bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Det är angeläget att lantbrukare inom olikaEU-länder konkurrerar på lika villkor varför kartavgiften bort. I motion MJ257 (kd) yrkande 7 delvis framhålls attlantbrukarna ej skall belastas med kostnader för hållande avregister föranledda av EU-krav såsom kartavgift. Avgifter förkartor skall belasta statens budget och intelantbruksföretagen. Motionärerna vill ta bort avgiften ochredovisar en minskning på intäktssidan motsvarande budgeteradårskostnad 28 00 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget B 13.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. för berördverksamhet föranleder ingen erinran från utskottets sida.Den kartavgift som skall finansiera kostnader uppkomna underanslaget skall enligt förordningen (1997:183) om kartavgift iärenden om jordbruksstöd gälla stödansökningar inlämnadefr.o.m. Som framgår av propositionen harkartavgifternas förenlighet med EG-rätten ifrågasatts och ärföremål för domstolsprövning. Med det anförda föreslårutskottet att motionerna MJ205 (m) och MJ257 (kd) yrkande 7delvis lämnas utan vidare åtgärd.FiskePropositionenOmfattningFiskeriverket är central myndighet för såväl förvaltning avfiskresurserna som främjandet av en livskraftig fiskerinäring.Fiskeriverket skall vidare främja forskning och bedrivautvecklingsverksamhet på fiskeområdet.På regional nivå har länsstyrelserna ansvaret för fiskefrågor,främst fiskevård och EG:s strukturstöd. Verksamheten har irelation till länsstyrelsernas totala verksamhet ökat någotunder de senaste åren.Kustbevakningen, som tillhör utgiftsområde 6 Totalförsvar,svarar för tillsyn och kontroll av såväl yrkesfiske somfritidsfiske. Av myndighetens totala budget används förövervakning av fiske.UtgiftsutvecklingDen beräknade utgiftsutvecklingen avseende fisket till följd avtidigare beslut samt förslagen budgetproposition är följande(i och löpande priser):Utfall Anslag Utgifts- FörslagBeräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag1998 1999 1999 2000 20012002147 190 185 196 197199FörändringarBudgetåret präglades av ytterligare effektivisering avtillämpningen av EG:s gemensamma fiskeripolitik. Detta arbetemedförde ett antal förändringar, bl.a. beslut om- ytterligare regleringar i förordningen om nya tekniskabevarandeåtgärder i ,- ett nytt satellitbaserat övervakningssystem (VMS) förfiskefartyg och ett gemensamt kontrollsystem för öppet havi Nordostatlanten,- att upprätta en långsiktig förvaltningsstrategi föröstersjötorsken,- en långsiktig förvaltningsstrategi för sill i ochÖstersjön,- ett nationellt aktionsprogram för östersjölaxen,- en ny rådsförordning avseende Fonden för fiskets utveckling,- omfördelning av fartygskapacitet mellan olika segment av densvenska fiskeflottan inom ramen för den sammanlagdakapacitetsnedskärningen.Mot bakgrund av betänkandet Fiskeriadministrationen i ett EU-perspektiv (SOU 1998:24) har beslutat att en nyorganisation skall gälla fr.o.m. . Syftet harfrämst varit att koppla FoU-verksamheten till verketsmyndighetsuppgifter.PrioriteringarEG-kommissionens allmänna översyn av den gemensammafiskeripolitiken som inleddes ingår i förberedelsernaför den revision av fiskeripolitiken som skall vara avslutadtill . Regeringen kommer att prioritera detta arbete,som skall ske i samverkan med näringen och andra berördaintressenter. Frågan kan komma att bli en av de viktigare underdet svenska ordförandeskapet första halvåret 2001.Förutom integrering av miljö- och fiskefrågor är prioriteradefrågor införande av överenskommelser med anledning av Baltic21-arbetet, förvaltningsstrategi för torsk samt strategier försill och skarpsill i , baserade påförsiktighetsprincipen.Beträffande nordsjöfisket skall särskilt bevakaskonsultationerna mellan och om de nya långsiktigaförvaltningsstrategierna för en rad bottenlevande arter samtför makrill. Arbetet baseras på försiktighetsprincipen.Frågan om avrapportering av artsammansättningen vid svenskalandningar i måste