bet · GN01UbU6 · 1999-10-12 00:00:00 — Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning I betänkandet behandlar utskottet regeringensskrivelse med utvecklingsplan för förskola, skolaoch vuxenutbildning jämte motioner. Utskottet föreslår attskrivelsen läggs till handlingarna.Motionerna rör en rad olika områden som regeringentar upp i skrivelsen, bl.a. allmän förskola, maxtaxainom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen,utveckling av skolan, värdegrundsfrågor, målen förgrundskolan, kärnämnena i gymnasieskolan,lärarfrågor och den framtida vuxenutbildningen. Ävenbetygen i skolan och lärlingsutbildning finns medbland sådant som behandlas i motionerna.Moderata samlingspartiet,, Kristdemokraternaoch har var för sigavgivit reservationer såvitt avserutvecklingsplanen i huvudsak.Därutöver finns reservationer ifråga om särskolan frånVänsterpartiet respektiveCenterpartiet och frånCenterpartiet beträffande läs- ochskrivfärdigheter.SkrivelsenRegeringen har i skrivelse 1998/99:121Utvecklingsplan för förskola, skola ochvuxenutbildning - samverkan, ansvar och utvecklingberett tillfälle att ta del av vad somanförts i skrivelsen. Motioner med anledning av skrivelsen1998/99:Ub13 av m.fl. (v) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge iuppdrag att analysera ökningen av antalet elever isärskolan,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att se till att allabarn känner till och dessinnehåll,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ge iuppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv granskade läromedel som används i skolan,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att inte införagraderade betyg på kortare etapper av gymnasietskärnämneskurser,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa historiasom kärnämne på gymnasiet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det i denkommunala vuxenutbildningen även skall kunna ingåett längre, självständigt, specialarbete som kangöras enskilt eller i mindre grupp,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utreda hur eneftergymnasial lärlingsutbildning skulle kunnautformas.1998/99:Ub14 av m.fl. (m) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den fortsattautvecklingen av barn- och ungdomsskolan samtvuxenutbildningen.1998/99:Ub15 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det aldrig fårråda någon tvekan om att skolans övergripande mål äratt förmedla kunskap och färdigheter,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att undervisningenbör bli mer individanpassad,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att börvara tioårig och förskoleklassen utgöra det förstaåret,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att den allmännaförskolan skall erbjudas alla barn ,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att införa ensexgradig betygsskala,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ett friståendekvalitetsinstitut,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationellhandlingsplan om ungas drogmissbruk,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utveckla ettsystem, där alla ungdomar/vuxna har enutbildningsbank med rätt till gymnasieutbildning ochvissa kompletteringar, oavsett när utbildningengenomförs,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att det är angelägetatt ett jämställdhetsperspektiv används i skolan.1998/99:Ub16 av m.fl. (kd) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införandet av allmänförskola,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om föräldrarnasrättighet att välja omsorgsform för sitt/sina barn,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om införande av maxtaxainom förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att kommunen avgörhuruvida arbetslösa föräldrar skall ha samma rätttill barnomsorg som föräldrar som förvärvsarbetareller ej,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ansvarför elever som inte uppnår gymnasiebehörighet,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om individuellastudieplaner och åtgärdsprogram,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att skolansvärdegrund skall vila på den tradition som förvaltasav etik och västerländsk humanism,8. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gymnasieexamen ochhögskolebehörighet,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en modernlärlingsutbildning,10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om värdet av olikautbildningar,12. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om attstudiefinansiering för vuxenstudier skall förändrastill att bli rättvis och förutsägbar för enskilda,13. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om att sammarättigheter som gäller för vuxna att gå pågrundläggande vuxenutbildning skall gälla för demsom har gått särskola till att delta i särvux,14. att hos regeringen begär en utredningav roll och därefter tar ställning tillhuruvida det skall bli regeringens stabsorgan.Motioner från allmänna motionstiden /991998/99:Ub227 av m.fl. (c) vari yrkas6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en översyn avkursplaner och läroplaner för att stärka läs- ochskrivfärdigheterna,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om best practices,9. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en nationell kampanjför ökat läsande,20. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om särskolorna,21. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om tidigdiagnostisering.1998/99:Ub269 av m.fl. (v) vari yrkas10. att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om behovet avanalys av orsakerna till ökningen av särskoleelever. InledningI propositionen om ansvaret för skolan (prop.1990/91:18, bet. UbU4, rskr. 76) angavs att underlagoch riktlinjer för utvecklingen på skolområdet skalltas fram i samband med den fördjupade prövningen avskolans verksamhet. Riktlinjerna borde presenteras iform av en utvecklingsplan för skolområdet, som iviktiga delar underställs . I propositionenangavs vidare att utvecklingsplanen framför alltskall vara statsmakternas policydokument förskolverksamheten. Som sådant kommer planen ocksåindirekt att vara av betydelse för planeringsarbetetpå nivå och för det lokala ut-vecklingsarbetet. Den första utvecklingsplanen avsågperioden /95-1996/97 (skr. 1993/94:183). Denandra utvecklingsplanen omfattade perioden1997/98-1998/99 (skr. 1996/97:112).Regeringen redovisar i förevarande skrivelse, somlades fram för vid förrariksmötet, sin bild av utvecklingen och sinaprioriteringar . Temat förutvecklingsplanen är samverkan, ansvar ochutveckling.I detta betänkande behandlar utskottet delsmotionsyrkanden som har väckts med anledning avskrivelsen, dels sex motionsyrkanden från denallmänna motionstiden under förra riksmötet.Utskottet redovisar först skrivelsens huvudsakligainnehåll. Därefter behandlar utskottet under olikaavsnitt förskolan, grund- och gymnasieskolan,vuxenutbildningen, samt särskolan. Sistbehandlas under avsnittet Övrigt motionsyrkanden omläs- och skrivfärdigheter m.m.Skrivelsens huvudsakliga innehållRegeringen framhåller att ett gemensamtansvarstagande från stat och kommun krävs för attskolväsendet skall lyckas i sitt uppdrag. Denmålstyrda verksamheten kräver goda instrument påalla nivåer för kontinuerlig uppföljning ochutvärdering för att en likvärdig kvalitet skallkunna garanteras. Trots att resultaten i svenskskola och vuxenutbildning i internationelljämförelse är goda, finns det fortfarande brister.Regeringen anser att det därför är viktigt attstödja den positiva skolutveckling som pågår, attuppmärksamma varje enskild elev som riskerar attinte nå målen och att erbjuda erforderligt stöd.Lärare och skolledare har nyckeln till förändringoch