bet · GM01UbU7 · 1999-03-11 00:00:00 — Rekryteringen av lärare måstevidgas och breddas, som kvaliteten säkras.Särskilda rekryteringsinsatser måste göras utifrånde förutsättningar som finns i olika delar avlandet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena med hänvisning tillLärarutbildningskommitténs kommande förslag.Lärarutbildningskommittén har bl.a. i uppdrag attanalysera vilka krav som ställs på lärarutbildningenför att tillgodose behovet av vuxenpedagogik.Kommittén skall även överväga en särskildvuxenpedagogisk examen (dir. 1997:54).Motion 1998/99:Ub416 (m) gäller Naprapathögskolan.Denna högskola bör enligt motionärerna knytasnärmare till forskningen. Vid en integration med denstatliga högskolan får det dock inte bli tal om att"konfiskera" denna privata skola, som byggts upp medenskilt kapital och där ägarna har satsat en stordel av sitt arbetsföra liv, skriver motionärerna(yrk. De föreslår vidare att Naprapathögskolanskall ställas under statlig tillsyn tills vidare(yrk. 2), och att studier där skall berättiga tillstudiemedel (yrk. 3).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Det är regeringens sak att besluta om en privatanordnares utbildning skall ställas under statligtillsyn. Regeringen har - som framgår av motionen -beslutat om fortsatt statlig tillsyn överNaprapathögskolan t.o.m. utgången av . anförde vid behandling av motsvarandeförslag är det också regeringen somenligt studiestödslagen avgör om en utbildning skallberättiga till statligt studiestöd (bet.1997/98:UbU13 s. 12). En utredning av Högskoleverketom möjligheterna att inordna utbildningen avnaprapater i den statliga högskolan redovisades imars 1998 till regeringen (Kan kiropraktor- ochnaprapatutbildningar inordnas i den statligahögskolan? rapportserie 1998:12 R).Regeringen har inte lagt fram något förslag i denfrågan.Tre motioner tar upp frågan om sjöbefälsutbildningenpå och Donsö.De privata, av sjöfartsnäringen stöddautbildningssatsningarna på dessa orter bör ges stöd,anser motionärerna i motionerna 1998/99:Ub402 och1998/99:Ub469 (båda m). De pekar särskilt på attfrågan om examensrätt och därmed behörighet för destuderande måste lösas snabbt, annars hotar bristenpå sjöbefäl att bli ännu större. I motion1998/99:Ub482 (fp) begärs en utredning om hursjöbefälsutbildningen i (belägen på )skall kunna få behålla sin status inför framtiden.Motionären är kritisk mot den lösning avexamensfrågan som planerats i samarbete med Chalmerstekniska högskola, och som innebär att de studerandei får en längre studie- tid till examen änvad de räknat med när de började där.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utbildningsministern har i en interpellationsdebatti kammaren utförligt redogjort förUtbildningsdepartementets hantering av frågan (prot.1998/99:45). I korthet är situationen följande.Sjöbefälsutbildning på och har startatsi privat regi med stöd av sjöfartsnäringen. Denprivata anordnaren fick stöd från Kommittén förkvalificerad yrkesutbildning för tvåantagningsomgångar med inriktning mot debehörighetsnivåer för sjöpersonal som kräverstyrmansexamen respektive maskinteknikerexamen.Anordnaren gav dock deltagarna förväntan att deskulle uppnå den högre behörighetsnivå som kräversjökaptensexamen respektive sjöingenjörsexamen.Sjöfartsverket har inte ansett sig kunnabehörigförklara dem som utbildats hos den privataanordnaren, om deltagarna inte fått respektiveexamen. Det förutsätter antingen att de examinerasav en högskola, eller att anordnaren beviljatsexamensrätt enligt lagen (1993:792, ändr. 1995:818)om tillstånd att utfärda vissa examina. Anordnarenav utbildningen har ansökt hos regeringen omexamensrätt, och har prövat ansökan ivederbörlig ordning och avstyrkt examensrätt,varefter anordnaren har dragit tillbaka sin ansökan.Utbildningsdepartementet har tagit initiativ tillöverläggningar mellan anordnaren, de studerande,och föratt söka en lösning på den besvärliga situation somde studerande har hamnat i genom att de ingivitsfelaktiga