bet · GM01MJU7 · 1999-03-02 00:00:00 — Men allakommer inte att kunna göra det genom att varaheltidsbönder. Det är därför som hela vårt projekt,Bondeföretagaren, inte bara är riktat till den egnagården, utan det handlar egentligen om att finna enstrategi för hur vi med gården som bas skall kunnautveckla vårt liv så att vi kan försörja oss och bokvar i bygden. Det är grunden. Och det satsar vifrån LRF utomordentligt tydligt på.Sedan vill jag med anledning av också understryka att hemmamarknaden alltid ärcentral. Om man inte klarar hemmamarknaden, dåklarar man inte det andra heller. Men i själva idénom en fri rörlighet ligger att man kommer att tappa.Och man måste kompensera detta, annars går man baranedåt i spiralen. Det är därför som våraexportambitioner måste vara så tydliga.Slutligen vill jag säga något när det gäller densvenska modellen. Om man ser på jordbruket ochjordbrukspolitiken och hur vi hanterar dennasituation så är det ingenting som jag känner någonstörre stolthet över. Men det som vi har är att viär världsledande när det gäller kvalitet, djuromsorgoch miljöhänsyn. Vi ligger före vårakonkurrenter, och det är detta försprång som viskall använda oss av. Men det förutsätter att vi harekonomi i vår produktion. Det är den svenskamodellen, dvs. det sätt som vi, bönder, harvalt att producera maten på i vårt land.Jag ber om ursäkt att detta tar lite tid, menfrågorna var inte helt enkla. Sedan vill jag gärnaatt mina kamrater förtydligar.Jan : Låt mig börja med att säga att 70 %av det som bönder producerar går tilllivsmedelsindustrin för vidare förädling. Detta ärsvar på frågor. Jag vill dådirekt slå fast att vi stöder såväl analys somförslag i den björkska utredningen, dvs. att detsvenska lantbrukets konkurrenskraft definitivt är enangelägenhet för livsmedelsindustrin i . Dåuppkommer också frågorna: Vilka blir konsekvensernaför industrin? Hur deltar vi i kampen? Jag kan svarapå den sista först. Livsmedelsindustrins företrädareär med här . Vi träffar företrädare förregeringen i olika sammanhang - näringsministern ochjordbruksministern. Vi har bjudit in såväl näringensom jordbruksutskottet för att diskutera dessafrågor. Vi har träffats flera gånger.Jag skall dessutom berätta något för er, vilketkanske är ett långt skott, men det ger oss faktisktlite av den här exportfrämjande bilden. Förrförraveckan fick vi möjlighet att inför 103 av 104svenska sändebud utomlands berätta om den svenskalivsmedelsproduktionens framtid och möjligheter ochframför allt den gastronomiska höjd som harnått för att vi skall få hjälp av vårtutrikesdepartement och andra. Sedan skall man juveta att detta är ringar på vattnet som sprider sigockså. Det är viktigt att vi är med överallt ochframhäver denna fördel som vi har i Sverige.Något som jag också tycker är viktigt att kommaihåg, vilket alla som sitter här vet, men våromgivning glömmer det ofta, är att svensklivsmedelsproduktion blev medlem i EU den 1 januari1995. Vi har mycket att lära och mycket att kommaifatt, inte minst när det gäller marknadsföringinternationellt. Detta är svårt för mig som sitter iIndustrihuset där pappersindustri, kemiindustri ochverkstadsindustri finns och som inte tänker på dettaeftersom de var med genomfrihandelsavtal. Det är en stor skillnad när viibland klagar på att det inte går tillräckligt forti våra exportsatsningar. Men det har gått jättefort.Tyvärr har detta år blivit en besvikelse på grund avett antal omständigheter utanför vårt land.Konsekvenserna om vi inte gör något är då kort ochgott minskad konkurrenskraft och utflyttning. Jaghar produktionschefen på i Sverigebakom mig. Detta företag står inför storainvesteringar