bet · GN01SfU13 · 1999-05-16 00:00:00 — Utskottet anser således att ett efterlevandepen-sionssystem i första hand bör ge ersättning för det inkomstbortfall som döds-fallet inneburit för familjeekonomin.Som motionären påpekar är en konsekvens av denna utformning av efter-levandepensionssystemet att efterlevande barn - liksom efterlevande vuxna -kommer att få olika stora förmåner beroende på den avlidnes förvärvsin-komster före dödsfallet. Förslaget innebär dock att ett efterlevande barnkommer att få en i huvudsak likvärdig standard även sedan en av eller bådaföräldrarna avlidit. Härtill kommer att alla barn som är bosatta i det nya efterlevandestödet till barn kommer att garanteras en inkomstpå av prisbasbeloppet efter en avliden förälder. Utskottet har därföringet att invända mot den principiella utformningen av regeringens förslageller mot förslaget till lagreglering och ikraftträdande. Utskottet avstyrkerdärmed motion Sf19 yrkandena 4 och 5.Underlag för beräkning av inkomstgrundadeefterlevandeförmånerPropositionenVal av efterlevandepensionsunderlagEnligt nuvarande regler i AFL grundar sig beräkningen av efterlevandepen-sion vid dödsfall på en tänkt förtidspension och viddödsfall i annat fall på den avlidnes ålderspension. Både förtidspension ochålderspension beräknas på den avlidnes tillgodoräknade pensionspoäng förtilläggspension. För rätt till oavkortad tilläggspension krävs att den avlidnetillgodoräknats med ATP-poäng. Har den avlidne färre än 30 årminskas pensionen med 1/30 som saknas. Om pensionspoäng hartillgodoräknats beräknas tilläggspension på medeltalet av de15 bästa åren enligt den s.k. 15/30-årsregeln. Utöver tilläggspension utgesfolkpension med viss andel av prisbasbeloppet. För rätt till oavkortad folk-pension fordras att den avlidne varit bosatt i eller haftminst med ATP-poäng. Om den avlidne varit bosatt i mindreän eller har mindre än med ATP-poäng minskas folkpensionsde-len med 1/40 respektive 1/30 som saknas.Eftersom den reformerade ålderspensionen inte baseras på antalet år medförvärvsarbete utan på den avlidnes livsinkomst från första intjänade kronan,måste enligt vad som anges i propositionen bestämmelserna för beräkning avunderlaget för efterlevandepension ändras.I propositionen föreslås dels att inkomstgrundad efterlevandepension iform av omställningspension och barnpension skall beräknas på sammainkomstunderlag, dels att beräkningen i princip skall ske på grundval av denålderspensionsrätt som registrerats för den avlidne fram till dödsfallet samt,under vissa förutsättningar, på grundval av en tänkt framtida pensionsrätt.Förslaget innebär således att underlaget kommer att baseras på ett livsin-komstunderlag på samma sätt som enligt det reformerade ålderspensions-systemet.Med inkomstgrundad efterlevandepension skall enligt propositionen avsesomställningspension, barnpension och änkepension. Underlaget för beräk-ning av änkepension skall dock beräknas på den avlidnes intjänade respekti-ve antagna ATP-poäng.Enligt vad som anges i propositionen finns uppgifter om den avlidnes in-komster fram till dödsfallet tillgängliga genom pensionsbehållningen i detreformerade ålderspensionssystemet. I de fall dödsfallet inträffar sedan denavlidne börjat uppbära ålderspension blir underlaget i princip detsamma somdet på vilket den utgående ålderspensionen är baserad. Om dödsfallet i ställetinträffar i förvärvsaktiv ålder måste den faktiska pensionsbehållningenkompletteras med pensionsrätt på en antagandeinkomst för tiden från döds-fallet till tidpunkten för ålderspensioneringen.Förutsättningar för och beräkning av antagandeinkomstenAntagandepoängberäkning skall enligt bestämmelserna i göras om denavlidne har tillgodoräknats pensionspoäng för minst två av de fyra åren när-mast före dödsfallsåret. Som alternativregel gäller att sådan poängberäkningäven skall ske, om den avlidne för dödsfallet hade en sjuk-penninggrundande inkomst som uppgick till minst ett prisbasbelopp. Anta-gandepoäng beräknas för dödsfallet t.o.m. det