bet · GN01JuU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Det får ankomma påregeringen att ta upp denna fråga i regleringsbrevet för polisväsendet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 6 bort ha följande lydelse:6. beträffande särskild glesbygdsfaktoratt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju209 och1999/2000:Ju905 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 2.3. organisatoriska hemvist (mom. 8)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Vi anser att verkligen skall vara en nationellresurs. Som vi ser det finns en risk att polismyndigheterna ute i landet avekonomis- ka skäl avstår från att nyttja den kompetens som finns inomstyrkan. Särskilt stor är denna risk om den aktuella myndigheten befinnersig i ett trängt eko- nomiskt läge. Denna fråga kan bara lösas genom attstyrkan organisatoriskt får tillhöra . Det ankommer påregeringen att vidta åtgär- der med anledning av det anförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 8 bort ha följande lydelse:8. beträffande organisatoriska hemvistatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju230, 1999/2000:Ju905yrkande 19 och 1999/2000:Ju907 yrkande 5 som sin mening ger regeringen tillkänna vad som anförts i reservation 3.4. arbetsuppgifter (mom. 9)() och () anför:Vi anser att den särskilda kompetens som finns inom Nationella insatsstyr-kan bör kunna användas för att bekämpa organiserad brottslighet. För attsäkerställa att det blir möjligt bör detta framgå uttryckligen avpolisförord- ningen. Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder medanledning av vad vi nu anfört.Vi anser att utskottets hemställan under moment 9 bort ha följande lydelse:9. beträffande arbetsuppgifteratt med anledning av motion 1999/2000:Ju907 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 4.5. Polisutbildning av officerare (mom. 10)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), () och ()anför:Som majoriteten anför finns flera goda skäl för att ta till vara denkompetens som finns inom officerskåren. Vi ser också positivt på det arbetesom inletts vid . Även om det som majoriteten också ärinne på är svårt att bedöma vilka kostnader som är förknippademed försla- get är det ändå rimligt att räkna med att kostnaderna förpolisväsendet kom- mer att öka, särskilt om officerarna skall användas tillatt öka antalet poliser. Regeringen bör därför i tilläggspropositionenvåren 2000 lägga fram förslag till finansiering.Vi anser att utskottets hemställan under moment 10 bort ha följandelydelse:10. beträffande polisutbildning av officerareatt som sin mening ger regeringen till känna vad som an- förts ireservation 5.6. Kortare handläggningstider (mom. 12)(c) anför:Långa handläggningstider har flera negativa effekter. Brottsoffer och miss-tänkta lider av att få vänta på beslut i åtalsfrågan och ett slutligtavgö- rande. Det kan antas att en lång väntan leder till att det blirsvårare för offret att lämna den traumatiska upplevelsen bakom sig. Detfinns också en risk att ansvar för brottet hinner preskriberas. Härtillkommer att bevisvärdet av utsagor i regel försämras . Till dettaskall läggas att det i fråga om vissa mål hinner uppkomma ytterligaremisstankar mot den åtalade, något som komplicerar handläggningen. Slutligenvill jag påpeka att medborgarnas förtroende för rättsväsendet riskerar attförsämras om handläggningstiderna blir för långa.Mot bakgrund av det anförda framstår det som särskilt angeläget att allatill buds stående medel används för att åstadkomma kortare handläggningsti-der. Som majoriteten framhållit vidtas också en del åtgärder. Jag ser dockinte detta som tillräckligt. Framför allt bör tydliga mål formuleras somsedan kan följas upp. Det bör ankomma på regeringen att vidta åtgärder medanled- ning av det anförda.Jag anser att utskottets hemställan under moment 12 bort ha följandelydelse:12. beträffande kortare handläggningstideratt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 6 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 6.7. Samlokalisering av myndigheter inom rättsväsendet (mom. 13)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Vi anser att alla tänkbara möjligheter bör tas till vara när det gällersamver- kan mellan de myndigheter som finns inom rättsväsendet. För attunderlätta den samverkan som sker mellan polisen och åklagarna börmöjligheter- na att utnyttja gemensamma lokaler övervägas. Ävenpersonaladministratio- nen skulle kunna skötas gemensamt. Det kan inteuteslutas att det också i fråga om andra myndigheter inom rättsväsendetfinns samordningsfördelar som inte utnyttjas. Domstolarnabör emellertid vara fristående från andra rättsvårdande