lösas.I samband med reformeringen av gemenskapens struktur- ochregionalpolitik, som skett inom ramen för Agenda 2000, har nyaregler fastställts för Fonden för fiskets utveckling.Förhandlingarna avseende det detaljerade regelverket förstrukturåtgärder inom fiskerinäringen, den s.k.tillämpningsförordningen, förväntas vara avslutade under hösten1999. Detta innebär att det nya strukturprogrammet fördröjs.Det är emellertid viktigt att det nationella arbetet fortgåroch att ett program kan godkännas under år2000.ResultatbedömningDet kritiska tillståndet för flera av världens storafiskbestånd är utgångspunkten för det multilateralafiskerisamarbetet. har flera framsteg gjorts. Dessasyftar bl.a. till att förstärka dels de regionalafiskerikommissionerna, dels FAO:s globala övervakning ochanalys av beståndssituationen.Uppgiften att genomföra en för , kalladBaltic 21, utgör tillsammans med arbetet inom ramen förNordsjökonferensen grunden för en vidare integrering av fiske-och miljöfrågor. har deltagit i utarbetandetav en plan för Baltic 21-arbetet på fiskets område. Uppföljningoch genomförande av denna plan kommer att ske såvälinternationellt inom ramen för förÖstersjöns verksamhet som nationellt av ansvariga myndigheter.Målet är att av den potentiellareproduktionskapaciteten i samtliga vildlaxälvar skall uppnåssenast för staterna runt Östersjön.På regional nivå är länsstyrelserna viktiga aktörer.Effektmålen för länsstyrelsernas arbete på fiskeområdet är attmedverka till ansvarsfull hushållning med fiskresurserna ochutveckling av konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen.Regeringens bedömning är att länsstyrelsernas insatser harbidragit till att uppnå målen dels genom att fördela EU-stödtill bl.a. fiskberedningsindustrin och vattenbruk, dels genomsitt fiskevårdsarbete. Enligt regeringens uppfattning är detangeläget att arbetet med att öka mätbarheten i resultatenfortsätter.Fiskevårdsarbetet syftar till en god miljö, effektivanvändning av resurserna och en hållbar försörjning och ingårsom en del i ansträngningarna att bygga ett ekologiskt hållbartsamhälle. I detta arbete måste långsiktiga åtgärderprioriteras.Fiskeriverket fortsätter sin översyn av användningen avfiskeavgifter fastställda enligt 6 kap. 5 § lagen (1998:812)med särskilda bestämmelser om vattenverk. Målet är att ta framunderlagsmaterial i de fall otidsenliga bestämmelser hindrarett genomförande av biologiskt riktiga åtgärder. De fonderademedlen uppgick till ett bokfört värde pådrygt 74 miljoner kronor.Ur ett producentperspektiv har marknaden för fisk och skaldjurvarit gynnsam och marknadspriserna har ökat, isynnerhet för vitfisk.EG-kommissionen lämnade ett förslag till nyförordning om den gemensamma organisationen av marknaden förfiskeri- och vattenbruksprodukter. Enligt förslaget skall dennya förordningen börja gälla och arbetet medförordningen pågår på rådsnivå.Redan i maj 1996 startade ett nordiskt samarbete ommiljömärkning av fisk. Det nordiska initiativet ledde till attFAO diskuterade möjligheten att utarbetatekniska riktlinjer för en miljömärkning. haräven tagit upp frågan och hållit en förstadiskussion. Kommissionen har för avsikt att under hösten 1999återkomma i frågan.EG:s finansiella instrument för att uppnå de strukturpolitiskamålen på fiskets område är Fonden för fiskets utveckling (FFU).Beträffande mål 5a-åtgärder, vilka omfattar den huvudsakligadelen av strukturstödet, kan konstateras att investeringsviljaninom fiskerinäringen genomgående varit hög, främst förinvesteringar i beredningsindustrin, i fiskehamnar och inomflottan. Inom mål 6 har investeringarna främst avsettvattenbruksanläggningar. Enligt den oberoende utvärdering somper gjorts av programmet är uppfyllelsenav de övergripande målen genomgående god. Stödets effekterbedöms som goda och en tredjedel av projekten bedöms ha haftstörre effekt än förväntat.Den totala produktionen från vattenbruket har successivtminskat . För att långsiktigt ha godlönsamhet och