bet · GN01KU6 · 1999-11-23 00:00:00 — Regeringen föreslår i propositionen åtgärder sombehövs för att skall kunna ratificeraEuroparådets ramkonvention om skydd för nationellaminoriteter och den europeiska stadgan om landsdels-eller minoritetsspråk. Det innebär ett erkännande avSveriges nationella minoriteter och deras språk ochatt minoritetsspråken ges stöd för att hållaslevande. Förslagen är avsedda att lägga en grund fören samlad svensk minoritetspolitik.De grupper som enligt regeringens förslag utgörnationella minoriteter är samer, sverigefinnar,tornedalingar, romer och judar. Minoritetsspråken ärsamiska, finska, meänkieli (tornedalsfinska), romanichib och jiddisch. Av dessa har samiska, finska ochmeänkieli en historisk geografisk bas, vilket geranledning till förslag om mer långtgående åtgärdertill stöd för dessa språk.Lagförslag läggs fram som ger enskilda rätt attanvända samiska, finska och meänkieli hos domstolaroch förvaltningsmyndigheter med verksamhet i degeografiska områden där språken använts av hävd ochfortfarande används i tillräcklig utsträckning.Förslagen innebär också rätt att i dessa områden fåförskoleverksamhet och äldreomsorg helt eller delvispå de nämnda språken. För samiska föreslås områdetomfatta , , och Kirunakommuner och för finska och meänkieli ,, , och kommuner.Regeringen redovisar i propositionen ocksårikstäckande åtgärder som regeringen avser att vidtaför att stödja de nationella minoriteterna ochminoritetsspråken. Det gäller utbildningsfrågor,kulturverksamhet, massmedierna, arkivfrågor,äldreomsorg, översättning av vissa författningar,inflytande och samarbete över nationsgränserna.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkersamtliga motioner. Tolv reservationer har avgetts. 1998/99:143, vari föreslås att riksdagen1. godkänner att ratificerar Europarådetsramkonvention om skydd för nationella minoriteter,2. godkänner att ratificerar den europeiskastadgan om landsdels- eller minoritetsspråk,3. antar regeringens förslag till lag om rätt attanvända samiska hos förvaltningsmyndigheter ochdomstolar,4. antar regeringens förslag till lag om rätt attanvända finska och meänkieli hosförvaltningsmyndigheter och domstolar.Lagtexterna återges i bilaga 1 tillbetänkandet. Motioner väckta med anledning avpropositionen1999/2000:K3 av m.fl. (kd) variyrkas1. att beslutar att utökaförvaltningsområdet till attomfatta , kommun samtStorumans kommun och att därefter genomföra enutvärdering av försöket,2. att beslutar att 6 § första stycketandra meningen lagen om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar samt 6 §första stycket andra meningen lagen om rätt attanvända finska och meänkieli hosförvaltningsmyndigheter och domstolar skall haföljande lydelse: Om en begäran att använda samiska,finska eller meänkieli framställs senare får denavslås endast om det föreligger särskilda skäl fördetta,3. att beslutar att 6 § andra stycketlagen om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar skall haföljande lydelse: En begäran att använda samiska,finska eller meänkieli får även avslås om det äruppenbart att den är onödig,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de nationellaminoriteternas rätt att använda sitt minoritetsspråki kontakten med centrala myndigheter,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översättning avgrundlagen och de vanligaste lagarna tillminoritetsspråk.1999/2000:K4 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den finskspråkigateaterverksamheten i Sverige.1999/2000:K5 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldreomsorg påfinska.1999/2000:K6 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om finska språket i förskolanoch grundskolan.1999/2000:K7 av m.fl. (s) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omminoritetsfolkhögskolorna och garanterat ekonomisktstöd för deras verksamhet som kulturella centrum förlandsdelsspråks- och minoritetsgrupper,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts omfolkhögskoleundervisning för finska romer i Sverige.1999/2000:K8 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om att inte erkänna meänkielioch jiddisch som minoritetsspråk i Sverige.1999/2000:K9 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om sydsamiska språketsställning som minoritetsspråk,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att upprätta ensydsamisk förvaltningskommun.1999/2000:K10 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om minoriteterna ochminoritetsspråken i grundlagen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ytterligare stödtill