BoU3).Utskottet avstyrkte motionerna. Detta skedde medhänvisning bl.a. till att anslutningtill miljöbalksförslaget skulle innebära att dagensälvskydd även framgent skulle komma att utgöragrunden för bevarande av vissa vattenområden ochälvsträckor.I likhet med de behandlade motionernaangående utökat älvskydd rör de nu aktuellamotionerna frågor som övervägs inomRegeringskansliet i anledning avVattendragsutredningens betänkanden. Utskottetfinner inte skäl att nu föregripa kommandeöverväganden. Utskottet avstyrker därför motionerna1998/99:MJ782 (m) yrkande 9 och 1998/99:N228 (m)yrkande 25 om älvskyddets omfattning.VindkraftverkEnligt motion 1998/99:MJ776 (c) yrkande 3 skallvindkraften klassas som riksintresse. Motionärenönskar härigenom underlätta utbyggnaden av vindkraftinom vissa områden, bl.a. på och . Imotion 1998/99:Bo501 (m) förespråkas att en sittandeutredning (dir. 1998:35) angående förutsättningarnaför lokalisering av vindkraftverk skall erhållatilläggsdirektiv om ett lagreglerat skydd motvindkraftverk vid känsliga kustavsnitt. Förslaget imotion 1998/99:Bo510 (v) innebär att skallbegära att regeringen ålägger kommuner ochlänsstyrelser att prioritera arbetet med att få framplatser där vindkraftverk kan lokaliseras.Det är förbjudet att utan tillstånd enligtmiljöbalken anlägga eller driva gruppstation medvindkraftverk eller vindkraftverk med enstakaaggregat för en sammanlagd uteffekt av mer än 1 MW.Om uteffekten är mer än 125 kW men högst 1 MWföreligger skyldighet att göra anmälan till kommunen(9 kap. 6 § MB; jfr 5 § förordningen [1998:899] ommiljöfarlig verksamhet och hälsoskydd).Regeringen skall pröva tillåtligheten avgruppstationer för vindkraft med tre eller fleravindkraftsaggregat med en sammanlagd uteffekt avminst tio MW. Regeringen har viss möjlighet atttillåta verksamheten trots att kommunfullmäktigeinte har tillstyrkt detta. Härför krävs bl.a. attdet från nationell synpunkt är synnerligen angelägetatt verksamheten kommer till stånd (17 kap. 1 §första stycket 8 och 6 § MB). Anläggningar förvindkraft som är så stora att de kräverregeringstillstånd får dock under inga förhållandenkomma till stånd inom vissa områden. några kust- och skärgårdsområden samt (4kap. 3 §; jfr 17 kap. 1 § första stycket 8 MB).Enligt 8 kap. 2 § första stycket 6 plan- ochbygglagen (PBL) krävs det bygglov för att uppföravindkraftverk i vissa fall. Om frågan om uppförandeav vindkraftverk har prövats i detaljplan får dockkommunen enligt 8 kap. 5 § första stycket beslutaatt bygglov inte krävs under vissa förutsättningar.Förhållandet mellan PBL och MB kan beskrivas så attplanenligheten är en nödvändig men inte tillräckligförutsättning för att få bedriva en verksamhet(prop. 1997/98:90).Enligt 3 kap. 8 § MB skall mark- och vattenområdensom är särskilt lämpliga för anläggningar för bl.a.energiproduktion så långt möjligt skyddas motåtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsteneller utnyttjandet av sådana anläggningar. Områdensom är av riksintresse för sådana anläggningar skallskyddas (utan inskränkningen "så långt möjligt" )mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsteneller utnyttjandet av anläggningen. startadeunder ett arbete som avsågs resultera iatt områden av riksintresse för vindkraftsutbyggnadskulle pekas ut. beslutade regeringenom direktiv för en utredning angåendeförutsättningar för lokalisering av vindkraftverk(dir. 1998:35). I utredningsuppdraget ingår attanalysera intresset av att bygga ut vindkraften ochkonflikter med andra mark- ochvattenanvändningsintressen. Vidare skallutredningen, mot bakgrund av bl.a. skyddsbehoven vadgäller miljöeffekter, landskapsbild m.m., föreslåkriterier för lokalisering av vindkraft. Utredningenhar redan lämnat ett delbetänkande (SOU 1998:152).Slutbetänkandet