skolutveckling. Kompetensutveckling ochinternationalisering är redskap för att ökalikvärdighet och kvalitet.Några utvecklingsområden som särskilt behandlas iskrivelsen är skolans värdegrund, språkutveckling,matematik, naturvetenskap, teknik och miljö.Regeringen framhåller bl.a. att förskolans,fritidshemmets, skolans och vuxenutbildningensuppgift att förmedla och förankra grundläggandedemokratiska värderingar och främja lärande går handi hand och kan inte särskiljas. Personlig utvecklingoch lärande hör ihop. Värdegrunden handlar om detdemokratiska uppdraget - om ett förhållningssätttill våra medmänniskor, alla människors lika värde,jämställdhet, respekt och förståelse för olikheter,ett sätt att se på rättigheter, skyldigheter ochansvar.Enligt regeringen bör kvaliteten ochtillgängligheten i förskolan öka. Initiativ kommeratt tas för att stödja en ökad måluppfyllelse iskolan. Gymnasieskolans utbud av nationella programkommer att revideras. Vuxenutbildningen kommer attutvecklas och förändras under de närmaste åren.FörskolanSkrivelsenEnligt regeringen kommer arbetet med att utvecklaförskolans pedagogiska roll och göra den till en delav utbildningssystemet att fortsätta. Förslag kommeratt lämnas om införande av en allmän förskola föralla fyra- och femåringar. Verksamheten kommer attvara avgiftsfri och omfatta minst omdagen. Den allmänna förskolan införs stegvis medstart . I ett första steg införs allmänförskola i socialt utsatta bostadsområden. Av-giftstak - maxtaxa - införs i förskoleverksamhetenoch skolbarnsomsorgen. En arbetsgrupp har tillsattsinom för att utarbeta förslag ominförande av allmän förskola och maxtaxa. (Arbetsgruppens förslag har redovisats tidigare ihöst.) Regeringen anser vidare att det är viktigtatt överväga om förskolan bör bli en egen skolform.Denna fråga utreds inom ramen för skollagsöversynen(dir. 1999:15).MotionernaEnligt Moderata samlingspartiet (motion 1998/99:Ub14i motsvarande del) måste regeringens prioritering avallmän förskoleverksamhet ses som ytterligare ettled i socialiseringen av familjepolitiken. Utöverminskad valfrihet och färre alternativ innebärkraftigt ökade utgifter för barnomsorg och förskolarisk för besparingar i skolan. anser attdet finns goda skäl att skilja på den obligatoriskaskolan och verksamheter som är frivilliga förfamiljerna att ta del av. Om förskoleklassens tid ären integrerad del av dagen, försvåras möjligheternaatt välja alternativ barnomsorg. Förskolansskolförberedande arbete skall hållas samman så attföräldrar och elever ges en realistisk möjlighet attvälja barnomsorg, heter det i motionen.Kristdemokraterna avvisar i motion 1998/99:Ub16införandet av en allmän förskola (yrk. Måletmåste vara att föräldrar ges möjlighet att avgöravilken omsorgsform man önskar för sitt barn, och attdetta så långt möjligt tillgodoses. Samhälletsuppgift bör vara att skapa förutsättningar så attolika omsorgsalternativ, inklusive möjlighet attsjälv sköta barnomsorgen, finns att tillgå. Dettaåstadkommer man genom att skapa likvärdiga villkormellan olika omsorgsformer (yrk. 2).Kristdemokraterna avvisar att en statlig maxtaxainförs. Det är anmärkningsvärt med en politik somtydligt ger högin-komsttagare ett utökat stöd medgemensamma skattemedel och att kommunernassjälvstyre begränsas. Konsekvenserna för öppenförskola och familjedaghem är oklara, heter det imotionen (yrk. har inget atterinra mot att barn till arbetslösa erbjuds tillgångtill samma omsorgsformer som andra barn. De anserdock inte att generella regler bör införas. Detenskilda barnets behov skall vara utgångspunkten närbeslut fattas (yrk. 4).Folkpartiet är positivt till att en allmän förskolainförs för alla fyra- och femåringar. Folkpartietanser dock att den allmänna förskolan bör erbjudasalla barn (motion 1998/99:Ub15yrk. 4).Utskottets bedömningSedan övertog ansvaret förförskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen frånSocialdepartementet har ettomfattande reformarbete inletts.Barnomsorgslagstiftningen överfördes den 1 januari1998 från socialtjänstlagen till skollagen. Vidsamma tidpunkt övertog tillsynsansvaretfrån . Förskoleklassen har införtssom en frivillig egen skolform. Förskollärare ochfritidspedagoger har fått möjlighet att undervisa iskolan. Läroplanen för det obligatoriskaskolväsendet (Lpo 94) har anpassats till att ocksåomfatta förskoleklassen och fritidshemmet. Förskolanfick sin första läroplan (Lpfö 98),som till sin struktur är uppbyggd på i huvudsaksamma sätt som övriga läroplaner på skolans område.Den skall även ligga till grund för bedömningen avkvalitetskrav vid tillståndsprövning av enskildaförskolor och vara vägledande för familjedaghemmensverksamhet. Den nya läroplanen tydliggör förskolansroll för utveckling och lärande. Förskolan hardärmed blivit det första steget i samhällets samladeutbildningssystem för barn, ungdomar och vuxna ochdet första steget i det livslånga lärandet.Förskolans pedagogiska roll har således förstärktsoch tydliggjorts. Utskottet anser i likhet medregeringen att det är angeläget med en fortsattutveckling av kvaliteten i förskolan medutgångspunkt i läroplanen och att även övrigförskoleverksamhet bör omfattas av denna utveckling.Utskottet erinrar i sammanhanget om att Skolverkethar fått regeringens uppdrag att utifrån läroplanensvärdegrund utfärda Allmänna råd för familjedaghem,öppen förskola och öppen fritidsverksamhet.Regeringen har ekonomiska vårproposition(prop. 1998/99:100) avsatt ett utrymme för attfr.o.m. stegvis införa en allmän förskolaoch maxtaxa inom förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen. I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1, utg.omr. 16) har för ändamåletberäknats för och 3,4miljarder kronor för år 2002.Vidare har regeringen i samband med propositionenUtveckling och rättvisa - en politik för storstadenpå (prop. 1997/98:165) beräknat medel förtreårsperioden 1 juli 1999-1 juli 2002 att fördelastill ett antal kommuner för att bl.a. underlätta fördessa att erbjuda förskola tillbarn i storstädernas utsatta bostadsområden.Riksdagen har i samband med behandlingen avbudgetpropositionen för beslutat anvisamedlen (utg.omr. 16, anslag A5 Förstärkning avutbildning i storstadsregionerna). I 1999 årsekonomiska vårproposition avsattes även medel förandra för detta ändamål. Avbudgetpropositionen (prop. 1999/2000:1,utg.omr. 16) framgår att har till uppgift att förberedautvecklingsavtal mellan staten och sjustorstadskommuner om åtgärder i socialt utsattabostadsområden. I avtalen, som avses börja löpahösten 1999, kommer medel att fördelas bl.a. för enutbyggd förskoleverksamhet. omåret har avsatts (1 juli1999-1 juli 2002). Regeringen beräknar ytterligare75 för verksamheten . Föratt kommunerna skall få del av dessa medel börenligt budgetpropositionen ambitionen vara atttre-femåringarna i de berörda bostadsområdenaerbjuds avgiftsfri förskola under minst tre timmarom dagen med en särskild inriktning på barnsspråkutveckling. Utskottet kommer att senare i höstbehandla förslagen i budgetpropositionen.En arbetsgrupp inom har, somredan framgått, haft i uppdrag att utarbeta förslagom införande av allmän förskola och maxtaxa.Arbetsgruppen har lämnat sina förslag tillregeringen. Utskottet kan konstatera att frågan förnärvarande bereds inom och attnågot konkret förslag ännu inte har lämnats tillriksdagen.Utskottet vill dock i sammanhanget erinra om attutskottet tidigare behandlatfrågor om rätten att delta i förskoleverksamhet(senast i bet. 1998/99:UbU10). Utskottet har ansettdet oroande att denna rätt urholkatsgenom att kommunerna successivt har skärpt reglernaför rätten till barnomsorg. Det är inte rimligt attarbetslöshet i familjen i nära hälften av landetskommuner innebär att barnet mister platsen i barnom-sorgen.Med hänvisning till vad utskottet har