bet · GM01KrU10 · 1999-04-13 00:00:00 — I betänkandet behandlar utskottet frågor frånallmänna motionstiden om folkbildning.Motionsyrkanden som rör syftet med statsbidragettill folkbildningen avstyrks. De handlar omfolkbildningens betydelse för demokratin, om dearbetslösa som prioriterad grupp och omfolkbildningens integritet.Utskottet avstyrker ett motionsförslag om att desex tidigare utpekade centrala utvecklingsområdenaför folkbildningen skall kompletteras med ett sjundeområde, nämligen de internationella frågorna.Utskottet avstyrker också ett motionsyrkande omsärskilda medel till det utvecklingsområde somkallas Ett lyft för kultur och bildning.Motioner om folkbildningsforskning och omhögskoleutbildning på distans inom ett s.k.folkuniversitet vid folkhögskolorna avstyrks.Slutligen avstyrks motioner om särskilda medel tillden kvalificerade musikutbildningen vid vissafolkhögskolor.Till betänkandet har fogats sju reservationer. 1998/99:Kr274 av m.fl. (mp) variyrkas35. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om musiklinjer påfolkhögskolor,36. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om folkmusik ochdans på folkhögskolor,38. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts omfolkbildningsforskning.1998/99:Kr275 av m.fl. (v) vari yrkas37. att ger regeringen i uppdrag attutreda och återkomma med förslag om ettfolkuniversitet i enlighet med vad som anförts imotionen,38. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om folkbildningensintegritet och behovet av en motkraft tillkommersialiserad utbildning,39. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om ett kulturlyftinför budgetpropositionen ,40. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att införainternationella frågor som ett sjunde centraltutvecklingsområde för folkbildningen.1998/99:Kr601 av m.fl. (kd) vari yrkas2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kopplingen mellanfolkbildning, delaktighet och valdeltagande,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de arbetslösa som enprioriterad grupp.1998/99:Kr602 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omkvalificerade musikutbildningar på folkhögskolor. InledningRiksdagen beslutade om en markant förändringav ansvarsfördelningen mellan staten ochfolkbildningen (prop. 1990/91:82, bet.1990/91:UbU18, rskr. 1990/91:358). Den tidigareomfattande statliga regleringen av den verksamhetsom studieförbunden och folkhögskolorna bedrev medstatligt stöd ersattes med ett system där riksdagoch regering fastställer övergripande mål och motivsom skall ligga till grund för att beviljastatsbidrag för den samlade folkbildningen. De målför statsbidragsgivningen som beslutades år 1991kompletterades vid föregående (prop.1997/98:115, bet. 1997/98:KrU17, rskr. 1997/98:258).Statsbidragets syften efter denna kompletteringframgår av följande utdrag ur förordningen(1991:977) om statsbidrag till folkbildningen.2 § Statens stöd till folkbildningen skall ha tillsyfte att1. främja en verksamhet som gör det möjligt förkvinnor och män att påverka sin livssituation ochsom skapar engagemang för att delta isamhällsutvecklingen,2. stärka och utveckla demokratin,3. bredda kulturintresset i samhället, ökadelaktigheten i kulturlivet samt främjakulturupplevelser och eget skapande.Verksamhet som syftar till att utjämnautbildningsklyftor och höja utbildningsnivån isamhället skall prioriteras liksom verksamhet somriktar sig till utbildningsmässigt, socialt ochkulturellt missgynnade personer. Personer medutländsk bakgrund, deltagare med funktionshinder ocharbetslösa utgör särskilt viktiga målgrupper förstatens stöd.Inom de gränser som riksdag och regering lägger fastskall folkbildningens anordnare i enlighet med sinverksamhetsform, arbetsmetod, ideologiska profil ochpedagogiska metod själva lägga fast målen för sinverksamhet. Ansvaret för fördelningen avstatsbidraget åligger , sombildats av ,Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation ochLandstingsförbundet.Syftet med statsbidraget tillfolkbildningenI två motioner tas upp frågor som rör syftet medstatsbidraget till folkbildningen.Folkbildningens betydelse för den lokala demokratintas upp i motion Kr601 (kd). Föreningsliv och annatlokalt förankringsarbete är beroende avstudieförbundens verksamhet. Motionärerna anser attfolkbildningens betydelse bör beaktas i denfortsatta diskussionen och forskningen ommedborgarnas delaktighet i samhällsdebatten och omderas valdeltagande. Motionärerna framhåller att denfrivilliga folkbildningen har en stor betydelse föratt skall vara både en stabil och enförändringsbenägen demokrati. De hemställer attriksdagen som sin mening skall ge regeringen tillkänna vad som anförts i motionen i denna fråga(yrkande 2).Utskottet instämmer i vad motionärerna anför omfolkbildningens betydelse för den lokala demokratinoch för människors engagemang och deltagande isamhällsdebatten. Denna inställning stämmer ocksåväl överens med de motiv som låg till grund förriksdagens beslut om syftena medstatsbidraget till folkbildningen (bet. 1997/98:17s. Utskottet kan därför inte finna att detbehövs något ytterligare klargörande uttalande frånriksdagens sida i frågan. Mot denna bakgrundavstyrker utskottet yrkande 2 i motion Kr601 (kd).Vidare tar motionärerna i motion Kr601 (kd) uppfrågan om de arbetslösa som prioriterad grupp inomden statsbidragsberättigadefolkbildningsverksamheten. Motionärerna anser - ilikhet med vad som framfördes i en motion frånKristdemokraterna vid föregående - attbidragsanvändningen inte skall styras genom att dearbetslösa anges som en prioriterad grupp. I ställetbör insatser göras för att hjälpa de arbetslösa attfå arbete genom att resurser tillförsarbetsförmedlingarna (yrkande 3).Vid föregående uttalade utskottet att detär mycket viktigt att de arbetslösa erbjuds sådanutbildning som ökar deras möjligheter att få arbeteoch att det därför är motiverat att de utgör enprioriterad grupp inom den statsbidragsstöddafolkbildningen (bet. 1997/98:KrU17 s. 11). Utskottetframhöll att det kan vara viktigt för de arbetslösaatt också bli prioriterade inom övrigfolkbildningsverksamhet, t.ex. sådan som bidrar tillökad bildning och livskvalitet och påverkardeltagarnas utveckling, självständighet och tilltrotill sig själva och sin förmåga att påverka sinsituation. Mot bakgrund av det anförda föreslårutskottet att avslår motion Kr601 (kd)yrkande 3.Enligt motion Kr275 (v) bör folkbildningensintegritet och oberoende ställning gentemotpolitiska och ekonomiska maktgrupperingar värnas(yrkande 38). Det finns annars en risk attfolkbildningen anpassar sin verksamhet till den sombedrivs av andra utbildningsanordnare och styrs avdem som kan bidra med resurser till verksamheten.Folkbildningen skall vara en motkraft mot styrd ochkommersialiserad utbildning. Regeringen böruppmärksamma frågan och vidta åtgärder omfolkbildningens oberoende ställning skulle hotas.Utskottet - som behandlade ett motsvarandemotionsyrkande vid föregående - vill återunderstryka att folkbildningen själv förutsättsvärna om och utveckla sina egna pedagogiska metoderoch specifika arbetssätt. Statsbidragssystemet, medövergripande mål för statsbidragsgivningen ochfrånvaron av detaljerade föreskrifter, är ettuttryck för tilltron till folkbildningens förmågaatt hävda sin särprägel och kvalitet. Utskottetförutsätter att noga följerutvecklingen.Utskottet påminner om att regeringen i 1998 årsfolkbildningsproposition underströk att det helt ären fråga för folkhögskolorna och studieförbunden attsjälva avgöra om de t.ex. vill ta på sig uppdrag attbedriva behörighetsgivande utbildning, såsom inomkunskapslyftet. Folkbildningens viktigaste funktioni det livslånga lärandet är dock den egnafolkbildningsverksamheten som inte styrs avkursplaner, betyg eller resultatkrav.Med hänvisning till det anförda avstyrks motionKr275 (v) yrkande 38.Centrala utvecklingsområdenI föregående års folkbildningproposition angavregeringen