bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Om man därtill beaktaatt ekonomin torde utvecklas starkare med den av utskottet här förordadepolitiken uppkommer ett utrymme för att sänka den kommunala utdebiteringen.I vissa kommuner kan skattesänkningar genomföras redan på kort sikt.Kommunalskatten bör därutöver sänkas genom att staten övertar kostnader somåvilar kommunerna. Utskottet föreslår att man inför en nationell skolpeng av deslag som Moderata samlingspartiet förordar för att lyfta över finansie-ringsansvaret för skolan (men inte ansvaret för undervisningen som sådan) tillstaten. skapas därmed ett utrymme som motsvarar en sänkning avden kommunala utdebiteringen med och för med ytterligare 1 kr.Finansutskottet står alltså bakom Moderata samlingspartiets förslag tillbesparingar. De utgiftsminskningar som följer av dessa förslag innebär attutgiftstaket för staten under de kommande tre budgetåren bör bestämmas till754 miljarder kronor 2000, 2001 och 780 miljarder kronor2002. Det är en minskning med 11, 22 respektive jämförtmed regeringens förslag.Vid beräkningen av utgiftstaket har utskottet, i likhet med Moderatasamlingspartiet, inte inkluderat någon budgeteringsmarginal eftersom denpåverkar budgetdisciplinen negativt. Om de föreslagna taken för statens utgifteunder behöver överskridas, får regeringen återkomma tillriksdagen med en förklaring och ett förslag till de besparingar som krävs för adet ursprungligen fastställda taket skall kunna upprätthållas.Utgiftstaket för den offentliga sektorn bör på motsvarande sätt beräknas till 1miljarder kronor såväl 2000 som 2001 och till 2002. Deten minskning med 24, 59 respektive jämfört med regeringensförslag . Att avvikelsen från regeringens förslag blir större ifall än för utgiftstaket för staten förklaras främst av att merparten av de modskattesänkningarna leder till minskade skatteinkomster för kommunerna och attdessa kompenseras fullt ut för detta bortfall genom ökade statsbidrag.Tabell. Finansiellt sparande i den konsoliderade offentliga sektorn med utskottoch Moderata samlingspartiets budgetalternativBelopp i miljarder kronor0Den finansiella effekten av Moderata samlingspartiets budgetalternativ kansammanfattas på det sätt som framgår av ovanstående tabell. Den visar att med dmoderata budgetalternativet kommer sparandet att ligga på en nivå som med godmarginal överstiger även de av regeringen använda budgetmålen de kommande treåren. Budgetarbetet bör ha en sådan inriktning att man uppnår balans i deoffentliga finanserna sett över en konjunkturcykel. I nuvarande konjunkturlägeinnebär detta att man bör ha överskott i budgeten för att däreftkunna tillåta sig underskott i nästa lågkonjunktur. Det moderata alternativet äutformat i enlighet med detta synsätt.Tabell. Utskottets och Moderata samlingspartiets förslag till utgiftstak ochutgiftsramar för 2000Belopp i miljoner kronorFörändringar i förhållande till regeringens förslag0Sammanfattningsvis anser utskottet således att Moderata samlingspartietsbudgetförslag bör ligga till grund för budgetpolitiken. Detinnebär att utskottet tillstyrker de av detta parti i motion Fi209 föreslagnanivåerna för utgiftstaket (yrkande 2), liksom partietsförslag till beräkning av de offentliga utgifterna för 2000-2002 (yrkande5) och beräkning av statsbudgetens inkomster och förändrade skatte- ochavgiftsregler (yrkande 7), vilket finns intaget i appendix 1 till utskottetsbetänkande som reservation 21 (m). Vidare tillstyrker utskottet Moderatasamlingspartiets förslag till fördelning av utgifter på utgiftsområden(yrkande 8) som återfinns dels i ovanstående tabell, dels i reservation 21(m) i appendix 1. Slutligen biträder utskottet även övriga av Moderatasamlingspartiet i detta sammanhang framförda förslag.Med hänvisning till det anförda biträder utskottet således motionerna- Fi209 (m) yrkandena 2, 5, 7-9,- Sk301 (m) yrkande 1,- Sk302 (m),- Sk303 (m),- Sk304 (m) yrkande 1,- Sk305 (m),- Sk306 (m),- Sk308 (m),- Sk309 (m),- Sk312 (m, kd, fp),- Sk314 (m),- Sk315 (m),- Sk316 (m) yrkandena 1-3,- Sk318 (m) yrkandena 1-4 och 6-16,- Sk321 (m),- Sk322 (m),- Sk326 (m) yrkandena 1, 3-5, 9, 11 och 16, 17,- Sk625 (m) yrkande 4,- Sk692 (m) yrkandena 1-5 och 7-9,- Sk695(m) yrkande 