i sin potatisverksamhet. ProcordiaFood är den största enskilda potatisanvändaren idetta land, och en investering i detta land står ochfaller med råvarans pris och bl.a. dessa skatter.Man kan ju då säga att det vore enkelt att köpapotatisen utifrån och processa den i . Det blirinte det. Då kommer denna anläggning i stället attflytta utomlands, eftersom det är billigare attflytta den färdiga produkten. Om vi får tid skullejag gärna vilja att från ProcordiaFood ges möjlighet att berätta om denna specifikafråga som är ett utomordentligt bra exempel på detsom vi här talar om.Leif : Jag representerar ca 10 000anställda inom jordbruks- och trädgårdsnäring som ärorganiserade i . Om manskall ha en total summa anställda kan man i principfördubbla denna siffra. av de anställdaär organiserade och är av olika anledningarinte med i . Det beror tillviss del på att vi jobbar med väldigt små företagsom de flesta av oss är på det klara med. En och enhalv anställd i snitt per företag innebär attväldigt många jobbar i något slags familjär relationsom i sin tur innebär att de inte vill ha med facketatt göra. Det är bara att inse det.Jag tror däremot att andelen lantarbetare ökar iförhållande till andelen egenföretagare. Det kan vise om vi tittar bakåt och ser hur den härstrukturrationaliseringen har slagit igenom. Och omvi skall ha någon chans att konkurrera påEuropamarknaden, vilket jag i motsats tillsmåbrukarna tycker är ett oerhört viktigt mål föratt utveckla svenskt jordbruk och svenskträdgårdsnäring, då måste det ske enstrukturrationalisering. Vår modell för dennastrukturrationalisering bygger på ett resonemang omatt vi skall kunna använda teknik, rationalitet ochekologi i ett. Just detta att ta större ekologiskhänsyn i jordbruks- och livsmedelsproduktionen trorjag är viktigt. Det är ett konsumentåtagande somligger på näringen och som vi måste ta på allvar.Men då handlar det om att kunna ha enproduktion som är konkurrenskraftig och naturligtvisäven rationell för att hålla nere kostnaderna.Det är riktigt som har konstaterats här attjag och , som jag inte tror är här , skrev en artikel i om vårafunderingar kring vad som behöver göras inomnäringen. Vi har klart och tydligt sagt att det intefinns någon anledning att inte jämställa i principindustriell jordbruks- och trädgårdsproduktion medindustrins villkor när det gäller energiskatter. Deborde med det snaraste jämställas. Den linjen har vifört under ett antal år.Det är riktigt som konstaterar,nämligen att man däremot, när det gäller diesel ochkväve eller diesel, konstgödsel och bekämpningsmedelinte är inne på samma resonemang som man var i dens.k. ryggsäcksdiskussionen därför att det är entrovärdighetsfråga gentemot konsumenterna utifråndet ekologiska perspektivet och miljöperspektivet.Vi måste kunna hantera diesel- och kvävefrågan påett sätt som innebär att man fortsätter att byggaupp trovärdigheten gentemot konsumenterna. Det ärockså en arbetsmiljöfråga. Om vi skulle sänkakostnaderna på bekämpningsmedel är risken mycketstor att det skulle bli en ökad användning, och dåförsämras arbetsmiljön för de anställda ijordbruket, och det vill vi inte vara med om.Vi har i denna artikel också tagit upp att det inteär enbart vissa tegelstenar i ryggsäcken som behöverlyftas väck utan att vi tror att det också finnsanledning för bondekooperationen att tittaordentligt i de fickor som finns i denna ryggsäckoch kanske rycka väck en och annan ficka för att sydit en ny. Det skulle kanske inte skada.Våra problem som lantarbetare och trädgårdsarbetareär i huvudsak två, och det är de problem som vijobbar mest med. Det ena är att vi har ett lågtlöneläge. frågade