bet · GN01KrU3 · 1999-11-04 00:00:00 — Utskottetvill också framhålla vikten av att ävenelitklubbarna tar ansvar när det gäller etik- ochmoralfrågor.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotionerna Kr518 (kd) yrkande 1 och Kr520 (fp)yrkande 8 som sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 34 bort haföljande lydelse:34. beträffande etik- och moralfrågoratt med anledning av motionerna 1998/99:Kr518yrkande 1 och 1998/99:Kr520 yrkande 8 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,13. Forskning och utveckling (mom. 36)(), (), (), (), (), LennartKollmats (fp) och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken och utveckling (11.2) som börjarmed "Utskottet anser" och slutar med "yrkande 6"bort ha följande lydelse:Idrottsforskningen innefattar studier av människansmotoriska och fysiska prestationsförmåga samtidrottsliga förmåga. I den ingår också studier avhur individen påverkas socialt, psykiskt ochkroppsligt. Verksamheten är av stor betydelse föridrotten och samhället. Med tanke på idrottensbetydelse för våra barn och ungdomar är det enligtutskottets uppfattning angeläget att idrottsledarnages goda möjligheter till utbildning som står på ensolid vetenskaplig grund.Utskottet anser att det bör finnas ett endaforskningsstödjande organ med en tydlig och starkorganisation, som disponerar erforderliga medel.Samtidigt som det är viktigt att stimulera ochstödja forskning på idrottsrelevanta områden påsamtliga högskolor är det naturligt att seIdrottshögskolan i som ett nationelltcentrum för idrottslig kunskapsutveckling. Utskottetanser vidare att det är av vikt att den kompetenssom finns inom idrottsforskningen tas till vara ochatt idrottsforskningen inte marginaliseras.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotionerna Kr23 (m) yrkande 18, Kr26 (fp) yrkande 8och Kr28 (kd) yrkande 6 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande forskning och utvecklingatt med anledning av motionerna 1998/99:Kr23 yrkande18, 1998/99:Kr26 yrkande 8 och 1998/99:Kr28yrkande 6 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,14. En särskild talangsatsning (mom. 38)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken talangsatsning (11.3.2) sombörjar med "Utskottet instämmer" och slutar med"yrkande 3" bort ha följande lydelse:Elitidrotten bygger på mångfald vad gäller idrotts-och motionsaktiviteter. För att svensk idrott även iframtiden skall kunna fostra idrottsutövare påtoppnivå fordras enligt utskottets uppfattningsatsningar på det breda idrottsutövandet. Även om entalangsatsning är lovvärd får den enligt utskottetsmening inte drabba det ordinarie idrottsstödet.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion Kr28 (kd) yrkande 3 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 38 bort haföljande lydelse:38. beträffande en särskild talangsatsningatt med anledning av motion 1998/99:Kr28 yrkande 3som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört.15. Ortsföreträde (mom. 39)(), (), (), (), () och () anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken att kombinera studier ochelitidrott (11.3.3) som börjar med "" och slutar med "avstyrks härmed"bort ha följande lydelse:Utskottet delar regeringens uppfattning attungdomar som satsar på elitidrott bör gesmöjligheter att kombinera idrott och studier.Idrottsgymnasierna fyller här en viktig funktion.Undersökningar som har gjorts visar att det är svårtatt kombinera elitidrottssatsning med akademiskastudier. För att en verklig elitsatsning pålandslagsnivå skall lyckas fordras en bra ochlättåtkomlig träningsmiljö. För att underlätta förett mycket begränsat antal elitidrottare attgenomföra akademiska studier anser utskottet atts.k. ortsföreträde för elitidrottare bör genomföras.Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotionerna Kr23 (m) yrkande 4, Kr24 (m) och Kr28(kd) yrkande 7 som sin mening ge regeringen tillkänna.dels att utskottets hemställan under 39 bort haföljande lydelse:39. beträffande ortsföreträdeatt med bifall till motionerna 1998/99:Kr23 yrkande4, 1998/99:Kr24 och 1998/99:Kr28 yrkande 7 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,16. Professionell boxning (mom. 41)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken boxning som börjar med"Utskottet vidhåller" och slutar med "(v, s, kd)"bort ha följande lydelse:I likhet med motionärerna bakom motion Kr511 (v, s,kd) anser utskottet att en allsidig utredning omprofessionell boxning i nu bör genomföras.De argument som anfördes som skäl till att förbjudaprofessionell