förväntningar från början. Chalmerstekniska högskola har examensrätt för de berördaexamina.Liksom utbildningsministern anser utskottet att detär viktigt att kvalitetskraven på olika examina påhögskolenivå upprätthålls. Det är också viktigt attstuderande inte vilseleds om vilken kompetens enutbildning ger. Enligt utskottets mening finns detingen anledning till något tillkännagivande frånriksdagens sida i enlighet med motionerna.Enligt motion 1998/99:T708 (fp) är det viktigt förflygsäkerheten att liksom tidigare bedriva högtkvalificerad utbildning vid (yrk. Närmare motivering för begäran omtillkännagivande ges inte i motionen.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet.Det är respektive universitets och högskolasstyrelses ansvar att se till att utbildningenbedrivs med hög kvalitet. Utskottet noterar attregeringen gav i uppdragatt i samråd med och Luftfartsverketgöra en översyn av det statliga stödet till olikaflygutbildningar. Uppdraget har redovisatsoch ärendet bereds nu i Utbildningsdepartementet.Behovet av ett kompetenslyft inom vård och omsorgtas upp av i motion 1998/99:A214. Ensatsning motsvarande den som AMS nu medverkar i föratt minska lärarbristen bör komma till stånd ävenför vård- och omsorgsområdena, anser motionärerna(yrk. 9).U t s k o t t e t avstyrker yrkandet omtillkännagivande.Regeringen tillsatte enkommission inom för att underlättarekryteringen av personal till vård- ochomsorgssektorn. Kommissionen leds av statsrådet och består därutöver av flera statsråd samtföreträdare för ,och berörda fackligaorganisationer. Utskottet utgår från att regeringenkommer att redovisa för vilka åtgärder denavser att vidta på grundval av kommissionensrapport. Även Svenska Kommunförbundetsäldreberedning har i sin slutrapport till förbundetskongress tagit upp tanken på attindividualisera utbildningsvägarna till yrken inomäldreomsorgen för att passa människor som har andranärliggande yrkesutbildningar, t.ex.barnskötarutbildning eller utländska utbildningar.Kristdemokraterna tar i partimotionen 1998/99:N330yrkande 21 upp behovet av utbildning ientreprenörskap. Enligt motionärerna bör livslångtlärande prägla både utbildningsväsendet ocharbetsplatserna. På universitets- och högskolenivåär det viktigt med kurser och utbildningar inriktademot företagande och entreprenörskap. Det är ocksåviktigt att knyta kontakter mellan det lokalanäringslivet och utbildningsväsendet. I motion1998/99:Ub459 (kd) sägs att attraktiva kurser iföretagande borde erbjudas studenter i anslutningtill att de slutför sin utbildning.U t s k o t t e t avstyrker yrkandena.Vikten av samverkan mellan högskolan och detomgivande samhället har lyfts framgenom en ändring i 1 kap. 2 § högskolelagen(1992:1434, ändr. Ansvaret förkursutbudet, inom vissa mycket vida ramar satta avstatsmakterna, är sedan åtskilliga år lagt på varjeuniversitets och högskolas styrelse. Likaså äransvaret för studieorganisationen numera helt delokala högskolemyndigheternas. Utskottet har noteratatt det i databasen , ochlärosätenas automatiska utbildningskatalog, finnskurser under sökordet Entreprenör vid elvalärosäten.Flera motionärer tar upp behovet av utbildning påhögskolenivå om funktionshinder. Arkitekter,byggnadsingenjörer och andra som är yrkesmässigtengagerade i utformningen och uppbyggnaden av denyttre och inre miljön behöver enligt motion1998/99:Ub467 (kd) under sin utbildning fåtillräcklig kunskap om handikapp och om vad som börgöras för att bostäder och lokaler skall varatillgängliga (yrk. Motionären påtalar attundervisningen i handikappkunskap vid var mindre omfattandeän den varit . Samma saker påtalasav i motion 1998/99:So465 yrkande 17. Imotion 1998/99:Ub426 (fp) framhåller motionären attstora och delvis nya yrkesgrupper, utövervårdpersonal, kommer att behövautbildning på högskolenivå om funktionshinder. Manbör därför förbereda etablerandet av enutvecklingsenhet, där resurserna och kompetensen förutbildning och forsknings- och utvecklingsarbete omhandikapp