bet · GN01KrU1 · 1999-11-25 00:00:00 — 1984/85:1 om omorganisation av regionmusiken och Rikskon-serter. Huvudpunkterna i beslut med anledning av förslagen ipropositionen innebar att den statliga myndigheten regionmusiken, somtillkommit genom en omorganisation av militärmusi-ken, och den statligt finansierade stiftelsen (Rikkonserter) samordnades på central och regional nivå. Vidare innebar beslutetatt landstingen skulle erbjudas att överta huvudmannaskapet för den regio-nala verksamheten och att statligt bidrag skulle utgå till den regionala musik-organsationen (bet. KrU 1984/85:7, rskr. 1984/85:53).Som en följd av riksdagsbeslutet träffades en överenskommelsemellan staten och om ändrat huvudmannaskap för denregionala musikverksamheten. Av en bilaga till överenskommelsen framgårvilka musikpolitiska utgångspunkter som ligger till grund för överenskom-melsen. Här kan nämnas att de nya huvudmännen skulle fastställa riktlinjerför och fatta beslut om den nya regionala musikorganisationen. Det förutsat-tes att landstingen som ett led i musikpolitiken skulle svara för att en regionmusikplanering kom till stånd som gav en total bild av musiklivet i regionen.Målet angavs vara att utforma en sammanhängande regional musikpolitiksom skulle beakta alla delar av musiklivet. Landstingen förutsattes ha konst-närliga ledare och musiker på professionell nivå anställda eller engagerade iverksamheten. Behovet av insatser för frilansande musiker och för arran-görsledet skulle särskilt beaktas. Landstingen skulle sträva efter att utvecklaett musikliv för människor i olika miljöer och med olika levnadsvillkor.Musiklivet borde bl.a. av detta skäl präglas av kvalitet, bredd och mångfald.Landstingen skulle samverka över länsgränserna för att komplettera andraläns musikresurser och delta i ett brett och varierat utbyte av konserter.Överenskommelsen godkändes av (prop. 1985/86:114, bet. KrU1985/86:22, rskr. 1985/86:330)Därefter slöt staten avtal med samtliga landstingskommuner, utom medStockholms läns landsting, samt med om övertagande avhuvudmannaskapet för den regionala musikverksamheten.Här bör även nämnas att regeringen i budgetpropositionen för fö-reslog att länsmusiken skulle inordnas i det nya regionala stödsystem sominfördes för övriga regionala kulturinstitutioner (prop.1997/98:1 utgiftsområde 17). godkände förslaget (bet.1997/98:KrU1 s. 55-56, rskr. 1997/98:97)Vidare vill utskottet påminna om att det av förordningen (1996:1598) omstatsbidrag till regional kulturverksamhet framgår att statsbidrag lämnas tillregionala och lokala kulturinstitutioner som regeringen har förklarat berätti-gade till sådant stöd (1 §). Av förordningen framgår även att statsbidraglämnas endast till regionala och lokala institutioner som också får bidrag frånlandstingskommun, en kommun eller någon annan huvudman (2 §).Utskottet är medvetet om att den verksamhet som bedrivs inom SSM ärmycket omfattande och varierande. Här kan bl.a. nämnas att SSM strävarefter att höja den konstnärliga nivån som orkestern söker bevaraden svenska blåsmusiktraditionen och förvalta kunskapen om tidigare gene-rationers blåsorkestermusik och traditionella blåsensembleformer. SSMarbetar även i form av flera mindre ensembler och har en omfattande barn-och ungdomsverksamhet samt ger ett stort antal skol- och familjekonserter.SSM spelar såväl på offentliga platser mitt i människors vardag som i slutnasammanhang på sjukhus och vårdhem. SSM deltar i festivaler, spelar inmusik på CD, framför konserter i och turnerar.Utskottet konstaterar att skilda villkor och olika modeller gäller för de oli-ka länsmusikinstitutionerna men att förutsättningarna för statsbidrag i över-enskommelsen mellan staten och rörande huvudmän,musikaliska utgångspunkter m.m. gäller för samtliga landsting och för samt att avtalen mellan staten och de olika landstingen regle-rar huvudmannaskapsfrågan.Enligt utskottets mening bör de nämnda förutsättningarna - åtminstone ihuvudsak - även gälla för om - medutgångspunkt i sitt