boxning fr.o.m. varframför allt medicinska skäl, det förhållandet attboxningen ansågs ha en förråande inverkan påpubliken samt risken för att boxningen befrämjadeosunda ekonomiska intressen.Dessa argument är enligt utskottets uppfattningtill stora delar inte längre aktuella. När detgäller de medicinska skälen bör påpekas att skadorkan förebyggas och säkerheten i proffsboxningenhöjas, bl.a. genom att i tillämpa sammaregler för medicinsk kontroll som gäller föramatörboxningen. Dessutom kan säkerheten höjas genomytterligare åtgärder. Beträffande argumentet om enförråande inverkan på publiken bör nämnas attsvenska folket genom kabel- och satellit-TV numerakan se proffsboxning i stort sett varje dag.Utskottet ställer sig, i likhet med motionärerna,frågan på vilket sätt det är mer förråande att se enprofessionell boxningsgala i verkligheten jämförtmed att titta på samma match på TV. Vad gällerargumentet om befrämjande av osunda ekonomiskaintressen konstaterar utskottet i likhet medmotionärerna att oseriösa intressenter förekommerinom många idrotter och i samhället i stort. Det ärsåledes inget som särskilt utmärker proffsboxning.Utskottet vill också understryka att det i Sverigeskulle vara möjligt att fastställa särskilda regleroch anvisningar för svensk proffsboxning, försvenska proffsboxare och för proffsarrangemang iSverige.I likhet med motionärerna frågar sig utskottetvarför boxningssporten skall särbehandlas. Inomandra idrotter skiljs inte amatörverksamhet ochprofessionell utövning av idrott åt.Utskottet vill också framhålla attproffsboxningsförbudet egentligen är verkningslöstgenom att svenska proffsboxare i stället tränar ochtävlar utomlands. Förbudet leder enbart till att desvenska proffsboxarna får tävla utomlands med sämreförutsättningar än sina medtävlare. Dessutom villutskottet framhålla att boxningen i många länderbidragit till att socialt utsatta ungdomar kunnatlämna en destruktiv och våldsbenägen värld, när demötts av det kamratskap, det regelsystem, densjälvkontroll och disciplin som boxningssporteninnebär. Vidare är boxningssporten icke-rasistisk och attraherar många invandrare.Utskottet finner således att det finns starka skälatt utreda frågan om professionell boxning iSverige. Utredningen bör enligt utskottetsuppfattning bedrivas skyndsamt och innefatta förslagtill ställningstagande om huruvida professionellboxning även i fortsättningen skall vara förbjudenenligt lag. Om utredningen skulle komma fram tillatt proffsboxningsförbudet skall upphävas ochproffsboxning tillåtas även i bör man enligtutskottets uppfattning överväga om den svenskaboxningen skall regleras i lag och i så fall hur ensådan lag bör utformas.Vad utskottet anfört bör med bifall tillmotion Kr511 (v, s, kd) som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 41 bort haföljande lydelse:41. beträffande professionell boxningatt med bifall till motion 1998/99:Kr511 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,17. Ideella idrottsföreningarsskatteförhållanden m.m. (mom. 44), , och (alla m) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med "" och slutar med "av " bortha följande lydelse:De regler som styr de ideella föreningarnasskatteförhållanden brister i tydlighet. De ger intetillräcklig ledning vid tillämpningen i det enskildafallet. Som framhålls i motion Kr23 (m) har detunder i flera fall förekommit attskattemyndigheterna har hävdat att den idrottsligaverksamhet som bedrivs av svenska idrottsföreningarskall betraktas som näringsverksamhet trots attverksamheten i en idrottsförening inte bedrivs mednågot vinstsyfte. Denna ståndpunkt är enligtutskottets mening inte rimlig, och den leder ocksåtill allvarliga problem för idrottsklubbarna, inteminst när det gäller momsdebiteringen. Utskottetdelar motionärernas uppfattning att lagen behöverförbättras och förtydligas på detta område.Den rådande ordningen innebär dessutom enligtutskottet besvärande konkurrensnackdelar förföreningarna om man jämför med kommunerna, som imånga fall kan få kompensation för mervärdesskattenpå sina inköp inom ramen för systemet medmervärdesskattekonton för kommuner och landsting.Att de ideella idrottsföreningarna saknar dennamöjlighet innebär för dem stora merkostnader när detgäller investeringar, byggkostnader, driftkostnader,allehanda inköp m.m. Regeringen bör enligtutskottets mening göra något åt detta förhållandeoch - som föreslås i skatteutskottets yttrande,avvikande mening 1 - lägga fram förslag som gör deallmännyttiga ideella föreningarna mera likvärdigamed kommunerna i konkurrenshänseende.En