myndigheter. Vianser att det finns skäl att inleda en översyn. Det får ankomma påregeringen att vidta åtgärder.Vi anser att utskottets hemställan under moment 13 bort ha följandelydelse:13. beträffande samlokalisering av myndigheter inom rättsväsendetatt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 7.8. Reservpoliser (mom. 14)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Vi anser att glesbygden bör få tillgång till samma kvalificeradepolispersonal som tätorterna. Glesbygdernas problem bör alltså inte lösasmed någon form av reservpolis. Beredningen av skrivelsebör därför av- brytas. Det ankommer på regeringen att vidta åtgärder medanledning av det anförda.Vi anser att utskottets hemställan under moment 14 bort ha följandelydelse:14. beträffande reservpoliseratt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 13 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 8.9. Åklagarnas arbetsuppgifter (mom. 17)(c) anför:Jag konstaterar att åklagarreformen lett till att åklagarna ofta tvingasföra talan i mål som de inte haft ansvar för från början. Detta ser jag somnegativt eftersom det kan göra det svårare att genomföra huvudförhandlingenpå ett effektivt sätt. Ett sätt att råda bot på detta problem skulle kunnavara att arbetet på åklagarkamrarna organiserades så att åklagarna knytstill vissa på förhand bestämda tingsrätter. Det bör ankomma på regeringenatt vidta åt- gärder. Vad jag nu anfört med anledning av motion Ju905 börges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 17 bort ha följandelydelse:17. beträffande åklagarnas arbetsuppgifteratt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 21 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 9.10. Bekämpningen av miljöbrott (mom. 18)() och () anför:Vi anser att allvarliga miljöbrott skall ses som en del av den ekonomiskabrottsligheten. Miljöbrottens karaktär är densamma som traditionellekobrottslighet på det sättet att brottet begås i näringsverksamhet ochutgör ett utpräglat vinningsbrott. Bekämpandet av miljöbrott kräver högkompetens och en avancerad organisationsstruktur. Det är därför naturligtatt handlägger de ärenden som rör allvarligamiljöbrott. Det nu anförda gäller i hög grad även s.k. CITES-brott. För attde nu anförda typerna av brott bör handläggas på ett och samma ställe talarockså att inter- nationellt samarbete på hög nivå ofta är en förutsättningför att man skall kunna utreda och bekämpa dem.Enligt vår uppfattning bör det alltså komma till klart uttryck iEkobrottsmyndighetens instruktion att allvarliga miljöbrott och CITES-brottär brott som skall handläggas vid . Det ankommer påregeringen att vidta åtgärder med anledning av det anförda. Detta innebäratt vi stöder motion Ju907. När det gäller motion MJ255 håller vi medutskottets majoritet.Vi anser att utskottets hemställan under moment 18 bort ha följandelydelse:18. beträffande bekämpningen av miljöbrottatt med anledning av motion 1999/2000:Ju907 yrkande 14 och medavslag på motion 1999/2000:MJ255 yrkande 9 som sin me- ning ger regeringentill känna vad som anförts i reservation 10.11. Reformering av domstolsorganisationen (mom. 19)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Vi delar regeringens uppfattning att det finns behov av att reformera dom-stolsväsendet för att detta skall kunna möta framtidens krav i ett antalavse- enden. Det är då viktigt att regeringen inför redovisarsina analy- ser, överväganden, riktlinjer och principer samt förslag omdomstolsväsen- dets reformering. Även för domstolsväsendets personal ärdetta av största vikt för att säkerställa deras viktiga engagemang ochdelaktighet. Vi anser det inte tillfredsställande att , som förnärvarande är fallet, i huvud- sak enbart genom information från regeringenfår ta del av det förändringsar- bete som pågår ute i domstolsväsendet.Regeringen bör återkomma till med en proposition med ensamlad redovisning och förslag i dessa frågor.Några ytterligare organisatoriska förändringar av betydelse bör därför inteske förrän haft möjlighet att ta ställning till principerna fören ny domstolsorganisation.Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 19 bort ha följandelydelse:19. beträffande reformering av domstolsorganisationenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju910 yrkande 13 och1999/2000:Ju911 yrkande 13 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 11.12. Sammanslagning av allmänna domstolar och allmänna förvaltningsdomstolar(mom. 20)() och () anför:Enligt vår mening skulle rättsväsendets lokala förankring befrämjas av ensammanslagning av allmänna domstolar och förvaltningsdomstolar. Härmedskulle man också kunna uppnå att vissa typer av mål inte splittrades mellanolika slags domstolar utan kunde ges en samlad bedömning i samma dom- stol.Vi anser att regeringen bör bedriva det fortsatta reformarbetet medinriktning på en sammanslagning av förvaltningsdomstolar och allmännadomstolar. Vad vi nu anfört bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 20 bort ha följandelydelse:20. beträffande sammanslagning av allmänna domstolar och all- männaförvaltningsdomstolaratt med anledning av motion 1999/2000:Ju907 yrkande 19 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 12.13. ställning (mom. 21)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Enligt vår mening kan det ifrågasättas, om den roll som regeringentilldelat i budgetarbetet och arbetet med förändringar avdomstolsor- ganisationen är förenlig med den självständighet somdomstolarna är garan- terade enligt regeringsformen. Det är viktigt att deuttalanden som gjorde i samband med verkets inrättande verkligenrespekteras och att det betonas att verket i första hand skall vara ettserviceorgan åt domstolarna. Flera inslag i massmedierna har vittnat om att det i domstolarna finns ett utbrett misstroendemot verket och dess ledning. Vi anser att det nu finns skäl för regeringenatt låta utreda frågan om Dom- stolsverkets ställning och funktion iförhållande till domstolarna.Vad vi nu anfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 21 bort ha följandelydelse:21. beträffande ställningatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju907 yrkande 20 och1999/2000:Ju911 yrkande 12 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 13.14. Större domkretsar för tingsrätterna (mom. 22)(c) anför:Behovet av att modernisera och reformera domstolsväsendet gör sig starktgällande och är berett att ta ansvar för sådana förändringar.Förändringarna måste ta fasta på det goda i dagens struktur, där ensjälvklar utgångspunkt för oss är en fortsatt decentraliserad organisation.De små domstolarna kan vara sårbara vid sjukdom, föräldraledighet, sjuk-skrivning, arbetstoppar etc. De har mindre möjligheter att rationalisera,och mindre möjligheter att hänga med i rättsutvecklingen. Även om antaletin- kommande mål till tingsrätterna sjunkit, har målen blivitalltmer komplicerade i både tingsrätt och hovrätt. Det har tagit siguttryck bl.a. annat i att antalet mål där huvudförhandlingen pågår underflera dagar ökat och också i att huvudförhandlingstiden ökar. Över huvudtaget ökar genom- strömningstiderna.Alltfler mål kräver att domarna har specialkompetens, speciellt inomden miljörelaterade och ekonomiska brottsligheten där brottsbekämpningen ärpå frammarsch. Detta är svårt att tillgodose på mindre domstolar, eftersomingen kan vara specialist på hela det område tingsrätten spänner över. Föratt domaryrket skall vara en attraktiv karriärväg för unga jurister krävsockså att det finns möjligheter till individuell kompetensutveckling ochspecialisering.En konstruktion där domkretsarna utvidgas men där verksamheten bedrivs iflera domstolar vore ett alternativ värt att studera närmare. Den utvidgadedomkretsen kunde ha en gemensam ledning och en gemensam administra- tion,men i övrigt handlägga den löpande verksamheten vid den för parternanärmaste domstolen. Då skulle möjligheterna till rationalisering, kompe-tensutveckling och ömsesidig förstärkning (dvs. domstolarna skulle kunnaförstärka varandra vid sjukdom och semester och utjämna arbetstoppar)uppnås som den geografiska närheten och dess kvaliteter skullebibehållas.När gränserna för de utvidgade domkretsarna skall dras är det viktigt attbeakta faktorer som måltillströmning, personalläge och geografiska avstånd.I exempelvis , där det är långt mellan tingsrätterna, fyllertingsrätter med bara en eller två domare ända en viktig funktion.Det är glädjande att regeringen nu låtit inleda en försöksverksamhet i vil-ken flera tingsrätter samverkar under gemensam administration och ledning.Jag anser dock att försöksverksamheten borde ha större omfattning och hasom klar målsättning att bevara antalet tingsrätter. Regeringens arbete böralltså ha den inriktningen. Detta bör ges regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 22 bort ha följandelydelse:22. beträffande större domkretsar för tingsrätternaatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju416 yrkande 1 och1999/2000:Ju905 yrkande 23 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 14.15. Antalet tingsrätter (mom. 23)() och () anför:Enligt vår uppfattning har den nuvarande tingsrättsorganisationen betydandevärden. Den tillgodoser allmänhetens berättigade krav på en lokaltförankrad och väl fungerande rättskipning i hela landet. Vi anser därföratt nuvarande