sex centrala områden inom vilkafolkbildningen även framöver kan få stor betydelseför samhällsutvecklingen. Områdena benämndes Ettlyft för kultur och bildning, Folkbildningens rollför kulturen, Folkbildningens roll för personer medfunktionshinder, Folkbildningen och IT,Folkbildningen och integrationsarbetet samtFolkbildningen och arbetet med att forma ettekologiskt hållbart samhälle.I propositionen (s. 34-35) anförde regeringen attdet i vardagslivet, samhällslivet och arbetslivetbehövs människor som har social kompetens och kansamverka med andra i problemlösning och kringkonkreta arbetsuppgifter. Det behövs också människorsom har kulturell kompetens, dvs. människor som harinsikter och färdigheter inom det estetiska ochskapande området och som kan använda sin fantasi.Det behövs vidare människor som har förmåga attsätta sig in i andra kulturer än vår egen. Ochviktigast av allt, det behövs människor som har denmedborgarskolning som är en nödvändig förutsättningför att det demokratiska samhället skall fungera ochför att medborgarna både skall kunna påverka sinegen livssituation och kunna vara aktiva,solidariska och engagerade deltagare i en utvecklingav ett framtida samhälle som gagnar alla. Här ärfolkhögskolornas och studieförbundens insatserviktiga. Det är här folkbildningen har sin egen rolli det livslånga lärandet. Mot denna bakgrund behöverkunskapslyftet kompletteras med ett lyft för kulturoch bildning i bred bemärkelse även omfattande enbred bildning i naturvetenskap och teknik.Regeringen anförde att det är angeläget attfolkbildningen bidrar till att utjämnakunskapsklyftorna även inom dessa områden och attfler, inte minst flickor och kvinnor, får del avdenna kunskap. En sådan satsning inom folkbildningenär en förutsättning för att många människor skallkunna vara med och påverka utvecklingen i framtiden.I sitt budgetunderlag för pekarFolkbildningsrådet på de sex utvecklingsområden somnämndes folkbildningsproposition. bedömning behöver samhället särskilt ta studieförbundensoch folkhögskolornas resurser i anspråk när detgäller demokrati- och integrationsfrågorna, IT-utvecklingen och de internationella frågorna.I motion Kr275 (v) redovisas att de estetiska ochkulturella områdena står för en stor och ökande delav folkbildningens verksamhet. Motionärerna anföratt folkbildningen inom dessa områden kan fylla ettstort behov. De anser att det behövs ökat statligtbidrag för att kunna genomföra ett kulturlyft eftersamma modell som . bör geregeringen till känna att resurser för ettkulturlyft bör beräknas i budgetpropositionen för år2000 (yrkande 39).Utskottet påminner om att hösten 1998beslöt om en förstärkning av folkbildningsanslagetmed (prop. 1998/99:1, bet.1998/99:KrU1, rskr 1998/99:57). Medlen avsågutveckling av verksamheten inom folkhögskolan ochstudieförbunden.Frågan om särskilda resurser skall ställas tillfolkbildningens förfogande för förden verksamhet som bedrivs inom ett av de sexutvecklingsområden som omnämndes i 1998 årsfolkbildningsproposition bör bedömas i ett störresammanhang, där behovet av en sådanresursförstärkning kan vägas mot andra, här inteaktualiserade, resursbehov. Utskottet anser attkommande beredningsarbete inför budgetpropositionenför inte bör föregripas. Motion Kr275 (v)yrkande 39 avstyrks.Internationella frågor bör enligt motion Kr275 (v)utgöra ett sjunde centralt utvecklingsområde förfolkbildningen (yrkande 40). Motionärerna hänvisartill att folkbildningen redan har en ökandeverksamhet på området och ett omfattande kontaktnätöver världen. Internationella frågor bör inte endastbehandlas i särskilda kurser och verksamheter utanäven integreras i alla slags cirklar, kurser, ämnenoch arbetsområden. Detta är särskilt viktigt då detspontana intresset för djupare studier iinternationella frågor inte är speciellt påtagligt.Deltagarnas engagemang i det egna samhällets problemoch frågor bör därför sättas in i ettinternationellt sammanhang.Utskottet behandlade vid föregående