speciell fråga som enligt utskottets uppfattningbör uppmärksammas särskilt i detta sammanhang är denmoms som i vissa fall tas ut för spelarövergångar.Om den klubb som spelaren lämnar är en svensk klubb,som drivs som en allmännyttig ideell förening, ochdenna klubb får en ekonomisk ersättning påförs ingenmoms. Det spelar i detta fall ingen roll om den"köpande" klubben drivs som aktiebolag ellerallmännyttig ideell förening. Om övergången skermellan två aktiebolag är momsen inte heller någotproblem, eftersom den är avdragsgill hos den"köpande" parten. Om däremot den "säljande" partenär ett aktiebolag och den "köpande" parten en ideellförening måste bolaget ta ut moms påövergångsersättningen, och föreningen har inte någonmöjlighet att få kompensation härför. Redan dettaförhållande åsidosätter enligt utskottets meningkonkurrensneutraliteten på ett allvarligt sätt, ochännu värre har det blivit sedan skattemyndigheternavalt att betrakta utländska klubbar som bolag ochhävdat att moms skall utgå på ersättningar förövergångar från dessa klubbar till svenskaföreningar. Om ingenting görs åt dennakonkurrenssnedvridning kan man enligt utskottetsmening befara att många svenska idrottsklubbar avrena skatteskäl väljer att övergå tillaktiebolagsformen, särskilt sedan RF-stämman heltnyligen beslutat tillåta aktiebolag inom den svenskaelitidrotten. För att åstadkommakonkurrensneutralitet bör därför enligt utskottetsuppfattning - och i enlighet med avvikande mening 1till skatteutskottets yttrande - allaspelarövergångar där den "köpande" parten är enideell förening befrias från moms.Utskottet ansluter sig till motionärernas krav attavskaffa reklamskatten. Slopandet av direktreklamhar dock enligt utskottets uppfattning fått en heltfelaktig utformning frånkonkurrensneutralitetssynpunkt. Utskottet ställersig vidare tveksamt till om reklamskatten ärförenlig med EG-rätten. I vart fall drabbas enligtutskottets mening idrottsrörelsen direkt avreklamskatt för annonser i programblad, arenareklam,tröjreklam m.m. Indirekt medverkar även denna skatttill att minska marginalerna för medborgarna ochförsämra förutsättningarna för att frivilligt bidratill föreningarnas verksamhet.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotionerna Kr21 och Kr23 yrkande 10 som sin meningge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 44 bort haföljande lydelse:44. beträffande ideella idrottsföreningarsskatteförhållanden m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Kr21 och1998/99:Kr23 yrkande 10 samt med avslag påmotion 1998/99:Kr28 yrkande 4 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,18. Ideella idrottsföreningarsskatteförhållanden m.m. (mom. 44)och (båda kd) anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken skatteförhållanden m.m.som börjar med "Som skatteutskottet" och slutar med"av " bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar i likhet med motionärernabakom motion Kr28 (kd) att allmännyttiga ideellaföreningar i stort sett är befriade från såvälinkomstskatt som moms. I propositionen säger sigregeringen vara medveten om att betydandegränsdragningsproblem kan uppstå vid bedömningen avom beskattning skall ske av kommersiell verksamhetsom så att säga ingår i den allmännyttiga ideellaföreningens verksamhet. lämnar regeringeninga konkreta förslag på hur dessagränsdragningsproblem bör kunna lösas.Denna otydlighet gör enligt utskottets uppfattningföreningens ekonomiska planering svårare, och isämsta fall kan en ideellt verksam förening drabbasav krav på skatt i efterhand för någon kampanj somman har genomfört. Inkomsterna kandå, när skattekraven kommer, vara för länge sedanförbrukade i den ideella verksamheten. Det räckerenligt utskottets mening inte att regeringen följerutvecklingen, utan regeringen bör - som ocksåföreslås i avvikande mening 2 till skatteutskottetsyttrande - återkomma till medtydliga förslag om vad som bör gälla.Vad utskottet anfört bör med anledning avmotion Kr28 yrkande 4 som sin mening ge regeringentill känna.dels att utskottets hemställan under 44 bort haföljande lydelse:44. beträffande ideella idrottsföreningarsskatteförhållanden m.m.att med anledning av motion 1998/99:Kr28 yrkande 4samt med avslag på motionerna 1998/99:Kr21 och1998/99:Kr23 yrkande 10 som sin mening gerregeringen till känna vad utskottet anfört,19. Idrottskonto (mom. 46)() anserdels att den del av utskottets yttrande underrubriken som börjar med"ansluter" och slutar med "yrkande6" bort ha följande lydelse:Utskottet konstaterar, i likhet med motionärernabakom