koncentreras (yrk. Ettmultiprofessionellt och flervetenskapligtmagisterprogram förordas (yrk. 2), liksom ettgrundutbildningsprogram i handikappvetenskap (yrk.3). Enligt motionären finns goda förutsättningar fördetta vid t s k o t t e t avstyrker motionärernas yrkandenom tillkännagivanden.Om behovet av att alla, som i sitt arbete har attgöra med funktionshindrade personer, i sinyrkesutbildning får kunskaper om funktionshinder harutskottet samma uppfattning som motionärerna. Ifråga om arkitektutbildningen pågår på regeringensuppdrag en utvärdering genom har i en skrivelse tillHögskoleverket påtalat behovet av atthandikappkunskap blir ett obligatoriskt inslag idenna utbildning. Verkets utredning skall redovisassenast . Statsmakternas styrning avyrkesutbildningarna sker numera genom denexamensordning som utgör bilaga tillhögskoleförordningen (1993:100). Inom den ramen ärdet respektive lokala högskoleorgan som ansvarar förutbildningens närmare innehåll och uppläggning.Utskottet utgår från att såväl regeringen, vadbeträffar examensordningen, som de lokalahögskolemyndigheterna tar sitt ansvar för attutbildningen av olika yrkesgrupper svarar motsamhällets behov, såsom de kommer till uttryck bl.a.genom handikappreformerna.Motion 1998/99:Ub467 (kd) tar även upphandikapporganisationernas roll iutbildningssatsningen. Dessa organisationer börenligt motionären utforma checklistor på önskvärdatillgänglighetskrav för olika grupper avfunktionshindrade (yrk. För detta krävsresurser, skriver motionären.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet omtillkännagivande.Såväl socialutskottet som bostadsutskottet gavunder förra uttryck för uppfattningen atten aktiv medverkan från handikapporganisationernatorde vara en förutsättning för att detillgänglighetskrav som ställs verkligen bliruppfyllda (bet. 1997/98:SoU6 och 1997/98:BoU5).Bostadsutskottet påpekade också att de ändringar iplan- och bygglagen (1987:10) som trädde i kraft den1 gav klart uttryck för detta.Handikapporganisationerna får statsbidrag för sinverksamhet från anslag under utgiftsområde 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Regeringenhar gett en särskild utredare i uppdrag att se övervissa frågor om statsbidragen tillhandikapporganisationerna (dir. 1998:57). Uppdragetskall redovisas senast den 1 juli 1999.Mer utbildning och forskning om homosexualitetbehövs enligt tre motioner. I motion 1998/99:Ju709(fp) påpekas att de anställda i utbildningsväsendetbehöver bättre kunskaper på detta område (yrk. 11).Vidare bör () få i uppdragatt initiera forskning inom områdena homofobi,homosexuellas livssituation och homosexuellashistoria (yrk. Även motion 1998/99:Ub406 (mp)handlar om behovet av ökad forskning inom just deangivna områdena. I motion 1998/99:Ub449 (s) begärsett tillkännagivande till regeringen om attexamensordningen bör ändras när det gäller ettflertal yrkesexamina inom undervisnings-, vård- ochomsorgsområdena samt teolog- ochjuristutbildningarna. Det bör enligt motionärernaförtydligas att kunskap om homo- och bisexuellasamlevnadsformer bör ingå i utbildningen för dessaexamina.U t s k o t t e t avstyrker bifall till yrkandenaom tillkännagivanden.När det gäller examensordningen och styrningen avutbildningens innehåll hänvisar utskottet till vadsom ovan anförts om de lokala högskoleorganensansvar för utbildningens närmare innehåll ochuppläggning. Utskottet är inte berett att förordaett uttalande av om ändringar iexamensordningen. Frågan i vilken utsträckning och iså fall på vilket sätt statsmakterna skall styraforskningens inriktning är föremål för beredning iRegeringskansliet med anledning av betänkandet frånForskning 2000, som har remissbehandlats.Utskottet anser att bör avvaktaregeringens förslag och därför avslå yrkande 14 imotion 1998/99:Ju709.Miljöpartiet framför i motion 1998/99:Ub801 än engång en begäran om utredning angåendeyrkesutbildningarnas hemvist (yrk. Det ärenligt motionärerna inte självklart att alla deyrkesutbildningar, som högskolereformtillfördes högskolan, gagnades av detta.