bet · GN01UbU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Den minsta gruppen, , ärbarn i familjer med hemarbetande föräldrar som inteefterfrågar förskoleverksamhet.Kommunerna har rätt att ta ut avgifter förförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. har flertalet kommuner förändrat sinaavgiftssystem. Nivåerna har höjts och tids- ochinkomstrelaterade taxor har blivit vanliga.Utskottet har vid flera tillfällen tidigarebehandlat frågor om rätten att delta iförskoleverksamhet (senast i yttr. 1998/99:UbU3y ochbet. 1998/99:UbU10). Utskottet har bl.a. ansett detoroande att denna rätt urholkats genomatt kommunerna successivt har skärpt reglerna förrätten till barnomsorg.Det är enligt utskottets mening inte rimligt attbarn till arbetslösa i av kommunerna mister sinplats i barnomsorgen. Utskottet anser att det ärangeläget att alla barn ges möjlighet att delta iförskolan. Detta sett inte minst ur ettbarnperspektiv. Den verksamhet som förskolanerbjuder är viktig för barns utveckling och lärande.Förskoleverksamheten är en del avutbildningssystemet och det är enligt utskottetsuppfattning angeläget med en fortsatt utveckling avförskolans pedagogiska roll med utgångspunkt iläroplanen. Utskottet ser därför positivt påregeringens planer att införa en allmän förskola föralla fyra- och femåringar. Det är enligt utskottetsuppfattning ett naturligt steg i en utveckling avförskolans pedagogiska roll och i att göra dentillgänglig för alla barn. En arbetsgrupp inomRegeringskansliet har haft i uppdrag att utarbetaförslag om införande av allmän förskola och maxtaxa.Arbetsgruppens förslag (Ds 1999:53) remissbehandlast.o.m. Utskottet konstaterarsålunda att frågan bereds inomRegeringskansliet och att något konkret förslag ännuinte har lämnats till . Enligt vadutskottet har erfarit avser regeringen att lämna enproposition . Med hänvisningtill vad utskottet har anfört avstyrks motionerna1999/2000:Ub263, 1999/2000:Ub294 yrkande 3,1999/2000:A230 yrkande 21 och 1999/2000:Sf302yrkandena 14 och 15.Utskottet avstyrker även motionerna 1999/2000:Ub245yrkande 1, 1999/2000:Sf302 yrkande 12,1999/2000:Sf305 yrkandena 8 och 9 och1999/2000:So325 yrkande 6 rörande maxtaxa inomförskoleverksamhet och skolbarnsomsorg medhänvisning till pågående beredningsarbete inomRegeringskansliet.Utskottet avstyrker motion 1999/2000:Sf302 yrkande11 om valfrihet och mångfald i barnomsorgen. Enligtgällande regler i 2 a kap. 2 § skollagen bedrivsförskoleverksamhet i form av förskola, familjedaghemoch kompletterande förskoleverksamhet (öppenförskola). Ett bolag, en förening, en samfällighet,en stiftelse eller en enskild individ somyrkesmässigt vill driva förskola skall ha tillståndtill detta av den kommun där verksamheten skallbedrivas (2 a kap. 13 §). Kommunen kan lämna bidragtill enskild förskoleverksamhet. Sådant bidrag börlämnas med ett belopp per barn som inte oskäligtavviker från kommunens kostnad per barn imotsvarande verksamhet (2 a kap. 17 §).Utskottet noterar att i en rapport tillregeringen redovisat att verket underden närmaste treårsperioden avser att prioriterabl.a. insatser i fråga om familjedaghem och öppnaverksamheter. Vidare har regeringen i december 1998uppdragit åt att utfärda allmänna råd förfamiljedaghem, fritidshem, öppen förskola och öppenfritidsverksamhet. Allmänna råd har nyligenutfärdats såvitt avser fritidshem. Däremot harutgivandet av de övriga allmänna råden försenats.Enligt vad utskottet inhämtat beräknas de dockutkomma inom kort.I en promemoria, bilagd sistnämnda regeringsbeslut,anges att allmänna råd för familjedaghem bör ha sinutgångspunkt i läroplanen för förskolan, men varaanpassade till de ofta mycket olika förutsättningarsom familjedaghemmet kan ge för barns fostran ochomsorg. Viktigt är att den värdegrund som förskolansverksamhet vilar på också tydliggörs förfamiljedaghemmens verksamhet. Att i nära samverkanmed föräldrarna kunna anpassa och utvecklaverksamheten är en särskild kvalitet ifamiljedaghemmet. Råden bör ge