anförtavstyrks motionerna 1998/99:Ub14 (delvis),1998/99:Ub15 yrkande 4 och 1998/99:Ub16 yrkandena1-4.Grundskolan och gymnasieskolanSkrivelsenRegeringen pekar på att resultaten i den svenskaskolan i ett internationellt perspektiv står sigganska väl. Liksom i andra länder varierar dockresultaten i hög grad mellan olika skolor.Regeringen betonar att resultaten noga måsteanalyseras för att måluppfyllelsen ytterligare skallöka. av eleverna i var enligtbetygsstatistik behöriga att tas in påett nationellt program i gymnasieskolan. Skolverketkommer att få ett uppdrag att utvärdera och stödjagrundskolornas arbete med målen "att sträva emot"med särskild uppmärksamhet på avstämningen i årskurs5. Regeringen anser att en femårig försöksverksamhetutan centralt fastställd timplan i börgenomföras i ett antal kommuner med start fr.o.m.höstterminen (prop. 1998/99:110 Vissaskolfrågor m.m.). En expertgrupp kommer atttillsättas för att analysera behov av insatser föratt stärka den individuella planeringen ochmåluppfyllelsen i grundskolan.Andelen elever med slutbetyg i gymnasieskolan börenligt regeringen öka. I enlighet med riksdagensbeslut (prop. 1997/98:169, bet. 1998/99:UbU3) harSkolverket fått i uppdrag att göra en översyn avnuvarande kärnämnen i syfte att etappindela dem.Regeringen betonar att alla elever i gymnasieskolanmåste få de grundläggande kunskaper som kärnämnenaavser att ge. Elevernas rätt till undervisningbehöver säkras. Regeringen avser därför att följahur bestämmelserna om undervisningstid tillämpas.Rätten till stöd i gymnasieskolan kommer attförtydligas. Krav på åtgärdsprogram för elever ibehov av särskilt stöd kommer att införas.En utredning kommer att få i uppdrag att göra enöversyn av gymnasieskolans programutbud. Utredningenavses också få i uppdrag att utvärdera effekternadels av gymnasieskolor i små kommuner, dels av detökade utbudet av lokala utbildningsinriktningar.Vidare avser regeringen att tillsätta en utredaremed uppdrag att se över studie- ochyrkesvägledningens funktion och kvalitet. Regeringenanser att det är rimligt att anpassa omfattningen avarbetsplatsförlagd utbildning (APU) till demöjligheter och behov som finns för varje program.Regeringen betonar att inget program med yrkesämnenbör få genomföras utan APU. En kommun som inte kanerbjuda APU för ett visst program bör inte fåerbjuda utbildning på detta program. En nylärlingsutbildning införs . Detindividuella programmet utvecklas enligt förslag ipropositionen Vissa skolfrågor m.m. (prop.1998/99:110).Skolverket kommer att få i uppdrag att kartläggaoch granska undervisningen i skolor med ett stortantal elever med utländsk bakgrund. Särskilda medelkommer att avsättas för kompetensutveckling avlärare. Vidare kommer en arbetsgrupp att tillsättasinom för att förbereda även andrainsatser inom det mångkulturella området.En särskild arbetsgrupp med skolledare kommer attinbjudas till för attdiskutera frågor kring skolledarens roll. Initiativkommer att tas för att inbjuda företrädare förSvenska samt lärarnas ochskolledarnas fackliga organisationer till gemensammadiskussioner om kompetensutvecklingsfrågor ochregionala utvecklingscentrum.MotionernaModerata samlingspartiet betonar att grundskolanmåste ges högsta prioritet i syfte att garanteraalla elever likvärdiga förutsättningar ochmöjligheter (motion 1998/99:Ub14 i motsvarande del).Grundskolans ansvar måste förtydligas. Elever medotillräckliga kunskaper bör erbjudas ett extra år igrundskolan. anser vidare att skolanmåste ha tydliga regler för sin verksamhet. De ärallvarligt oroade för bristande ordning, skolk,mobbning m.m. i skolan. De finner detanmärkningsvärt att regeringen inte tar den växandelärarbristen på större allvar. En modernisering avskolan som arbetsplats krävs för att rekrytera,behålla och ge lärare utvecklingsmöjligheter.Lärarrekryteringen bör breddas och lärarcertifikatinföras. Genom att