beslut att överta det kulturpolitiska ansvaret för SSM,m.m. - beslutar att en regional musikorganisation skall inrättas. Enligt ut-skottets mening ankommer det således på att vidtasådana åtgärder som krävs för att en länsmusikorganisation skall kunnakomma till stånd i enlighet med förutsättningarna i överenskommelsen mel-lan staten och landstingen. Det ovan citerade beslutet från landstingsfull-mäktige torde innebära att kommer att vidta åtgärder idetta syfte. Utskottet ser mycket positivt på en sådan utveckling. Underförutsättning att i sina kontakter med regeringen förklarar siglångsiktigt vilja stödja SSM som en länsmusikorganisation, utgår utskottetfrån att regeringen i positiv anda prövar förutsättningarna för att en länsmu-sikorganisation i den form som parterna kan komma överens om skall byg-gas upp även inom landstings område.Med hänvisning till det anförda anser utskottet att det inte i detta skedefinns skäl för att ta något initiativ i frågan. Motionerna Kr289 (s),Kr313 (kd) yrkande 14 och Kr315 (mp) yrkande 9 avstyrks därför.Behovet av att lösa pensionsfrågan för SSM:s orkestermedlemmar påtalas imotion Kr288 (s). Oavsett vilken modell för premiesystem - statlig ellerkommunal - som väljs måste medel härför tas från SSM:s budget.Utskottet konstaterar att det ankommer på arbetsgivaren, i detta fall denideella föreningen , att ansvara för attdet finns ett ekonomiskt utrymme för pensionspremierna för SSM:s orkes-termedlemmar.Utskottet påminner om att regeringen i budgetpropositionen anför att pen-sionsreformen som genomfördes under föregående år fick konsekvenser somförefaller mindre lämpliga för konstnärer inom bl.a. dans- och musikområde-na på grund av dessa yrkens speciella karaktär. Mot denna bakgrund bildadeshösten en informell arbetsgrupp inom med företräda-re för , och Socialdepartementetsamt för berörda konstnärsorganisationer med uppgift att finna lösningar påde problem som uppstått. Det är, menar regeringen, angeläget att regelverkenpå alla politikområden anpassas så att rimlig hänsyn tas till konstnärernasspeciella förhållanden (prop. s. 90).Utskottet anser sig kunna utgå från att de problem som lyfts fram i motio-nen beaktas i detta sammanhang. Motion Kr288 (s) avstyrks därmed.I motion Kr277 (v) anförs att det är glädjande att regionala teatrar nu byggsupp i och . Dessa teatrar bör, anser motio-närerna, få möjlighet att få del av statliga anslag och regeringen bör följa updet pågående arbetet med att skapa fasta ensembler i de båda länen för attskapa långsiktighet och kontinuitet (yrkande 8).Utskottet konstaterar att motionsyrkandet i den del som avser Jämtlandslän redan är tillgodosett. Som framgår av inledningen till detta avsnitt beräk-nar regeringen för särskilda medel, , under ansla-get A 2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationelltkulturutbyte och samarbete för försök med länsteaterverksamhet i Jämtland.Avsikten är att under en prövotid av ge verksamheten möjlighet attutveckla en sådan stadga och långsiktighet att det kan bli aktuellt att införliden i det permanenta stödsystemet för regionala kulturinstitutioner.Någon motsvarande satsning på en regional teater i görsinte i budgetpropositionen. Utskottet, som inhämtat att en försöksverksamhetmed en länsteater pågår med stöd från , serpositivt på de pågående försöken, som innebär att teatern Fri scenavses samarbeta med kommunerna i länet, länsmusiken, frilansande konstnä-rer inom musik- och teaterområdet m.fl. Utskottet utgår från att regeringennoga följer det pågående arbetet med att bygga upp denna teater. Utskottet äremellertid inte berett att föreslå att skall göra något uttalande omen eventuell statlig satsning på en fast teaterensemble i län.Motionsyrkandet avstyrks därmed.2.3 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål (B 3)Regeringen bedömer, enligt budgetpropositionen, att bidragsgivningen underdetta anslag har fyllt sina syften och föreslår därför inga förändringar.Statens kulturråd har fått i uppdrag att