bet · GM01UbU11 · 1999-04-27 00:00:00 — Skolan skallingå i kommunens skolplan.Miljöpartiet skriver i motion 1998/99:Ub801 att detär naturligt att kommunen upplåter utrymme för defristående skolorna att beskriva sin pedagogiskaverksamhet i den kommunala skolplanen. Motionärernabegär ett tillkännagivande till regeringen om detta(yrk. 16).I motion 1998/99:Ub252 framför ettantal förslag till åtgärder för att följa upp denfriskolereform som beslutades och stimulerade positiva utvecklingsidéer som finns bland defristående skolorna. Man bör enligt motionärernainrätta en utvecklingsfond för fristående skolorsamt en separat sådan fond för de kommunalaskolorna. En utredning bör tillsättas om hurglesbygdsskolornas framtid skall garanteras. Vidarebör det tillsättas en arbetsgrupp för att utarbetaförslag till hur behoven av lärarutbildning förfristående skolor skall tillgodoses. Hur defristående skolorna skall kunna delta iinternationellt utbyte på samma villkor som andraskolor bör utredas. Minoriteter som vill drivakonfessionella skolor bör få stöd av regeringen föratt själva utreda och ta fram förslag om detta.Skolverket bör få i uppdrag att inventera friståendeskolor när det gäller verksamhet som är lämplig förbarn med speciella behov. Likaså bör få iuppdrag att se över och föreslå förbättringar närdet gäller reglerna för finansiering av friståendegymnasieskolor med elever från olika kommuner ochprogram. Lämpliga rutiner för att underlättalångivning i samband med startande av nya friståendeskolor bör tas fram.Rätten att välja skola tas upp i tre motioner.Enligt motion 1998/99:N329 (m) bör ett system mednationell skolpeng införas, där familjen garanterasrätten att välja skola oavsett vilken kommun deråkar bo i (yrk. I motion 1998/99:Ju901 (m) sägsatt varje insats mot ungdomsbrott måste grundas i enförbättrad familje- och skolpolitik. Skolan börenligt motionären individanpassas genom möjlighetenatt fritt välja skola och - på högstadie- ochgymnasienivå - genom rätten för varje elev att väljanivå på de teoretiska ämnena (yrk. Enligt motion1998/99:N338 (fp) bör kommunernas möjlighet attbegränsa tillkomsten av fria gymnasieskoloravskaffas, skolpengen bevaras och rätten att väljaen annan skola än den av kommunen anvisade varagrundregeln. Systemet med att ge vissa utbildningarstatus som riksrekryterande bör också ses över såatt den enskildes möjlighet att välja utbildningoavsett bostadsort ökas (yrk. 4).Centerpartiet pläderar i motion 1998/99:Sf608 förminoriteters rätt att bygga upp egna skolor ochdärmed verka för att den egna kulturen och det egnaspråket lever vidare och blomstrar (yrk. 13).Två motioner tar upp behovet av uppföljning avfristående skolor när det gäller värdegrunden.Enligt motion 1998/99:Ub222 (s) är det viktigt attse över om konfessionella fristående skolor leverupp till läroplanens skrivningar om värdegrunden.Samma sak tas upp i motion 1998/99:Ub238 (s), därmotionären dessutom vill att en uppföljning av defristående skolorna skall gå in på om dessa skolorinnebär påtagliga negativa konsekvenser för detövriga skolväsendet.Utskottets bedömningVid sidan av de skolformer som anordnas av detallmänna finns det fristående skolor, anordnade avenskilda fysiska eller juridiska personer. Defristående skolornas villkor regleras i 9 kap.skollagen (1985:1100).Huvuddragen i de nu gällande reglerna beslutades avriksdagen och innebär följande (prop.1995/96:200, bet. 1996/97:UbU4, rskr. 14).Skolplikt kan fullgöras i en fristående skola sommotsvarar , om den är godkänd avSkolverket. För godkännande krävs att skolansutbildning ger kunskaper och färdigheter som tillart och nivå väsentligen svarar mot de kunskaper ochfärdigheter som skall förmedla, samt attskolan även i övrigt svarar mot de allmänna mål ochden värdegrund som gäller för utbildning inom detoffentliga skolväsendet. Skolan skall vara öppen föralla barn, med undantag för sådana barn vilkasmottagande skulle medföra att betydandeorganisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstårför skolan. skall vidare förklara engodkänd fristående skola berättigad till bidrag frånelevernas hemkommuner, såvida inte skolansverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen. Hemkommunens bidrag skall bestämmas medhänsyn till skolans åtagande och elevens behov eftersamma grunder som kommunen tillämpar vid fördelningav resurser till sina egna grundskolor. Om en elevhar ett omfattande behov av särskilt stöd, ärkommunen inte skyldig att lämna bidrag till denfristående skolan för det särskilda stödet, ombetydande organisatoriska eller ekonomiskasvårigheter uppstår för kommunen.En konsekvens av dessa regler är att en friståendeskola som har elever från olika hemkommuner kan fåolika stort bidrag från dessa, beroende dels påelevernas olika behov, dels på hemkommunernas olikagrunder för fördelningen av resurser till sina egnaskolor.Fristående grundskolor får inte ta ut avgifter förutbildningen och deras elever skall utan kostnad hatillgång till böcker, skrivmateriel etc. på sammasätt som i kommunala grundskolor.Fristående skolor på gymnasienivå skall också avSkolverket förklaras berättigade till bidrag frånelevernas hemkommuner, såvida inte en skolasverksamhet skulle innebära påtagliga negativaföljder för skolväsendet i den kommun där skolan ärbelägen eller i närliggande kommuner. Det förutsättsatt skolans utbildning ger kunskaper och färdighetersom till art och nivå väsentligen svarar mot dem somgymnasieskolan skall förmedla på nationella ochspecialutformade program, att skolan även i övrigtsvarar mot de allmänna mål och den värdegrund somgäller för utbildning inom det offentligaskolväsendet samt att skolan står öppen för allaungdomar, med motsvarande inskränkning som gällerför fristående grundskolor i fråga om omfattandebehov av särskilt stöd. Om inte den friståendegymnasieskolan kommit överens om annat med elevernashemkommuner, skall dessa betala det belopp somregeringen beslutat. En fristående gymnasieskola somfår bidrag från elevernas hemkommuner får ta utelevavgifter endast om de är skäliga med hänsyn tillde särskilda kostnader som skolan har förutbildningen och kostnaderna kan anses rimliga förverksamheten.Utskottet avstyrker yrkande 11 i motion1998/99:Ub269 om att inga nya fristående skolorskall tillåtas etableras. Om en fristående skolasverksamhet har påtagliga negativa följder förkommunens (kommunernas) skolväsende, eller om deninte uppfyller de krav som ställs, skall Skolverketinte förklara skolan berättigad till bidrag frånelevernas hemkommuner. Det är viktigt att notera,att det är som avgör denna fråga.Kommunerna skall endast yttra sig.Riksdagen bör också avslå motionerna 1998/99:Ub241och 1998/99:Ub801 (yrk. 16) om villkoren för defristående skolorna.De förändringar som begärs i Kristdemokraternasmotion har tidigare behandlats av isamband med beslutet om de nuvarande reglerna ochäven vid förra (bet. 1996/97:UbU4 och1997/98:UbU9). Utskottet har inte ändrat uppfattningpå dessa punkter. Enligt den nuvarande lydelsen iskollagen skall fristående skolor, för att godkännasresp. få rätt till ersättning från elevernashemkommuner, svara mot skolans värdegrund enligtläroplanen. Detta gäller utan inskränkning. När detgäller att kunna välja en fristående skola oavsetteget handikapp eller annat behov av särskilt stödförde utskottet ett utförligt resonemang hösten1996. Det går ut på att kommunen har en oavvisligskyldighet att tillgodose en elevs behov av särskiltstöd. I första hand skall det särskilda stödet ges iden skola som eleven väljer. Det kan dock finnassituationer då elevens val av skola skulle åsamkakommunen betydligt större kostnader än om elevenfick gå i en annan skola, där det särskilda stödetkan ges. I det läget är det inte orimligt attkommunen har rätt att hänvisa eleven till den skolasom har de bästa möjligheterna att tillgodosebehovet. Regeringen har tillkallat en kommitté föruppföljning av resursfördelningen till friståendegrundskolor (dir. 1997:55). Kommittén skall särskiltbelysa effekterna för elever i behov av särskiltstöd. Uppdraget skall slutredovisas senast den 1oktober 1999. Det framgår av proposition 1995/96:200Fristående skolor m.m. att skyldigheten förfristående skolor att erbjuda skolhälsovård ochmodersmålsundervisning inte innebär att skolan självmåste tillhandahålla tjänsterna.