år denförsäkrade skulle ha uppnått enligt den förmånligaste av två alternativametoder. Det poängtal som skall tillgodoräknas den försäkrade för denna tidbestäms som medeltalet av de två av de fyra åren närmast före dödsfallet somhaft högst poängtal. Om det ger ett bättre medelpoängtal görs beräkningen istället på grundval av samtliga år från 16-årsåret t.o.m. året före dödsfallet,varvid bortses från de år intill ett antal av hälften för vilka pensionspoänginte tillgodoräknats eller för vilka poängtalet är lägst.Kvalifikationsvillkoret i det anpassade efterlevandepensionssystemet börenligt regeringen om möjligt konstrueras så att efterlevandeskyddet inte blirsämre än , som det inte skall vara möjligt att alltför snabbtuppfylla villkoret. Det föreslås därför att under förutsättning att det för denavlidne har registrerats pensionsrätt under minst tre av de fem åren närmastföre dödsfallsåret, skall vid beräkningen av efterlevandepensionsunderlagettillgodoräknas - förutom intjänad pensionsrätt fram t.o.m. året före dödsfallet- pensionsrätt för tid fr.o.m. dödsfallsåret t.o.m. det år då den avlidne skullha fyllt 64 år.Vidare föreslås att antagandeinkomst skall beräknas på grundval av detgenomsnittliga pensionsunderlaget för de i inkomsthänseende mellersta treav de fem åren närmast då dödsfallet inträffade. Vid beräkningen avantagandeinkomsten skall således det år med högst inkomst och det år medlägst inkomst tas bort innan medeltalet beräknas.Enligt regeringens uppfattning är det viktigt att upprätthålla kravet på attdet är de aktuella inkomsterna som skall ha störst betydelse då det gäller attbestämma storleken på den inkomst som den avlidne skulle förväntas ha haftom dödsfallet inte hade inträffat. Om den avlidne före dödsfallet avhälsoskäl tvingats minska sina inkomster, är det inte orimligt att detta skallpåverka bedömningen av vilken standard som familjen levt på och skulleförväntas ha levt på efter dödsfallet.Genom en ramtid undviker man enligt regeringen att tillfälligainkomstökningar eller inkomstminskningar påverkar antagandeinkomsten påett icke önskvärt sätt. En ramtid är också tillräckligt lång för attkunna jämna ut tillfälliga minskningar eller ökningar i den avlidnes inkomst.Närmare om pensionsunderlagetI propositionen föreslås att underlaget för beräkning av efterlevandepensionskall utgöras av den pensionsbehållning som registrerats för den avlidne i detreformerade ålderspensionssystemet (faktisk pensionsbehållning) jämte iförekommande fall pensionsbehållning beräknad på grundval av antagan-deinkomst (antagen pensionsbehållning). Pensionsbehållningen skall enligtförslaget i sin helhet beräknas som om pensionsrätt tillgodoräknats endastsom inkomstpension i fördelningssystemet och där utgjort av ålders-pensionsunderlaget.Vidare föreslås att till grund för beräkningen av efterlevandepension skallläggas såväl pensionsgrundande inkomster som - under förutsättning att denavlidne uppfyllt eventuellt förvärvsvillkor året innandödsfallet inträffade - pensionsgrundande belopp. Pensionsgrundande belopptillgodoräknas som redan nämnts bl.a. för förtidspensionärers antagandein-komst enligt tilläggspensionssystemet. Under vissa förutsättningar skallförvärvsvillkoret kunna uppfyllas genom antagandeinkomsten.Den faktiska pensionsbehållning som skall ligga till grund för beräkningenav efterlevandepension skall enligt förslaget vara den behållning (beräknad isin helhet i fördelningssystemet) som är registrerad sedan den räknats om iförhållande till förändringarna av inkomstindex och med tillägg för s.k. arv-svinster och avdrag för förvaltningskostnader, allt t.o.m. ingången av döds-fallsåret.Vid beräkningen av antagandeinkomsten skall pensionsunderlaget för vartoch ett av de fem åren som utgör underlag för beräkningen räknas om medinkomstindex t.o.m. ingången av dödsfallsåret.Fastställande av årlig efterlevandepensionI propositionen föreslås att pensionsbehållningen i ålderspensionssystemetsfördelningssystem - beräknad på av pensionsunderlaget - samt iförekommande fall en fiktiv pensionsbehållning beräknad på grundval avantagandeinkomster skall divideras med ett delningstal. Delningstalet skallmotsvara det delningstal som inom ålderspensioneringens fördelningssystemanvänds för den årsklass som fyller det år då dödsfallet inträffade. Den sålunda beräknade kvoten utgör det underlag på vilket inkomst-grundad efterlevandepension skall beräknas, dvs. efterlevandepensionsun-derlaget.På grundval av det fastställda underlaget skall en årlig inkomstgrundadefterlevandepensionsförmån beräknas i form av barnpension och omställ-ningspension. De årliga efterlevandepensionerna skall därvid utgöra en vissandel av det beräknade underlaget.Efterlevandepensionen skall , fr.o.m. årsskiftet 2003/04, räknas ommed inkomstindexets procentuella förändring reducerad med samma normsom tillämpas inom ålderspensioneringen (följsamhetsindexering).Efterlevandepensionsunderlaget vid tidigt eller sent uttag av ålderspensionInkomstpension skall i det reformerade ålderspensionssystemet, liksomtilläggspension, kunna tas ut fr.o.m. och pensionsrätt tjänas in även förtid fr.o.m. 65 år.Det kan inträffa att den avlidne gjort ett s.k. tidigt uttag av inkomstpension,dvs. före det år han eller hon skulle ha fyllt . Ett sådant uttag av ålderpension innebär, om inga särregler införs, att den pensionsbehållning somföreslås skall ligga till grund för beräkning av efterlevandepension blir mind-re än vad den skulle ha varit om något uttag inte hade skett. En sådan ord-ning kan enligt regeringens mening inte accepteras.I propositionen föreslås därför att vid dödsfall som inträffar före ål-der skall, även om den avlidne gjort ett tidigt uttag av ålderspension, efterlevandepension beräknas utan hänsyn till uttaget av ålderspension.Vid dödsfall som inträffar efter skall enligt förslaget efterle-vandepension - oavsett den avlidne börjat ta ut ålders-pension - beräknas på grundval av den avlidnes pensionsbehållning intjänadt.o.m. det år då denne fyllt och omräknad till värdet vid ingången av detår han eller hon fyller , utan hänsyn till uttag av ålderspension. Denframräknade behållningen skall därefter följsamhetsindexeras fram t.o.m.ingången av dödsfallsåret. Pensionsrätt som tjänats in då denavlidne fyllde skall således inte påverka storleken på efterlevandepen-sionen.Efterlevandepensionsunderlag efter avlidna födda eller tidigareDe ovan beskrivna reglerna för beräkning av efterlevandepensionsunderlagethar som utgångspunkt att den avlidne tillhör en ålderskategori som får sinålderspension helt beräknad enligt reformerade regler. Emellertid kommerdet efter ikraftträdandet av det reformerade ålderspensions-systemet att inträffa att en person som avlider uppbär eller skulle ha uppburiten ålderspension som är beräknad helt eller delvis enligt nuvarande tilläggs-pensionssystem.Personer som är födda , den s.k. mellangenerationen,kommer att få sin inkomstgrundade ålderspension beräknad med en visskvotdel från det reformerade systemet och resterande kvotdel i form avtilläggspension. I tilläggspensionen kommer att ingå ett folkpensionstillägg.Enligt regeringen bör underlaget för dessa personer så långt möjligt liknadet underlag som föreslås för beräkning av efterlevandepension efter avlidnasom är födda eller . Det föreslås därför att beräkning av in-komstgrundad efterlevandepension efter en person som är född något av åren1938-1953 skall ske genom att den kvotdelsberäknade pensionsbehållningsom registrerats för den avlidne i det reformerade ålderspensionssystemeträknas upp som om hela pensionsrätten tillgodoräknats i detta system (t.ex.11/20 räknas upp till 20/20 om den avlidne var född ).Förslaget innebär att efterlevandepension efter alla personer som är föddaår eller senare kommer att beräknas på samma underlag oberoende avvilket år de är födda.För personer som är födda eller tidigare kommer den inkomst-grundade ålderspensionen i form av tilläggspension att beräknas påmotsvarande sätt som tidigare gällde enligt AFL. Det