riktlinjer för hurverksamheten kan bidra till barns omvårdnad,utveckling och lärande. Familjedaghemmetssamhälleliga uppdrag i förhållande till barn ochföräldrar bör anges, liksom riktlinjer fördagbarnvårdarens dagliga arbete inom olika områden.De allmänna råden bör formuleras så att de också kanfungera vägledande för kommunen i frågor som rörledning, uppföljning, utvärdering och tillsyn avverksamheten.När det gäller den öppna förskolan sägs iregeringsuppdraget till bl.a. att den ärett värdefullt komplement inom förskoleverksamheten.Allmänna råd för öppen förskola bör utgå från attverksamheten, utifrån en med övrigförskoleverksamhet gemensam värdegrund, ävenfortsättningsvis skall profileras och utvecklasefter lokala behov. Utskottet noterar också attSkolverket i den ovan nämnda rapporten harframhållit att det är viktigt med en uppföljning ochutvärdering av verksamheten i den öppna förskolan ivad avser tillgång och efterfrågan,organisationsformer och innehåll i verksamheten.Utskottet delar denna uppfattning.Med hänvisning till vad utskottet anfört avstyrksmotionerna 1999/2000:Sf302 yrkande 13,1999/2000:Sf637 yrkande 19 och 1999/2000:So325 yrkande 8.Utskottet avstyrker även motion 1999/2000:Ub208rörande folkomröstning om utformningen avbarnomsorgen. Utskottet delar i och för sigmotionärens uppfattning att utformningen avbarnomsorgen är en fråga som har mycket storbetydelse för en barnfamilj. Utskottet anser dockinte att det är lämpligt att anordna enfolkomröstning i denna fråga.Förslag till ändring av skollagen beträffandeinterkommunal ersättningRegeringen föreslår att bemyndigandet i 11 kap. 24 §skollagen (1985:1100) ändras så att regeringen ellerden myndighet som regeringen bestämmer får meddelaföreskrifter om skyldighet för en kommun (i daghemkommun) att betala ersättning för gymnasialvuxenutbildning till den kommun eller det landstingsom anordnar utbildningen. Ändringen föreslås trädai kraft . Syftet är att ändrareglerna om interkommunal ersättning förpåbyggnadsutbildningar i komvux. En kommun, som hartagit in en elev som är hemmahörande i en annankommun till en riksrekryterandepåbyggnadsutbildning, skall ha rätt till ersättningför sina kostnader för elevens utbildning från denkommun som var elevens hemkommun förbeslutet om intagning till utbildningen.U t s k o t t e t tillstyrker regeringens förslagtill lag om ändring i skollagen.Utskottet erinrar om att elevunderlaget för mångapåbyggnadsutbildningar är för litet för att de skallkunna anordnas i varje kommun. Utbildningsanordnarenkan sällan få tillräckligt stora grupper och därmeden rimlig kostnad per kursplats med deltagarehuvudsakligen från den egna kommunen. Det krävs istället en regional eller nationell rekrytering. Omdetta inte fungerar innebär det att utbudet avpåbyggnadsutbildningar utarmas. Nuvaranderegelsystem för de riksrekryterandepåbyggnadsutbildningarna innebär attersättningsskyldigheten åvilar elevens hemkommun. del av eleverna är för beslut omintagning bosatta i en annan kommun än den kommunsom anordnar utbildningen. Om en sådan elev därefterflyttar och bosätter sig i anordnarkommunen upphör iregel den ursprungliga hemkommunensersättningsskyldighet, eftersom denna kommun intelängre är att betrakta som hemkommun. Det är interealistiskt att tro att de kommuner som anordnarpåbyggnadsutbildning är beredda att frivilligt ta påsig kostnaderna för elever från andra kommuner. Motdenna bakgrund delar utskottet regeringensuppfattning att regelsystemet bör ändras.AnslagenA 1 Statens skolverkStatens skolverk är statlig sektorsföreträdare fördet offentliga skolväsendet och för den av detallmänna anordnade förskoleverksamheten ochskolbarnsomsorgen (barnomsorgen). Skolverketsuppdrag är att genom uppföljning, utvärdering,kvalitetssäkringsarbete, särskildautvecklingsinsatser, tillsyn samt utnyttjande avforskningsresultat aktivt verka för att de mål ochriktlinjer förverkligas för förskola, skola ochvuxenutbildning som och regeringen harfastställt.Av regeringens