fleramotioner om internationalisering som ett sjundeutvecklingsområde (bet. 1997/98:KrU17 s. 27-28).Utskottet anförde att det finns flera områden utöverde sex i propositionen nämnda områdena därfolkbildningen kommer att ha stor betydelse församhällsutvecklingen, däribland det internationellaområdet. Utskottet redovisade flera exempel påfolkbildningens internationella kontakter ochverksamhet. Utskottet är - liksom vid föregåenderiksmöte - övertygat om att regeringen är medvetenom och värdesätter folkbildningens internationellaengagemang utan att gör ett särskiltuttalande i frågan. Utskottet anser att det inte ärpåkallat med ett sådant uttalande som begärs avmotionärerna, varför motion Kr275 (v) yrkande 40avstyrks.FolkbildningsforskningI motion Kr274 (mp) hemställs att skallgöra ett uttalande om folkbildningsforskningen someget forskningsområde (yrkande 38). Forskning omfolkbildning är en förutsättning för attfolkhögskolor och studieförbund skall kunna bedrivasin verksamhet med största möjliga utbyte.Folkbildningen får inte i alltför hög grad inlemmasi det vuxenpedagogiska området, då den ocksåomfattar ungdomsverksamhet och verksamhet somengagerar skolungdomar. Lärande och bildning istudiecirklar och vid folkhögskolor, i arbetslivetoch är inte bundna till den striktaorganisation som utmärker skola och utbildning.Utskottet anser att en fristående och kvalitativtbra forskning om folkbildning är betydelsefull förfolkbildningens utveckling. För att stärkaforskningsområdet inrättades ettnationellt program för folkbildningsforskning,, förlagt till vid . I ingår bl.a. att bedriva och stimulera tillforskning inom folkbildningsområdet, oavsettvetenskaplig inriktning. har också tilluppgift att sprida forskningsresultaten. Sompåpekades i proposition 1997/98:115 har folkbildningockså betydelse för kultur-, fritids- ocharbetsmarknadsområdena. Det är viktigt att ävendessa aspekter på folkbildningen beskrivs ochvärderas tvärvetenskapligt.Utskottet påminner om att lärosätena - fr.o.m. år1999 även högskolor utan fakultet - har frihet attsjälva besluta om att anställa professorer, t.ex. ifolkbildningsforskning. Varje högskola avgör ocksåsjälv inom vilka områden som forskning skallbedrivas och avsätter resurser för denna forskning.Mot bakgrund av det anförda avstyrker utskottetmotion Kr274 (mp) yrkande 38.Inrättande av ett s.k. folkuniversitetRiksdagen bör enligt motion Kr275 (v) begära attregeringen lägger fram ett förslag om utformning ochfinansiering av ett folkuniversitet (yrkande 37).Ett sådant folkuniversitet, där högskolan ochfolkhögskolan samverkar, skall underlätta förstudieovana grupper att starta och genomförahögskolestudier vid folkhögskolor och på distans.Ett syfte med verksamheten skall också vara attmotverka social snedrekrytering till högskolan. Vidett sådant folk-universitet skall studier kunnabedrivas på hemorten på deltid eller på fritiden.Utskottet behandlade vid föregående olikaaspekter på folkbildningens relation tillvuxenutbildningen och högskolan (bet. 1997/98:KrU17s. Utskottet redovisade bl.a. följande.Universitet och högskolor har sedan frihet att själva besluta omsitt utbildningsutbud och om utbildningarnasinnehåll och uppläggning. Lärosätena har också ettstort ansvar när det gäller att bevaka kvaliteten iutbildningen. Genom reformen infördes en tydligareavgränsning av utbildningar som tillhör högskolanoch andra utbildningar på eftergymnasial nivå. Förde offentliga högskolorna infördes en examensordningsom innebär att regeringen beslutar vilka examinasom får ges vid universitet och högskolor. Genomlagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissaexamina infördes regler för de enskildautbildningsanordnare på högskolenivå som villutfärda en examen som finns upptagen iexamensordningen. Det är högskolorna som harensamrätt att utfärda betyg och kurs- ochexamensbevis för den utbildning de bedriver. Dennauppgift kan inte överlämnas till andrautbildningsanordnare. Högskolan