föreslås i enlighethärmed att inkomstgrundad efterlevandepension efter en sådan personskall beräknas på grundval av den avlidnes registrerade pensionspoängför tilläggspension sedan tillägg gjorts med en poäng.MotionenI motion Sf19 av () begärs i yrkande 6 en genera-tionsöversikt vad gäller utbetalning av barnpensioner. När en förälderdör kommer barnpension att räknas fram utifrån antaganden om vadföräldern skulle ha fått ihop i pension. Detta kan enligt motionären slåmycket hårt mot familjer där föräldern studerat, arbetat deltid ellervarit föräldraledig närmast för dödsfallet. Motionären anseratt utvecklingen av barnpensionerna måste följas noga för attsäkerställa att det nya pensionssystemet inte leder till orättvisa mellanolika generationers barn.Utskottets bedömningEnligt regeringens förslag skall efterlevandepensionsunderlaget utgöras avden pensionsbehållning som registrerats för den avlidne i det nya ålderspen-sionssystemet. I pensionsunderlaget skall således räknas in såväl pensions-grundande inkomster som pensionsgrundande belopp för bl.a. barnår, studiermed studiemedel och förtidspensionärers antagandeinkomst. Som pensions-grundande inkomst räknas - förutom förvärvsinkomster upp till förmånstaket- även socialförsäkringsersättningar såsom sjukpenning, föräldrapenning ocharbetslöshetsersättning. Dessa ersättningar tillgodoräknas även för förflutentid (). Detsamma gäller pensionsgrundande belopp med un-dantag dock för studier och plikttjänstgöring som kan ge pensionsrätt förstfr.o.m. Eftersom det nya ålderspensionssystemet är baserat pålivsinkomstprincipen kommer bl.a. deltidsarbete som inte kombineras medt.ex. föräldrapenning att påverka ålderspensionens storlek. Reglerna förpensionsgrundande belopp innebär däremot att föräldrar som varit föräldra-lediga för vård av små barn eller studerat med studiemedel helt eller delviskan komma att kompenseras inom ålderspensionssystemet och därmed äveninom efterlevandepensionssystemet för dessa ledigheter. Utskottet anser attde ogynnsamma effekter på efterlevandepensionens storlek som kan följa avatt förmånerna skall grundas på den avlidnes livsinkomst, inklusive eventuellantagandeinkomst, får godtas med hänsyn till regeringens nedan redovisadeförslag om ett grundskydd för efterlevande barn.Utskottet har inget att erinra mot regeringens förslag rörandeunderlaget för beräkning av inkomstgrundadefterlevandepension. Mot bakgrund härav tillstyrker utskottetförslaget i denna del och avstyrker motion Sf19 yrkande 6.Förmåner till efterlevande barnPropositionenInledningEnligt vad som anges i propositionen bör barnpensioneringen även i framti-den ha en betydelsefull roll inom efterlevandepensioneringen. Syftet medbarnpensionerna bör alltjämt vara att trygga barns rätt till en likvärdig stan-dard även efter en av eller båda föräldrarnas frånfälle. Regeringen föreslårdärför inga mer genomgripande förändringar av barnpensioneringens kon-struktion. Barnpension skall dock bestämmas oberoende av om det samtidigtutges änkepension.För att stärka barns rätt till en garanterad ersättning i de fall barnet förloren av eller båda sina föräldrar samt för att bibehålla överensstämmelsenmellan samhällets bidrag till barn till särlevande föräldrar genom å ena sidanunderhållsstödet och å andra sidan barnpensioneringen, föreslås en ny kon-struktion av grundskyddet, som innebär att barn till en avliden förälder iprincip skall ges samma ekonomiska grundskydd som samhället ger tillbarn med särlevande föräldrar..BarnpensionBarnpension utges enligt nuvarande regler i AFL till dess barnet fyller 18 år.Dessutom utges barnpension för förlängd tid om barnet vid fyllda be-driver studier som ger rätt till förlängt barnbidrag enligt lagen (1986:378) omförlängt barnbidrag eller studiehjälp enligt 3 kap. studiestödslagen(1973:349). Detsamma gäller om barnet innan det fyller återupptarsådana studier. Rätt till förlängd barnpension föreligger längst t.o.m. junimånad det år barnet fyller . Barnpension från tilläggspensioneringenutgör