3,- Sk696(m) yrkande 5,- Sk709 (m),- Sk772 (m) yrkandena 2 och 3,- Sk826 (m) yrkandena 1 och 3,- U222 (m) yrkandena 4 och 5,- U306 (m) yrkande 5,- Fö214 (m) yrkande 6,- Sf306 (m) yrkande 8,- Sf638 (m) yrkande 3,- Kr318 (m) yrkande 18,- MJ212 (m) yrkandena 1 och 2- MJ306 (m) yrkandena 6 och 7,- MJ605 (m) yrkandena 1 och 2,- N272 (m) yrkandena 3 och 5,- N273 (m) yrkande 39,- A805 (m) yrkande 4,- Bo206 (m) yrkande 7.Regeringens förslag i berörda delar avstyrks. Vidare avstyrks övrigamotioner som är aktuella i detta sammanhang.dels att utskottets hemställan under 10 bort ha följande lydelse:10. beträffande budgetförslagen för år 2000att riksdagena) med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 2 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 2 fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensions-systemet vid sidan av statsbudgeten för till 755 miljarderkronor, för till och för till 781miljarder kronor,b) med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 5 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 9 godkänner den i motionen redovisade reviderade beräkningenav de offentliga utgifterna ,c) med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 8 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 6 beslutar om fördelning av utgifterna för påutgiftsområden enligt det med reservation 21 (m) betecknade förslaget iappendix 1 till hemställan,d) med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 9 och proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 7godkänner beräkningen av förändringar av anslagsbehållningar ,e) om godkännande av beräkningen av förändringar av myndighetersm.fl. in- och utlåning i för samtberäkningen av överföring av medel från AP-fonden för budgetåret2000,= utskottetf) dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk318 yrkandena 2, 4, 6, 8och 14-16, 1999/2000:Sk326 yrkandena 2, 3 och 9, 1999/2000: Sk692yrkande 1, 1999/2000:Sk826 yrkandena 1 och 3, 1999/2000: Sf306yrkande 8 och 1999/2000:MJ306 yrkande 7 samt med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkandena 22, 24 och 25, alla i denna del, samt med anledning avpropositionens yrkande 23 i denna del godkänner vad som anförts imotionerna om inkomstskatten för ,dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk312, 1999/2000:Sk692yrkande 5, 1999/2000:N273 yrkande 39 och 1999/2000:A805 yrkande 4samt med anledning av motion 1999/2000:N272 yrkande 3 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i motionerna omhushållsnära tjänster,g) om det fasta beloppet vid beskattningen av förvärvsinkomster,= utskotteth) dels om utvidgade reserveringsmöjligheter,= utskotteti) om befrielse från kupongskatt vid näringsbetingat innehav,= utskottetj) dels om förändrade avgiftsnivåer för socialavgifter m.m.,= utskottetdels med bifall till motion 1999/2000:Sk326 yrkande 11 beslutar attavveckla den särskilda löneskatten på vinstandelsmedel i enlighet medvad som anförts i motionen,k) med bifall till motion 1999/2000:Sk318 yrkande 12 och medanledning av proposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget,finansplan m.m. yrkande 36 i denna del beslutar att frysa underlaget förfastighetsskatten på nuvarande nivå,l) med bifall till motionerna 1999/2000:Sk318 yrkandena 9-11, och1999/2000:Bo206 yrkande 7 och med anledning av motion1999/2000:Sk772 yrkandena 2 och 3 samt med avslag på proposition1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. yrkande 37 idenna del beslutar att sänka fastighetsskatten till , år2001 och samt att undanta hälften avmarkvärdet från beskattning,m) med bifall till motionerna 1999/2000:Sk318 yrkande 13,1999/2000:Sk692 yrkandena 7-9, 1999/2000:MJ306 yrkande 6 samtmed anledning av 1999/2000:Sk301 yrkande 1, 1999/2000:Sk302,1999/2000:Sk303, 1999/2000:Sk304 yrkande 1, 1999/2000:Sk305,1999/2000:Sk308, 1999/2000:Sk309, 1999/2000:Sk314, 1999/2000:Sk625 yrkande 4, 1999/2000:Sk696 yrkande 5, 1999/2000:N272yrkande 5 och med avslag på proposition 1999/2000:1 Förslag tillstatsbudget, finansplan m.m. yrkandena 27 och 28, båda i denna del,godkänner vad som anförts i motionerna om skatteväxling,n) med bifall till motion 1999/2000:Sk321 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 5 godkänner vad