hur löneläget såg utper timme för en jordbrukare, men han fick välegentligen inget svar på det. Men när det gällerlantarbetare och trädgårdsarbetare kan vi säga attlönen ligger ungefär på av genomsnittet förindustriarbetarna. Den ligger alltså betydligt lägreän lönen för industrifolk. Om vi ser detta irelation till behovet av kvalificerad arbetskraftsom näringen sannolikt behöver i en rationaliseradutveckling med inriktning på exportförmåga är dettaett problem. Då är risken stor att vi inte får tag iden kvalificerade arbetskraft som vi behöver.Vi har dessutom hela utbildningsproblematiken därvi nu via skatteväxlingen riskerar att slå söndernaturbruksgymnasierna när de blir uppdelade påkommuner och skall kostnadsjämföras med andragymnasieutbildningar, vilket innebär att en delkommer att stryka på foten. Det är sannolikt på detsättet att en del skall stryka på foten. Men låt osshoppas att de som är kvar ändå får tillräckligt medresurser för att klara det beting som finns iframtiden när det gäller att utbilda blivandeegenföretagare och anställda inom näringen.När det gäller arbetslöshetssituationen ärsiffrorna mycket mörka om vi ser på utvecklingenunder december . 1997 och 1998har jag inte tagit med. Det har lättat lite grann,men det ser ut ungefär på samma sätt.Om vi ser över åren kan vi och1996 se hur strukturen förändras när det gällersysselsättningen inom jordbruk och trädgård. 1990var det en tydligt markerad arbetslöshet ,februari och som sedan återkommer inovember och december. Det fenomen som gäller i dagär att vi har en puckel på arbetslösheten även mittpå sommaren. Specialiseringen inom jordbruk ochträdgård, men framför allt inom jordbruk, gör behöver arbetskraften enbart korta perioderunder april, , i bästa fall, och sedan iaugusti och september. Sedan är arbetskraftsbehovetbetydligt mindre, och arbetslösheten ökar.Alla subventioner och bidrag som vi har talat omhär i fråga om EU:s jordbrukspolitik skallockså kompletteras med svensk arbetslöshetskassa.Det ställdes en fråga om alternativ och tro påframtiden. Problemet är att vi har specialiseradejordbruksföretag med växtodling och maskin- ochbyggnadsunderhåll. Detta gör att man får den härarbetslöshetskurvan och problem att sysselsättaanställda och sommar. Till de fyraalternativ som finns - växtodling,djurskötsel, skogsbruk och maskin- ochbyggnadsunderhåll - kan jag lägga till turism ochandra saker beroende på var i landet man finns. Omman kan kombinera detta i en helhetslösning, vilketvi tycker är viktigt för att skapaanställningstrygghet, kan man skapa störremiljöhänsyn och bättre arbetsorganisation. Dethandlar om uthålliga företag och naturligtvis omkompetens i företagen och bland de anställda.Detta är den helhetslösning som vi gärna vill seoch som politikerna med de styrmedel som styrjordbrukspolitiken bör ta sikte på för att göra denödvändiga justeringarna.Följande fråga ställdes: Vad gör vi själva? Vidiskuterar utifrån dessa synpunkter. Vi påverkarnaturligtvis och resonerar med politiker i olikasammanhang. Men det som vi också har gjort inomLantarbetareförbundet och som kanske bör lyftas framhär är att vi har kört i gång en utbildningskampanjinom vår egen medlemskår - supporterad frånJordbruksverket - med ett studiematerial som tar uppjust ekologisk produktion. Det är ett studiematerialsom heter Odla för livet.Guy : När det gäller skattesituationenär vi ju, som någon tidigare sade, medlemmar ochaktörer på den gemensamma marknaden. Det förutsätteratt vi har samma förutsättningar. Skattebilden äromöjlig om vi fortsätter med särskattelagstiftningför våra svenska producenter. Det är vårinställning.Hans Wallensteen: Jag