bet · GM01KU18 · 1999-03-23 00:00:00 — Handlingarna skalldock även därefter efter beslut av regeringen kunnaförvaras hos eller någon av dessorganisatoriska delar utan att därigenom upphöra attvara allmänna.Svenska kyrkan skall enligt regeringens förslaglämna uppgifter om indelning och stadgar till detstatliga registret över trossamfund. Därigenom kanarkivmyndigheternas behov av information kunnatillgodoses. De statliga arkivmyndigheterna bör hatillsyn över de kyrkliga organ som förvarar allmännahandlingar såvitt avser dessa handlingar samt harätt att överta de aktuella arkiven. Utöver degenerella föreskrifter som finns iarkivlagstiftningen kan behövas särskildabestämmelser om hanteringen av de kyrkliga arkivensbestånd av allmänna handlingar.Regeringen gör bedömningen att det inte finnsanledning att reglera frågan om storleken av avgiftför kopia eller avskrift av handling som äroffentlig utan utgår från att taransvar för att möjligheterna att ta del av allmännahandlingar inte fördyras eller på annat sättförsvåras jämfört med vad som gäller i dag.Svenska kyrkan svarar enligt propositionen förkostnaderna för arkiven fram till dess materialethar överlämnats till arkivmyndigheterna. Statensvarar för de kostnader som uppkommer därefter.Kulturutskottets yttrandeKulturutskottet har inte något att erinra motregeringens förslag till ändringar i sekretesslagenrörande handlingsoffentlighet beträffande handlingarsom in-kommit till eller upprättats hos verksamhet efter relationsändringen och somrör fördelningen och användningen av denkyrkoantikvariska ersättningen.Inte heller har kulturutskottet något att invändamot vad regeringen anfört under avsnittet Dekyrkliga arkiven beträffande handlingar som före år2000 har kommit in till eller upprättats hosmyndigheter som har uppgift som hänför sig tillSvenska kyrkan. påpekar att detanförs i propositionen att regeringens övervägandeni fråga om kostnader stämmer överens med gällandeprinciper och att något förslag ej läggs fram förriksdagen. anmärker att regeringendock felaktigt i propositionstexten betecknatövervägandena som ett förslag.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringensförslag till lag om överlämnande av allmännahandlingar till eller någon av dessorganisatoriska delar för förvaring m.m., förslagtill lag om ändring i arkivlagen (1990:782), förslagtill lag om ändring i lagen (1994:1383) omöverlämnande av allmänna handlingar till andra organän myndigheter för förvaring samt förslag tilländringar i sekretesslagen (1980:100). Mot bakgrundav att regeringen numera föreskrivit (SFS 1999:77)att lagen (1998:624) om ändring i sekretesslagen(1980:100) skall träda i kraft bördock den ändring som i den nu aktuella propositionenföreslås i lagen om ändring i lagen (1998:624) omändring i sekretesslagen (1980:100) ersättas avförslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100) med ikraftträdande (bil.5).Svenska kyrkans personalPropositionenRegeringen föreslår att anställningsavtalen för alloffentliganställd personal inom den 1januari 2000 går över till det registreradetrossamfundet eller dessorganisatoriska delar. Personalen garanteras derättigheter som de har på grund avanställningsavtal och andraanställningsförhållanden. Den arbetstagare som inte vill attanställningsavtalen skall gå över till den nyaarbetsgivaren skall anmäla detta senast den 31december 1999, och anställningen anses då upphöraden . En särskild lag stiftas omSvenska kyrkans personal vid relationsändringen.När det gäller prästerna talar enligt regeringenövervägande skäl för att kyrkokommunen är denegentlige arbetsgivaren, medan staten endast agerarsom ställföreträdare för kyrkokommunen. Särskildaregler på kyrkans område innebär enligt regeringenatt fullmaktshavare på kyrkans område inte har någonsärskild rätt gentemot vare sig staten eller sinarbetsgivare utöver vad som följer av regleringen ikyrkolagen. En fullmaktsanställd präst förlorar iprincip fullmakten när han eller hon får en annantjänst (jfr 35 kap. 10 § kyrkolagen).