skall avges senast den 1 juni 1999.Enligt uppgift avvaktar att utredningenslutför sitt arbete, och något område avriksintresse har därför ännu inte pekats ut.Utskottet anser att utredningens resultat böravvaktas och avstyrker därför motionerna1998/99:Bo501 (m) och 1998/99:Bo510 (v) omförutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk.En motion angående vindkraftens klassning som ettriksintresse avstyrktes av utskottet senast ibetänkande 1997/98:BoU6. Liksom vid den senastebehandlingen konstaterar utskottet att vindkraftenredan i dag anses vara ett riksintresse. Genom dettaförhållande och med hänsyn till de pågåendeöverväganden som har betydelse för klassningen avområden av riksintresse för vindkraft finnerutskottet inte skäl att nu göra annan bedömning,varför utskottet avstyrker motion 1998/99:MJ776 (c)yrkande 3 om klassning av vindkraften somriksintresse.NationalstadsparkerMotionerna 1998/99:Bo507 (c) yrkande 13 samt1998/99:Bo504 (m) förespråkar inrättande av fleranationalstadsparker. I den förstnämnda motionenhemställer motionärerna att som sin meningskall ge regeringen till känna att det är önskvärtatt nationalstadsparker kan inrättas i flera städer.I den andra motionen anser motionären att det finnsstarka skäl för att Ribergsborgsstranden i Malmöskall bli nationalstadspark och att detta bör gesregeringen till känna.Enligt 4 kap. 7 § första stycket MB är områdetUlriksdal-Haga-Brunnsviken-Djurgården ennationalstadspark. Inom en nationalstadspark får nybebyggelse och nya anläggningar komma till stånd ochandra åtgärder vidtas endast om det kan ske utanintrång i parklandskap eller naturmiljö och utan attdet historiska landskapets natur- och kulturvärden iövrigt skadas. Bestämmelsen motsvarar 3 kap. 7 §NRL. Lagförslaget behandlades av utskottet ibetänkande 1994/95:BoU6. Skyddet förnationalstadsparker är väsentligt större än vad somi allmänhet gäller för områden som enligt 4 kap. ärav riksintresse (t.ex. de vattenområden som omfattasav älvskyddet). Detta beror bl.a. på att undantageti 1 § andra stycket samma kapitel (för utvecklings-och totalförsvarsändamål m.m.) inte är tillämpligt.I utredningsbetänkandet Nationalstadsparker (SOU1996:38) har behandlats frågor om inrättande avytterligare nationalstadsparker. Utredningen harremissbehandlats och bereds inom Regeringskansliet.I betänkandena /97:BoU10 och 1997/98:BoU3avstyrkte utskottet motioner angående inrättande avnya nationalstadsparker med hänvisning bl.a. tillatt överväganden om att bilda ytterligare en ellertvå nya parker pågick. är ännu inte avslutat. Utskottetanser att detta bör avvaktas och finner inte skälatt nu föreslå nya nationalstadsparker. Utskottetavstyrker därför motionerna 1998/99:Bo507 (c)yrkande 13 och 1998/99:Bo504 (m) om inrättande avytterligare nationalstadsparker.Det kommunala vetotI motion 1998/99:Bo521 (mp) föreslås att regeringenskall tillsätta en utredning med uppgift att kommamed förslag till en ny bestämmelse om kommunalt vetosom skall gälla även för kärntekniska anläggningar.Motionären förordar att regeringen inte skall hamöjlighet att fatta beslut om lokalisering avkärntekniska anläggningar utan tillstyrkan av berördkommuns fullmäktige.Regeringen skall pröva tillåtligheten av vissaanläggningar för kärnteknisk verksamhet. Somhuvudregel får regeringen tillåta sådan verksamhetendast om kommunfullmäktige har tillstyrkt det.Regeringen får emellertid ändå tillåta verksamhetenom det är fråga om mellanlagring eller slutligförvaring av kärnämne eller kärnavfall och det frånnationell synpunkt är synnerligen angeläget attverksamheten kommer till stånd. Detta gäller dockinte om en annan plats bedöms vara lämpligare förverksamheten eller om en lämplig plats har anvisatsför verksamheten inom en annan