avrapportera omfattningenav de fria teater-, dans- och musikgruppernas turnerande. Det kan, enligtregeringen, bli aktuellt med en fördjupad utvärdering av turnéverksamhetennär det finns statistik över en längre tidsperiod. I ett sådant sammanhang kandet även vara intressant att få belyst hur andra kulturpolitiska stödformerpåverkar de turnerande gruppernas arbetsvillkor och vilken betydelse manbör tillmäta insatser på regional och nivå.Orionteatern i får ett årligt verksamhets-stöd från bidraget till fria teater-, dans- och musikgrupper under anslaget B 3För uppgick stödet till . Ett lika stort stöd lämnasav . Då verksamheten vid Orionteatern numera huvudsakli-gen bedrivs i andra former än de som vanligen kännetecknar en fri gruppavser regeringen att i regleringsbrevet för omföra ,avseende Orionteatern, från bidraget till fria teater-, dans- och musikgruppertill medelsramen för stöd till vissa mindre teaterinstitutioner. Denna medels-ram har avsett bidrag till , (Confidensen), Internationella och Marionetteatern.Vidare avser regeringen att tilldela ett en-gångsbidrag på av de för tillgängliga dispositions-medlen för åtgärder för kulturinstitutioner under anslaget A 2 Bidrag tillallmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte ochsamarbete. Regeringen förutsätter att Operans ordinarie repertoarplan kom-mer att inbegripa minst en årlig nyproduktion av opera eller balett på under de närmaste tre åren.Anslaget beräknas till oförändrat 115 240 000 kronor.I motion Kr314 (fp) yrkande 27 (delvis) föreslås att anslaget ökas i jämförel-se med regeringens förslag. Motionärerna anför att Marionetteatern brottasmed ekonomiska problem. Teatern bör därför enligt motionen få ett perma-nent stöd på ytterligare 1 miljon kronor.I motion Kr239 (s) föreslås att får ökade anslag. Mo-tionärerna anser att bör överföras från anslaget A 2 somen tillfällig lösning för . därefterbör enligt motionen en permanent höjning av anslaget genomföras. Även imotion Kr283 (kd) anförs att bör tillföras ytterligaremedel. Enligt motionären bör omfördelas inom ramenför kulturanslagen till förmån för ändamålet. Slutligen tas problem upp i motionerna Kr284 (fp) yrkande 2 och Kr315(mp) yrkande 14. Enligt den första motionen måste regeringen beakta beho-vet av en höjd anslagsnivå i planeringen 2001. I denandra motionen anförs att regeringen borde undersöka möjligheten att geVadstena-Akademien en permanent lösning på sina problem.Utskottet ser med oro på ekonomiska problem. Detär viktigt att såväl nyskapande verksamhet och dess forskningoch utbildning som föreställningsverksamheten kan bibehållas. Vidare börsamarbetet med kunna utvecklas. Utskottet är dock avden uppfattningen att det saknas utrymme inom utgiftsområdet för att ökastödet utöver regeringens förslag . Utskottet förutsätter attregeringen beaktar behov inför beredningen av kom-mande budgetpropositioner. Även vad gäller förslaget om ökat stöd till Ma-rionetteatern anser utskottet att utrymme saknas inom ramen för budgeten år2000. Motionerna Kr239 (s) i denna del, Kr283 (kd) och Kr314 (fp) yrkande27 i denna del om medelsökning under anslaget B 3 avstyrks därmed.Även yrkandena om ett uttalande om framtida me-delsbehov i motionerna Kr239 (s) i denna del, Kr284 (fp) yrkande 2 ochKr315 (mp) yrkande 14 avstyrks.I motion Kr241 (s) anförs att stödet till fria teatergrupper bör fördelas på etsådant sätt att det möjliggör verksamhet, till rimlig kostnad, även utanför denort där gruppen är stationerad. Även i motionerna Kr277 (v) yrkande 4 samtKr315 (mp) yrkande 6 diskuteras stöd till turnéverksamhet. I båda motionerföreslås att ett särskilt turnéstöd bör övervägas.Utskottet anser att det behövs en sådan fördjupad utvärdering av tur-néverksamheten som regeringen överväger. Resultaten bör avvaktas innanställning tas till frågan om det är lämpligt att exempelvis ha ett särskilt turstöd vid sidan av verksamhetsstödet, som även får användas till turné-kostnader. Utskottet fann vid tidigare tillfällen att