bet · GN01MJU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Syftet med systemen är att etableraarbetssystem och rutiner för miljöarbetet.Med det ovan anförda torde syftet med motion MJ254(kd) yrkande 7 i allt väsentligt vara tillgodosett.Motionen bör lämnas utan vidare åtgärd.Utskottet har inget att erinra mot vad regeringenanfört i avsnittet om resultatbedömning.Utskottet vill i detta sammanhang också hänvisatill den av regeringen framlagda skrivelsen(skr. 1999/2000:13) Hållbara - uppföljningav åtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling.Skrivelsen innehåller bl.a. en utförlig redovisningav miljöarbetet inom varje departementsverksamhetsområde. Skrivelsen kommer att behandlasav utskottet senare under detta riksmöte.MiljövårdPropositionenFörändringarMedlen till åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden samt sanering och återställning avförorenade områden har förstärkts kraftigt.Resultatinformation om länsstyrelsernas arbete inommiljöområdetLänsstyrelserna skall verka för en långsiktigt godhushållning med naturresurser, bevara den biologiskamångfalden samt skydda natur- och kulturlandskap.Under har tyngdpunkten inom områdetvilat på insatser för skydd och skötsel av särskiltvärdefulla mark- och vattenområden. Fleralänsstyrelser pekar på att de inte når upp till sinambitionsnivå på grund av att det varit nödvändigtatt prioritera tillståndsärenden ochmiljöbalksutbildning. De flesta länsstyrelsernasäger sig prioritera arbetet med tillståndsärenden.För budgetåret klarade drygt hälften avlänsstyrelserna av prövningarna inom sexmånader. För prövningar enligt naturvårdslagen ärmotsvarande andel närmare tre fjärdedelar. Hosnärmare en fjärdedel av länsstyrelserna harhandläggningstiden förlängts jämfört med året innan.Prioritering av tillståndsärendena har oftainneburit att tillsynsarbetet fått stå tillbaka.Flera länsstyrelser arbetar för ett samordnatmiljöarbete i länet. Sektorsövergripande arbete bådeinternt och externt poängteras.Naturvård och miljöskydd utgör mellan 16 och 29 %av totala verksamhetskostnader.Andelen har ökat hos tio som den minskathos åtta länsstyrelser jämfört med föregående år.Hos sju länsstyrelser är verksamhetsgrenen denprocentuellt sett största. Hos resterande dominerarframför allt lantbruk men även regionalekonomi ochnäringsliv, vilket är en stor verksamhetsgren iframför allt Norrlandslänen.Revisionens iakttagelserI ekonomiadministrativavärdering har Kemikalieinspektionen erhållit betygetfullt tillfredsställande medan Naturvårdsverketerhöll betyget tillfredsställande.Riksrevisionsverket har granskat hurNaturvårdsverket och länsstyrelserna arbetar med attskydda värdefulla naturområden i syfte att bevaraden biologiska mångfalden (rapport 1998:62).Riksrevisionsverket anser att myndigheterna inte organisation och de system som behövs för attvälja ut de mest skyddsvärda områdena.Riksrevisionsverket är också kritiskt till hurmålstyrningen fungerar för myndigheterna samt tillredovisningen av kostnaderna. Processen måste enligtRRV effektiviseras och verket föreslår en radåtgärder.Naturvårdsverket har i ett svar tillRiksrevisionsverket redovisat bl.a. vilka åtgärderman vidtar med anledning av RRV:s synpunkter påbrister i dokumentation och information. När detgäller rollfördelningen mellan myndigheterna harNaturvårdsverket lämnat förslag i sin delredovisningden av regeringens uppdrag i fråga omarbetet med skydd av skogsmark. Förslaget övervägsför närvarande inom Regeringskansliet.Utskottets övervägandenUtskottet har ingen erinran mot vad regeringenanfört om resultatinformation m.m.A 1 är samlande och pådrivande imiljövårdsarbetet. Införandet av harökat kraven på . Det centralavägledningsansvaret för tillsyn är fördelat på elvamyndigheter och det operativa tillsynsansvaret påmer än 300 regionala och lokala myndigheter. För attsamordna dessa myndigheters arbete har regeringenfr.o.m. inrättat ett Tillsyns-och föreskriftsråd vid . Rådet skallvara ett samrådsorgan för myndigheternas arbete ifrågor som