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet medhänvisning till vad utskottet anfört när sammayrkande har avslagits under de tre närmastföregående riksmötena (senast i bet. 1997/98:UbU13s. 7).5 Lokalisering av viss utbildning och/ellerforskningMotion 1998/99:Ub407 (fp) tar upp behovethavsforskning. Enligt motionärerna talar mångaargument för att borde ha ett eget centrum förmarinbiologisk forskning (yrk. De anser ocksåatt marinbiologisk forskning bör förläggas tillMalmö högskola (yrk. 2).U t s k o t t e t avstyrker yrkandena omtillkännagivanden.Styrelsen för har ansvaret för attbestämma hur verksamheten där skall profileras ochhur de anvisade resurserna skall användas. Utskottetkonstaterar att de tre centrum för marin forskningsom redan finns (vid , och Umeåuniversitet) enligt gällande instruktion har ansvarför var sin del av hela den svenska kusten (UHÄ-FS1989:25, ändr. UHÄ-FS 1992:14).En nationell organisation för riskforskning börenligt motion 1998/99:Ub421 (s) inrättas vid Lundstekniska högskola inom Lunds universitet.Riskforskning bedrivs i betydande omfattning,men den är alltför uppsplittrad på olikaämnesområden. Vid finnsstörre delen av den nödvändiga forskarkompetensen,men det saknas resurser för att bygga upp enorganisation för systematisk samverkan ochintegration, skriver motionärerna.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Motsvarande förslag behandlades vid förra riksmöteti försvarsutskottet och avslogs då av (bet. 1997/98:FöU1). Som försvarsutskottet dåmeddelade, gav regeringen ett uppdragtill att i samråd med Överstyrelsenför civil beredskap och samt andra berördamyndigheter utveckla ett ramprogram för forskningoch utveckling inom riskanalysområdet. Enligt vadutskottet nu erfarit väntas Räddningsverketrapportera uppdraget i den kommande årsredovisningenför . Utskottet vill också påpeka att detstår fritt att inom ramen för demedel som disponerar organiseraverksamheten och skapa de inrättningar somuniversitetet finner angelägna.I motion 1998/99:Sk648 (kd) om i tar motionären uppbehovet av en Östersjöakademi i anslutning tillLinköpings universitet i (yrk. 3).Motionären framhåller att det inte kan ses som ettisolerat intresse för . I ställethandlar det om ett nationellt intresse för att geskjuts åt ett kvalificerat utbildnings- ochutvecklingsarbete avseende , heterdet i motionen.U t s k o t t e t anser att liksomtidigare år bör avslå yrkandet.Motsvarande förslag behandlades senast vid förrariksmötet och avslogs då (bet. 1997/98:UbU13 s. 16).Utskottet hänvisar nu liksom då till den möjlighetuniversiteten har att själva organisera sinverksamhet och besluta om centrumbildningar.Forsknings- och utbildningsverksamhet med inriktningpå bedrivs vid ett flertal olikalärosäten i . Kurser som kategoriseras somÖstersjökunskap finns exempelvis vid ,och samt Högskolan påGotland. har en särskildÖstersjöprofil. bildades Stiftelsen förforskning inom områden med anknytning tillÖstersjöregionen och och fick istiftelsekapital ca , hämtadefrån de avvecklade löntagarfonderna. Stiftelsenstöder forskning, utbildning och infrastruktur vidSödertörns högskola.Motion 1998/99:T213 (m) om sysselsättning ochtillväxt i innehåller förslag om attanvända Studsvik och Askölaboratoriet för utbildningi anslutning till den kvalificerade forskning sombedrivs där (yrk. Motionären vill att en filialtill Kungl. Tekniska högskolan (KTH) skall skapasvid Studsvik/Askölaboratoriet.