som anförts i motionen om fordonsskatt förtunga bussar,o) om lättnad i beskattningen av miljövänliga bilar,= utskottetp) med bifall till motion 1999/2000:Fi209 yrkande 7 och med avslag påproposition 1999/2000:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m.yrkande 29 i denna del godkänner beräkningen av statsbudgetensinkomster för enligt det med reservation 21 (m)betecknade förslaget i appendix 1 till hemställan,q) dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk318 yrkandena 1, 3 och 7samt 1999/2000:Sk322, 1999/2000:Sk326 yrkande 1 och1999/2000:Sk709 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i motionerna om skattepolitikens inriktning,dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk326 yrkandena 4 och 5,1999/2000:Sk692 yrkandena 2 och 3 samt med anledning av motionerna1999/2000:Sk316 yrkandena 1-3 och 1999/2000:Sk695 yrkande 3 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionerna omsänkt förmögenhetsskatt,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk326 yrkandena 16 och 17 somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i motionerna ommervärdeskatt på dagstidningar,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk326 yrkande 16 beslutar attslopa skatten på reklam fr.o.m. ,dels med bifall till motionerna 1999/2000:Sk306, 1999/2000:MJ212yrkandena 1 och 2 samt 1999/2000:MJ605 yrkandena 1 och 2 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i motionerna omindustrins och jordbrukets energibeskattning,dels med bifall till motion 1999/2000:Sk315 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts i motionen om cement- ochkalkindustrins energibeskattning,dels med bifall till motionerna 1999/2000:Fö214 yrkande 6,1999/2000:U222 yrkandena 4 och 5, 1999/2000:U306 yrkande 5,1999/2000:Sf638 yrkande 3 och 1999/2000:Kr318 yrkande 18 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i motionerna omenskilda utgiftsområden,dels avslår övriga i appendix 2 till hemställan upptagnamotionsyrkanden,22. Budgetförslagen för (mom. 10) (kd)och (båda kd) anserdels att finansutskottets yttrande fr.o.m. avsnitt 2.5.3 Finansutskottetssammanfattande bedömning t.o.m. avsnitt 4.1.28 Ålderspensionssystemet vidsidan av statsbudgeten bort ha följande lydelse:Budgetpolitikens allmänna inriktningFinansutskottet ansluter sig till det som anförts i Kristdemokraternasmotion Fi210 om att ett antal särskilt prioriterade områden bör styrainriktningen av budgetpolitiken. Således är det enligt utskottet av störstavikt att skapa långsiktigt goda tillväxtförutsättningar genom ett bättreföretagarklimat. Den ekonomiska tillväxten kan i sin tur bidra till attminska arbetslösheten och de kostnader som denna ger upphov tillsamtidigt som välfärden kan tryggas.För att göra det möjligt för flera att leva på sin lön samt öka rättvisan börskatterna sänkas för låg- och medelinkomsttagare som barnfamiljernasoch pensionärernas ekonomiska situation bör förbättras. Inom kommunsektornbör vidare vården, omsorgen och skolan ges bättre förutsättningar. ärdet viktigt att slå fast att rättssamhället måste återupprättas. Den bristfällidirekt felaktiga politik som på dessa områden förs av den socialdemokratiskaregeringen måste enligt utskottet rättas till.Den statliga budgetpolitiken måste enligt utskottet inriktas på att få till ståbättre finansiellt sparande och en snabbare avbetalning av statsskulden. Dettabör bl.a. åstadkommas genom en något stramare finanspolitik och genom ensnabbare utförsäljning av statliga företag. I likhet med kanutskottet konstatera att riskerna annars ökar för att de stora räntekonstnaderntränger undan viktig offentlig verksamhet och bidrar till att förstärka de statfinansernas konjunkturkänslighet.Utskottet övergår därefter till de sex särskilt prioriterade områdena.TillväxtpolitikDen tillväxtpolitik som utskottet förespråkar karaktäriseras av enbalanserad finanspolitik i kombination med strukturella åtgärder somförbättrar ekonomins funktionssätt. Bland de viktigaste av dessafinanspolitiska åtgärder med strukturella effekter märks en kraftigsänkning av skatten i vanliga inkomstlägen genomhöjningar av grundavdraget i den kommunala beskattningen. Detta bidrar iförsta hand till att fler kan klara sig på sin egen lön, men