resultatinformation framgår bl.a.att arbetet inom har bedrivits medmålsättningen att utveckla användbarakvalitetsindikatorer och att stödja kommuner ochskolor i den lokala uppföljningen och utvärderingenav skolan. skall inom sitt ansvarsområdeaktivt främja och säkra uppfyllelsen av denationella målen. Regeringen betonar attverksamhetens kvalitet och likvärdighet därvidsärskilt skall hävdas. Regeringen anser attutvecklingen av uppföljningsbarakvalitetsindikatorer här är av central betydelse.Skolverket bör fortsatt intensifiera sitt arbete attstödja kommunerna i reformarbetet och stärkakommunernas förmåga att genom egen uppföljning,utvärdering och tillsyn utveckla barnomsorgen ochsitt skolväsende. arbete skall ske medden inriktning som anges i de två senasteutvecklingsplanerna (skr. 1996/97:112 och skr.1998/99:121). Regeringen utgår också från attSkolverket ökar den egeninitierade tillsynen ienlighet med vad som föreskrivs i regleringsbrevet.Regeringen har beräknat anslaget till till . I detta belopp ingårbl.a. Sammanlagttillförs verket därmed påhelårsbasis för denna verksamhet. Nämnden inrättadesden och anslaget tillfördes 13 miljonerkronor för . Regeringen anser att Skolverketbör få använda sitt anslagssparande för de utvidgadeverksamhetsområden verket fått avseende barnomsorgoch vuxenutbildning samt ökat antal uppdrag avseendeskolväsendet i övrigt. bör även för år2000 få rätt att disponera högst 8 miljoner kronorunder sitt ramanslag för att stödja forskning.I flera motioner föreslås inrättande av ettnationellt kvalitetsinstitut. anser attett fristående kvalitetsinstitut - på ett helt annatsätt än haft möjlighet till - kan ges iuppdrag att fokusera på och granska skolanskvalitet. En arbetsgrupp bör tillsättas med uppgiftatt dra upp riktlinjerna för arbetet vid ettnationellt utvärderingsinstitut (mot.1999/2000:Ub227 yrk. 10 och 1999/2000:Ub311 yrk. 3).Ett nationellt kvalitetsinstitut bör inrättas den 1januari 2000. Under ett nytt anslag för år 2000beräknas för ett sådant institut(mot. 1999/2000:Ub812 yrk. 1 och 22). Uppföljningoch utvärdering lyfts i huvudsak från Skolverket.Moderaterna föreslår att kvarvarande verksamhet förssamman med iskolan () och att det bildas en gemensammyndighet. Anslaget A 1 slås samman med anslaget A6, som utgår (mot. 1999/2000:Ub812 yrk. 2 och 17). Imotion 1999/2000:Ub259 (m) yrkande 4 framhållsvikten av att alla skolor kvalitetsgranskas ochbedöms efter samma kriterier oavsett huvudman. för kvalitetsgranskning bördärför inrättas (yrk. 8).Även anser att ett nationelltkvalitetsinstitut bör inrättas. Som huvudmän fördetta skulle t.ex. kommunerna och lärarnasorganisationer kunna fungera (mot. 1999/2000:Ub212yrk. Beslutet att inrätta de nationellaskolinspektörerna vid var ett steg i felriktning och bör återkallas (yrk. En minskningav anslaget med avseende medlentill kvalitetsgranskningsnämnden föreslås (mot.1999/2000:Ub811 yrk. 5 i denna del). Under ett särskilt anslagföreslås för inrättandet av ettkvalitetsinstitut (mot. 1999/2000:Ub811 yrk. 4).Folkpartiet anser att en ny myndighet - ennationell skolinspektion - bör skapas för att stärkastatens roll i utvärderingen av skolans resultat.Skolverket skall behålla sin rådgivande ochstödjande roll och sina utvecklingsuppgifter.Nationella skolinspektionen skall granska kvaliteteni såväl kommunala som fristående skolor, säkerställalikvärdighet i bedömningen av nationella prov ochdet nationella betygssystemet (mot. 1999/2000:Ub294yrk. 29).Kristdemokraterna föreslår att anslaget tillSkolverket minskas med . Medhänsyn till ett högt anslagssparande bör minskningenkunna göras utan inskränkningar i verksamheten,heter det i motion 1999/2000:Ub807 i denna del.U t s k o t t e t delar regeringens uppfattningatt bör intensifiera sitt arbete med attstödja kommunerna i reformarbetet och stärkakommunernas förmåga att genom egen uppföljning,utvärdering och tillsyn utveckla barnomsorgen ochskolväsendet. Utskottet förutsätter också liksomregeringen att ökar sin