tingsrättsorganisation bör behållas. Det är enligt vår meninginte tillräckligt att i budgetprocessen får ta ställning tillnedläggning av tingsrätter. Tingsrätterna och deras domkretsar bör anges ilag, så att någon förändring av organisationen inte kan ske utan föregåenderiksdagsbeslut. Regeringen bör få i uppdrag att utarbeta och till riksdagenåterkomma med förslag till lagstiftning av denna innebörd. Det anförda börges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 23 bort ha följandelydelse:23. beträffande antalet tingsrätteratt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju905 yrkande 22 och1999/2000:Ju907 yrkandena 15 och 16 som sin mening ger re- geringen tillkänna vad som anförts i reservation 15.16. Inskrivningsverksamheten (mom. 25)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Under förutsättning av bifall till reservation 11Regeringen vill med sin föreslagna förändring av inskrivningsverksamhetensäkerställa en uthållig och kostnadseffektiv organisation. Vi delar denambi- tionen.Huruvida den nu redovisade organisatoriska lösningen bättre än den nuva-rande uppfyller dessa kriterier är svårt att avgöra med ledning av vad somredovisas i propositionen. Enligt vår uppfattning bör inte tanågot beslut om inskrivningsverksamhetens organisation nu utan avvakta attrege- ringen lägger fram den av oss i reservation 11 förordadepropositionen om domstolsväsendets organisation. Regeringen bör i denpropositionen också behandla inskrivningsväsendets organisation.Vi anser att utskottets hemställan under moment 25 bort ha följandelydelse:25. beträffande inskrivningsverksamhetenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju905 yrkande 25,1999/2000:Ju907 yrkande 17 samt 1999/2000:Ju911 yrkande 16 dels avslårregeringens förslag till lag om ändring i jordabalken dels avslårregeringens förslag att koncentrera inskrivningsverksamheten till sjuinskrivningsmyndigheter, dels ock som sin mening ger rege- ringen tillkänna vad som anförts i reservation 16.17. Bouppteckningsverksamheten (mom. 26)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), () och ()anför:Under förutsättning av bifall till reservation 11Regeringens principförslag om att överföra bouppteckningsverksamheten tillskattemyndigheterna kan vi i allt väsentligt instämma i som vi ärinförstådda med behovet av omfattande lagändringar, vilka bör redovisas ien särskild proposition. bör emellertid inte fatta något beslutom bouppteckningsverksamhetens organisation förrän regeringen lägger framden av oss i reservation 1l förordade propositionen om domstolsväsendetsorganisation. Regeringen bör i den propositionen också behandla organisa-tionen av bouppteckningsverksamheten. Vad vi nu anfört bör ges regeringentill känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 26 bort ha följandelydelse:26. beträffande bouppteckningsverksamhetenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju907 yrkande 18 och1999/2000:Ju911 yrkande 17 dels avslår regeringens förslag attbouppteckningsverksamheten förs över till skatteförvaltningen, dels ock somsin mening ger regeringen till känna vad som anförts i reser- vation 17.18. Översyn av nämndemännens villkor (mom. 29)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Vi anser att det kan ifrågasättas om inte nuvarande regler om nämndemänsoch jurymäns villkor och ersättning motverkar den i lag uppställda målsätt-ningen att nämndemannakåren skall ha en allsidig sammansättning med hänsyntill ålder, kön och yrke. Det är i och för sig tillfredsställande att be-loppsgränsen för ersättning för inkomstförlust tagits bort. Vi anser dockatt man inte kan nöja sig med detta utan att tiden nu är kommen för ensamlad översyn av nämndemäns och jurymäns ersättningar och villkor. Härvidbör man särskilt uppmärksamma om arvodena bör bestämmas med hänsyn tillsammanträdestidens längd eller om arvodena på annat sätt kan beräknas eftergenerösare grunder än som gäller . Det får ankomma på regeringen attvidta erforderliga åtgärder. Vad vi nu anfört bör som sin meningge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 29 bort ha följandelydelse:29. beträffande översyn av nämndemännens villkoratt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju405 yrkande 1,1999/2000:Ju406, 1999/2000:Ju412, 1999/2000:Ju418, 1999/2000: Ju419,1999/2000:Ju905 yrkande 26 och 1999/2000:Ju907 yrkande 21 som sin meningger regeringen till känna vad som anförts i reservation 18.19. Rekrytering av nämndemän (mom. 30)() anför:Enligt min mening är det inte rimligt att nämndemän, som ju är lekmanna-domare, utses av de politiska partierna. Denna ordning är inte förenlig medprincipen om domstolarnas självständighet. är det