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Askölaboratoriet, som är beläget i , ingår iStockholms , som tillhörmatematisk-naturvetenskapliga fakulteten vidStockholms universitet. I Studsvik, beläget iNyköping, finns forskningsanläggningar bl.a. förkärnteknisk forskning. Den s.k. R2-reaktorn iStudsvik, en materialprovningsreaktor, används bl.a.för bestrålning och provning av kraftreaktorbränsleoch för produktion av radioisotoper. Enligt vadutskottet erfarit upplåts R2-reaktorn även tilluniversitet och tekniska högskolor för utbildningoch forskning. I vilken omfattning t.ex. KTH skallanvända sig av Studsvik måste högskolan självavgöra. Det finns enligt utskottets mening inteanledning till något tillkännagivande tillregeringen i enlighet med motionsyrkandet.Mitthögskolan bör enligt motion 1998/99:Ub433 (s) fåge fullständig civilingenjörsutbildning. I daganordnar i samarbete med KTH de tvåförsta åren av sådan utbildning i kemiteknik ochmaskinteknik, men studenterna måste därefter flyttatill KTH för att slutföra utbildningen.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionen.Riksdagen avslog motsvarande yrkande vid förrariksmötet (bet. 1997/98: UbU1 s. 44, rskr. 108).Liksom då påminner utskottet nu om att det ärHögskoleverket som prövar ansökningar från statligalärosäten om rätt att utfärda olika examina.Utskottet har vidare erfarit att någon ansökan frånMitthögskolan om examensrätt förcivilingenjörsexamen inte har inkommit tillHögskoleverket.I motion 1998/99:Ub445 (s) begär motionärerna etttillkännagivande om att ett kultur- ochturismforskningscentrum med fördel kan inrättas iNorrbotten.U t s k o t t e t avstyrker motionen.Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrådet() fick 1996 iuppdrag av regeringen att utreda och föreslååtgärder för uppbyggnad och utveckling avsektorsforskningen inom kulturområdet. I januari1999 redovisade preliminära förslag tillframtida åtgärder. bör enligt utskottetsmening avvakta eventuella förslag från regeringen.Utskottet erinrar också om att en proposition omforskningens framtida organisation avses bliframlagd under våren.Moderata samlingspartiet yrkar i motion 1998/99:T818att av regeringen skall begära förslag omett s.k. , ett utvecklings- ochforskningscentrum gällande multimedia (yrk. 5).Media Lab vid MIT i kan med fördel tjäna somförebild, heter det i motionen.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Med hänsyn till det mycket stora intresse sominformationstekniken (IT) tilldrar sig i samhälletoch de stora resurser som satsas på IT inomutbildningsområdet anser utskottet att det finnsgoda utsikter att det kommer till stånd sådantforsknings- och utvecklingsarbete som motionärernaavser. Behov av ett särskilt laboratorium, beställtav , har enligt utskottets mening intepåvisats.6 Lärarna och pedagogiken i högskolanFrågor om lärarförsörjningen i högskolan tas upp avCenterpartiet och . Enligt motion1998/99:Ub453 (c) ökar behovet av högskolelärarekraftigt , och det är därför viktigtmed en samlad strategi för att få fler lärare (yrk.4). saknar, enligt motion 1998/99:Ub803,en konsekvensanalys av den snabba utbyggnaden avhögskolans grundutbildning från kvalitativ synpunkt(yrk. Samma motionärer efterlyser en strategifrån regeringens sida för hur bristen på utbildadelärare på högskole- och universitetsnivå skall lösas(yrk. En större rekrytering tillforskarutbildningen runt om i landet är en självklardel i en sådan strategi, men det krävs också enstörre internationell rekrytering av professorer,universitetslärare och forskare, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.För grundutbildningen i högskolan behövs lärare medvetenskaplig och pedagogisk skicklighet. Det är ettgrundläggande önskemål att lärarkåren till störstadelen består av personer med forskarutbildning. Ibudgetpropositionen presenterade regeringenett antal förslag som syftade till en påtagligt ökadexamination av forskarutbildade (prop. 1997/98:1utg.omr. Ett sådant förslag var att det skulleställas upp examensmål för forskarutbildningen.Vidare föreslogs ökade medel under anslagen tillforskning och forskarutbildning för att möjliggörafler anställningar som doktorand och vetenskapligkompetensutveckling för högskolans lärare. Enreformering av forskarutbildningen föreslogs ocksåsom skulle göra denna utbildning effektivare.Riksdagen beslutade enligt regeringens förslag mengav som sin mening regeringen till känna attlärosätena av anslagen till forskning ochforskarutbildning borde avsätta 50 miljoner