egeninitieradetillsyn.Utskottet vill betona vikten av enkvalitetsgranskning av barnomsorgen och skolväsendetbåde på nationell nivå och lokalt i kommuner ochskolor. För statens del handlar det bl.a. om denationella proven, nationellauppföljnings- och utvärderingssystem och den nyligeninrättade kvalitetsgranskningsnämnden. På lokal nivåfinns bl.a. den årliga kvalitetsredovisningen,uppföljningen av resultat och det lokalautvecklingsarbetet. Utskottet har tidigare vid ettflertal tillfällen behandlat och avstyrktmotionsyrkanden om inrättande av ett friståendenationellt kvalitetsinstitut, bl.a. i samband medbehandlingen av budgetpropositionen för (bet. 1998/99:UbU1 s. 22) och senast tidigare dennahöst (bet. 1999/2000:UbU5 s. 6). harvarje gång avslagit yrkandena. Utskottet har ingenannan uppfattning nu och hänvisar till vad utskottettidigare anfört. Utskottet ansåg bl.a. att enkvalitetsgranskningsnämnd knuten till den ansvarigasektorsmyndigheten är att föredra framför ettfristående kvalitetsinstitut. Utskottet framhöll attnämnden bör bli ett komplement till Skolverketsreguljära uppgifter och att detta kommer att bidratill att viktiga synergieffekter uppnås förverksamheten. Enligt utskottets uppfattning har denförsta insatsen av nationella kvalitetsgranskningarsom genomfördes tillfört skolområdetviktig information som kan bidra till utveckling avkvaliteten i verksamheten (nr160).Utskottet avstyrker förslagen i motionerna1999/2000:Ub212 yrkandena 2 och 3, 1999/2000:Ub227yrkande 10, 1999/2000:Ub259 yrkandena 4 och 8,1999/2000:Ub294 yrkande 29 och 1999/2000:Ub311yrkande 3 om inrättande av ett nationelltkvalitetsinstitut. Utskottet avstyrker därmed ävenmotionerna 1999/2000:Ub811 yrkandena 4 och 5(delvis) och 1999/2000:Ub812 yrkandena 1, 2, 17 och22 med förslag till ändrad medelsberäkning.Utskottet ansluter sig till regeringens beräkningav anslaget och avstyrker därmed även motion1999/2000:Ub807 i denna del. Utskottet anser ilikhet med regeringen att bör få användasitt anslagssparande för de utvidgadeverksamhetsområdena verket fått avseende barnomsorgoch vuxenutbildning samt ökat antal uppdrag avseendeskolväsendet i övrigt. Utskottet har inget atterinra mot att för fårdisponera högst av detta anslagför att stödja forskning inom skolväsendet.A 2 Utveckling av skolväsende och barnomsorgSyftet med verksamheterna under anslaget är attutveckla de nationella mål- och styrdokumenten ochatt ge stöd och stimulans till utvecklingen avbarnomsorgen och skolväsendet.Regeringen framhåller att ett omfattandereformarbete pågår inom skolområdet. Reformarbetetomfattar främst integrationen skola-förskola samtutvecklingen inom gymnasieskolan ochvuxenutbildningen.Regeringen betonar vikten av kompetensutvecklingoch stöd till skolutvecklingsprojekt. 500 miljonerkronor avsätts förutvecklingsinsatser inom skolväsendet, varav en delavser kompetensutveckling. Medlen fördelar sig med30 , år2001 och . Regeringenpekar på att därutöver kommer - inom ramen för dets.k. tiopunktsprogrammet - under år 2000kompetensutvecklingsinsatser att fortsätta förlärare i naturvetenskap, teknik och miljö samt förlärare i yrkesämnen till en kostnad av ca 50miljoner kronor. kommer omfattandekompetensutveckling inom det specialpedagogiskaområdet att erbjudas lärare inom förskoleklassen ochdet obligatoriska skolväsendet. Vidare avsesresurser avsättas för kompetensutveckling inom detmetodologiska området för lärare i skolor med elevermed många olika nationaliteter och språk,språkutveckling (läs- och skrivprocessen) samt förutveckling av arbetssätt och arbetsorganisationavseende lärare i kärnämnen och karaktärsämnen igymnasieskolan. En del av utvecklingsinsatsernakommer att avse skolbibliotekens pedagogiska roll iskolan. Regeringen informerar om att medel frånanslaget även kommer att användas för att stödjalärares möjlighet att delta i bl.a.forskningsprojekt och för att stödja lokaltutvecklingsarbete beträffande romska eleversskolsituation.Vissa överföringar görs från detta anslag