värdet av en sådan ordninkunde vara tveksamt (senast i bet. 1998/99:KrU1 s. 43). Utskottet har noteratatt regeringen i budgetpropositionen utgår från att vid bidrags-fördelningen ägnar särskild uppmärksamhet åt grupper som huvudsakligenbedriver turnéverksamhet. Utskottet avstyrker därmed ovanstående tre mo-tionsyrkanden.I motion Kr315 (mp) yrkande 11 anförs att finansieringen av i inte bör ske inom ramen för arrangörsstödet. I motion Kr287(c) föreslås att staten garanterar att verksamheten vid folkmusikcentret iTobo ges möjligheter att fortsätta och att utvecklas i samarbete med övrigaintressenter.Utskottet ser med tillfredsställelse att i , ienlighet med utskottets förslag och beslut (bet. 1997/98:KrU13 s.28, rskr. 1997/98:303, bet. 1998/99:KrU1 s. 44, rskr 1998/99:55), får statligtstöd för att utvecklas till ett mångsidigt nationellt centrum för folkmusik.Utskottet är dock inte berett att redan nu föreslå förändringar vad avser stö-det och noterar att regeringen som villkor för fortsatt statligt stöd kräverkompletterande bidragskällor. Utskottet har inhämtat att institutet under år1999 finansierats - vid sidan av statliga stöd från regeringen, ,och länsstyrelse - med medel från kommun, landsting samt Stif-telsen Framtidens kultur. Enligt vad utskottet inhämtat kommer beslut omfinansieringen för att fattas i kommun och landsting. Stö-den från regeringen, , och Framtidens kultur har varitav engångskaraktär. Utskottet förutsätter att regeringen i nästa budgetpropo-sition redovisar hur institutet utvecklats. Motionerna Kr287 (c) och Kr315(mp) yrkande 11 avstyrks därmed.I två motioner framhålls Skådebanerörelsens behov av ökat stöd. Det gällerdels motion Kr240 (s) där motionärerna vill ha ett tillkännagivande till rege-ringen om rörelsens behov av ökat stöd, dels motion Kr205 (c) där motionä-ren föreslår att Skådebanerörelsen skall tilldelas ytterligare 3 miljoner kro-nor. Enligt motionen skall dessa medel tas från anslagsposten för stöd tilluppsökande verksamhet och utbildning i samhällsfrågor under anslaget L 1inom detta utgiftsområde.Utskottet instämmer i vad som sägs i motion Kr240 (s) att Skådebanerörel-sens verksamhet ligger väl i linje med de kulturpolitiska mål som riksdagenfastställt. De ideellt arbetande kulturombuden inom Skådebanerörelsen gören mycket viktig insats för att skapa entusiasm för och sprida kunskap omkultur i landet. Utskottet är dock inte berett att genomföra någon omfördel-ning av medel inom utgiftsområdet, som med nödvändighet skulle minskastödet till någon annan verksamhet. Förslaget till finansiering som förs fram imotion Kr205 (c) är inte heller möjligt att genomföra inom utgiftsområdet dåde medel som avses användas till finansieringen flyttats till utgiftsområde 16.Därmed avstyrker utskottet motionerna Kr205 (c) i denna del och Kr240 (s).I motion Kr311 (v, c) anförs att Teatercentrums planerade teaterfestival iSundsvall bör få ekonomiskt stöd från med 565 000 kronor.Högre turnékostnader uppstår som en följd av valet av som festi-valort jämfört med förra årets teaterfestival i instämmer i att väl genomförda festivaler kan ge stimulans ochökad kunskap hos arrangörer samt leda till ökad mångfald och spridning avteaterutbudet i landet. En vald festivalorts geografiska läge påverkar kostna-derna för en festivals genomförande. Det är angeläget att tarhänsyn till detta vid sina bidragsbeslut. Utskottet avstyrker dock motionKr311 (v, c) då den slutliga prioriteringen av ändamål och bidragsmottagaregörs av Kulturrådet.