Även förslaget i motion om plats ikommunernas skolplaner har behandlats av riksdagenvid flera tillfällen. Liksom hänvisarutskottet till att de krav som skollagen ställer påden kommunala skolplanen inte innefattar att därskall ges någon beskrivning av den enskilda skolansverksamhet eller pedagogiska profil. Skolplanenskall ange hur kommunen vill gestalta och utvecklasitt skolväsende och vilka åtgärder kommunen avseratt vidta för att uppnå de nationella målen förskolan.Det tillkännagivande som begär i motion1998/99:Ub252 angående åtgärder för fortsattutveckling av fristående skolor är mycketlångtgående. Utskottet föreslår att avslåryrkandet.Utskottet anser att också bör avslåmotionerna 1998/99:Ju901 yrkande 3, 1998/99:N329yrkande 4 och 1998/99:N338 yrkande 4 om rätt attvälja skola. har vid flera tillfällenavslagit yrkanden om nationell skolpeng. Kommunernahar, som framgått ovan, inte möjlighet att begränsatillkomsten av fristående gymnasieskolor, eftersomavgörandet ligger hos . När det gällergrundskoleutbildning är grundregeln attföräldrarna skall få välja vilken skola ihemkommunen som barnet skall gå i. De kan ocksåvälja en fristående skola. Inte heller på gymna-sienivå finns någon inskränkning i rätten att väljaen fristående skola. Däremot är en kommun inteskyldig att betala interkommunal ersättning för enelev som vill genomgå en gymnasieutbildning i enannan kommun, om hemkommunen kan erbjuda sammaprogram eller nationellt fastställda inriktning ocheleven inte på grund av sina personliga förhållandenhar särskilda skäl att få gå i den andra kommunen.När det gäller val, i hemkommunens utbud, mellanolika skolor som har samma program finns det inganationella bestämmelser. Utskottet är inte berettatt förorda att sådana införs.Minoriteter har rätt att bygga upp egnaskolor, inom de ramar som gäller för godkännande avfristående grundskolor och för rätt till bidrag frånelevernas hemkommuner när det gäller friståendegymnasieskolor. Utskottet anser därför att riksdagenbör avslå motion 1998/99:Sf608 yrkande 13.Enligt utskottets mening behövs det ingettillkännagivande om uppföljning av fristående skolornär det gäller värdegrund m.m. bör alltsåavslå motionerna 1998/99:Ub222 och 1998/99:Ub238.Godkända fristående grundskolor och friståendegymnasieskolor som är berättigade till bidrag frånelevernas hemkommuner står under tillsyn avSkolverket och skall delta i den uppföljning ochutvärdering som verket genomför. Om skolan intelängre uppfyller kraven för godkännande - i vilka juingår att skolan svarar mot den värdegrund somgäller för det offentliga skolväsendet - skallgodkännandet respektive rätten till bidragåterkallas. Regeringen skrev i proposition1995/96:200 (s. 57) att i sin tillsyn avfristående skolor särskilt bör ge akt på om skolanbedriver sin verksamhet i enlighet med skollagensoch läroplanernas värdegrund och allmänna mål.Utskottet har samma uppfattning.Enligt vad utskottet inhämtat planerar Skolverketatt inleda ett internt projekt för attutveckla verktyg som skall göra verket bättre på attbedöma fristående skolor just när det gällervärdegrunden, i samband med verkets prövning avansökningar samt vid tillsyn.Skolans personalMotionernaLedarskapet i skolan tas upp i tre motioner.Centerpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub227 attskolledarna bör ges en starkare roll i skolansutvecklingsarbete. Det är önskvärt att kommunernaskriver kontrakt med rektorerna där såvälkunskapsmål som resurser och rektorns befogenheterregleras. Motionärerna anser att regeringen bör tainitiativ till överläggningar med kommunerna om ettnytt