skriftspråken,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ortsnamns- ochvägskyltar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om meritvärdering föroffentlig personal,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att förändring i denkommunala indelningen inte får förhindra främjandeav de svenska landsdels- eller minoritetsspråken.1999/2000:K11 av m.fl. (c) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om finska språketsställning som territoriellt bundet språk iStockholmsregionen,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att termensverigefinnar bör ändras till sverigefinländare,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten att användasamiska, finska och meänkieli hos domstolar,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rätten att få svarpå samiska, finska och meänkieli från kommunala,landstingskommunala och statliga myndigheter.1999/2000:K12 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ochStorumans kommuner,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om rikstäckandeåtgärder när det gäller barn- och äldreomsorg.Motioner väckta under allmänna motionstiden19981998/99:K273 av Per m. fl. (mp) vari yrkas attriksdagen hos regeringen begär förslag om hur enrimlig maktbalans mellan samerna och deras motparterskall kunna åstadkommas.1998/99:K274 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om grundlagsfäst skyddför minoritetsspråken,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en persons rätt attfå skriftligt svar på sitt eget minoritetsspråk,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om flerspråkigskyltning och flerspråkiga adresser.1998/99:K334 av och () vari yrkas att som sin mening gerregeringen till känna vad i motionen anförts omvikten av en minoritetspolitik som ger möjlighet förde nationella minoriteterna att bevara och utvecklasin kultur.1998/99:Sf623 av m. fl. (kd) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att regeringensnarast bör återkomma till med enproposition med utgångspunkt iMinoritetsspråkskommitténs slutbetänkande.1998/99:MJ257 av och Ulla-BrittHagström (kd) vari yrkas5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att stärka desamiska språken.Motioner väckta under allmänna motionstiden19991999/2000:K223 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ILO-konventionnr 169 bör undertecknas.1999/2000:K237 av () vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om sydsamiskan somspråkgrupp.1999/2000:K 239 av () vari yrkas1. att beslutar i enlighet med vad somanförts i motionen om att utöka förvaltningsområdetunder en försöksperiod till att omfatta Krokomskommun, kommun samt kommun ochatt därefter genomföra en utvärdering av försöket,2. att beslutar att 6 § första stycketandra meningen lagen om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar samt 6 §första stycket andra meningen lagen om rätt attanvända finska och meänkieli hosförvaltningsmyndigheter och domstolar skall haföljande lydelse: Om en begäran att använda samiska,finska eller meänkieli framställs senare får denavslås endast om det föreligger särskilda skäl fördetta.3. att beslutar att 6 § andra stycketlagen om rätt att använda samiska hosförvaltningsmyndigheter och domstolar samt 6 § andrastycket lagen om rätt att använda finska ochmeänkieli hos förvaltningsmyndigheter och domstolarskall ha följande lydelse: En begäran att användasamiska, finska eller meänkieli får även avslås omdet är uppenbart att den är onödig,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de nationellaminoriteternas rätt att använda sitt minoritetsspråki kontakten med centrala myndigheter,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om översättning avgrundlagen och de vanligaste lagarna tillminoritetsspråk.1999/2000:K280 av () vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att fortsättareformarbetet med att stärka minoritetsspråkensställning i hela landet.1999/2000:K353 av och ()vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om universitet ochhögskolor,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om stöd tillfolkbildning/folkhögskolor,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om textremsor påminoritetsspråk i TV,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om litteraturen ochdirektiven till ,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om äldreomsorgen,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om förskolor,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en särskildkartläggning av hur sverigefinnar utanförförvaltningsområdet praktiskt får skydd/stöd utifrånerkännandet som nationell minoritet.1999/2000:Sf639 av m.fl. (kd) variyrkas18. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om nationellaminoriteter.1999/2000:MJ220 av Per m.fl. (mp) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om samerna somursprungsfolk,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ratificering av 169.Yttranden från andra utskott m.m.Utrikes-, socialförsäkrings-, social-, kultur- ochutbildningsutskotten har yttrat sig i ärendet(1999/2000:UU3y, SfU2y, SoU3y, KrU2y, UbU3y).Yttrandena återges i bilagorna 2-6 i betänkandet.Representanter för , i , Sverigefinska riksförbundetoch har införkonstitutionsutskottet framfört synpunkter iärendet. BakgrundInternationella organisationer, som FN ochEuroparådet, har uppmärksammatbehovet av att trygga minoriteters rättigheter ochhar i detta syfte utarbetat konventioner,deklarationer och rekommendationer. I propositionenlämnas en utförlig redogörelse för detinternationella samarbete som utvecklats på dettaområde och de resultat det avsatt i form avåtaganden för staterna. Utan sådana åtaganden finnsdet enligt vad som anförs i propositionen risk föratt minoriteternas språk och kultur går förlorade.Den europeiska stadgan om landsdels- ellerminoritetsspråk (minoritetsspråkskonventionen), ochramkonventionen om skydd för nationella minoriteterhar utarbetats inom . De öppnades förundertecknande respektive 1995.Minoritetsspråkskonventionen trädde i kraft den 1mars 1998 sedan den ratificerats av fem länder. Deländer som ratificerat konventionen ärFinland, , , ,, , och . harvarken undertecknat eller ratificerat konventionen.Ramkonventionen trädde i kraft den 1 februari 1998sedan den ratificerats av 12 länder. De 24 ländersom ratificerat konventionen är ,, , , , ,, , , , ,, , , , ,, , , ,, , och . harundertecknat men inte ratificerat konventionen.ILO, som står för International LabourOrganization, är ett av s.k.fackorgan med sekretariat i . har tilluppgift att bevaka frågor om arbetsvillkor,diskriminering m.m. Inte minst har sedan långtid bevakat ursprungsfolkens arbete och livsvillkor.År 1989 tillkom konvention nr 169 omursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder.Konventionen syftar bl.a. till att staterna skallerkänna den äganderätt och besittningsrätt somtillkommer urbefolkningar till den mark som dessatraditionellt bebor och verkar på. Regeringentillkallade en särskild utredare med uppgiftatt utreda frågan om kan ratificera dennakonvention samt vilka åtgärder som krävs för attSverige skall kunna efterleva bestämmelserna ikonventionen. Betänkandet Samerna ( ettursprungsfolk i (SOU 1999:25) överlämnades iapril 1999. I betänkandet görs bedömningen attSverige kan ratificera först då ettantal åtgärder som rör samernas rätt till markgenomförts.Situationen i andra nordiska länderPropositionen innehåller en redogörelse försituationen i andra nordiska länder i fråga omlagstiftning m.m. till skydd för minoriteter ochratificeringen av de två Europarådskonventionerna.Av redogörelsen framgår bl.a. följande.NorgeNorge var det första land som ratificerademinoritetsspråkskonventionen. Det skedde ochvåren 1999 ratificerades även ramkonventionen. Ingetannat språk än samiska nämns iratifikationsinstrumentet för minoritets-språkskonventionen.I talas, liksom i och , fleraolika varieteter av samiska bland vilka nordsamiskandominerar. har emellertid valt att ratificeraminoritetsspråkskonventionen för samiska som ettspråk, och till stor del har man överlämnat fråganom vilka insatser som skall göras för språkets olikavarieteter till det norska sametinget.I fanns redan en rad lagar och åtgärder iövrigt till skydd och stöd för samernas kultur ochspråk m.m. Det samiska språket ges särskilt skyddoch stöd i samelovens språkregler , därdet framgår att samiska liksom norska är officielltspråk i . Sameloven utgör grunden för Norgesratificering av minoritetsspråkskonventionen. Ienlighet med syftet med minoritetsspråkskonventionenhar i första hand inriktat sitt stöd tillsamerna inom de områden där de traditionellt harlevt och fortfarande lever. Vidare medgerspråkreglerna användningen av samiska bl.a. vidkontakt med lokala och regionala myndigheter, inomhälsosektorn och den sociala sektorn, rättsväsendet,kyrkan och utbildningsväsendet. Det finns ocksåsedan en tid regelbundna sändningar på samiska inorsk radio och TV.FinlandFinland ratificerade minoritetsspråkskonventionensom andra land och ramkonventionenår 1997. Av ratifikationsinstrumentet förminoritetsspråkskonventionen framgår att Finlandratificerat konventionen för samiska, svenska,och andra territoriellt obundna språk iFinland. Det