effektivt kunna möta konkurrens från utländskaföretag behöver genomsnittsproduktionen per odling öka. För attdenna utveckling skall bli möjlig måste dock de miljörelateradekonflikterna utredas och minskas. Gemenskapsinitiativet Pescahar och utvecklats bättre äntidigare år.I februari 1998 bildades , som bl.a. skall främja medlemmarnasekonomiska intressen genom att sälja fisk och övrigavattenbruksprodukter som medlemmar levererar tillproducentorganisationen. Inom har enarbetsgrupp tillsatts för att bl.a. ta fram förslag tillövergripande policy för vattenbruket. Arbetsgruppen skallsenast överlämna en rapport tillregeringen.Utredningen (Jo 1998:05) om konkurrenssituationen för detsvenska yrkesfisket lade fram betänkandetYrkesfiskets konkurrenssituation (SOU 1999:3). Ärendet bereds iRegeringskansliet.Översyn av fiskeriadministrationenEn särskild utredare har sett över fiskeriadministrationen och överlämnadei betänkandet Fiskeriadministrationen i ett EU-perspektiv (SOU 1998:24) till regeringen.Enligt regeringens bedömning skall uppgiften att utförakvalitetskontroll av fisk i svenska hamnar överföras frånFiskeriverket till Kustbevakningen.Den svenska fiskerikontrollen ingår i den gemensammafiskeripolitiken och skall utövas enligt EG:skontrollförordning (EEG) nr 2847/93. Svensk lagstiftninginnehåller ytterligare bestämmelser om fiskerikontrollen. Redani dag utgör fiskerikontrollen en betydande del avKustbevakningens verksamhet. bör få ensammanhållande uppgift inom fiskerikontrollen genom att ävenansvaret för kvalitetskontroll av fisk överförs tillmyndigheten. skall, som ansvarig myndighetavseende den gemensamma fiskeripolitiken i , ävenframgent ha det övergripande ansvaret för den del av politikensom hänför sig till EG:s kontrollförordning på fiskets område.Fiskeriverket och skall gemensamt få i uppdragatt utarbeta ett riskanalysbaserat kontrollsystem. Dengemensamma fiskeripolitiken skall revideras senast år 2002.Inom ramen för detta arbete behandlas även fiskerikontrollen.Mot denna bakgrund anser regeringen att den svenskafiskerikontrollen bör utvärderas senast år 2004.Strukturstöd för perioden 2000-2006Sedan början av år 1999 har ett förslag om en ny tillämpningsförordningavseende strukturåtgärder inom fiskerinäringen behandlats i EU.Förslaget innebär även riktlinjer för maximalt finansielltbidrag som får beviljas enskilda projekt. Förslaget till nyförordning skall fastställas under hösten 1999.Utskottets övervägandenNär det gäller fiskeriadministrationen gör utskottet sammabedömning som regeringen och anser att uppgiften att utförakvalitetskontroll av fisk i svenska hamnar skall överföras frånFiskeriverket till Kustbevakningen.Regeringens redovisning av prioriteringar ochresultatbedömning m.m. föranleder ingen erinran från utskottetssida.C 1 FiskeriverketPropositionenAv resultatredovisning framgår att verket hararbetat i linje med de övergripande målen i regleringsbrevet.Enligt regeringen bör ytterligare insatser göras i syfte attförtydliga resultatredovisningen bl.a. vad gäller kopplingentill uppställda mål samt analyser och motiveringar av gjordainsatser. För att bidra till en tydligare redovisning pågår förnärvarande en översyn av effekt- ochverksamhetsmål.Mot bakgrund av de stora förändringar som EU-medlemskapetinneburit för samt verkets förstärkta roll påmiljöområdet anser regeringen att verket har utfört sinauppgifter väl.Fiskeriverket bedriver uppdragsverksamhet och tjänsteexport.Avgiftsintäkterna i uppdragsverksamheten härrör sig frånverkets undersökningsfartyg och från utredningskontoren.Tjänsteexporten är hänförlig till Swedmars (förCoastal Development and Management of )internationella konsultverksamhet, bl.a. grundat på ett avtalmed Sida.Regeringen bedömer anslagsbehovet för till 65 514 000kr. beräknas anslagsbehoven varaoförändrade i fasta priser.MotionernaEnligt motion MJ251 (delvis) bör anslaget minskas med2 . I motion MJ257 (kd) yrkande 19 (delvis)begärs en minskning av anslaget med 3 