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning för anslaget.3 Bibliotek, litteratur och kulturtidskrifter (C)3.1 Bidrag till regional biblioteksverksamhet (C 1)Från anslaget utgår statsbidrag till länsbiblioteken, tre allmänna lånecentra-ler, en invandrarlånecentral samt ett depåbibliotek. Syftet med bidraget är iförsta hand att bibehålla fjärrlånefunktionen och att stödja utvecklingsverk-samhet. Regeringen bedömer att statens insatser bidrar till en väl fungerandebiblioteksverksamhet och är betydelsefulla för folkbibliotekens utveckling.Inriktningen på bidraget bör vara oförändrad för år 2000.I propositionen föreslås att skall anvisas för budgetåret2000 under anslaget.Förslaget i motion Kr318 (m) syftar till att stödet till lånecentraler och depåbibliotek skall upphöra. Motionärerna anser att statens åtaganden skall ren-odlas och att lånecentralerna främst är ett regionalt ansvar. Anslaget bördärför minskas med i förhållande till regeringens förslag(yrkande 5).Lånecentralerna kompletterar i sina regioner länsbiblioteken med fjärrlånav mer kvalificerad litteratur och bistår biblioteken i bibliografiskt komplicerade ärenden, lokaliserar och förmedlar avancerad litteratur från forsknings-och specialbibliotek inom och utom landet och är ett stöd för folkbibliote-kens referensarbete. Enligt bibliotekslagen (1996:1596, omtryckt 1998:1249)skall det för den kompletterande medieförsörjningen finnas en eller fleralånecentraler i landet (4 §).Depåbiblioteket i fungerar som ett centralt fjärrlånemagasin för desvenska folkbiblioteken. Samlingarna består av utgallrade böcker från svens-ka bibliotek och beståndet omfattar monografier på svenska i ett exemplar avvarje upplaga. Böckerna är registrerade i databasen och är därmedtillgängliga för utlån till såväl folkbibliotek som vetenskapliga bibliotek.Utskottet konstaterar att lånecentralernas och depåbibliotekets uppgifterhar nationell karaktär, vilket också är skälet till att de är helstatligt finanrade. Enligt utskottets uppfattning har lånecentralerna liksom länsbibliotekenen viktig funktion i den s.k. lånekedjan. De binder ihop landets bibliotek såatt en låntagare från folkbiblioteken kan beställa vilken bok som helst, trotsatt det egna inte har den. Vidare kan nämnas att Kungl. bibliote-ket och genomför ett kartläggnings- och utred-ningsarbete rörande behovet av förändringar i fjärrlåneorganisationen.Sammantaget finner utskottet att det är angeläget att staten även fortsätt-ningsvis tar ett ansvar för litteraturförsörjningen i syfte att ge medborgarnatillgång till den mindre frekventa litteraturen och den kvalificerade litteraturen. Det finns därför inte någon anledning för att bifalla motionen,som således avstyrks. Utskottet tillstyrker därmed regeringens förslag tillmedelsanvisning.3.2 Litteraturstöd (C 2)Från anslaget utgår medel för utgivning av litteratur, inköp av litteratur tillfolk- och skolbibliotek, stöd till En bok för alla AB för utgivning och sprid-ning av kvalitetslitteratur till lågpris, stöd till läsfrämjande insatser, utgiav en barnbokskatalog och marknadsföring av utgivningsstödd litteratur.Regeringen bedömer (prop. avsnitt 6.3) att de statliga insatserna på littera-turområdet har en avgörande betydelse för att stimulera en bred utgivning avkvalitetslitteratur, öka tillgången till och intresset för litteratur i hela laoch därmed även för att främja svenska språket. Åtgärder för att främja litte-ratur, språk och läsning skall fortsatt ges hög prioritet.Mot bakgrund av de bedömningar som framförts av regeringen i proposi-tion 1998/99:143 Nationella minoriteter i föreslås i budgetproposi-tionen att anslaget skall förstärkas med så att de nationellaminoriteterna i ökad omfattning kan beaktas vid fördelningen av utgivnings-stödet. Medlen överförs från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar.Regeringen föreslår att skall anvisas under detta anslagför budgetåret 2000.I motion Kr318 (m) föreslås att anslaget skall minskas med 30 miljonerkronor i förhållande till regeringens förslag. Motionärerna anser bl.a. att för alla AB inte skall erhålla något statligt stöd för utgivning av vuxen-litteratur (yrkande 6).Utskottet har vid ett flertal tillfällen avstyrkt motionsyrkanden med inne-håll liknande det nu aktuella (senast i bet. 1998/99:KrU1 s. 45). Utskottetanser nu liksom tidigare att En bok för allas utgivning av vuxenlitteraturskall fortsätta. Enligt utskottets uppfattning är den verksamhet som bedrivsav En bok för alla med