skulle vilja svara på fråga om tempot i exportarbetet. Han varockså inne på frågan om det saknas kompetens iexport- och marknadsarbetet och vad vi gör. Detkanske kan vara intressant med några siffror. Värdetpå vår export har tredubblats , från ettvärde på 1992 till ca 18miljarder kronor 1997. Så långt har vi statistik.Det kan också vara intressant att veta vad som harhänt sedan vi blev EU-medlemmar. Svensklivsmedelsexport har ökat sedan vi blev EU-medlemmar. Det kan möjligen vara intressant attjämföra motsvarande siffra med och Finlandsom blev medlemmar . Motsvarande siffra förÖsterrike är och för . Vår importhar också ökat men inte alls i lika hög grad. Denhar ökat , och det skall jämföras iökad export för . Importen för harökat och för med . Det varmånga siffror, men jag tycker ändå att det kan varaintressant att redogöra för dem. Sedan får var ochen bedöma om tempot har varit bra eller dåligt. Menså här är det.Vi är medvetna om att det finns en stor potentialför svensk livsmedelsindustri. Vi har vår finakvalitet, och vi jobbar hårt med den s.k. svenskamodellen som har framgångar och har haft framgångar,inte minst i där vi marknadsförsvenskt kött, Pighamkött, köttbullar och annat. Viär inne på och osv. Men det krävsexportbefrämjande insatser, och här har Food FromSweden verkat för en gemensam svensk linje, inteminst på mässor och i andra sammanhang.Food From har också arbetat intensivt medjust utbildning av exportchefer och exportpersonalrent allmänt, och har 60-70 personer inomindustrin genomgått en mycket avancerad utbildningför att höja kompetensen. Kompetensen finns alltsådär. Den kan bli bättre. Vi jobbar hårt med det, mendet finns en hel del intressanta saker kvar attgöra.Jan Hveem: Jag skall svara på om vilka förutsättningar trädgårdsnäringen haratt bidra med egna medel till forskning och försök.Näringen saknar en sådan struktur att vi haregna möjligheter att samla in medel på ett sätt somgör att det skulle vara konkurrensneutralt inomlandet. Vi har exempelvis inget förädlingsled somjordbruket har där man kan ta ut en avgift, och vihar en stor branschspridning med många olikaproduktionsinriktningar. Dessutom är företagen försmå för att själva bedriva utvecklingsarbete.Vi har föreslagit att det skulle stiftasen lag om en produktionsavgift för trädgårdsföretag.Detta skulle kunna bli en långsiktig och stabilresurs för att kunna sättas in vid akuta behov ochför forskning, försök, utveckling och annat. Och detskulle också vara en liknande konkurrensneutralåtgärd därför att övriga länder i som vikonkurrerar med, och , har liknandeavgifter och samlar in kollektiva medel på dettasätt för att stötta sin egen utveckling, sinforskning och sina försök. Det kan synas märkligtatt näringen själv föreslår en lagstadgad avgift,men vi tycker att det i ett sådant här angelägetfall är så viktigt att vi ser detta som en renkonkurrensfråga. Vi har inga möjligheter attfå in pengarna på annat sätt.Dag von Schantz: Vi fick en fråga från HaraldNordlund om huruvida vi på departementet planeraratt införa några ytterligare styrmedel för att läggaom till ekologisk odling. Läget är ju att iAgenda 2000-sammanhang är miljöfrågorna i allrahögsta grad aktuella såväl vad gällermiljöersättningssystemet som sådant som när detgäller miljöfrågor i stort bl.a. i samband meddiskussionen om de horisontella förordningarna somnämndes tidigare. Vi vet inte hur detta beslutkommer att se ut i slutändan. Därför är det alltsåför tidigt att säga hur vi kommer att tillämpa dettai , och ingenting planeras alltså förnärvarande i avvaktan på Agenda 2000.Ewa Rabinowics: Jag skall kommentera det som sadesom oljeväxter. Det