miljoner kronor.Tre motioner behandlar frågan om ersättning för skador påfiskefartyg och fiskeredskap till följd av dumpade kemiskastridsmedel och liknande produkter. Motionärerna i motion MJ404(v) framhåller att och Försvarsmakten ävenfortsättningsvis bör ha ansvar för saneringen (yrkande 1).Regeringen bör utarbeta förslag till lag som ger de svenskafiskarna ersättning i likhet med de danska då krigsmaterielfångas i redskapen. Enligt de danska reglerna skall bl.a.fiskarna hållas skadeslösa, vilket innebär ersättning förförlorad fångst och förlorade redskap. Marinen ellerCivilförsvaret tar hand om desarmeringen av stridsmedlen(yrkande 2). Regeringen bör i olika internationella forumarbeta för att dessa regler också skall gälla i andra ländersom fiskar i och (yrkande 3). I motion MJ410(kd) konstateras att ersättningssystemet för fiskare som kommeri kontakt med senapsgas eller nervgas fungerar dåligt (yrkande4). Enligt motion MJ780 (m) är det statens ansvar att hållafiskarna skadeslösa vid s.k. fångst av militärt och kemisktavfall.Utskottets övervägandenUtskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällermedelsbehovet under anslaget och avstyrker motionerna MJ251 (c)i motsvarande del och MJ257 (kd) yrkande 19 (delvis).När det gäller ersättning för skador på fiskefartyg ochfiskredskap till följd av dumpade kemiska stridsmedel ochliknande produkter vill utskottet anföra följande. Statenersätter en stor del av skadorna såsom eskort tillhamn, ersättning för saneringskostnader ocharbetslöshetsersättning saneringen pågår. Påuppdrag av har Statskontoret utrett ochlagt fram förslag om ett system för ersättning för skador påfiskefartyg och fiskeredskap till följd av dumpade stridsmedeloch liknande produkter. Statskontoret uppskattar att antaletincidenter orsakade av såväl dumpade kemiska stridsmedel somliknande produkter uppgår till ca 25 stycken. Förnärvarande rapporteras till myndigheterna endast skador somorsakas av kemiska stridsmedel. har endast åttafall rapporterats och den senaste incidenten inträffade år1992. I fråga om personskador erbjuder sina medlemmar en kollektiv försäkring.Statskontoret föreslår att yrkesfiskare själva eller via sinabranschorganisationer ser över försäkringsskyddet och utnyttjarde möjligheter som finns inom de kommersiella försäkringarnasram. Vidare föreslår Statskontoret att, i den mån kostnaderkvarstår då kommersiella försäkringslösningar är fulltutnyttjade, dessa bör ersättas av en statlig försäkring via enfond. I propositionen anför regeringen att staten redan i dagersätter en stor del av skadorna. Sammantaget gör regeringenden bedömningen att inga åtgärder bör vidtas med anledning avStatskontorets förslag. Dessutom utreds fråganom en ny saneringsanläggning i . Övriga kostnader föruppkomna skador bör enligt regeringen kunna täckas genomförsäkringslösningar. Utskottet delar regeringens uppfattningnär det gäller frågan om ersättningssystemet och dessutformning. Mot den bakgrunden avstyrker utskottet motionernaMJ404 (v) yrkandena 2 och 3, MJ410 (kd) yrkande 4 och MJ780(m).Som framgår av utskottets redogörelse ovan kommer någraåtgärder inte att vidtas med anledning av Statskontoretsförslag. Motion MJ404 (v) yrkande 1 får därmed ansestillgodosedd utan något uttalande i frågan.C 2 Strukturstöd till fisket m.m., C 3 Från EG-budgetenfinansierade strukturstöd till fisket m.m. och C 4FiskevårdUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslagen C2-C4.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. för berördamyndigheter och verksamheter föranleder ingen erinran frånutskottets sida.RennäringPropositionenRennäringen främjas i första hand genom statligt pristillägg pårenkött, ersättning för vissa merkostnader till följd avTjernobylolyckan och genom att staten svarar för vissakostnader för renskötselanläggningar liksom viss planläggningrörande renskötseln. De skador som vilda djur orsakar tamdjuroch annan egendom ersätts om vissa förutsättningar äruppfyllda. Staten svarar för underhåll och upprustning avbyggnaderna på de drygt 110 kvarvarande fjällägenheterna.UtgiftsutvecklingenDen beräknade utgiftsutvecklingen avseende rennäringen till följd avtidigare beslut samt förslagen budgetproposition är följande(i och löpande priser):Utfall Anslag Utgifts- FörslagBeräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag1998 19991 1999 2000 2001200290 94 104 100 95951 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåren1995/96 och 1998.