Övergången av rättigheter och skyldigheter skalläven omfatta pensionsrättigheterna. Det stift, denförsamling eller den kyrkliga samfällighet somanställningsavtalen går över till skall svara för depensionsåtaganden som gäller för biskoparna,prästerna respektive anställda med kyrkokommunalavillkor för relationsändringen.Arbetsgivarna inom skall ha fonderatsina historiska pensionsåtaganden för anställda medkyrkokommunala villkor senast vid utgången av år2009. Till dess fondering skett skall arbetsgivarenkreditförsäkra sina åtaganden. För pensionsåtagandensom inte är möjliga att kreditförsäkra skall svara solidariskt med sina organisatoriskadelar.Regeringen bedömer att ett så stort kapital som vidtidpunkten för relationsändringen motsvarar helapensionsskulden inklusive den särskilda löneskattenskall avskiljas ur kyrkofonden och användas för atttrygga biskoparnas och prästernaspensionsfordringar. Vidare är bedömningen att 300miljoner kronor skall avskiljas ur kyrkofonden ochanvändas för att underlätta ett samlat tryggande avpensionsfordringarna för de anställda medkyrkokommunala villkor.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker regeringensförslag till lag om personal vidrelationsändringen mellan staten och Svenska kyrkanden . Utskottet vill framhålla att detär angeläget att arbetsgivare inom ienlighet med 5 § i lagförslaget tryggar sinaåtaganden på ett sådant sätt att bestämmelserna i 6§ samma lagförslag om solidariskt ansvar för inte onödigtvis behöver tillämpas.Beskattning av trossamfundenPropositionenRegeringen föreslår att registrerade trossamfund,däribland och dess organisatoriskadelar, i likhet med ideella föreningar under vissaförutsättningar skall vara begränsat skattskyldigatill inkomst- och mervärdesskatt.Prästlönetillgångarna skall vara befriade fråninkomst- och förmögenhetsskatt under enövergångsperiod. En förlängning av undantagetförutsätter ett nytt riksdagsbeslut ellermodifiering av övergångsregeln.Fastighetsskatt skall inte betalas för byggnad ochtomtmark som ägs av ett registrerat trossamfundeller någon av dess registrerade organisatoriskadelar och som till övervägande del används iverksamheten. Inte heller för prästlönetillgångarnaskall fastighetsskatt betalas. Undantag frånskyldigheten att betala stämpelskatt görs förförvärv av mark för allmän begravningsplats ochbyggnader med anknytning tillbegravningsverksamheten. Den egendomsöverföring somhar direkt samband med relationsändringen eller medregistrering som trossamfund bör enligt regeringensbedömning vara befriad från stämpelskatt.Regeringen anser att stiftelser med ändamål attfrämja religiös verksamhet inte skall vara begränsatskattskyldiga utan som i princip fulltskattskyldiga. Regeringen hänvisar till attbeskattningen av stiftelser och ideella föreningarär föremål för översyn på grundval av betänkandetÖversyn av skattereglerna för stiftelser och ideellaföreningar (SOU 1995:63), där en förutsättningvarit att grunderna för skattebefrielse inte fickutformas mindre restriktivt än . Det är enligtregeringen olämpligt att under pågåendeöversynsarbete föreslå ändringar som strider mot enav de utgångspunkter som gäller för översynen.Regeringen framhåller också att det inte varit ettsyfte med stat-kyrka-reformen att förändrabeskattningssituationen för samfunden utöver vad sommed nödvändighet följer av själva principbeslutet omrelationsändringen.MotionernaPer m.fl. (m) begär i motion K12 attprästlönetillgångarna får behålla sinskattefrihet. Relationsförändringen har inte somsyfte att åstadkomma några skattemässigaförändringar. Egendomen har varitbefriad från skatt och har av hävd använts för attfinansiera kyrkans förkunnelse (yrkande 5). Också imotion K10 av m.fl. (kd) begärs attprästlönetillgångarna även skall varabefriade från inkomstskatt. Prästlönetillgångarnahar ett unikt ursprung. De har i huvudsak tillkommitgenom gåvor och donationer till enskildaförsamlingar från församlingsbor eller andraprivatpersoner och har medeltidaursprung. I lagen om föreskrivs attegendomen skall bidra till de ekonomiskaförutsättningarna för förkunnelse (9§). Egendomens identitet och ändamål bör inteförändras i samband med relationsändringen.Prästlönetillgångarna är också en viktig komponent iutjämningssystemet, som är en viktig förutsättningför att kyrkan skall kunna upprätthålla enrikstäckande verksamhet (yrkande 5).Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet hänvisar till att andra trossamfundän i regel är organiserade somideella föreningar och kan välja att gå över tillden nya associationsformen eller kvarstå i sinnuvarande form. Mot denna bakgrund och då en ökadlikställighet mellan olika trossamfund enligtprincipbeslutet bör eftersträvas är det naturligtatt, som föreslås i propositionen, utgå från att iprincip samma beskattningsregler skall gälla förSvenska kyrkan och andra registrerade trossamfundsom för ideella föreningar. Skatteutskottettillstyrker de lagändringar som innebär att deregistrerade trossamfunden i skattehänseende skallbehandlas som ideella föreningar.När det gäller prästlönetillgångarna anserskatteutskottet att det finns skäl som i och för sigtalar för en vidare särbehandling. Ett vägande skälmot en mer långtgående skattebefrielse är dock attreformens inriktning mot en ökad likställighetmellan och andra trossamfund inteskulle uppnås i denna del. hänvisartill att regeringen gjort avvägningen att normalaskatteregler skall gälla även för Svenska kyrkanefter en övergångsperiod. Beskattningen skall senareses över för tiden efter den närmastetioårsperioden. En förlängning kräver ett nyttriksdagsbeslut. anser att denavvägning regeringen gjort bör godtas ochtillstyrker regeringens förslag om tidsbegränsadskattebefrielse för prästlönetillgångarna.Skatteutskottet tillstyrker vidare regeringensövriga förslag som gäller principerna förbeskattningen i samband med relationsändringen.Motionerna K10 (kd) yrkande 5 och K12 (m) yrkande 5avstyrks.Skatteutskottet nämner också att frågan om huruvidabårhus skall tas upp under rubrikenecklesiastikbyggnad kan förutsättas bli beaktad iden översyn som sker av fastighetstaxeringslagensamt att registrerade trossamfund berörs av denöversyn av reglerna om skattskyldighet imervärdesskattelagen som enligt direktiv avregeringen (dir. 1999:10) nu skall genomföras.Konstitutionsutskottets bedömningKonstitutionsutskottet tillstyrker i likhet medskatteutskottet de lagändringar som innebär att deregistrerade trossamfunden i skattehänseende skallbehandlas som ideella föreningar.När det gäller frågan om fortsatt skattefrihet förprästlönetillgångar taxeringar delarkonstitutionsutskottet skatteutskottets bedömningatt tillgångarna har en speciell karaktär och ävenatt de argument som framförts i motionerna i och försig kan tala för en särbehandling av tillgångarnaäven i fortsättningen. Ett vägande skäl mot en merlångtgående skattebefrielse är dock reformensinriktning på ökad likställighet mellan och andra trossamfund. Det kan också finnasanledning att väga in det förhållandet att artikel92 i förbjuder konkurrenssnedvridandestatliga stödåtgärder. anseri likhet med skatteutskottet att den avvägningregeringen gjort i fråga om beskattningen avprästlönetillgångar bör godtas. Under tioårsperioden2000-2009 beskattas inte avkastningen avprästlönetillgångarna, och dessa tillgångarförmögenhetsbeskattas inte heller. Den lagtekniskautformningen innebär i sig inte någotställningstagande till vilka regler som skall gälladärefter. En förlängning av undantaget förutsätterdock ett nytt riksdagsbeslut.Utskottet, som inte nu är berett att ställa sigbakom en längre skattebefrielse, tillstyrkerregeringens förslag till lag om skattefrihet förprästlönetillgångar vid taxeringar.Motionerna K10 (kd) yrkande 5 och K12 (m) yrkande 5avstyrks.Skatteutskottet har påpekat att frågan om hurbårhus skall behandlas ifastighetstaxeringshänseende kan förutsättas beaktasi den översyn som sker avfastighetstaxeringslagen (dir. 1997:36) och