det medför ocksåden strukturellt viktiga effekten att kommande lönebildning underlättas.Vidare bör tjänstesektorn enligt utskottet ges helt nya möjligheter att växagenom en femtioprocentig skattereduktion för de privata hushållens köp avtjänster i det egna hemmet. Därutöver bör bl.a. arbetsgivaravgifterna sänkas på lönesummor från år 2001.SkattepolitikUtskottet anser också att det behövs en skattepolitik där alla får behållamer av sin egen lön. Regeringens politik för att sanera statsfinanserna hartill stora delar inneburit höjda skatter för låg- och medelinkomsttagare.Detta har i kombination med sänkta bidrag gjort att många som redantidigare levde på marginalen tvingats söka socialbidrag.Socialbidragskostnaderna, liksom antalet socialbidragstagare, ökade underi stort sett hela den förra mandatperioden. Denna utveckling har i sin turbelastat kommunerna eftersom det är de som finansierar socialbidragen.Låginkomsttagare som tvingas söka socialbidrag under vissa perioder avåret betalar ofta ansenliga belopp i inkomstskatter. Dennanegativa rundgång måste brytas.Utskottet ser i likhet med det som en viktig uppgift att skapen skattestruktur som gör att fler kan klara sig på sin egen lön och inte tvingvara beroende av bidrag för att få hushållsekonomin att gå ihop. Därför ställersig utskottet bakom en rad åtgärder som gör att inkomsttagare får behålla enstörre del av sin egen lön och därmed får möjlighet att påverka och få kontrollöver sin egen ekonomiska situation. Den beloppsmässigt mest betydandeåtgärden som bör genomföras är ett kraftigt höjt grundavdrag i den kommunalabeskattningen.Inkomstskatten bör enligt utskottet sänkas för alla med sammanlagt 17miljarder kronor genom en höjning av grundavdraget med 9 600 kr.Effekten blir en skattesänkning med ca /månad, eller perår. Grundavdragshöjningen omfattar även skattepliktiga transfereringar ochgäller för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag understiger deKristdemokraterna föreslagna grundavdraget i den kommunala beskattningen.Andra åtgärder som bör vidtas är att förbättra de skattemässiga fördelarna förhushållen att spara dels genom en höjd avdragsrätt för pensionssparande, delsgenom en avdragsrätt för sparande på individuella utbildningskonton samt attgränsen för reseavdraget för resor till och från jobbet sänks från 7 000 till 6kr.En reformerad familjepolitikEn reformerad familjepolitik handlar enligt utskottets mening både omsynen på familjens ställning och uppgifter i samhället, och omutformningen av det offentliga familjestödet. Utskottet delarKristdemokraternas mening att det gäller att hitta sådana modeller förvalfrihet och mångfald som skapar de bästa förutsättningarna förföräldrarna och barnen. Genom att styra alla resurser till ett fåtalbarnomsorgsformer har staten i praktiken tagit över beslut som familjernasjälva borde fatta.Det familjepolitiska system som byggts upp har flera brister frånsåväl valfrihets- som fördelningspolitisk synvinkel. Fördelningspolitiskt därföatt barnomsorgssubventionerna i stor utsträckning tillfaller redan resursstarkahushåll. Från valfrihetssynpunkt är det en brist att det familjepolitiska stödemedger flera alternativa barnomsorgsformer. Dessutom strider förslaget om ennationellt enhetlig maxtaxa mot principen om det kommunala självstyret.Utskottet avvisar därför regeringens planer på en maxtaxa inom den kommunalabarnomsorgen.Utskottet tillstyrker förslag till förändringar påfamiljeområdet, som bl.a. innebär en höjd garantinivå i föräldraförsäkringenfrån dagens per dag till per dag och att kontaktdagarna återinförsföräldraförsäkringen. Ett förbättrat vårdnadsbidrag på av prisbasbeloppet() och barn mellan bör återinföras från den 1 juliår 2000. Till följd av att vårdnadsbidraget gäller från den dag barnet fyller 1föreslår utskottet att de i föräldraförsäkringen slopas.Vidare bör en avdragsrätt på maximalt av prisbasbeloppet () införas från för styrkta barnomsorgskostnaderför alla barn mellan . Regeringens planerade barnbidragshöjning börsenareläggas för att i stället möjliggöra omedelbara förbättringar för dbarnfamiljer som har det sämst ställt ekonomiskt. Detta uppnås enligt utskottetbäst genom förbättringar i bostadsbidraget.Bättre pensionerUtskottet vill i likhet med kraftigt understryka att detockså behövs bättre politik för pensionärerna. Regeringens okänsligabudgetsanering har drabbat många pensionärer hårt genomnedskärningarna och bristerna inom äldrevården samt de växandevårdköerna. Utskottet ställer sig bakom Kristdemokraternasbudgetalternativ, som bl.a. innehåller reformer som innebär en satsning pårättvisa och bättre ekonomisk situation för pensionärer. Utskottet ansersåledes att pensionstillskottet bör höjas med /månad från den 1januari 2000. Detta gynnar alla dem som har låg eller ingen ATP.