för ett barn av den avlidnes tilläggspension i form av ålders- ellerförtidspension. Är flera barn berättigade till barnpension efter den avlidneökas procenttalet med 20 för varje barn utöver det första. Det sammanlagdabarnpensionsbeloppet fördelas lika mellan barnen. Barnpension från tilläggs-pensioneringen beräknas på inkomster överstigande ett prisbasbelopp. Omefterlevandepensionerna i form av omställningspension, särskild efterlevan-depension och barnpension från tilläggspensioneringen sammantagna över-stiger den avlidnes tilläggspension sätts förmånerna ned proportionellt så attde tillsammans motsvarar tilläggspensionen.Såvitt gäller den pensionsberättigade personkretsen och åldersgränsernainom barnpensioneringen föreslår regeringen att såväl personkretsen somåldersgränserna skall vara desamma som enligt nuvarande regler i AFL.Eftersom barnpension inte ger rätt till det särskilda grundavdraget för pen-sionärer behöver ersättningsnivån inte, på det sätt som föreslås för vuxnaefterlevande, höjas för att ge kompensation för att de särskilda skattereglernaavskaffas. Ett bibehållande av dagens ersättningsnivåer kan emellertid inne-bära en viss sänkning av barnpensionerna jämfört med dagens system bl.a. pågrund av att kompensationsgraden i det nya ålderspensionssystemet kankomma att vara lägre i jämförelse med tilläggspensioneringen.De föreslagna förbättringarna avseende efterlevandepension till vuxna,bl.a. att tiden för omställningspension förlängs, kan enligt propositionen imånga fall antas även komma barnen till godo. Detta gäller dock inte små-barnsfamiljer, eftersom efterlevande med barn redan enligtdagens regler har rätt till förlängd omställningspension. Regeringen anserdärför att det är nödvändigt att höja ersättningsnivån för barnpensionen tillyngre barn för att barnpensionen för dessa inte skall bli lägre än enligt da-gens system.Mot bakgrund härav föreslår regeringen att barnpension efter en förälderskall utges av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag om denavlidne efterlämnar ett pensionsberättigat barn som inte fyllt . Fr.o.m.månaden efter den då barnet fyller skall barnpensionen i stället utgesmed . Hade barnet fyllt när föräldern avled skall barnpensionefter föräldern utges av underlaget. Om det finns fler barn som ärberättigade till barnpension efter den avlidne föräldern skall procenttalet 35ökas med 25 för varje barn utöver det första till dess det yngsta barnet . Fr.o.m. månaden efter den då det yngsta barnet fyller skallprocenttalet 30 ökas med 20 för varje ytterligare barn. Detsamma skall gällaom det finns fler barn och det yngsta barnet hade fyllt när föräldernavled. Det sammanlagda pensionsbeloppet skall i samtliga fall fördelas likamellan barnen.Det föreslås också att barnpension efter båda föräldrarna skall utges med35 % av respektive förälders efterlevandepensionsunderlag. Vid fler än ettpensionsberättigat barn skall detta procenttal ökas med 25 för varje barnutöver det första. Det sammanlagda pensionsbeloppet skall även i detta fallfördelas lika mellan barnen.Vidare föreslås att om barnpension utges till flera barn efter den avlidneoch dessa pensioner sammantagna överstiger efterlevandepensionsunderlagetskall barnpensionerna sättas ned proportionellt motsvarande detta underlag. fall omställningspension eller änkepension och barnpension samtidigtutges efter en avliden, skall barnpensionerna reduceras om dessa samman-tagna överstiger av den avlidnes efterlevandepensionsunderlag till dennivån.Efterlevandestöd till barnEnligt nuvarande regler i AFL utgörs grundskyddet inom barnpensioneringenav folkpension av prisbasbeloppet vid en förälders död ochden dubbla när båda föräldrarna har avlidit. Enligt garantiregeln utges barn-pension alltid med sådant belopp att barnet, tillsammans med vad det får itilläggspension, är tillförsäkrat barnpension som motsvarar av prisbas-beloppet efter varje avliden förälder (). För rätttill oavkortad folkpension i form av barnpension krävs att den