sistnämnda innebär att gör detmöjligt att låta ytterligare minoritetsspråkomfattas av konventionen om det visar sig att de kanuppfylla de kriterier som ställs på minoritetsspråki konventionen. Det svenska språket har en särskildposition i eftersom det är ett av Finlandstvå nationalspråk. När det gäller samiskan harFinland liksom valt att ratificerakonventionen för samiska som ett språk även om detfinns flera varieteter av samiska i Finland.I anslutning till ratificering avramkonventionen angavs att detta åtagande omfattaråtminstone samer, zigenare, judar, tatarer och s.k.gammalryssar samt de facto också finlandssvenskar.Ratifikationsinstrumentet innehåller ingenbegränsning som utesluter framtidaminoritetsgrupper. Det uppställs heller inga krav påmedborgarskap.I fanns redan en rad lagar till skydd ochstöd för finlandssvenskarnas, samernas och romernaskultur och språk m.m. Sådana bestämmelser återfinnsi den finska regeringsformen och i ett antal andralagar och förordningar till skydd för samiska ochsvenska. Viktigast av dessa bestämmelser är försvenskans del språklagen och församiskans del lagen om användning av samiska hosmyndigheter som trädde 1992.När det gäller stödet och skyddet för språketromani tillsatte en ledningsgruppför zigenarutbildning inom Utbildningsministerietsom skall handlägga alla frågor av principiell natursom rör utbildning av romer.DanmarkDanmark ratificerade ramkonventionen år 1997.Ratifikationsinstrumentet innehåller en deklarationatt ramkonventionen skall tillämpas på den tyskaminoriteten i . har interatificerat minoritetsspråks-konventionen.Den tyskspråkiga minoritetens rättigheter behandlasi /Köpenhamns- deklarationen , somgaranterar den tyskspråkiga minoriteten i Danmarkliksom den danskspråkiga minoriteten i ochderas respektive organisationer rätten att användasina respektive språk i såväl tal som skrift.Historiska minoriteter i SverigeDe historiska minoriteter i som berörs avregeringens förslag beskrivs i propositionen underrubrikerna samer, sverigefinnar, tornedalingar,romer och judar. Minoriteternas närvaro i Sverigeredovisas översiktligt i ett historiskt perspektiv.Likaså omtalas de språkliga och kulturellaförhållanden genom vilka minoriteterna skiljer sigfrån majoritetsbefolkningen och deras strävanden attbehålla sin särart. Som minoriteternas språk omtalassamiska, finska, tornedalingarnas språk meänkieli,chib och i fråga om judarna vid sidan avhebreiskan även jiddisch.En samlad svensk minoritetspolitik.Ratificering avminoritetsspråkskonventionen ochramkonventionenPropositionenRegeringen anför att en grund bör läggas för ensamlad svensk minoritetspolitik med inriktning påskydd för de nationella minoriteterna och dehistoriska minoritetsspråken. Det innebär attSveriges nationella minoriteter bör erkännas ochkunskap spridas om deras språk och kultur och omderas bidrag till landets historia. Det innebärockså att minoritetsspråken bör erkännas och ges detstöd som behövs för att de skall hållas levande.Sverige har en lång tradition när det gäller attvärna om mänskliga rättigheter och åtgärder motdiskriminering. Det är därför enligt vad regeringenanför naturligt att också stärka skyddet för denationella minoriteterna. Internationellaerfarenheter talar också för att det är angelägetatt staten tar minoriteters rättigheter på allvar.Minoriteternas egna önskemål bör enligt regeringenvara en viktig utgångspunkt när en samladminoritetspolitik skall utformas.Regeringen fäster stor vikt vid det arbete sombedrivs inom och andra internationellaorganisationer när det gäller skyddet förminoriteter. Ramkonventionen ochminoritetsspråkskonventionen utgör enligtregeringens mening en god grund för hur ettlångsiktigt stöd till de nationella minoriteternaoch deras språk skall utformas. Avsikten medkonventionerna är inte att stödja minoritetsspråkenpå bekostnad av de officiella språken eller attsegregera de grupper av befolkningen som tillhör enminoritetsgrupp från den övriga befolkningen. Syftetär i stället att uppmuntra till kunskap om denationella minoriteterna och deras språk inomstaterna. Flertalet av minoritetsspråkskonventionensoch ramkonventionens bestämmelser bygger påförutsättningen att en minoritetspolitik skallfinnas med syfte att stödja och skydda de nationellaminoriteterna och minoritetsspråken i de länder somratificerar konventionen. Dessutom framgår att deländer som ansluter sig till konventionerna skallbygga sin politik, lagstiftning och praxis på en radmål och principer till stöd och skydd för denationella minoriteterna och minoritetsspråken.De åtgärder som föreslås i propositionen