rör tillsyn och föreskrifter enligtmiljöbalken. Rådet skall vidare föra ett registeröver samtliga förordningar och föreskrifter som ärutfärdade med stöd av samt över deallmänna råd inom miljöbalksområdet som är utfärdadeav de centrala myndigheterna. Rådet består avföreträdare för myndigheter som har centralt ansvarför tillsynsvägledning enligt förordningen omtillsyn enligt , generalläkaren samt avtvå företrädare för kommunerna respektivelänsstyrelserna. Inom har detinrättats ett särskilt kansli med uppgift attbiträda rådet.Naturvårdsverket fortsätter att utveckla arbetetmed miljöledningssystem. Verket har även medverkat iutbildningen inför ikraftträdande.SlutsatserNaturvårdsverket skall senast den 15 januari 2000redovisa underlag för fördjupad prövning av hela sinverksamhet. Målen och inriktningen förNaturvårdsverkets verksamhet kommer därefter attrevideras fr.o.m. budgetåret 2001.Spridande av miljöinformation är en viktig del iarbetet med en ekologiskt hållbar utveckling. Genomatt göra information som finns hos myndigheter omföretags miljöprestanda mer lättillgänglig kaninformationen i större utsträckning användas avfinansmarknaden och andra intressenter. I syfte attöka denna tillgänglighet skall delstillse att organisationsnummer registreras ioffentliga register för miljödata, delsvidareutveckla analysen av hur miljöinformation kanställas till den finansiella sektorns förfogande.För år 2000 beräknas anslaget till 278 211 000 kr.För år 2001 beräknas anslaget till 283 189 000 kroch för till 288 024 000 kr.Utskottets övervägandenUtskottet har inget att erinra mot vad regeringenhar anfört och tillstyrker regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget.A 2 Miljöövervakning m.m.PropositionenResultatinformationMiljöövervakningen är ett instrument för attbeskriva tillståndet i miljön och följa hurtillståndet förändras och därigenom följa upp demiljömål som statsmakterna har beslutat.Informationen från miljöövervakningen används bl.a.för beräkningar av kritiska belastningar och somunderlag för aktionsprogram, åtgärdsförslag ochinternationella överenskommelser ombelastningsminskningar. Resultaten har också givitunderlag för att utforma bedömningsgrunder som i sintur är basen för de nationella miljökvalitetsmålen.Data om bl.a. kväve, svavel och metaller utnyttjas idet internationella konventionsarbetet. Data frånmiljöövervakningen efterfrågas också inom EU.SlutsatserDet är angeläget att miljöövervakningen prioriterarbiologisk mångfald, materialflöden och kretsloppsamt miljögifter. I övrigt bör som tidigare gällaatt miljöövervakningen skall göra det möjligt attlämna underlag för åtgärder, bedöma hotbilder ochfölja upp beslutade åtgärder.Avtalet om bilavgasundersökningar mellanNaturvårdsverket och AB har sagtsupp per . Regeringen har uppdragitåt en särskild utredare (dir. 1998:89) att till den31 lägga fram förslag om uppläggningen avden framtida verksamheten med avgasundersökningar.Under tiden fram till dess att en ny organisationbaserad på utredarens förslag kan införas börnuvarande typ av verksamhet fortsätta.De vidtagna åtgärderna i form av skärptaavgaskrav och frivillig miljöklassning märks nu iform av minskade utsläpp av kväveoxider ochkolväten. Däremot fortsätter koldioxidutsläppen attöka. För att nå långsiktigt hållbara utsläppsnivåerär det emellertid nödvändigt att även utsläppen frånandra mobila källor åtgärdas. Även när det gällermiljöeffekter av olika bränslen och dessassammansättning är ytterligare faktaunderlagmotiverat. Vidare är det för bilarnas del motiveratatt skaffa kunskap om hur ny teknik påverkarutsläppen.För år 2000 beräknas anslaget till 132 297 000 kr.För år 2001 beräknas anslaget till l21 948 000 kroch till för år 2002.MotionernaI motion MJ245 (c) yrkas att ytterligare 5 miljonerkronor anslås på anslaget A 2 för ideellaorganisationer som är verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet (yrkande 2 delvis).Motionärerna i motion MJ254 (kd) yrkartillkännagivande om det lokala Agenda 21-arbetet ochatt ett nytt konto för denna verksamhet införs(yrkande 6). Det är i kommunerna som det praktiskaarbetet kan ske och där finns lokal kompetens föratt få ett aktivt miljöarbete på lokal nivå.Särskilda medel bör vidare anslås för folkbildningom bioteknik inom anslaget A 2 Miljöövervakning(yrkande 9). Regeringen bör avsätta medel förfolkbildning om bioteknik riktad i första hand tillfrivilligorganisationerna för uppbyggnad av ettinformationscentrum för bioteknik. 