avlidne kunnattillgodoräknas antingen 40 bosättningsår i eller med tillgodo-räknade pensionspoäng för tilläggspension.För att ett barn efter en förälders död inte skall stå utan ekonomiskt stödnär den avlidne föräldern inte varit bosatt i eller inte haft anknytnintill svensk förvärvsliv, har i lagen om underhållsstöd införts en möjlighet fördessa barn att erhålla underhållsstöd även efter en förälders död. Något kravpå att föräldern skall ha haft någon anknytning till uppställs inte förbarnets rätt till underhållsstöd.Enligt regeringens uppfattning bör underhållsstöd inte utges till ett barnsom förlorat en av eller båda föräldrarna genom dödsfall, utan grundskyddettill barn till en avliden förälder bör utgöras av en från underhållsstödet frisende förmån. Regeringen föreslår därför att barn, vars mor eller far eller bådaföräldrar har avlidit, skall vara garanterade ett grundskydd från samhället,benämnt efterlevandestöd till barn. Grundskyddets storlek skall inte vara av-hängigt av den avlidnes anknytning till eller svensk förvärvs-verksamhet. Däremot skall det krävas att barnet är bosatt i . Efterle-vandestöd till barn skall utges av prisbasbeloppet. Har barnetsbåda föräldrar avlidit skall ett dubbelt efterlevandestöd till barn utges.Det föreslås också att barnpension liksom efterlevandelivränta till barn en-ligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring efter den avlidne föräldernskall minska efterlevandestödet till barn krona för krona. Även utländskefterlevandepension som inte är av utfyllnadskaraktär och utländsk efter-levandelivränta skall avräknas mot efterlevandestödet. Vidare skall, ombarnet för samma månad har rätt till såväl efterlevandestöd till barn somfolkpension i form av förtidspension enligt AFL, endast den största av för-månerna utges.Slutligen gör regeringen bedömningen att barnpension och efterlevande-stöd till barn inte bör betraktas som skattepliktig inkomst till den del för-månerna för uppgår till högst en tolftedel av av prisbas-beloppet eller, vid förmåner efter båda föräldrarna, av prisbasbeloppet.Internationella aspekterFolkpension i form av barnpension utges enligt nuvarande regler i AFL iförhållande till den avlidnes bosättningstid eller i förhållande till det antalmed ATP-poäng som tillgodoräknats den avlidne, dvs. i 40-delar eller i 30-delar enligt det alternativ som ger det bästa resultatet för den efterlevande.Om barnet flyttar till ett land inom eller utanför EU/EES-området gäller attbarnpension från folkpensioneringen betalas ut i relevant antal 30-delar i för-hållande till den avlidne förälderns intjänade ATP-poäng. Även bosätt-ningsbaserad folkpension kan betalas ut i relevanta 40-delar inom EU/EES-området. Barnpension från tilläggspensioneringen betalas ut oavsett i vilketland barnet är bosatt.Efter en ändring i förordning (EEG) nr 1408/71, som trätt i kraft den 1september 1999, gäller i huvudsak samma regler för beräkning och utbetal-ning av folkpension i form av barnpension som för folkpension i form avomställningspension eller särskild efterlevandepension. Barnpensionen följerdärmed bestämmelserna för pension i förordningen och inte som tidigarebestämmelserna om familjeförmåner.Emellertid kan barnpension under vissa förutsättningar alltjämt betraktassom en familjeförmån. Om den avlidne föräldern dels varit försäkrad i Sveri-ge, dels varit försäkrad i ett land vars nationella regler integer rätt till barnpension, kan bli skyldigt att betala ut en barnpensiofrån folkpensioneringen även om barnet inte är bosatt i . Vidare kanSverige komma att betala ut ett tillägg till den barnpension som barnet ärberättigat till i annat EU/EES-land, om denna pension understiger den somskulle ha betalats ut om barnet varit bosatt i propositionen gör regeringen bedömningen att barnpension bör betalas utoavsett var i världen barnet är bosatt. Såvitt gäller efterlevandestöd till baranförs att stödet skall utges som en minimiförmån och inte göras beroende avvilken anknytning den avlidne haft till .