tillandra anslag. Regeringen har beräknat anslaget till313 799 000 kr.Centerpartiet betonar i motion 1999/2000:Ub810yrkande 10 vikten av ökad kompetensutveckling avpersonal i skolan. En särskild satsning på skolanbör genomföras. För ändamålet har 80 miljoner kronoravsatts under ett särskilt anslag (mot.1999/2000:Ub811 yrk. 5 i denna del). Satsningen börinnefatta kompetensutveckling av skolledare ochkommunpolitiker för att stärka kunskaperna ommålstyrning och kvalitetssäkring, program för läs-och skrivutveckling respektive matematik samtresurser för att stärka didaktisk forskning (yrk.3). anser att börberäknas under detta anslag för utveckling avläromedel för elever med läs- och skrivsvårigheter.Därjämte föreslås en minskning av anslaget på 3miljoner kronor (mot. 1999/2000:Ub811 yrk. 1).I motion 1999/2000:Ub240 (c) yrkande 1 betonasvikten av kunskaper om den egna regionens historia.Det behövs enligt motionären stöd till en skånskhistoriebok på nätet. Medel bör kunna anvisas underdetta anslag, förslagsvis 1 miljon kronor.U t s k o t t e t ser positivt på de av regeringenplanerade insatserna med medel från detta anslag,avseende bl.a. kompetensutveckling inom det spe-cialpedagogiska området, kompetensutveckling förlärare i skolor med elever med många olikanationaliteter och språk, språkutveckling (läs- ochskrivprocessen) och utveckling av arbetssätt ocharbetsorganisation avseende lärare i kärnämnen ochkaraktärsämnen i gymnasieskolan. Utskottet anser ilikhet med regeringen det angeläget med enförstärkning av medlen under anslaget för insatserrörande kompetensutveckling och stöd tillskolutvecklingsprojekt. Utskottet, som kankonstatera att ett omfattande utvecklingsarbeteplaneras - bl.a. kompetensutveckling av lärare inomområdet läs- och skrivprocessen med medel från dettaanslag - avstyrker förslagen i motionerna1999/2000:Ub811 yrkandena 1, 3 och 5 och1999/2000:Ub810 yrkande 10 att ytterligare 80miljoner kronor avsätts under ett nytt anslag för ensärskild skolsatsning som en vissminskning föreslås av det nu behandlade anslaget.När det gäller förslaget att avsätta 10 miljonerkronor till utveckling av läromedel för elever medläs- och skrivsvårigheter hänvisar utskottet tillatt regeringen i propositionen Elever medfunktionshinder - ansvar för utbildning och stöd haraviserat en särskild utredning vad gäller statensengagemang för produktion av läromedel ochstudiematerial för barn, ungdomar och vuxna medfunktionshinder (prop. 1998/99:105 s. 30). Utskottetanser att denna utredning bör avvaktas.Utskottet avstyrker förslaget i motion1999/2000:Ub240 yrkande 1 att avsätta 1 miljonkronor till stöd för produktion av en skånskhistoriebok.Sammanfattningsvis tillstyrker utskottetregeringens förslag och föreslår att det begärdabeloppet, , anvisas under anslaget A 2Utveckling av skolväsende och barnomsorg.A 3 Forskning om skolväsendetSkolverkets forskningsprogram skall på vetenskapliggrund öka kunskapen om det svenska skolväsendetsförutsättningar och resultat samt bidra tillnyttiggörande av denna kunskap.Regeringen pekar på att behovet av skolforskningoch skolans forskningsanknytning har ökat motbakgrund av genomgripande förändringar inomskolområdet. Regeringen ser det som prioriterat attöka forskningsanslag. Behovet avforskningsinsatser på skolområdet kommer attövervägas i samband med den forskningspolitiskapropositionen.Regeringen informerar om att den avser att under entreårsperiod låta disponera sammanlagt 6miljoner kronor av det anslagssparande som står tillregeringens förfogande under anslaget A 8Specialskolor och resurscenter för att stödja ochstimulera pedagogisk forskning inom området elevermed funktionshinder. Regeringen anser att Skolverket- om verket så bedömer erforderligt - bör få användahögst av anslaget A 1 för att fortsätta påbörjadforskningsverksamhet under år 2000.Anslaget till forskningsverksamhet harberäknats till år 2000.I Moderata samlingspartiets motion 1999/2000:Ub812yrkande 14 föreslås en ökning av anslaget