2 miljoner kronorinom anslaget bör öronmärkas för ändamålet. Vidareyrkas att ytterligare anslås påett nytt anslag (yrkande 13 delvis).Enligt motion MJ718 (c) bör anslaget till ideellaorganisationer verksamma inom natur- ochkulturmiljöområdet räknas upp (yrkande 6).I motion MJ799 (s) anförs i fråga ommiljöövervakningen på att det genom långaprovserier är möjligt att få besked om förändringar.Fördelningen av anslaget till miljöövervakningäventyrar enligt motionärerna de miljödataserier somupprättats i Västerhavet.Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen behövs data frånmiljöövervakningen för att ta fram indikatorer somger en uppfattning av miljötillståndet och hurmiljötillståndet utvecklas, för att utarbetabedömningsgrunder för miljökvalitet och för att fåunderlag till miljökvalitetsmål ochmiljökvalitetsnormer samt för att följa upp denationella miljömålen. Mätningar i miljön krävs föratt sätta miljömål och normer som går att följa upp.Data från miljöövervakning behövs också vidtillsynsverksamhet och anläggningskontroll för attfå referenser från mer opåverkade områden, och föratt det regionala miljöarbetet (STRAM) skall fungeramåste lokala och regionala miljömål kunna följasupp. Vidare erfordras sådana data för dennationella miljöstatistiken som också skallrapporteras till internationellastatistikmyndigheter och för att följa uppinternationella åtaganden.Utskottet instämmer i att de sektorsansvarigamyndigheterna behöver underlag för att följa uppsina respektive sektorsmål. Myndigheterna skallockså bidra med relevanta delar av den informationsom myndigheterna tar fram som en del av denordinarie verksamheten till Miljöövervakningsnämndenoch till samlade uppföljning av denationella miljömålen.Såsom regeringen anfört harmiljöövervakningsnämnden vid underår 1999 redovisat och fattat beslut om ett nyttnationellt program för miljöövervakningen som är meranpassat till de av antagna miljömålen.Miljöövervakningen kan behöva justeras i samband medbeslut om uppföljning av miljömålen.Utskottet delar uppfattningen att det är angelägetatt samordna den nationella och den regionalamiljöövervakningen. Det är också viktigt attmiljöövervakningen ger underlag för en analys avolika utsläppskällors nationella och internationellamiljöpåverkan och för uppföljning av de nationellamiljömålen.Såsom regeringen anfört fördelas medlen tillmiljöövervakning av vidNaturvårdsverket. Det är nämnden som fattar beslutom den nationella miljöövervakningens inriktning ochfördelar medel till denna. Från den nationellamiljöövervakningen fördelas även medel till vissregional miljöövervakning som specificeras i avtalmed länsstyrelserna. En mindre del används också förinternationellt miljöövervakningsarbete ochrapportering till internationella organisationer.Med det anförda avstyrks motion MJ799 (s).Inom ramen för bilavgasverksamheten bedrivshållbarhetskontroller. Verksamheten ärkapitalintensiv och kräver viss planering. Utskottetföreslår att regeringen bemyndigas att under år 2000för statens räkning åta sig ekonomiska förpliktelseri samband med upphandlingen av kontrollerna sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter påhögst under år 2001.När det gäller sådant stöd till ideellaorganisationer som anges i motion MJ254 (kd) yrkande9 konstaterar utskottet att för anslogs iregleringsbrevet under anslaget A 2 1,8 miljonerkronor till , tillNaturskyddsföreningen och till . För bidrag till ideellamiljöorganisationers internationella arbete anslogs2 . Utskottet har inhämtat attregeringen även för kommande budgetår avser attbehandla frågor om fördelning av medel till ideellaorganisationers miljöarbete i regleringsbrevet. Närdet gäller de i motionen framförda synpunkterna ombioteknik redovisade utskottet vid behandlingen avförra årets budgetproposition (1998/99:MJU2 s. 15)att när det gäller frågor om medel för informationom bioteknik är det som har tilluppgift att sprida kunskap om den gentekniskautvecklingen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. 