År 2001 träder det nya pensionssystemet i kraft vad gäller den nyagarantipensionen, som efter skatt kommer att bli ca högre ändagens folkpension och pensionstillskott. Pensionstillskottet försvinner då heloch hållet. kommer i stället det höjda grundavdrag somutskottet tidigare förordat att, till följd av pensionsreformen, omfatta helapensionärskollektivet, vilket gör att även de pensionärer som har lägst pensionkommer att få sänkt skatt med ca . Jämfört med dagenssituation kommer alltså de sämst ställda pensionärerna att få ca mer permånad med politik.Utskottet menar vidare att hela inkomstprövningen av änkepensionen börslopas och att bostadstillägget för pensionärer bör höjas från år 2001.Inkomstprövningen av bostadstillägget skall inte innehålla fritidsfastighet.Omställningspensionen för efterlevande skall återställas från 6 till 12 månaderUtskottet vill också understryka att den grundavdragshöjning somKristdemokraterna föreslår omfattar alla skattepliktiga transfereringar och gälunder även för pensionärer i de fall där deras särskilda grundavdrag(SGA) understiger det av föreslagna grundavdraget i denkommunala beskattningen. Ungefär 1,3 miljoner pensionärer kommer därmedatt få sänkt skatt till följd av denna förändring under år 2000.Vården, omsorgen och skolanVården, omsorgen och skolan kräver enligt utskottet på kort sikt merresurser genom ökade statsbidrag. Utskottet tillstyrker därförKristdemokraternas budgetalternativ, som innebär att kommuner ochlandsting kommer att få i ytterligare resurser denärmaste tre åren jämfört med regeringens förslag. Vidare anser utskottetatt tandvårdsförsäkringen behöver förbättras. I likhet medKristdemokraterna anser utskottet att utrymme även kan skapas genomstrukturförändringar inom kommunsektorn. Det kan t.ex. gälla utvecklingav den offentliga upphandlingen, lokal samordning avarbetsmarknadsmedel samt utförsäljning av kommunala bostadsföretag.Ett återupprättat rättsväsendeEn förstärkning av rättsväsendet är enligt utskottet en prioriterad uppgift.Utskottet delar därför uppfattning att rättsväsendetbör tillföras ytterligare den kommandetreårsperioden. Det bör ske genom att polisväsendet förstärks ochnärpoliskontoren och deras verksamhet utvecklas för att bekämpningen avvardagsbrottsligheten skall lyckas. Åklagarväsendet måste också enligtutskottet stärkas och domstolsväsendet tilldelas ytterligare medel. Dessapengar skall särskilt gå till hovrätterna samt läns- och kammarrätterna dären andel mål får vänta på domstolens avgörande trots att skriftväxling ochövriga beredningsåtgärder är avslutade.En fungerande kriminalvård kräver också enligt utskottet utökade resursersamtidigt som det brottsförebyggande arbetet intensifieras genom ett utökatsamarbete mellan () och kommunerna. Till dettakommer förbättrade möjligheter för skattemyndigheterna till uppföljning ochbekämpning av skattefusk samt satsningar på tullen och kustbevakningen.I följande tabell visas utskottets förslag till fördelning på utgiftsområden fö2000. Utskottets förslag överensstämmer med det av i motionFi210 framlagda förslaget.Tabell. Utskottets och förslag till utgiftsramar m.m. förbudgetåret 2000Belopp i miljoner kronorFörändringar i förhållande till regeringens förslag0Med hänvisning till det anförda tillstyrker utskottet såldes motionernaFi210 (kd) yrkandena 2-4 och 6, Sk325 (kd) yrkandena 1, 2, 5, 6, 9, 11-16, 19, 21-24 samt 26-36. Motionerna Sk312 (m, kd, fp), Sk313 (kd),Sk319 (kd), Sk320 (kd), Sk771 (kd) yrkandena 2 och 3, Sk773 (kd)yrkandena 1-3, T210 (kd) yrkande 10 samt N383 (kd) yrkande 6 får ansestillgodosedda med vad utskottet anfört. Regeringens förslag i berördadelar avstyrks.