kommun som kan antasgodta en placering där (17 kap. 1 och 6 § MB).Det kommunala vetot behandlades av utskottet senasti yttrande 1997/98:BoU3y (angående ).Utskottet avstyrkte härvid motioner om att detkommunala vetot skulle gälla oinskränkt. Som skälhärtill anförde utskottet bl.a. följande:Motioner med liknande förslag har utskottetavstyrkt och avslagit praktiskt tagetvarje år sedan det kommunala vetot fick sinnuvarande utformning (bet. 1989/90:BoU20).Då anförde utskottet att det kommunala vetot i NRLär ett uttryck för grundtanken att kommunerna skallutöva ett starkt inflytande på den lokala miljön.Det kommunala vetot är också ett uttryck för denkommunala självbestämmanderätten i de markpolitiskafrågorna liksom även i frågan om en industri pågrund av sin verksamhet borde tillåtas etableras ikommunen. Utskottet ansåg emellertid att det ävenmot en kommuns vilja i speciellaundantagssituationer måste finnas möjlighet attfatta beslut om lokalisering av vissa anläggningarav stor nationell betydelse. Utskottet betonadevikten av att stor restriktivitet iakttas vidregeringens prövning av om en viss anläggning skallundantas från vetorätten och attsamförståndslösningar i första hand böreftersträvas. De motiv som väglettlagstiftningen föreslås i nu refererad del inteförändras när NRL-reglerna om det kommunala vetotföreslås arbetas in i MB.Vad utskottet anförde vid sin bedömning avundantagen från kommunala vetot bör ävenfortsättningsvis vägleda tillämpningen när reglernanu föreslås ingå i MB. Denna uppfattning delasuppenbarligen av regeringen. I propositionenföreslås nämligen ingen ändring härvidlag.Utskottet, som vidhåller sin tidigare uppfattning,har heller ingen erinran mot den utformning av vetotsom föreslås i propositionen.Utskottet finner inte skäl att göra en annanbedömning . Utskottet avstyrker motion1998/99:Bo521 (mp) om det kommunala vetot.VattenrättI motion 1998/99:Bo520 (m) berörs frågor omtillsynsmyndigheters möjligheter att ingripa motvattenkraftverk som saknar tillstånd för denbedrivna verksamheten. Motionen föreslår attregeringen skall tillsätta en utredning om nylagstiftning så att alla kraftverk som saknarvattendom skall ha tillstånd för sin verksamhet.För vattenverksamhet krävs det tillstånd enligtmiljöbalken. Undantag gäller bl.a. för vissavattentäkter för husbehovsförbrukning ellervärmeförsörjning. Det krävs inte heller tillstånd omdet är uppenbart att varken allmänna eller enskildaintressen skadas genom vattenverksamhetens inverkanpå vattenförhållandena (11 kap. 11 och 12 §§ förstastycket MB).Tillstånd enligt vattenlagen (1983:291) ellermotsvarande bestämmelser i äldre lag gällerfortfarande. Besluten skall anses meddelade med stödav motsvarande bestämmelser i (5 § lag[1998:811] om införande av , MP).Om en vattenanläggning har tillkommit utantillstånd enligt vattenlagen (1983:291) ellermotsvarande äldre lagstiftning eller omtillståndsfrågan beträffande en sådan anläggning äroklar, får den som äger anläggningen eller avser attutnyttja den för vattenverksamhet begära prövning avanläggningens laglighet hos miljödomstolen. Fråganom lagligheten av en vatten-anläggning bedöms enligtde bestämmelser som gällde vid anläggningenstillkomst ( 17 och 18 §§ MP).Den som i strid med tillståndsplikten påbörjareller bedriver en verksamhet kan dömas till bötereller fängelse i högst (29 kap. 4 § MB).Tillsynsmyndigheten skall anmäla överträdelser avbestämmelser i balken till polis- elleråklagarmyndigheten, om det finns misstanke om brott(26 kap. 2 § MB). får meddela deförelägganden och förbud som behövs för attmiljöbalken skall efterlevas. Om ett föreläggandeeller förbud inte blir åtlytt skallkronofogdemyndigheten efter ansökan avtillsynsmyndigheten verkställa dennas beslut (26kap. 9 och 17 §§).I likhet