ledarskap (yrk. I motion 1998/99:Ub219 (m)säger motionärerna att det finnsekonomiskt utrymme för att inleda ettförändringsarbete på bredd i samtliga skolor. Fokusskall enligt deras uppfattning ligga på att skapaintresse för lärande. Ansvarsfördelningen mellanhuvudmän, skola och lärare m.fl. måste klarläggasför alla. Den pedagogiska forskningen måste ettantal år framöver koncentreras för att stödja dennautveckling, hävdar motionärerna. Enligt motion1998/99:Ub240 (m) skall rektorerna vara didaktiskaledare. Därför behövs det lagstiftning om pedagogiskkompetens hos skolledarna, anser motionären.Kristdemokraterna skriver i motion 1998/99:Ub246 attett mentorsystem bör utvecklas där nyexamineradelärare får tillgång till en erfaren undersitt första år (yrk. 13).Centerpartiet hävdar i motion 1998/99:Ub227 att detbör införas ett lärarcertifikat byggt på bl.a.kollegialt uppsatta etiska regler. Detta skulleskapa ett tryck på kommunerna att anställacertifierade lärare. Frågan om det behövsytterligare någon formell reglering bör enligtmotionärerna övervägas ytterligare (yrk. 13).Folkpartiet vill enligt motion 1998/99:Ub268 höjaläraryrkets status (yrk. Skolans huvudmän måstege lärarna möjlighet till fortbildning och ökadekarriärmöjligheter, anser motionärerna. För attfrämja vidareutbildning och specialisering ilärarkåren menar , enligt motion1998/99: Ub227, att specialisttjänster bordeinrättas i skolan t.ex. för att undervisa barn medläs- och skrivsvårigheter, för att utveckla detpedagogiska arbetet eller för att ge annanundervisning (yrk. 14).Enligt i motion 1998/99:Ub268 börriksdagen göra ett tillkännagivande till regeringenom elevernas rätt att undervisas av behöriga lärare(yrk. 8).Utskottets bedömningRegeringen har beslutat tillkalla en parlamentarisktsammansatt kommitté för att göra en översyn avskollagstiftningen. Kommittén skall föreslå hurskollagen kan anpassas bättre till ett målstyrtskolväsende och till den ansvarsfördelning som rådermellan stat och kommun. Vidare skall kommitténöverväga hur skollagen bör utformas för atttydliggöra det kommunala ansvaret för utbildningenskvalitet och likvärdighet. Uppdraget skall redovisassenast (dir. 1999:15).Utskottet anser att bör avslå motionerna1998/99:Ub219, 1998/99:Ub227 yrkande 11 och1998/99:Ub240 om ledarskapet i skolan.Enligt utskottets mening är de begärdatillkännagivandena inte behövliga. I 2 kap. 2 §skollagen (1985:1100) föreskrivs att som rektor fårbara den anställas som genom utbildning ocherfarenhet har förvärvat pedagogisk insikt.Regeringen har uppmärksammat ledarskapet på flerasätt . fickförra året i uppdrag att utforma förslag till enskolledarutbildning som skall ge de kunskaper somkrävs för ett ledarskap i enlighet med målen för detoffentliga skolväsendet (dir. 1998:47). Enligt vadutskottet erfarit kommer slutbetänkande frånkommittén att läggas fram detta år.Skolverkets nationella kvalitetsgranskningar år 1998hade som ett av sina tre granskningsområdenrektorsuppdraget i en decentraliserad skola.Inspektörernas rapport heter Nationellakvalitetsgranskningar 1998 (nr160).Förslag om mentorer för nyexaminerade lärarebehandlades även vid förra och avslogs medhänvisning till att det ankommer på kommunerna attpå lämpligt sätt organisera lärarnas arbete (bet.1997/98:UbU9). Utskottet vidhåller denna uppfattningoch avstyrker motion 1998/99:Ub246 yrkande 13.Likaså avstyrker utskottet motion 1998/99:Ub227yrkande 13 om lärarcertifikat. Denna fråga harbehandlats vid de två senaste riksmötena (bet.1996/97:UbU8 och 1997/98:UbU9). Liksom tidigarehänvisar utskottet till att resultatet avLärarutbildningskommitténs arbete bör avvaktas.Förslagen om fortbildning och karriärmöjligheter förlärare bör avslås med hänvisning till kommunernasansvar. Kommunerna är enligt skollagen (2 kap. 7 §)skyldiga att se till att fortbildning anordnas förden personal som har hand om utbildningen ochvinnlägga sig om att planera den. Utskottetavstyrker således motionerna 1998/99:Ub227 