spridning av kvalitetslitteratur till lågpris och medlässtimulerande insatser av stort värde som en del av satsningarna på littera-tur, språk och läsande. Utskottet är således inte berett att minska medelstill-delningen till En bok för alla. Utskottet är inte heller berett att minska me-delstilldelningen till några av de övriga bidragsändamålen under anslaget.Utskottet tillstyrker således regeringens förslag att skallanvisas under anslaget. Detta innebär att motion Kr318 (m) yrkande 6 av-styrks.3.3 Stöd till kulturtidskrifter (C 3)Från anslaget utgår produktionsstöd och utvecklingsstöd till kulturtidskrifter.Fr.o.m. utgår dessutom ett särskilt prenumerationsstöd till bibliote-ken.Av resultatinformationen i propositionen framgår bl.a. att utformningen avdet nya stödet till kassettversion av kulturtidskrifter nu har gjorts och attbidragsgivningen kommer i gång under hösten 1999.Mot bakgrund av de bedömningar som framförts av regeringen i proposi-tion 1998/99:143 Nationella minoriteter i föreslås i budgetproposi-tionen att anslaget skall förstärkas med så att de nationellaminoriteterna i ökad omfattning kan beaktas vid fördelningen av stödet.Medlen överförs från utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar.Regeringen föreslår att skall anvisas under detta anslagför budgetåret 2000.Utskottet tillstyrker regeringens förslag till medelsanvisning.Utskottet har som ett led i uppföljningen av tidigare riksdagsbeslut noterat atregeringen i propositionen angivit att utformningen av det nya stödet tillkassettversion av kulturtidskrifter gjorts och att bidragsgivningen kommer igång . Utskottet har också noterat att regeringen bedömeratt bidragen har använts i enlighet med de riktlinjer som angivits och att detstatliga stödet till kulturtidskrifter har gett önskvärda effekter.Av förordningen (1998:1385) om ändring i förordningen (1993:567) omstatligt stöd till kulturtidskrifter framgår att produktionsstöd får lämnas sombidrag till utgivning av kulturtidskrifter på kassett (5 §). För att en kulturtskrift skall erhålla produktionsstöd för den tryckta upplagan krävs bl.a. attintäkterna under redovisningsåret inte kommer att täcka kostnaderna. Dettakrav gäller dock inte för stöd till utgivning av kulturtidskrifter på kassett(6 §). Förordningsändringen trädde i kraft . Därmed harregeringen fullföljt beslut med anledning av regeringens proposi-tion 1997/98:86 Litteraturen och läsandet i denna del och med anledning avett motionsyrkande (fp). (Jfr bet. 1997/98:KrU15 s. 10-11, rskr. 1997/98:240. )Utskottet har från inhämtat att information om det nya kassett-stödet sänts ut först till kulturtidskrifter som harproduktionsstöd under . Informationen har således riktats tillkulturtidskrifter som har rätt till produktionsstöd, dvs. till tidskrifter "förvilka det kan beräknas att intäkterna under redovisningsåret inte kommer atttäcka kostnaderna" (SFS 1993:567 6 § punkt 2). Av informationen framgårinte att det numera är möjligt även för kulturtidskrifter som går med vinstoch som således inte erhåller statligt stöd för den tryckta upplagan att erhållstöd för en kassettupplaga. Någon information till denna kategori av kultur-tidskrifter synes inte ha lämnat.Med hänvisning till det anförda förefaller det som om kulturtidskriftsbi-draget - åtminstone för överlämnandet av budgetpropositio-nen till - inte fullt ut använts i enlighet med de riktlinjer som angvits av och regeringen och att det statliga stödet till kulturtidskriter därför, i vad avser kassettversion av kulturtidskrifter, ännu inte gett av-sedda effekter. Utskottet utgår från att regeringen vid lämpligt tillfälle återkommer till med en redovisning för hur bestämmelserna i förord-ningen har tillämpats.3.4 Stöd till bokhandel (C 4)Under anslaget anvisas medel för kreditstöd, sortimentsstöd, stöd till rådgiv-ning samt katalogdatorstöd. Stöd får även lämnas för enskilda projekt inomområdet informationsteknik.Regeringen anger att den förstärkning av bokhandelsstödet som skettfr.o.m.