betydelsefulltatt lekmän fortsätter att delta i domstolarnas arbete. Ett system därnämndemän- nen utses bland intresserade medborgare i varje domsaga voreönskvärt. Regeringen bör få i uppdrag att utreda denna fråga och attåterkomma till med förslag. Vad jag nu anfört bör ges regeringentill känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 30 bort ha följandelydelse:30. beträffande rekrytering av nämndemänatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju403, 1999/2000:Ju804och 1999/2000:Ju807 som sin mening ger regering- en till känna vad somanförts i reservation 19.20. Kravet på svenskt medborgarskap för nämndemän (mom. 31)(c) anför:Kravet på att nämndemän skall vara svenska medborgare utestänger en stordel av landets befolkning från dessa uppdrag. Enligt min mening bör det förvalbarhet som nämndeman vara tillräckligt med rösträtt i kommunalval. Jagser inget skäl att avvakta den pågående utredningen om medborgarskapskra-ven i lagstiftningen. Regeringen bör få i uppdrag att återkommatill med förslag av den innebörd jag nu angivit. bör geregeringen detta till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 31 bort ha följandelydelse:31. beträffande kravet på svenskt medborgarskap för nämndemänatt med anledning av motion 1999/2000:Sf637 yrkande 12 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reservation 20.21. Översyn av notariemeriteringen (mom. 32)(c) anför:Det är allmänt omvittnat att kraven för antagning till notarietjänstgöringskapar en utbredd betygshets bland de juris studerande. Eftersom endast enmindre del av dem som utexamineras från juridisk fakultet fårnotarietjänster, kan det ifrågasättas om nuvarande antagningssystemmotsvarar målsättning att så många jurister som möjligt skallberedas tillfälle till nota- rietjänstgöring. När rapportpresenterats bör den kunna bilda utgångspunkt för en översyn av antagningentill och dimensioneringen av notarietjänstgöringen. Regeringen bör vidtaerforderliga åtgärder. Vad jag nu med anledning av motion Ju905 i denna delanfört bör som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 32 bort ha följandelydelse:32. beträffande översyn av notariemeriteringenatt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 21.22. Översyn av notariemeriteringen (mom. 32)() anför:Det är allmänt omvittnat att kraven för antagning till notarietjänstgöringskapar en utbredd betygshets bland de juris studerande. Eftersom baraknappt en tredjedel av dessa får en notarieplats, talar åtskilligt för attsystemet med notariemeritering spelat ut sin roll. Vad som bör eftersträvasär ett system som ger så många juris studerande som möjligt erfarenhet avpraktiskt juri- diskt arbete. Regeringen bör därför få i uppdrag inte baraatt se över antag- ningen till notarietjänstgöringen utan också attöverväga om denna form av praktik över huvud taget bör finnas kvar. Vad jagnu med anledning av mo- tion Ju905 anfört bör som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under moment 32 bort ha följandelydelse:32. beträffande översyn av notariemeriteringenatt med anledning av motion 1999/2000:Ju905 yrkande 24 som sinmening ger regeringen till känna vad som anförts i reserva- tion 22.23. Ersättning till vittnen (mom. 34)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Enligt vår mening bör reglerna för ersättning av allmänna medel tillvittnen ses över. Nuvarande ersättningsbelopp är alltför låga; högreersättningsbe- lopp skulle också kunna sporra domstolarna till en bättretidsplanering. Det får ankomma på regeringen att vidta erforderligaåtgärder. Detta bör ges regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under moment 34 bort ha följandelydelse:34. beträffande ersättning till vittnenatt med anledning av motionerna 1999/2000:Ju405 yrkande 2 och1999/2000:Ju723 yrkande 9 som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts i reservation 23.24. Drogfria anstalter (mom. 35)(), (), (m), RagnwiMarcelind (kd), (), (c), () ochAnita () anför:Vi delar majoritetens uppfattning att målsättningen självklart skall varaatt anstalterna skall hållas drogfria. Vi vill också understryka attförekomsten av narkotika i anstalterna riskerar att omintetgöra allasatsningar på verkställig- hetsinnehållet.Det är i och för sig positivt att det pågår ett arbete för att utvecklaytterliga- re åtgärder för att bekämpa narkotikan i anstalterna. Arbetethar dock pågått länge och resultaten har låtit vänta på sig. Detär därför påkallat med ett ingripande från sida för att kommatill rätta med problemen.Flera av de förslag som diskuteras i anledning av är enligtvår mening bra. Vi har t.ex. förespråkat en ökad användningav narkotikahundar inom kriminalvården.