är klart att det är ganskaosäkert att se in . Det som i vår analysförklarar ökningen av oljeväxter är att det enligtvåra bedömningar kommer att bli mer attraktivt attfrivilligt lägga marken i träda. Och när väl markligger i träda kan man ha mer höstoljeväxter som harhögre avkastning. Det är alltså den mekanismen imodellen som åstadkommer högre produktion trots attarealen inte ökar. Givetvis bygger modeller alltidpå antaganden, så vi kan gemensamt fundera på om vitycker att det är en trovärdig mekanism eller inte.Vi tror det.Dessutom skulle jag vilja säga att de analyser somjag har sett tyder på att oljeväxtproduktionen iEuropa kommer att öka. Övergången till lägreersättning för oljeväxter är helt enkelt enanpassning till internationella krav. Om man skallslippa kvantitativa begränsningar påoljeväxtproduktionen på EU-nivå måste man ha sammaersättning för oljeväxter som för spannmål, annarsinverkar det på överenskommelser med omkvantitativa begränsningar. Det är detta somförklarar det hela.Inge (): Jag skulle vilja ställa en frågaom den svenska livsmedelsindustrins möjligheter påen internationell arena avseende marknadsanpassning,kvalitet och internationell konkurrens. Jag villställa frågan i det scenariot att LRF har fått gehörför energiskattesänkningen men däremot inte förnågot mer av denna ryggsäck. Då vill jag höra hur niser på den här utvecklingen. Det handlar ju intebara om hur den privata industrin kan lyckas i dettaavseende på den internationella marknaden utan ocksåom de kooperativa företagen.Ingvar (): Jag har först en fråga tilldepartementet. Vi har hört här att det är just dekonkurrenssnedvridande skatterna och avgifterna somär det stora problemet, och det är också klartdokumenterat genom Björks utredning. Kan ni fråndepartementet ge någon beskrivning av när i tidenförslag kan komma? Vi har här hört att det ärbråttom, och det skulle vara intressant omdepartementet kunde ge lite upplysningar i dettasammanhang.När det sedan gäller frågan om livsmedelsindustrinhar vi här hört att den också står bakomintentionerna i Björks utredning. Jag vill då ställaen fråga till företrädarna från slakteribranschensom är särskilt illa utsatt. Vi såg jutidigare här siffror som visade att producenternagick med klara minus, och vi vet att man är mittuppe i en våldsam strukturrationalisering. Hurkommer denna utveckling att fortsätta om vi nu kanbefara att produktionen viker? Kommer man att klaraexportsatsningarna? Kommer man att klara deinvesteringssatsningar som är nödvändiga på bådekort och lite om man inte får bukt meddessa lönsamhetsproblem?Jag har dessutom en stilla fråga tillLantarbetareförbundets representant. konkurrensneutraliteten som ennödvändig och viktig faktor för svenskt jordbruk ochför sina egna arbetstillfällen?Kjell-Erik (): Jag vill vända mig tillrepresentanterna från LRF och livsmedelsindustrin.Vilken framtidssyn har ni när det gällerutvecklingen av förädlingsverksamheten, om den skallvara central eller lokal, med tanke på denutveckling som sker på konsumentsidan? Man talar juom att man gärna vill ha kontroll och insyn frånproducent till konsument. Till detta kan man ocksåkoppla den syn som man har på djurskyddet, vilketockså växer fram.Caroline (): Jag skulle vilja rikta enfråga till representanterna frånlivsmedelsindustrierna och . Jag vill vetahur ni ser på möjligheterna för odling och förädlingav nischprodukter, t.ex. nypon, i och vilkaeventuella hinder som finns för en sådan produktionmed tanke på att det är en produkt som inte odlats ikommersiell skala tidigare.Eskil (): Jag har två frågor tillbranschföreningarna och livsmedelsindustrierna. Hurkan man förvänta