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot regeringensresultatbedömning beträffande verksamhetsområdet rennäring ochlänsstyrelsernas verksamhet inom området.D 1 Främjande av rennäringen m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget D 1.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förverksamheten föranleder ingen erinran från utskottets sida.D 2 Ersättningar för viltskador m.m.PropositionenDe utgifter som belastar anslaget avser bidrag till åtgärderför att förebygga skada av vilt och ersättning för sådan skadaenligt 29 a § jaktförordningen (1987:905) samt för skador somrovdjur orsakar på renar.Ökningen av antalet rovdjur och ett ökande avräkningspris pårenkött medförde att ersättningsbeloppet höjdestill . För att säkerställa en rättvisfördelning av ersättningen mellan samebyarna avsätts medel försystematiska inventeringar för att fastställa förekomst ochföryngring av rovdjur i renskötselområdet. För samebyarnas delberäknas 3 miljoner kronor.Naturvårdsverket fördelar medel på samtliga länsstyrelser ochbeslutar om bidrag för att förebygga eller ersätta skada.Inriktningen är att viltskador så långt möjligt skallförebyggas.Under åren har såväl skador av säl som annat vilt ökat somföljd av ökade populationer. Med anledning av detta börengångsvis ytterligare anvisas på anslaget.För ersättning för skador på annat än ren anvisas således 25miljoner kronor.Regeringen bedömer anslagsbehovet till för år2000. beräknas anslagsbehoven vara 56000 000 kr.MotionenI motion MJ906 (mp) begärs utvärdering av anslaget D 2utgiftsområde 23 (yrkande 4).Utskottets övervägandenMed anledning av motionen vill utskottet inledningsvis erinraom att i och med att den nya budgetprocessen började tillämpashösten 1997 skall regeringen enligt 1 kap. 2 § lagen(1996:1059) om statsbudgeten för redovisa de mål somåsyftas och de resultat som uppnåtts på olikaverksamhetsområden. Härutöver vill utskottet hänvisa till denredogörelse regeringen presenterar i budgetpropositionen närdet gäller utgiftsutveckling, resultatbedömning och regeringensslutsatser vad gäller rennäringen i stort. I fråga om anslagetD 2 drar regeringen den slutsatsen att några ändringar iersättningssystemet inte bör övervägas innanRovdjursutredningen har fullgjort sitt uppdrag (dir. 1998:6).Uppdraget skall redovisas senast den 15 december 1999.Beträffande de nya medel som tillförs anslaget för förskador på annat än ren förutsätter utskottet att regeringenbeaktar de synpunkter som framförs i motion MJ906 (mp) yrkande4. Motionen får därmed anses tillgodosedd.D 3 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m.Utskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget D 3.Regeringens redovisning av resultatinformation för berördamyndigheter och verksamheter föranleder ingen erinran frånutskottets sida.Djurskydd och djurhälsovårdPropositionenUtgiftsutvecklingenDen beräknade utgiftsutvecklingen avseende djurskydd och djurhälsovårdtill följd av tidigare beslut samt förslagen i 1999 årsbudgetproposition är följande (i och löpande priser):Utfall Anslag Utgifts- FörslagBeräknat Beräknatprognos anslag anslag anslag19981 1999 1999 2000 20012002301 279 333 282 2852891 Inklusive ianspråktagna reserverade medel från budgetåren1995/96 och 1998.Djurskyddet är en för regeringen prioriterad fråga. Iregeringsförklaringen anförs att djurskyddet skall stärkas ochatt god djurhållning eftersträvas på såväl nationell nivå somEU-nivå. Mot den bakgrunden avser regeringen att under år 