med motionären anser utskottetnaturligtvis det vara grundläggande att det intebedrivs vattenverksamhet i strid med gällandetillståndsplikt. Utskottet delar även uppfattningenatt tillståndsplikten bör ha en väl avvägdutformning. Av stor betydelse är vidare, vilketmotionären också har pekat på, atttillsynsmyndigheten har legala möjligheter att påett effektivt sätt agera i de fall somtillståndsplikten inte efterlevs. Enligt utskottetsmening saknas det dock skäl att kunna konstatera attnu gällande regler skulle vara bristfälliga i nämndaavseenden. Mot denna bakgrund anser utskottet detinte finnas något behov av den av motionärenefterlysta utredningen. Utskottet avstyrker därförmotion 1998/99:Bo520 (m) om tillstånd förvattenverksamhet. beträffande utökat älvskyddatt avslår motionerna 1998/99:Bo505 yrkande 1,1998/99: MJ747 yrkande 3, 1998/99:MJ802 yrkande1 och 1998/99:MJ803 yrkande 1,res. 1 (kd)res. 2 (mp)2. beträffande älvskyddets omfattningatt avslår motionerna 1998/99:MJ782 yrkande 9 och1998/99:N228 yrkande 25,res. 3 (m)3. beträffande förutsättningarna förlokalisering av vindkraftverkatt avslår motionerna 1998/99:Bo501 och1998/99:Bo510,res. 4 (m)4. beträffande klassning av vindkraftensom riksintresseatt avslår motion 1998/99:MJ776 yrkande 3,res. 5 (c)5. beträffande inrättande av ytterligarenationalstadsparkeratt avslår motionerna 1998/99:Bo504 och1998/99:Bo507 yrkande 13,res. 6 ( c)6. beträffande det kommunala vetotatt avslår motion 1998/99:Bo521,res. 7 (c,mp)7. beträffande tillstånd förvattenverksamhetatt avslår motion 1998/99:Bo520.Stockholm den 11 mars 1999På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), Bengt-OlaRyttar (s), (), (), UlfBjörklund (kd), (), (), (), (), StenLundström (v), (), Carl-ErikSkårman (m), (), RigmorAhlstedt (c), (), () och (). Utökat älvskydd (mom. 1)() och ()anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Den första" och på s. 4 slutar med"utökat älvskydd" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen i Folkpartietspartimotion /99:MJ803 yrkande 1 att älvskyddetbör utformas så att skyddsbehovet skall bedömasoberoende av vilket syfte ett planerat ingreppskulle tjäna. Kraven på ytterligare utbyggnad avvattendragen kan förväntas öka i samband med denplanerade avvecklingen av kärnkraftsreaktorer.Härtill kommer att det legala älvskyddet är svagt.Enligt utskottets mening bör dockvattenkraftsutbyggnaden i vårt land vara ettavslutat kapitel. Detta måste återspeglas iälvskyddets utformning. I ett första steg börundantagen i 4 kap. 1 § andra stycket förstameningen MB och 4 kap. 6 § sista stycket MB tasbort. Vad utskottet nu med anledning av motion1998/99:MJ803 yrkande 1 anfört om ett utökatälvskydd bör som sin mening ge regeringentill känna. Motionerna 1998/99:Bo505 yrkande 1,1998/99:MJ747 yrkande 3 och 1998/99:MJ802 yrkande 1är därmed i allt väsentligt tillgodosedda.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utökat älvskyddatt med anledning av motion 1998/99:MJ803 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört samt avslår motionerna1998/99:Bo505 yrkande 1, 1998/99:MJ747 yrkande 3och 1998/99:MJ802 yrkande 1,2. Utökat älvskydd (mom. 1)() anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 3börjar med "Den första" och på s. 4 slutar med"utökat älvskydd " bort ha följande lydelse:Den absoluta merparten av våra älvar ärexploaterade. återstår endast ett fåtaloutbyggda stora älvar. Även många mindre vattendraghar exploaterats. Ett utbyggt vattendrag drabbas avmiljöskador och kan inte återställas. Många av demindre vattendragen har ett så omfattandenäringsutbyte med omgivningen och så godsyresättning att de uppvisar en biologiskproduktivitet i nivå med korallrev. Arter sombehöver strömmande vatten kan inte klara sig påandra ställen.