skallenligt regeringen ses som ett första steg mot ensamlad minoritetspolitik. omfattas denationella minoriteterna enligt vad regeringen anförsjälvfallet också av integrationspolitikens mål,nämligen lika rättigheter och möjligheter för allaoavsett etnisk och kulturell bakgrund, ensamhällsgemenskap med samhällets mångfald som grundoch en samhällsutveckling som kännetecknas avömsesidig respekt och tolerans och som alla oavsettbakgrund skall vara delaktiga i och ansvariga för.Konventionernas innehållI inledningen till den europeiska stadgan omlandsdels- eller minoritetsspråk,minoritetsspråkskonventionen, framhålls bl.a. attskydd och främjande av landsdels- ellerminoritetsspråk i olika länder och regioner i Europautgör ett viktigt bidrag till uppbyggandet av ettEuropa som vilar på demokratiska principer ochkulturell mångfald inom ramen för nationellsuveränitet och territoriell integritet.Minoritetsspråkskonventionen är uppbyggd så att deratificerande staterna får en viss frihet att väljavilka av de 23 artiklarna i konventionen som manvill anta samt vilken ambitionsnivå man vill uppnå.Konventionen innehåller fem delar. Del I innehållerbl.a. en definition av landsdels- ellerminoritetsspråk och territoriellt obundna språk samtuppgifter om praktiska åtgärder och vilka åtagandensom konventionsstaterna kan göra. I delarna II ochIII preciseras de åtaganden som de ratificerandestaterna skall göra. Del II omfattar övergripandemål och principer för samtliga språk som en statbedömt vara minoritetsspråk. Del III innehåller merdetaljerade bestämmelser som varje stat kan väljaatt ratificera för de språk som har en historiskgeografisk bas. Del IV av konventionen innehållerbestämmelser för hur , dess medlemsstateroch allmänheten skall kunna kontrollera på vilketsätt de stater som ratificerat konventionenuppfyller sina åtaganden enligt konventionen. Del Vinnehåller bestämmelser om undertecknande ochratificering.Minoritetsspråkskonventionen innehållerbestämmelser om vilka kriterier som ligger tillgrund för att ett språk skall behandlas somminoritetsspråk. Kriterierna för landsdels- ellerminoritetsspråk är:( att språket skall ha använts av hävd i ett visstterritorium inom en stat av medborgare i staten,(att det skall vara annorlunda än det officiellaspråket och( att det skall talas av tillräckligt mångapersoner.Om språket inte uppfyller kravet på historiskgeografisk anknytning kan det omfattas av vissa avkonventionens bestämmelser såsom ett territorielltobundet språk.Europarådets ramkonvention om skydd för nationellaminoriteter, ramkonventionen, är enprincipdeklaration som skall förverkligas genomnationell lag och lämplig regeringspolitik.Ramkonventionen innehåller inte någon definition påen nationell minoritet. I artikel 5 framgår endastatt nationella minoriteter har en identitet sombaseras på religion, språk, traditioner ochkulturarv. Konventionens utformning medför att deratificerande staterna själva kan avgöra vad somkännetecknar en nationell minoritet. Underkonventionens tillkomst har det dock framgått attbegreppet syftar på grupper med långvarig anknytningtill en stat.Ramkonventionen omfattar bestämmelser om skydd förspråk samt skydd och stöd för minoritetskulturer,traditioner, kulturarv och religion, vilket ärvidare än de områden minoritetsspråkskonventionentar sikte på.Regeringen föreslår i propositionen att Sverigeskall ratificera minoritetsspråkskonventionen. Despråk som skall omfattas är samiska, finska,meänkieli, chib och jiddisch. Av dessa skallsamiska, finska och meänkieli såsom språk med enhistorisk geografisk bas omfattas av konventionensbestämmelser i både del II och del III. chiboch jiddisch skall som territoriellt obundna språkomfattas av bestämmelserna i del II.Regeringen föreslår också att skallratificera ramkonventionen. De nationellaminoriteterna skall erkännas genom att de nämns vidnamn i samband med ratifikationen.De objektiva kriterier för en nationell minoritetsom framgår av ramkonventionens artikel 5 är enligtregeringens mening inte tillräckliga utan måstekompletteras med ett antal kriterier som gör detlättare att urskilja de grupper som konventionen iförsta hand avser att skydda och stödja. Enligtregeringens mening bör därför följande kriteriervara uppfyllda för att en grupp skall betraktas somen nationell minoritet:( Grupp med uttalad samhörighet som till antalet iförhållande till resten av befolkningen har en ickedominerande ställning i samhället. Gruppbestämningenkan inte enbart göras efter gruppens numerära antalutan här måste också vägas in och belysas gruppensstruktur och sammanhållning.