4 s. 136).En parlamentarisk kommitté utreder för närvarandefrågor om biotekniken i samhället (dir. 1997:120).Kommittén har bl.a. till uppgift att genom ett öppetoch utåtriktat arbetssätt främja debatt ochdiskussion om frågor som rör den moderna bioteknikenoch dess konsekvenser för individen som patient,konsument, arbetstagare, företagare etc.Med anledning av de i motion MJ254 (kd) yrkande 6framförda synpunkterna om Agenda 21-arbetet villutskottet hänvisa till att regeringen i skrivelse1999/2000:13 Hållbara - uppföljning avåtgärder för en ekologiskt hållbar utveckling (s.29) anför att drygt hälften av kommunerna harantagit ett lokalt Agenda 21-dokument eller enhandlingsplan. Ungefär hälften arbetar med grönanyckeltal eller indikatorer för att följa upparbetet. Nära hälften av kommunerna har formelltbeslutat integrera det lokala Agenda 21-arbetet iden kommunala översiktsplaneringen.När det gäller Agenda 21-arbetet i kommunerna kanockså anföras att vid behandlingen avbudgetpropositionen för beslutade om stödtill lokala investeringsprogram för ekologiskhållbarhet. Inom ramen för förordningen (1998:23) omstatliga bidrag till lokala investeringsprogram somökar den ekologiska hållbarheten i samhället harregeringen () beslutat ge81 kommuner sammanlagt ibidrag. Kommunernas investeringsprogram kommerenligt regeringen bl.a. att leda till minskadenergianvändning, minskade utsläpp av koldioxid,kväve och svavel till luft samt minskade utsläpp avfosfor och kväve. Kommunerna uppskattar att ca 11500 årsarbeten skapas genom de beslut som hittillsfattats.Riksdagen beslutade att anslaget förmiljöövervakning för skulle öka till totalt98 (1998/99:MJU2 s. 14). Skälet tillökningen var bl.a. större krav på internationellrapportering av miljödata till EU och uppföljning avde nya miljökvalitetsmålen.Med hänvisning till vad som anförts ovantillstyrker utskottet regeringens förslag ommedelsanvisning under anslaget A 2 Miljöövervakningm.m. Motionerna MJ245 (c) yrkande 2 delvis, MJ254(kd) yrkandena 6, 9 och 13 delvis samt MJ718 (c)yrkande 6 avstyrks på den grunden att yrkandena gårutöver den beslutade utgiftsramen eller förutsätteren omprioritering mellan olika ändamål inom anslagetsom inte närmare utvecklas i motionerna.A 3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfaldenPropositionenAnslaget disponeras för ersättningar enligt kap. 31miljöbalken, såvitt avser Naturvårdsverketsansvarsområde. Anslaget disponeras även förkostnader för förvärv för statens räkning avvärdefulla naturområden. Dessutom disponerasanslaget för statsbidrag till kommuner och kommunalastiftelser för skydd av värdefulla naturområden.Anslaget finansierar vidare kostnader för utredning,förhandling och värdering i samband medsäkerställande av värdefulla naturområden.Under anslaget redovisas den svenskamedfinansieringen av svenska projekt som bidrar tillskydd eller vård av värdefulla naturtyper och vildaarter av flora och fauna inom EU (enligt habitat-eller fågeldirektivet). Anslaget disponeras även förstatsbidrag till kalkning.ResultatinformationUnder och har antaletnaturreservat ökat kraftigt.Kalkningsverksamheten har liksom föregående årinriktats på att bibehålla och förbättra pågåendekalkningsprojekt genom kalkning och biologiskåterställning. Enligt länsstyrelsernas preliminärauppgifter har kalkningsprogrammet uppnåtts i avsjöytan eller av de kalkade sjöarna och i 76 %av de kalkade vattendragen. Av 17 300försurade sjöar åtgärdas knappt 7 000(). För sjöytan är motsvarande siffra och ivattendragen kalkas av den totala längdenförsurade vattendrag.Inom