med 8miljoner kronor för forskningsprojekt om långsiktigkunskapsbildning. föreslår en ökningav anslaget med för forskningkring läs- och skrivsvårigheter (mot.1999/2000:Ub811 yrk. 2).U t s k o t t e t anser i likhet med regeringenatt behovet av skolforskning och skolansforskningsanknytning har ökat mot bakgrund avgenomgripande förändringar inom skolområdet.Utskottet, som delar regeringens uppfattning attbehovet av forskningsinsatser bör övervägas isamband med den forskningspolitiska propositionen,tillstyrker regeringens förslag till anslagsbeloppoch avstyrker yrkandena.A 4 Program för IT i skolanFrån och med har under ett nyttramanslag medel anvisats för IT i skolan.Satsningen omfattar medel om totalt 1 490 miljonerkronor . har beräknats 500miljoner kronor och för 650 miljoner kronor.Regeringen redovisar att samtliga kommuner haranmält intresse för att delta i utvecklingen avlärarnas kompetens inom området och de har ansökt omstatsbidrag för infrastrukturinvesteringar.Kompetensutvecklingen inleddes medutbildning av en pilotomgång och inleds i full skalamed ca 10 000 deltagare under hösten 1999.Moderata samlingspartiet föreslår en ökning avanslaget med för nästa budgetår.Sammanlagt föreslås mer änregeringen för (mot.1999/2000:Ub812 yrk. vill enligtyrkande 4 i motionen och i motion 1999/2000:T717yrkandena 1 och 6 stärka lärarnas IT-kunnande, drivaprojekt som rör digital distansutbildning, och deföreslår att alla skolor skall fåbredbandsuppkopplingar. I det sist nämnda yrkandetframhålls även att informationstekniken som ettpedagogiskt instrument skall tydliggöras ilärarutbildningen. anser attsatsningarna på IT i skolan bör ske i en realistisktakt och föreslår en minskning av anslaget med 70miljoner kronor (mot. 1999/2000:Ub807 i denna del).U t s k o t t e t vill med anledning av yrkandenaanföra följande.Riksdagen behandlade i samband medbudgetpropositionen utförligt delsregeringens skrivelse 1997/98:176 Lärandets verktyg- nationellt program för IT i skolan, delsregeringens förslag beträffande den treårigasatsningen på informationsteknik i skolan (prop.1998/99:1 utg.omr. 16, bet. UbU1 s. 11-17).Riksdagen avslog därvid på utskottets förslag bl.a.motions-yrkanden från Moderata samlingspartiet om enbetydligt mer omfattande satsning än den avregeringen föreslagna. Utskottet har ingen annanuppfattning . Den av beslutadesatsningen på IT i skolan bör enligt utskottetsmening genomföras enligt planerna.När det gäller frågor om lärares kunskaper på IT-området vill utskottet betona vikten av att lärarebehärskar IT så att tekniken kan användas som ettpedagogiskt verktyg för lärande. Sedan den 1 januari1998 ingår i målen för lärarexamina att destuderande för att få examen skall ha förmåga attanvända datorer och andra informationstekniskahjälpmedel för egen inlärning och kunskap om hurdessa hjälpmedel kan användas i undervisningen iskolan (bilaga 3 till högskoleförordningen, SFS1993:100). För att nå detta mål har särskilda medelvia ställts till förfogande förhögskolor med lärarutbildning.Lärarutbildningskommittén lämnade sittförslag till förändringar av lärarutbildningen.Betänkandet har remissbehandlats t.o.m. den 1november 1999. Regeringen informerar om att enproposition avseende den framtida lärarutbildningenkommer att lämnas till under år 2000.Utskottet vill också peka på att en omfattandekompetensutveckling av lärare har inletts inom IT-området med medel från förevarande anslag.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottetmotionerna /2000:Ub807 (i denna del),1999/2000:Ub812 yrkandena 4 och 15 och1999/2000:T717 yrkandena 1 och 6 och föreslår attdet begärda beloppet, , anvisas underanslaget.A 5 Förstärkning av utbildning i storstadsregionernaFrån och med har medel anvisatsunder ett nytt ramanslag för särskildautbildningsinsatser i storstadsregionerna. Underanslaget beräknas medel 1 juli1999-1 juli 2002 för förskola i socialt utsattabostadsområden, språkutveckling i skolan ochpraktikanskaffning för vuxna invandrare.