kronormer än regeringen hade föreslagit tillstudiefinansiering i forskarutbildningen.När det gäller pedagogisk skicklighet återkommerutskottet i det följande.Utskottet utgår från att universitet och högskolorsjälva vidtar de åtgärder de anser lämpliga ocheffektiva för att dra till sig lärare från andraländer.Undervisnings- och examinationsformerna i högskolantas upp i två motioner. anför imotion 1998/99:Ub447 att katederundervisningen måsteminska till förmån för ny pedagogik där studenten iökad utsträckning får vara medaktör (yrk. Ensatsning på detta är kostsam och kan inteåstadkommas genom omfördelning av befintliga anslag,anser motionärerna. vill enligt motion1998/99:Ub453 att skall få i uppdragatt dokumentera det arbete som sker på olika hållmed att utveckla undervisnings- ochexaminationsformerna (yrk. Motionärerna anserdäremot inte att det är vare sig möjligt ellerönskvärt att nationellt föreskriva vilken formundervisning och examination skall ha.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Utskottet delar uppfattning när detgäller nationella föreskrifter på detta område.Högskoleverket har enligt sin instruktion i uppgiftatt stödja och främja arbetet vid universitet ochhögskolor med att förbättra verksamhetens kvalitet(1995:945). Bl.a. skall detta ske genom att Rådetför grundläggande högskoleutbildning skaffar ochsprider kunskaper om planerade, pågående ochavslutade utvecklingsinsatser av principiell ochnydanande karaktär i och i utlandet (9 §instruktionen).Centerpartiet och för i var sin motionfram förslag om pedagogisk utbildning av högskolanslärare.Centerpartiet vill enligt motion 1998/99:Ub453 attriksdagen skall begära förslag om en sådan ändringav högskolelagen att pedagogisk utbildning blirobligatorisk för lärarna i högskolan (yrk. 6).Miljöpartiet anser enligt motion 1998/99:Ub801 attdet bör inrättas en högskollärarutbildning, förlagdtill högskolan och ledd av erfarna högskolelärare(yrk. I denna utbildning skall det ges godamöjligheter till praktiska övningar i anknytningtill verkliga undervisningssituationer.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Föreskrifter om vilken utbildning som krävs förolika anställningar som lärare i högskolan ges i daginte i högskolelagen utan i den av regeringenfastställda högskoleförordningen (1993:100). I dennafinns inget krav på pedagogisk utbildning, däremotkrävs för alla anställningar som lärare pedagogiskskicklighet. Betydelsen av pedagogisk skicklighethar fått en tydligare markering ihögskoleförordningen genom de ändringar som trädde ikraft , bl.a. bestämmelsen att detvid anställning av professor skall ägnas lika storomsorg åt prövningen av den pedagogiskaskickligheten som av den vetenskapliga. Motsvarandegäller vid anställning av lektor.Utbildningsutskottet lät sitt kansliundersöka universitetens och högskolornaspedagogiska utbildning för sina lärare. Resultatetpublicerades i serien Utredningar från (1998/99:URD2). De flesta universitet och högskoloranordnar någon pedagogisk utbildning för sina lärareoch i vissa fall även sina doktorander. Omfattningenav utbildningen, liksom dess innehåll ochuppläggning, varierar kraftigt. Universiteten ochhögskolorna visade sig inte ha något samlat grepp ombehovet av pedagogisk kompetensutveckling, trots attsamtliga lärosäten hade beslut av rektor ellerstyrelse om att satsa på utveckling av lärarnaspedagogiska kompetens.Regeringen har i regleringsbrevet för universitetoch högskolor för föreskrivit att dessaskall intensifiera det pedagogiskautvecklingsarbetet och aktivt arbeta medundervisningens förnyelse inom såväl grundutbildningsom forskarutbildning. De skall utbilda allanyanställda lärare i undervisningsformer, metodiskaansatser, examinations- och utvärderingsformer samti andra områden som är av betydelse för atthögskolans utbildning skall hålla hög pedagogiskkvalitet. Varje lärosäte skall i årsredovisningenange omfattningen av utbildningen för nyanställdalärare och andelen av samtliga sådana lärare som hardeltagit.