kan däremot pröva omen tidigare utbildning kan tillgodoräknas vidfortsatta studier inom högskolan när en student välär antagen till högskoleutbildning.Samarbete och erfarenhetsutbyte mellanfolkbildningen och högskolan kan ta olika former.Det kan t.ex. gälla högskolelärares medverkan inomfolkhögskolans och studieförbundens egen utbildningoch verksamhet. Det kan också vara fråga om att enhögskola engagerar ledare eller lärare frånfolkbildningen som lärare vid högskolans kurser. Detkan vidare vara fråga om att en högskola förläggeren högskolekurs i högskolans egen regi med studenterantagna av högskolan till exempelvis enfolkhögskolas lokaler med utnyttjande avfolkhögskolans utrustning. En sådan förläggning avhögskoleutbildning till en folkhögskolas lokaler kanockså vara ett viktigt led i en decentralisering avhögskolans utbildningsutbud med syfte att spridahögskoleutbildningen i landet och göra dentillgänglig för dem som inte har möjlighet attstudera på högskoleorterna. Utskottet anförde isammanhanget att det är viktigt att folkbildningensoch högskolans roller och arbetsformer utformasutifrån de olika uppdrag de har. Utskottet utgickfrån att regeringen - på grundval av resultat frånutvärderingen av folkbildningen - uppmärksammar debehov av att utveckla samarbetsformerna mellanfolkbildningen och högskolan som kan uppkomma.Våren 1998 beslöt att en ny statligmyndighet, ett utvecklingscentrum fördistansutbildning baserad på moderninformationsteknik, skall inrättas i Härnösand.Myndigheten skall bl.a. fördela högskoleplatser fördistansutbildning och upphandla distansutbildninginom högskolan. Distansutbildning ochdecentraliserad utbildning skall byggas ut med minst1 500 högskoleplatser senast inomfrämst stödområde 1 (prop. 1997/98:62, bet.1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204). Den nyamyndigheten kommer att benämnasDistansutbildningscentrum och skall inrättas senastden (jfr bet. 1998/99:UbU5).Distansutbildningskommittén () avgav år 1998sitt slutbetänkande Flexibel utbildning på distans(SOU 1998:84). Utredningsförslagen avser bl.a. dennya myndighetens uppgifter beträffande IT-stödddistansutbildning, tekniska och pedagogiska frågorm.m. Beredningen av förslagen pågår inomRegeringskansliet.Utskottet föreslår att med hänvisningtill det anförda avslår motion Kr275 (v) yrkande 37.Viss musikutbildning vid folkhögskolor m.m.I det tidigare statsbidragsystemet förfolkbildningen ingick ett antal specialbidrag förutbildningar vid folkhögskolor, däriblandmusikutbildning. Vid övergången till det nu gällandestatsbidragssystemet och även därefter harFolkbildningsrådet, som har givits ansvaret attfördela statsbidraget till folkbildningen, räknat invissa tidigare, särskilda resurser förmusikutbildning i det allmänna bidraget till ettantal folkhögskolor. Inför harFolkbildningsrådet beslutat om nyafördelningsregler, vilka bl.a. innebär attdifferentieringen av bidraget mellan skolor som harmusikundervisning och övriga skolor tas bort. Vissaövergångsregler gäller för de närmaste två till treåren.I motion Kr274 (mp) uppmärksammasFolkbildningsrådets beslut att inte längre gesärskilda medel till musikutbildning. Motionärernaanser att detta beslut går emot beslut omett nytt syfte med statsbidraget tillfolkbildningen, nämligen att bredda kulturintresset,öka delaktigheten och främja kulturupplevelser ocheget skapande. De anser att det behövs ett särskiltstöd till den musikutbildning som ges vid vissafolkhögskolor, eftersom den fungerar som mellannivåmellan den kommunala ochmusikhögskolorna (yrkande 35). I sammanhanget tarmotionärerna också upp frågan om utbildning påfolkhögskolor i folklig musik och dans, äveninvandrarkulturernas musik och dans (yrkande 36).Enligt motion Kr602 (s) kan Folkbildningsrådetsbeslut att inte längre beräkna särskilda medel tillvissa folkhögskolors musikutbildning få ödesdigrakonsekvenser för den kvalificerade musikutbildningsom dessa folkhögskolor bedriver. Motionärernaerinrar