yrkande14 och 1998/99: Ub268 yrkande 1.I skollagen finns också en bestämmelse om attkommunerna är skyldiga att för undervisningenanvända lärare, förskollärare och fritidspedagogersom har en utbildning avsedd för den undervisning deskall bedriva (2 kap. 3 §). Med hänvisning tilldetta bör avslå motion 1998/99:Ub268yrkande 8 om rätt att undervisas av behöriga lärare.ElevvårdTermen elevvård har använts inom skolan, menförekommer inte i skollagen eller i de nuvarandeläroplanerna. De personalkategorier som brukarräknas till elevvårdspersonal i speciell mening ärskolpsykolog, skolkurator, skolsköterska ochskolläkare. I 14 kap. skollagen (1985:1100)föreskrivs att det skall finnas skolhälsovård föreleverna i det offentliga skolväsendet för barn ochungdom, och att det för skolhälsovården skall finnasskolläkare och skolsköterska.Regeringen tillsatte en särskildutredare med uppdrag att kartlägga elevvårdens ochskolhälsovårdens verksamhet och funktion - bl.a.definiera begreppet elevvård - samt övervägalämpliga åtgärder i syfte att höja verksamhetenskvalitet och effektivitet (dir. 1998:59).Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 15december 1999.MotionernaVikten av tillräckliga elevvårdsresurser tas upp imotioner från och samt ien sexpartimotion.Vänsterpartiet vill enligt motion 1998/99:Ub269 attdet i skollagen skall tydliggöras att eleverna skallha tillgång till elevvårdspersonal som skolpsykolog,kurator och skolsköterska. Regeringen bör enligtmotionärerna återkomma med förslag om vilken lägstanivå för elevvårdspersonal som kommunerna ärskyldiga att hålla (yrk. 9).Folkpartiet - som anser att det är bra attutredningen tillsatts - föreslår i motion1998/99:So464 ett tillkännagivande till regeringenom att man redan nu måste göra nödvändigaförstärkningar av skolhälsovården (yrk. Viktenav elevvårdsresurser framhålls även i Folkpartietsmotion /99:Ub268 (yrk. 18).Motion 1998/99:Ub274 (kd, m, v, c, fp, mp) handlarom självmord bland barn och unga. Motionärernaframhåller att det är viktigt att barn och unga sombefinner sig i kris uppmärksammas och får adekvathjälp. Elevvården, skolhälsovården ochstudenthälsovården måste utvecklas, heter det imotionen (yrk. 6).Utskottets bedömningSkolan skall vara en god miljö för utveckling ochlärande. Den skall sträva efter att vara en levandesocial gemenskap som ger trygghet och vilja och lustatt lära. Personlig trygghet och självkänslagrundläggs i hemmet, men även skolan har en viktigroll därvidlag. Detta, som sägs i den gällandeläroplanen för det obligatoriska skolväsendet,förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94), ärgrundläggande för överväganden om elevvården inomhela det offentliga skolväsendet för barn ochungdom. Utskottet har samma syn som motionärerna påbetydelsen av en god elevvård med framför alltförebyggande funktion.Eftersom det nu pågår utredning om elevvården,inklusive skolhälsovården, bör enligtutskottets mening inte göra några uttalanden ienlighet med motionerna utan avvakta resultatet avutredningen och regeringens beredning av frågan.Utskottet föreslår alltså att avslårmotionerna 1998/99:Ub268 yrkande 18, 1998/99:Ub269yrkande 9, 1998/99: Ub274 yrkande 6 samt1998/99:So464 yrkande 8.Skolans arbetsmiljöMotionernaI motion 1998/99:Ub269 tar uppelevskyddsombudens ställning. Eleverna skall enligtmotionärerna ha rätt att utse egna skyddsombud medsamma rättigheter och skyldigheter som skyddsombudinom andra yrkesgrupper (yrk. 7).Vänsterpartiet begär i samma motion också förslag omhur ett nationellt statistikregister över elevskadorkan inrättas (yrk. Ett sådant register börenligt motionärerna utformas så att det kan användasbåde på nationell och lokal nivå och ger möjlighettill uppföljning, utvärdering och förebyggandeinsatser.Arbetsmiljön i skolan mer generellt tas upp i tremotioner.Kristdemokraterna föreslår i motion 1998/99:Ub246ett tillkännagivande om sanering och ombyggnad avskolbyggnader och skolgårdar (yrk. På mångahåll behöver