attregistrerade trossamfund kan komma att beröras av ennyligen beslutad översyn av reglerna omskattskyldighet i mervärdesskattelagen m.m.Konstitutionsutskottet gör inte någon annanbedömning.Statlig medverkan vid betalning avkyrkoavgift/avgift till trossamfundPropositionenRegeringens förslag när det gäller statlig medverkanvid betalning av kyrkoavgift/avgift till trossamfundavser enbart utformningen av hjälpen men intevillkoren för att få denna hjälp eller andra formerav statligt stöd. Regeringen föreslås få besluta attannat registrerat trossamfund än Svenska kyrkanskall få statlig hjälp med att ta in avgifter.Regeringen får också enligt förslaget besluta attett trossamfund som beviljats sådan hjälp intelängre skall få den.Lagrådet har påpekat att förslaget innebär attregeringen ges en beslutanderätt utan några somhelst riktlinjer från sida och haruttalat att man utgår ifrån att denna beslutanderättinte kommer att utnyttjas innan har dragitupp riktlinjer för hur beslutanderätten skallutövas. Regeringen avser enligt propositionen attunder föreslå vilka förutsättningar somskall gälla för att trossamfunden skall få statligtstöd.Kyrkoavgift/avgift till trossamfund som tas in medstatens hjälp skall tas ut med viss procentsats avden kommunalt beskattningsbara inkomsten. Avgiftenskall i hanteringshänseende behandlas som en skatt.För den som tillhör och inte ärfolkbokförd i en kommun där kommunen är huvudman förbegravningsverksamheten skall begravningsavgifträknas in i kyrkoavgiften.De uppgifter som behövs för debitering av avgifttill trossamfund skall enligt förslaget lämnas tillRiksskatteverket på datamedium av trossamfundet.Uppgifter om tillhöriga/avgiftsskyldiga skall gällaför helt inkomstår och avse förhållandena den 1november året före inkomståret. Trossamfunden lämnaruppgift om antingen en enhetlig avgiftssats församfundet eller den avgiftssats som skall gälla förvarje individ. Församlingsindelning som redan finnsi skatteförvaltningens register kan användas vidrapportering av avgiftssatser. Uppgift omavgiftssatser för det följande inkomståret skalllämnas till senast den 3 december.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmerfår meddela närmare föreskrifter om hur uppgifterskall lämnas.Förskott på avgiftsmedlen betalas ut underinkomståret och slutreglering görs när det slutligaunderlaget är känt. Underlaget för förskott äravgiftsunderlaget enligt senaste taxering.Omräkningar av enskildas skatt och avgift efterordinarie taxering skall inte påverka beräkningen avtrossamfundens avgiftsmedel. De belopp som betalasut till trossamfunden skall motsvara de debiteradeavgifterna. Redovisning och utbetalning av avgiftertill trossamfund sker till trossamfundet centralt.Uppgift om att en person tillhör Svenska kyrkanrespektive är skyldig att betala avgift till annattrossamfund skall få registreras i skatteregistret.Enskilda som skall betala avgift viaskattebetalningssystemet till annat trossamfund änSvenska kyrkan skall ge sitt samtycke till detta.Samtycke kan lämnas i form av skriftligt medgivandefrån den enskilde eller genom att trossamfundetsstadgar innehåller en klart uttalad skyldighet förmedlemmarna att betala avgift till trossamfundet viaskattebetalningssystemet.I propositionen diskuteras om bestämmelsen iskatteregisterlagen (1980:343) om registrering icentrala skatteregistret av uppgift omreligionstillhörighet är förenlig med EG:s direktivom skydd för enskilda personer med avseende påbehandling av personuppgifter och om det fria flödetav sådana uppgifter (95/46/EG) och medpersonuppgiftslagen (1998:204). Personuppgiftslageninnehåller i princip bara generella regler, ochbehovet av undantag och särregler för mer speciellaområden skall tillgodoses genom andra författningar.En målsättning har varit attmyndighetsregister med ett stort antal registreradeoch ett särskilt känsligt innehåll skall reglerassärskilt i lag. En sådan lag är skatteregisterlagen,som sålunda gäller framför personuppgiftslagen.En utgångspunkt i