om att i sittbetänkande (SOU 1990:65) föreslog ett särskiltbidrag till musikutbildningen. , som ansvarar för fördelningen avfolkbildningsanslaget, beslutat att inte längreberäkna särskilda resurser för musikutbildning, börregeringen finna andra former för stöd tillfolkhögskolornas kvalificerade musikutbildning.Utskottet kan inte finna att bör ändra deår 1991 beslutade principerna för fördelningen avfolkbildningsanslaget. Folkbildningen, genomFolkbildningsrådet, bör även fortsättningsvis haansvaret för att besluta vilka som skall fåstatsbidrag och hur tillgängliga medel skallfördelas mellan dem. Utskottet vill i sammanhangetpåminna om att verksamheten vid folkhögskolorna inteendast bekostas med statsbidrag. Även kommuner ochlandsting bidrar till verksamheten och kan välja attge extra resurser till sådan verksamhet som debedömer som särskilt viktig.Utskottet föreslår att avslår motionernaKr274 (mp) yrkande 35 samt Kr602 (s).Utskottet - som föregående avstyrkteliknande motionsyrkanden om stöd till folkmusik ochfolkdans vid folkhögskolor (bet. 1997/98:KrU17) -avstyrker motion Kr274 (mp) yrkande 36. beträffande folkbildningens betydelseför den lokala demokratinatt avslår motion 1998/99:Kr601 yrkande 2,res. 1 (kd)2. beträffande arbetslösa som prioriteradgruppatt avslår motion 1998/99:Kr601 yrkande 3,res. 2 (m, kd)3. beträffande folkbildningensintegritetatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 38,res. 3 (v, mp)4. beträffande ett lyft för kultur ochbildningatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 39,res. 4 (v)5. beträffande internationella frågoratt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 40,res. 5 (v)6. beträffande folkbildningsforskningatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 38,7. beträffande inrättande av ett s.k.folkuniversitetatt avslår motion 1998/99:Kr275 yrkande 37,8. beträffande viss musikutbildning vidfolkhögskoloratt avslår motionerna 1998/99:Kr274 yrkande 35 och1998/99:Kr602,res. 6 (m, kd, c, mp)9. beträffande folkmusik och folkdansatt avslår motion 1998/99:Kr274 yrkande 36.res. 7 (mp)den 13 april 1999På kulturutskottets vägnarInger DavidsonI beslutet har deltagit: (), ÅkeGustavsson (s), (), AgnetaRingman (s), (), (), (), (), (), (), DanKihlström (kd), (), (), (), (), RoyHansson (m) och (). Folkbildningens betydelse för den lokalademokratin (mom. 1)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken med statsbidraget tillfolkbildningen som börjar med "Utskottet instämmer"och slutar med "Kr601 (kd)" bort ha följandelydelse:Utskottet vill understryka att föreningsliv ochannat lokalt förankringsarbete är beroende avstudieförbundens verksamhet. Utskottet instämmer ivad som anförs i motion Kr601 (kd) om att denfrivilliga folkbildningen har stor betydelse för attSverige skall vara en både stabil ochförändringsbenägen demokrati. Folkbildningensbetydelse bör enligt utskottets mening beaktas i denfortsatta diskussionen och forskningen ommedborgarnas delaktighet i samhällsdebatten och omderas valdeltagande. Vad utskottet anfört börriksdagen med bifall till motion Kr601 (kd) yrkande2 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande folkbildningens betydelse förden lokala demokratinatt med bifall till motion 1998/99:Kr601 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Arbetslösa som prioriterad grupp(mom. 2)(), (),(), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken med statsbidraget tillfolkbildningen som börjar med "Vid föregående" ochslutar med "yrkande 3" bort ha följande lydelse:Riksdagen beslöt vid föregående att dearbetslösa skall vara en prioriterad grupp inom denstatsbidragsberättigade folkbildningsverksamheten.Utskottet anser emellertid - i likhet med vad somanförs i motion Kr601 (kd) - att bidragsanvändningeninte bör styras på detta sätt. Syftet medstatsbidraget bör därför ändras genom att dennaprioritering inte längre skall finnas med iförordningen (1991:977) om statsbidrag tillfolkbildningen.