skolbyggnader restaureras och helaskolmiljön förbättras avsevärt, bl.a. med hänsyntill allergiproblem hos eleverna, ansermotionärerna.Folkpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub268 ocksåett tillkännagivande om vikten av en god arbetsmiljöför elever och lärare (yrk. Även i denna motionnämns allergier på grund av osund miljö, men ocksåbuller, våld och mobbning samt olyckor påskolgårdar.I motion 1998/99:Ub233 (s) skriver motionären attskolan mer borde utnyttja möjligheter att skapa enså stressfri och avslappnad miljö som möjligt. Ettsätt kan då vara att eleverna får lära sigavslappningsövningar och att ge massage, ansermotionären. Det är också viktigt att skolan betonarundervisning i goda mat- och motionsvanor.Utskottets bedömningBestämmelser om elevskyddsombud och deras ställningfinns i 6 kap. arbetsmiljölagen (1977:1160, ändr.1990:233). När dessa bestämmelser kom till gjorderiksdagen på förslag av utbildningsutskottet etttillkännagivande till den dåvarande regeringen omelevskyddsombudens ställning. Utskottet, som hadeerfarit att en översyn av arbetsrättslagstiftningenskulle komma att göras, utgick från att det viddenna översyn skulle skapas förutsättningar för attge elevskyddsombuden förslagsrätt iskyddskommittéerna (prop. 1989/90:61, bet. UbU28,rskr. Den regering som tillträdde efter valet1991 tillsatte arbetsrättskommitté (A1991:05) och överlämnade tillkännagivandetill denna. Genom beslut av den dånya regeringen upphörde denna kommitté utan att halagt fram något slutbetänkande.Som nämnts beslutade regeringen om direktivtill en parlamentarisk kommitté för översyn avskollagen (dir. 1999:15). I uppdraget ingår bl.a.att göra en översyn, och vid behov föreslåförändringar, av andra regler (än de som finns iskollagen) för att stärka barns, ungdomars ochvuxnas säkerhet, skydd och trygghet i barnomsorgs-och skolverksamheten, särskilt avseende arbetsmiljö-samt hälso- och sjukvårdslagstiftningen.Med hänvisning till det givnautredningsuppdraget anser utskottet att riksdagenbör avslå motion 1998/99:Ub269 yrkande 7.När det gäller nationellt statistikregister överelevskador vill utskottet anföra följande.Inom ett forskningsprojekt som har bedrivitsgemensamt av forskare vid ,och hardet gjorts en kartläggning av skaderisker ochelevskador i samtliga kommunala grund- ochgymnasieskolor i ett riksrepresentativt urval avkommuner. På basis av kartläggningen har det inomprojektet utformats en blankett som skolorna kananvända för att systematiskt registrera elevskadorsom bas för ett förebyggande arbete.I uppgifterna för () ingår attta initiativ till samordning och utveckling avsamhällets förebyggande insatser inom området barnsoch ungas säkerhet. Regeringen har tillsatt enutredare som bl.a. skall utvärdera och bedöma BO:shittillsvarande arbete och lämna förslag till hur BOkan stärkas och effektiviseras. Utredaren skallockså kartlägga likheter och olikheter mellan BO:sverksamhet och den verksamhet som bedrivs av andrastatliga myndigheter och om det finns någraoklarheter i fördelningen av arbetsuppgifter mellanBO och andra ombudsmän. Uppdraget skall redovisassenast den 30 april 1999.Mot bakgrund av vad som redovisats är utskottetinte berett att ställa sig bakom begäran i motion1998/99:Ub269 yrkande 8 om ett nationellt statistik-register över elevskador. Yrkandet bör alltså avslåsav riksdagen.Riksdagen bör enligt utskottets mening även avslåmotionsyrkandena om arbetsmiljön i skolan.Folkhälsoinstitutet har byggt upp nätverketHälsofrämjande skola som erbjuder stöd i arbetetbl.a. med skolans arbetsmiljö. Stiftelsen bedriver en verksamhet som omfattarinformationsspridning, produktion av nyhetsbrev,skapandet av nätverk, konferensarrangemang,projektsamarbeten, rådgivning och konsulttjänster.Under perioden 1996-1998 stöddes verksamheten medprojektmedel från . Förnärvarande samarbetar stiftelsen med Movium, enorganisation med anknytning till Sverigeslantbruksuniversitet och som har stöd och kompetensutveckling.