ramen för arbetet med den långsiktigaeffektuppföljningen av kalkningsverksamhet har fleraprojekt initierats. kommerNaturvårdsverket att särskilt rapportera beträffandejämförande studier av kalkade sjöar och vattendragoch okalkade vatten samt om våtmarkskalkning.SlutsatserRegeringen har vårproposition behandlatfrågan om ytterligare resurser för markinköp. Denförstärkning som föreslogs ekonomiskavårproposition och budgetpropositionen om370 har förlängts till att omfattaäven år 2002.Under år 2000 beräknas erhålla 25 miljonerkronor i bidrag från EU:s fond Life, och motsvarandebidrag beräknas under anslaget. Regeringen beräknarmedel motsvarande detta bidrag under anslaget.Naturvårdsverkets nationella plan för kalkningvisar att kalkning kommer att vara nödvändig underlång tid framöver och att kalkningen bör hållaskonstant . Iavvaktan på remissbehandling av Naturvårdsverketsnationella plan för kalkning beräknar regeringen enökning av anslaget med för år2000 jämfört med anslag. För budgetåren2001 och 2002 blir ökningen 7 miljoner kronorjämfört med anslag. Genom ökningen avanslaget bör det vara möjligt att bibehållakalkningsverksamheten på en hög nivå.Regeringen beräknar anslaget till 671 551 000 krför . beräknas anslaget till och för till 791 869 000 kr.MotionernaEnligt motion MJ230 (fp) bör besluta atten mindre del av markanslaget får användas tillnödvändig administration och handläggning förbildande av naturreservat.I motion MJ245 (c) anförs att anslaget A 3 bördelas (yrkande 1). Härigenom fås mer förutsägbaraanslagsnivåer och en mer långsiktig politik . Vidare yrkas att ytterligare 35 miljoner kronoranslås på anslaget A 3 (yrkande 2 delvis). Avbeloppet föreslås att används föratt finansiera program förskogsmarkskalkning och vitaliseringsgödsling och 10miljoner kronor för biotopskydd och naturvårdsplanersamt för skötsel och tillsyn av naturvårdsområdenm.m.I motion MJ254 (kd) anförs att nivån på sjö- ochvattendragskalkningen skall vara sådan attåterförsurning inte sker (yrkande 4). Vidare anförsatt skogskalkning bör påbörjas i större skala ochatt ett nytt konto för denna verksamhet bör införas(yrkande 5). bör den samladekalkningsinsatsen föras in på ett gemensamt kontoeftersom en strategi med sammanslagning av sjö- ochskogskalkning kan komma att minska resursbehovettotalt sett. Vidare yrkas att ytterligare 13miljoner kronor anslås för kalkning och ytterligare63 anslås för skogsmarkskalkning påett nytt anslag (yrkande 13 delvis).Enligt motion MJ255 (fp) bör ytterligare 50miljoner kronor anslås på anslaget (yrkande 17). Detär takten i skyddsarbetet som kommer att vara denavgörande faktorn för om klarar målet attbevara den biologiska mångfalden i tillräckligomfattning.Enligt motion MJ304 (mp) kommer oroande signalerfrån en del länsstyrelser att personella resurseroch kompetens inte är tillräckliga för att skydda deskogar man vill skydda (yrkande 2).I motion MJ727 (kd) anförs att kalkningen måstetillförsäkras nödvändiga medel för att upprätthållakalkningen av sjöar och vattendrag på nuvarande nivå(yrkande 8).Motionären i motion MJ733 (kd) framhåller behovetav kalkning av sjöar och vattendrag i Halland.Halland är ett av de län som drabbas värst av detsura nedfallet. De resurser som tilldelats Hallandför kalkning är otillräckliga.I motion MJ764 (mp) påtalas nödvändigheten av attkalkade sjöar och vattendrag får fortsatt kalkning(yrkande 1) och att det är viktigt att även tidigareinte kalkade vatten kan börja kalkas (yrkande 2).Vidare framhålls nödvändigheten av kalkning för denbiologiska mångfalden i många vatten (yrkande 3).