direktivet ochpersonuppgiftslagen är att personuppgifter bara fårbehandlas om den registrerade lämnat sitt samtycketill behandlingen eller om den är nödvändig förvissa angivna ändamål, bl.a. för att enarbetsuppgift av allmänt intresse skall kunnautföras. Den statliga hjälpen till trossamfund måsteanses tillgodose ett ändamål av allmänt intresse.Särskilt begränsande regler gäller dock i fråga omkänsliga uppgifter, bl.a. sådana som avslöjarreligiös övertygelse. Huvudregeln ipersonuppgiftslagen är att sådana uppgifter inte fårbehandlas (13 §). Vissa undantag medges dock. Föratt känsliga personuppgifter skall få behandlastrots förbudet krävs inte bara att behandlingenfaller under något av dessa undantag. Behandlingenmåste också vara tillåten enligt vad som gäller förbehandling av personuppgifter som inte är känsliga.För att känsliga uppgifter skall få behandlas krävsatt den registrerade lämnat sitt uttryckligasamtycke eller att behandlingen är nödvändig avnågot av tre angivna skäl (15 och 16 §§). Förideella organisationer med religiöst syfte gällerhärutöver att organisationen inom ramen för sinverksamhet får behandla känsliga personuppgifter omsina medlemmar men uppgifterna får lämnas ut tilltredje man bara om den registrerade uttryckligensamtyckt till det. Uppgifterna kan dock lämnas uttill tredje man utan samtycke om behandlingen ärtillåten enligt några av de tre undantagsreglerna.Ett av dessa undantag gäller de fall då behandlingenär nödvändig för att rättsliga anspråk skall kunnafastställas, göras gällande eller försvaras. Enligtpropositionen får behandlingen av uppgift omsamfundstillhörighet för att kunna ta in avgiftertill samfundet från dess medlemmar anses vara ettsådant fall eftersom behandlingen är enförutsättning för att samfundet skall få denstatliga hjälp det är berättigat till.Datalagskommittén har när det gäller beskattningenav den enskilde hänvisat just till medlemskapet iSvenska kyrkan som ett exempel på undantagsregeln omrättsliga anspråk (SOU 1997:39 s. 375).MotionenPer m.fl. (mp) vänder sig i motion K14(yrkande 2) mot att eller annattrossamfund skall ha särskild uppbördshjälp avstaten. Begravningsavgiften bör behandlas separatoch betalas över skattsedeln. Övriga avgifter förtrossamfundens verksamheter bör de sköta själva.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet konstaterar att principbeslutet år1995 innebär att staten skall erbjuda Svenska kyrkanhjälp med att uppbära avgifter från dem som ärmedlemmar i eller tillhör trossamfundet. Stödet fårses mot bakgrund av bl.a. statens krav att skall upprätthålla en demokratiskt uppbyggdrikstäckande verksamhet. Av jämställdhetsskäl börmotsvarande erbjudande kunna riktas även till andratrossamfund. tillstyrker regeringensförslag till reglering för attskattebetalningssystemet i enlighet medprincipbeslutet skall kunna användas för uppbörd avbegravningsavgift och avgift till trossamfund.Motion K14 (mp) yrkande 2 avstyrks.Konstitutionsutskottets bedömningPrincipbeslutet om ändrade relationer mellanstaten och innebär att staten skallbiträda - eller annat trossamfundefter beslut av regeringen - med uppbörden avavgift. Skälen för detta var att det för att skall upprätthålla en demokratiskt uppbyggdrikstäckande verksamhet är en förutsättning attförändringen av relationerna mellan staten ochkyrkan inte innebär någon drastisk försämring avkyrkans ekonomi. Genom principbeslutet har slagitsfast att kyrkoavgiften kostnadsfritt för skall tas ut tillsammans med och på sammasätt som inkomstskatten under förutsättning atthjälpen kan inordnas i gällande uppbördssystem. Avjämställdhetsskäl bör enligt principbeslutetmotsvarande erbjudande kunna riktas även till andratrossamfund.Konstitutionsutskottet gör inte nu någon annanbedömning utan tillstyrker regeringens förslag tilllag om avgift till registrerat trossamfund, lag omändring i lagen (1965:269) med särskildabestämmelser om kommuns och annan menighetsutdebitering av skatt m.m., lag om ändring iskatteregisterlagen (1980:343) och lag om ändring iskattebetalningslagen (1997:483), såvitt avser 8kap. 3 § samt 11 kap. 6 - 8, 10 och 12 §§. behandlas ett lagförslag som bl.a.gäller ändring av 1 kap. 1 § skattebetalningslagen(prop. 1998/99:83). Detta ändringsförslag och denändring av 1 kap. 1 § skattebetalningslagen somföreslås i den nu aktuella propositionen börbehandlas i ett sammanhang. Regeringens förslagsåvitt avser 1 kap. 1 § skattebetalningslagenöverlämnas därför till skatteutskottet.Konstitutionsutskottet tillstyrker därvidregeringens förslag. Motion K14 (mp) yrkande 2avstyrks.Skatte- /avgiftsfinansiering, m.m.PropositionenUnder tioårsperioden efter stat-kyrka-reformensikraftträdande uppgår enligt propositionen denårliga ekonomiska förbättringen för iförhållande till nuläget till nominellt 580 miljonerkronor, vilket motsvarar av vad kyrkan år 1996kostade på lokal och regional nivå, eller ikyrkoavgiftssats. I propositionen (s. 260) aviserasatt regeringen kommer att överväga att underperioden och för tiden därefterinföra någon form av avgift eller skatt för attuppnå statsfinansiell neutralitet.Det framhålls också (s. 141) att en skatte- elleravgiftsfinansiering av den kyrkoantikvariskaersättningen skulle innebära att det blir tydligtför var och en att bevarandet av de kyrkligakulturvärdena är en gemensam angelägenhet sombekostas av alla, både kyrkotillhöriga och icke-tillhöriga. Vidare skulle det innebära en markeringav de kyrkliga kulturminnenas särskilda värde.MotionernaI motion K12 av Per m.fl. (m) begärs etttillkännagivande om att det inte bör införas någonytterligare form av avgift eller skatt för att uppnås.k. statsfinansiell neutralitet (yrkande 6).Motionärerna framhåller att statens inkomstbortfalli huvudsak är en konsekvens av att församlingarnaskommunstatus upphör eftersom den s.k. administrativaersättningen från de kyrkliga kommunerna till statenvid införandet motiverades med att dekyrkliga kommunerna borde lämna sitt bidrag i detför staten trängda ekonomiska läget. Denkulturhistoriska överkostnaden är en följd avkulturminneslagens bestämmelser, som vid införandethade sin grund i kyrkans kommunstatus. Hotet om attstaten kan återkomma med nya skatter eller avgifterbör avvisas om kraven på långsiktighet och enighetskall kunna uppfyllas och reformarbetet fullföljaspå ett lyckligt sätt.Motion K11 av m.fl. (v) yrkande 7vänder sig liksom motion K9 av de () mot införandet av en särskild öronmärktskatt för finansiering av den kyrkoantikvariskaersättningen. I motion K11 framhålls att , liksom övriga trossamfunds, verksamhetermåste finansieras av organisationerna själva påsamma sätt som andra ideella föreningar, dvs.framför allt genom medlemsavgifter. I motion K9understryks att det finns många andra områden därdet från olika samhällsintressens sida med fogskulle kunna hävdas att en viss andel av skattenskall direktdestineras till dessa intressen. De tillSvenska kyrkan utgående ersättningarnaför bevarandeändamål bör prövas i sedvanlig ordningoch prioriteras inom ramen för aktuelltutgiftsområde. Att nu ens överväga att införa enspecialdestinerad skatt/avgift för ett särskiltändamål bör därför kraftfullt avvisas.I motion K18 av och (båda fp) begärs att den framtidakyrkoavgiften inte skall ingå i de samlade skatterna(yrkande 3 delvis). Regeringens resonemang om attdet genom att kyrkoskatten upphör finns utrymme atthöja de statliga skatterna med 7 miljarder kronorinnebär en orimlig form av skatteväxling. Det är enuppgift för respektive samfund att bestämmaavgiftens storlek.Skatteutskottets yttrandeSkatteutskottet hänvisar till att frågan om ensärskild skatt eller avgift för att uppnåstatsfinansiell neutralitet inte nu är föremål förförslag från regeringens sida. anseratt denna fråga får bedömas senare i ettbudgetperspektiv. Om det inte skulle anses lämpligtmed skattefinansiering måste andra alternativprövas, men detta får ta ställning till iannat sammanhang. avstyrker därförmotion K9 (m), K11 (v) yrkande 7 och K12 (m) yrkande6.