överföra ansvaret för skolansfinansiering till staten och rikta anslagen direkttill skolorna - en nationell skolpeng - garanterasalla elever rätt att välja skola och skolornagaranteras mer likvärdiga villkor. Avhoppen frångymnasieskolan bland invandrarelever är alarmerande.Moderaterna ifrågasätter beslutet att jämställasvenska som andraspråk med svenska vid antagningtill gymnasieskolan och efterlyser en utvärdering avbeslutet. Det behövs ett fristående granska, utvärdera ochredovisa skolornas resultat. De nationella provenskall tillmätas större betydelse. Betyg skall gestidigare. Det behövs också en oberoende analys avhur skolorna använder sina resurser. När det gällergymnasieskolan bör en tredelad kvalitetssatsninggenomföras, ett fritt skolval, en obligatoriskgymnasieexamen och ett fristående kvalitetsinstitut.Det behövs alternativa kärnämneskurser, färrekärnämnen, fler betygssteg, möjlighet att tenteraupp betygen, avskaffande av timplanerna, flerforskarutbildade lärare, utbildning ientreprenörskap, en modern lärlingsutbildning isamarbete med näringslivet, mer utbildning börläggas ut på entreprenad och fria självständigagymnasieskolor med olika profileringar bör inrättas.Moderaterna vill också satsa på en utbyggnad av dendigitala infrastrukturen samt utbildningsprojekt föratt höja lärarnas IT-kompetens ochdistansutbildning.Kristdemokraterna framhåller i motion 1998/99:Ub16grundskolans ansvar för elever som inte uppnårgymnasiebehörighet. Alla elever skall ges möjlighetatt nå utbildningsmålen (yrk. Vidare bör eleveri behov av särskilt stöd i gymnasieskolan få sinabehov bättre tillgodosedda. Elevens behov måste ståi centrum. Åtgärdsprogram skall användas somkvalificerade pedagogiska instrument för samarbetetmellan elev, lärare och föräldrar (yrk. Debetonar att skolans värdegrund skall vila på dentradition som förvaltas av etik ochvästerländsk humanism. Det är viktigt att förtydligavilken värdegrund som avses och var den har sinarötter, heter det i motionen (yrk. Kravet pålivslångt lärande innebär att nya former föråterkommande utbildning måste skapas. Kravet påhögskolebehörighet måste inte gälla föralla elever. Det skall dock alltid finnas möjlighetatt komplettera utbildningen (yrk. En modernlärlingsutbildning bör inrättas. Skolan ocharbetslivet måste dela på ansvaret. Ett sätt är attinföra en fyraårig lärlingsutbildning, där skolanoch arbetslivet delar på ansvaret och där eleven kanbörja lärlingsdelen direkt från första året.Utbildningen skall avslutas med gesällprov (yrk. 9).Folkpartiet betonar i motion 1998/99:Ub15 att detaldrig får råda någon tvekan om att skolansövergripande mål är att förmedla kunskaper ochfärdigheter. Skolans uppgift är att ge allamänniskor kunskaper så att de kan förverkliga sinalivsmål (yrk. Undervisningen bör bli merindividanpassad. Den likformiga skolan, utformad förgenomsnittseleven, stjälper elever med särskildabehov och kväver lusten att lära mer. Skolan skallanpassas efter skolelevers olika behov - intetvärtom (yrk. skall vara tioårig ochförskoleklassen skall utgöra . Denutökade tiden skall användas till att befästa debaskunskaper som skolan inte lyckas ge allaelever. I en tioårig grundskola blir undervisningenmer flexibel och skolan kan möta eleven påhans/hennes nivå, heter det i motionen (yrk. 3).Betygsskalan skall vara sexgradig för att ge enrättvisare bild av elevens kunskapsnivå (yrk. 5).Folkpartiet vill inrätta ett från . Det skulle t.ex. kunnabestå av företrädare för universitet och högskolor,kommuner, ideella organisationer och näringsliv.Institutet skall även ha rätt att kritisera bristeri den förda regeringspolitiken, något som enkvalitetsinstans som inte har rätt till(yrk. En nationell handlingsplan om ungasdrogmissbruk bör utarbetas. Skolan måste ställatydliga krav på alla som vistas i skolan, bl.a.skall bruk av alkohol, narkotika och tobak inteaccepteras (yrk.