Även i motion MJ795 (c) påtalas den storasamhällsnytta som kalkningsverksamheten utgör(yrkande 1). Kalkning är en åtgärd som är lönsam ochsom genererar både arbetstillfällen och inkomsterinom många områden utanför det renakalkningsarbetet. Vidare framhålls vikten av att haen stabilitet i budgetmedlen tillkalkningsverksamhet för att uppnå största möjliganytta med anslaget till kalkning (yrkande 2).I motion Fi212 (fp) yrkas ytterligare 50 miljonerkronor på anslaget för att bevara värdefullanaturområden (yrkande 19 delvis).Motionärerna i motion N279 (kd) påtalar behovet avmedel till informationsmaterial vid bildandet avnaturreservat (yrkande 3). I samband med att områdenavsätts som naturreservat är det angeläget att medelanvisas för informationstavlor, broschyrmaterial ochvägbeskrivningar.I motion Bo538 (s) anförs att länsstyrelserna börges möjlighet att tillfälligt använda en del avanslaget A 3 inom utgiftsområde 20 förpersonalförstärkning för att uppnå målet biologiskmångfald i det svenska skogslandskapet.Utskottets övervägandenI likhet med regeringen anser utskottet att de ökadestatliga insatserna för att bevara den biologiskamångfalden bör inriktas på långsiktigt bevarande ihela skogslandskapet. Det är en angelägen insats attpermanent undanta skogsmark från framtida skogsbruk.Miljöbalkens instrument ger vid sidan avskyddsformerna nationalpark och naturreservat ävenmöjlighet till bl.a. biotopskydd. Även den generellanaturvårdshänsyn som skogsvårdslagen förutsätter ochde frivilliga åtagandena är viktiga förutsättningarför måluppfyllelse.Utskottet anser att regeringen bör bemyndigas attunder ingå ekonomiska förpliktelser isamband med förvärv av eller intrångsersättning ivärdefulla naturområden som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter om högst 120 miljonerkronor för utgifter som skall betalas år 2001.Anslaget A 3 kan disponeras för kostnader förutredning, förhandling och värdering i samband medsäkerställande av värdefulla naturområden (prop. I motionerna MJ230 (fp) och Bo538 (s) anförsatt en del av anslaget A 3 bör få användas föradministration i samband med att bildanaturreservat. Utskottet hänvisade i denna fråga vidbehandlingen av budget (1998/99:MJU2 s.19) till att regeringen genom beslut den 5 november1998 uppdragit åt att utarbetakunskapsöversikt, förslag till kriterier m.m. förarbetet med skydd av skogsmark.Naturvårdsverket har redovisatorganisationsdelen i uppdraget och lämnat förslagtill organisation av arbetet för att säkra attmedlen för förstärkt skogsskydd ger god natur- ochkulturmiljövårdsnytta och gagnar friluftslivet.Verket anförde att områdesskyddet bedrivs i närasamarbete mellan länsstyrelserna ochNaturvårdsverket samt att organisationen behöver fåförstärkta resurser för att klara de arbetsuppgiftersom ett fördubblat anslag till skogsreservat medför.Den resterande delen av uppdraget redovisades tillregeringen . Båda förslagen övervägsför närvarande i . Utskottet utgårfrån att synpunkterna i motionerna MJ230 (fp), MJ304(mp) yrkande 2 och Bo538 (s) kommer att beaktas idet fortsatta arbetet, men är i avvaktan på denfortsatta beredningen av ärendet inte berett attföreslå något uttalande från sida ifrågan.Utskottet har ingen annan uppfattning änmotionärerna i motion N279 (kd) yrkande 3 att det ärangeläget att sprida information om att ettnaturreservat har bildats. I avvaktan på denfortsatta beredningen av ovannämnda uppdrag att utarbeta kunskapsöversikt,förslag till kriterier m.m. för arbetet med skydd avskogsmark avstyrks emellertid även motion N279 (kd)yrkande 3. Det bör tilläggas att länsstyrelsernaenligt förordningen (1998:1252) om områdesskyddenligt är skyldiga att bl.a. kungörabeslut om inrättande av naturreservat och äveninformera vissa berörda myndigheter.Utskottet anser att kalkning av sjöar ochvattendrag är en viktig åtgärd för att motverka detförsurande nedfallets effekter på den biologiskamångfalden och nyttjandet av sjöar och vattendrag.Naturvårdsverket presenterade år1999 uppdraget av regeringen om en nationell planför kalkningsverksamheten. I redovisningen ingåräven den redovisning regeringen begärt om utformningoch finansiering av ett program för samordning medskogsmarkskalkning i sydvästra . Arbetet harutförts i samarbete med länsstyrelserna och itillämpliga delar med . Planeninnehåller en noggrann bedömning av hur verksamhetenskall läggas upp under den kommande tioårsperiodenvad avser kalkningen och uppföljningsarbetet.