motion Kr27 (c) yrkande 6, att vissaidrottsutövare under några få aktiva år kan erhållaextremt höga inkomster. Dessa inkomster kan, om ingasärskilda dispositioner vidtas, drabbas kraftigt avhög marginalskatt. De regler för inkomstutjämninggenom exempelvis olika former av pensionsarrangemangsom finns är ofta otillräckliga.Följden blir att framgångsrika svenskaidrottsutövare, som vi känner stolthet över och somger mycken ära och goodwill i hela världen,av ekonomiska skäl väljer att bosätta sig i någotannat land. Detta förhållande skadar Sverigebildenutomlands.Det behöver enligt utskottets mening inte vara så.Problemet skulle till väsentlig del kunna lösas omdet fanns möjlighet att fördela inkomsterna under enlängre tidsperiod, t.ex. genom ett sådantidrottskonto som motionärerna föreslår. Ett sådantkonto skulle enligt utskottets uppfattning kunnadisponeras och beskattas på ungefär samma sätt somde s.k. skogskontona eller upphovsmannakontona, sominnebär att uppskov med beskattning medges för medelsom avsätts till kontona ett visst år och attbeskattningen i stället sker det år medlen tas utfrån kontot.Som föreslås i motion Kr27 (c) - och i avvikandemening 4 till skatteutskottets yttrande - bör enligtutskottets mening regeringen utredainförandet av ett kontosystem för idrottsinkomsterav denna typ. Detta bör med bifall tillmotion Kr27 (c) yrkande 6 som sin mening geregeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 46 bort haföljande lydelse:46. beträffande idrottskontoatt med bifall till motion 1998/99:Kr27yrkande 6 som sin mening ger regeringen till kännavad utskottet anfört.Särskilda yttranden1. Dopinglaboratoriet och Dopingjouren(mom. 1 och 2)(), (), (), (), (), BirgittaSellén (c), () och Anne-KatrineDunker (m) anför:Verksamheterna vid Dopinglaboratoriet ochDopingjouren är av mycket stor vikt för att kunnafölja upp och kontrollera frånvaron avdopningsmedel. Väl fungerande laboratorier har ocksågenom sin blotta existens en hälsosam effekt iförebyggande syfte.Utskottet har erfarit att regeringen fr.o.m. år2000 har för avsikt att avsätta ytterligare 4,4miljoner kronor till arbetet mot dopning,varav 3,5 miljoner är en omfördelning inom ramen föranslaget Stöd till idrotten. Av de 4,4 miljonerkronorna skall enligt regeringen en viss del gå tillDopinglaboratoriet, direkt och indirekt, och en delgå till Dopingjouren.Vi noterar att tillskotten kommer efter en långdebatt och efter stora påtryckningar frånverksamheten, och oppositionen.Så sent som i regeringens budgetproposition för år2000 fanns inget förslag till lösning, utanförslaget läggs på nyttskall pröva ärendet.Vi gläder oss naturligtvis över att regeringen nuäntligen agerar, men anser att idrottsministern,inte minst med tanke på det internationellaagerandet, kunde ha löst frågan tidigare.Vi utgår från att de medel som föreslås avsättastill Dopinglaboratoriet och Dopingjourenpermanentas, så att dessa verksamheter långsiktigtkan säkras.2. Större utrymme i skolan för ämnet idrottoch hälsa (mom. 6)(), (), (), (), (), LennartKollmats (fp) och () anför:Även om vi har ställt oss bakom majoritetens förslagatt avstyrka motionsyrkandena vill vi påminna om attvi i motionerna anfört att ämnet idrott och hälsabör ges ett stort utrymme i skolan. Den svenskaskolan är sämst i när det gäller idrottoch rörelse. Vi anser att det är viktigt attbetydelsen av idrott i skolan slås fast även i ettperspektiv av att det lokala inflytandet överutformningen av undervisningen ökar. Vi vill vidareframhålla att huvudansvaret för att nå alla barn ochungdomar med ett positivt budskap om motionens ochden fysiska aktivitetens betydelse ligger på skolan.Framför allt gäller det att få med den grupp eleversom inte har någon hobby med idrottsinriktning påsin fritid.Det handlar inte bara om idrottslektioner utanrörelse bör också ingå som en integrerad del i övrigundervisning. Rörelse och aktivitet kan då tas insom delar i andra ämnen i skolan. Det är viktigt attalla tillfällen tas till vara för att öka elevernasmöjlighet att undvika stillasittande. Skolan kanupprätta organiserad samverkan medidrottsföreningar, vilket medför att idrottsledareskunskap och kompetens kan utnyttjas för ökad rörelseoch aktivitet i skolan.3. Större utrymme i skolan för ämnet idrottoch hälsa (mom. 6)() anför:Jag vill särskilt påpeka vikten av att alla elever istörre omfattning än utövar idrott inomskolans timplan. Jag kan se en risk för att deelever som mest behöver rörelse och idrott väljerbort ämnet om extra timmar endast erbjuds som egetval.4. Den s.k. TV-listan (mom. 42), , och (alla m) anför:Vi har i detta sammanhang ställt oss bakommajoritetens förslag att avstyrka yrkandet om attupphäva beslutet om den s.k. TV-listan eftersom enriksdagsmajoritet i samband med beslutet våren 1999gjorde ett tillkännagivande till regeringen om attidrottsevenemang där rättigheter upplåts av inhemskaarrangörer bör lämnas utanför en eventuell lista.Riksdagsbeslutet innebar även att regeringen börinhämta godkännande om någon annanbedömning aktualiseras. Vi vill dock erinra om attföreträdare för Moderata samlingspartiet i motionKr23 anfört att förslaget om den s.k. TV-listanstred mot grundläggande äganderättsliga principer.Vi vill vidare påpeka att vi anser att det ärsjälvklart att idrotten själv har förfoganderättentill sina egna arrangemang och att försäljning avTV-rättigheter är en viktig inkomstkälla föridrotten.I proposition 1998/99:107 framlagdalagförslagFörslag till lag om ändring i lagen (1995:361) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter till SverigesRiksidrottsförbundHärigenom föreskrivs att 1 § lagen (1995:361) omöverlämnande av förvaltningsuppgifter till skall ha följande lydelse.-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------1 §-----------------------------------------------------prövar prövarfrågor om fördelning till frågor om fördelning avkommuner av statsbidrag statsbidrag tilltill kostnader för idrottsverksamhet ispecialidrott inom enlighet med vadgymnasieskolan. regeringen bestämmer.------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.Förslag till lag om ändring i sekretesslagen(1980:100)Härigenom föreskrivs att bilagan tillsekretesslagen (1980:100)1 skall ha följandelydelse.Bilaga2-----------------------------------------------------Nuvarande lydelse-----------------------------------------------------I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vadsom föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rättatt ta del av handlingar hos myndighet i tillämpligadelar gälla också handlingar hos något av de organsom nämns nedan i den mån handlingarna hör till därangiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges iförekommande fall med hänvisning till numret iSvensk författningssamling (SFS) på den författningmed stöd av vilken verksamheten har uppdragits åtorganet.-----------------------------------------------------OrganVerksamhet------------------------------------------------------ - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - ------------------------------------------------------prövning av anställnings-och arbetsvillkor ochandra frågor som rörstatligt regleradanställning hos nämnden(SFS 1992:318)-----------------------------------------------------fördelning till kommunerRiksidrottsförbund av statsbidrag tillkostnader förspecialidrott inomgymnasieskolan (SFS 1995:361)-----------------------------------------------------Föreslagen lydelse-----------------------------------------------------I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vadsom föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rättatt ta del av handlingar hos myndighet i tillämpligadelar gälla också handlingar hos något av de organsom nämns nedan i den mån handlingarna hör till därangiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges iförekommande fall med hänvisning till numret iSvensk författningssamling (SFS) på den författningmed stöd av vilken verksamheten har uppdragits åtorganet.-----------------------------------------------------prövning av anställnings-och arbetsvillkor ochandra frågor som rörstatligt regleradanställning hos nämnden(SFS 1992:318)-----------------------------------------------------fördelning av statsbidragRiksidrottsförbund till idrottsverksamhet(SFS 1995:361)------------------------------------------------------------------------Denna lag träder i kraft den 1 januari 2000.1 Lagen omtryckt 1992:1474.2 Senaste lydelse 1998:1215.I proposition 1998/99:124 framlagtlagförslag (2.30)Förslag till lag om ändring i lagen (1999:000) omändring i sekretesslagen (1980:100)Härigenom föreskrivs att bilagan till sekretesslagen(1980:100) i stället för dess lydelse enligt lagen(1999:000) om ändring i nämnda lag skall ha följandelydelse.BilagaNuvarande lydelseI enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad somföreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att tadel av handlingar hos myndighet i tillämpliga delargälla också handlingar hos något av de organ somnämns nedan i den mån handlingarna hör till därangiven verksamhet hos organet.