2000till överlämna en proposition med förslag tillförbättrat djurskydd.Enligt djurskyddslagen skall djur ges möjlighet att bete signaturligt. Regeringen avser därför att se över reglerna förburhållning av mink och återkomma med förslag tillförbättringar . Inom djurskyddsområdet böräven en fortsatt utveckling av alternativa system för värphönsprioriteras.Frågorna om antibiotika som tillväxtbefrämjare liksom densvenska forskningen när det gäller djurhälsa och smittspridningär viktiga. För de utökade uppgifter som följer av zoonoslagenbehöver ökat anslag. Regeringen prioriteraräven kunskapshöjande verksamhet. Vidareprioriteras ökat stöd till de djurförsöksetiska nämnderna.Regeringen anser att ytterligare medel till medfinansiering avforskningsprojekt, där EU finansierar hälften, måste tillförasStatens veterinärmedicinska anstalt (SVA). SVA måste fåmöjlighet till finansiering av den hälftendel som EU intebekostar.Jordbruksverket har tagit ett nytt utvecklatdjursjukdataprogram i drift . Detta förutsättsbli ett viktigt hjälpmedel i den förebyggande djurhälsovårdenoch i den direkta djursjukvården och innebära att bl.a.sjukdomsutveckling och läkemedelsanvändning kan följas på ettändamålsenligt sätt.Ett omfattande kvalitetssäkringsarbete har bedrivits vid SVAunder . Detta har lett till att SWEDAC ackrediteratSVA:s laboratorieverksamhet inom klinisk bakteriologi, kemi,parasitologi och virologi. SVA har också fastställt enkvalitetspolicy för myndighetens arbete.Jordbruksverket och () harutarbetat en åtgärdsplan som kommer att utgöra ettbetydelsefullt instrument för att stärka djurskyddet förförsöksdjuren.E 1 Statens veterinärmedicinska anstaltUtskottet tillstyrker regeringens förslag under anslaget E 1.Regeringens redovisning av resultatinformation m.m. förverksamheten föranleder ingen erinran från utskottets sida.E 2 Bidrag till distriktsveterinärorganisationenPropositionenJordbruksverket är chefsmyndighet fördistriktsveterinärorganisationen. Länsstyrelsernas uppgifteromfattar bl.a. distriktsveterinärorganisationen samt samordningav åtgärder mot djursjukdomar och brister i djurskyddet inomlänen i enlighet med riktlinjer.Regeringen beräknar anslagsbehovet till för år2000. Anslagsbehoven beräknas varaoförändrade i fasta priser.MotionernaEnligt motion MJ252 (fp) yrkande 12 (delvis) bördistriktsveterinärorganisationen få ökade resurser för sitttillsynsarbete. För ändamålet begärs en höjning av anslaget med7 . Motsvarande yrkande återfinns i motion Fi212(fp) yrkande 19 (delvis). Eftersom distriktsveterinärorganisa-tionen har minskat med ca 100 veterinärer kan enligt motionMJ257 (kd) yrkande 19 (delvis) anslaget minskas med 15 miljonerkronor utan skadliga effekter på verksamheten.Utskottets övervägandenUtskottet gör samma bedömning som regeringen när det gällermedelsbehovet under anslaget och tillstyrker regeringensförslag. Därmed avstyrks motionerna MJ252 (fp) yrkande 12(delvis), MJ257 (kd) yrkande 19 (delvis) och Fi212 (fp) yrkande19 (delvis).E 3 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärderPropositionenUnder anslaget anvisas medel för djurskyddsfrämjande åtgärder,bl.a. kostnader för provning från djurskyddssynpunkt avdjurhållningssystem, inredningsdetaljer i stallar m.m. ochutbildning i djurskyddstillsyn. Under anslaget anvisas ocksåmedel för djurhälsovård i form av förebyggande hälsokontrolloch till djursjukdatasystemet. Anslaget skall också bekosta denutbildning av djurskyddsinspektörer som anordnas av Sverigeslantbruksuniversitet i samarbete med . Förändamålet föreslås en förstärkning med 500 000 kr.Det av EU till hälften medfinansierade stödet till biodlingen,totalt omfattande , beviljas itaget och löper i enlighet med EU:s verksamhetsår underperioden till . EU:smedfinansiering anvisas under anslaget B 11 Intervention ochexportbidrag för jordbruksprodukter. För att beslut för år 2000skall kunna fattas om stöd till biodlingen under EU:sverksamhetsår fordras bemyndigande för uteståendeförpliktelser.