sig att strukturen på svensklivsmedelsindustri kommer att se ut ? Omman blickar ut lite på det internationella planet ärdet ju väldigt stora centraliserade anläggningar.Kommer vi att få en sådan utveckling i ocksåeller kan man tänka sig att det även kommer attfinnas något som ibland kallas gårdsförädling, dvs.att konsumenten har en närhet till envidareförädling av basproduktionen?Min andra fråga vill jag ställa tillrepresentanterna från branschföreningarna ochlivsmedelsindustrierna. Hur beroende är ni av densvenska basråvaran i er förädlingsverksamhet? Jagkan också uttrycka det på ett annat sätt. Kan nitänka er att importera basråvaran och förädla den iSverige?Ann-Kristine : Jag skulle vilja ställa enfråga till LRF och till livsmedelsindustrierna. Dethandlar om att möta de framtida utmaningarna, delsden ökade importen, dels det här om hur man möter deframtida konsumenternas krav och den ökandemiljömedvetenheten. Vi har veganrörelsen som ärstark nu och som verkar utvecklas. Vi har den magralivsstilen. Jag försöker hålla mig till magraprodukter och är nästan tvingad att köpa danskaprodukter. Jag vill köpa svenskt charkuteri, korvm.m. Vad tas det fram för nya produkter för att mötaframtida konsumenter och nya utmaningar?Carl G : Flera av de svarande har redan varitinne på det här med exportansträngningar. Tillåt migi det sammanhanget också ge lite beröm till densvenska industrin. Delar av utskottet hade möjlighetatt besöka Grüne Woche . Jag måste sägaatt vi med samlad stolthet tittade på den svenskamontern, som vi tyckte var mycket fint och brautformad. Fru vice ordföranden och jag passade ocksåpå att besöka jag tror världens största eller ivarje fall näst största livsmedelsaffär i . Dehade en lindrigt sagt mycket betydande ostdisk. Menvi kunde inte finna någon svensk ost. Det har redansagts en del om ansträngningar, men jag skulle ändåvilja fråga: Kommer vi inte att kunna lyckas? Vitycker ju själva att vi har väldigt fina produkter iden vägen. Borde det inte gå att få lite resultatsnart på den punkten?Ordföranden: Då går vi över till svararna. Jag ärtacksam om ni kan försöka begränsa er. Vi har någrafrågor kvar om miljö- och djurskydd och ekologiskodling, och vi skall försöka hinna med dem också.Bengt Isakson: Vi tackar jordbruksutskottet för attäven vi blev kallade till det här mötet. SvenskLantmat är ju omnämnt också i den björkskautredningen och får kanske ingå i en samverkansgruppdär.Vi startade . Då börjadekonsumenterna på allvar ifrågasätta den industriellamatproduktionens avigsidor, och intresset förlandsbygdsutveckling och nytänkande inom lantbruketväxte sig allt starkare. Det var de här bådafaktorerna som bidrog till en ökad efterfrågan påsmåskaligt livsmedel och till ett ökande antalsmåskaliga producenter. Det har gjort att vi,naturligtvis med förståelse för de lönsamhetsproblemjordbruksnäringen och även trädgårdsskötseln har , ändock ser att många företagare nu börjarompröva sina verksamhetsformer ute på de enskildagårdarna och satsar på exempelvis småskaliglivsmedelsproduktion. Vi har ett exempel där LRF medbondeföretagarkunskapslyftet kanske ger anvisning omatt man brukar sin gård, men man har något heltannat på sin gård. Där kommer in som en organisation, visserligen ung, meni medvetande om att det finns mellan 1 200 och 1 500småskaliga vitala småföretag. Det säger den björkskautredningen. I vår organisation har vi förnärvarande organiserat 250 av dessa. Vi sernaturligtvis positivt på en utveckling där vi ocksåser de möjligheter som nämndes här med konsumentensnärhet. Det är också ett vitalt kriterium i vårverksamhet att vår produktion skall vara lokal menockså ske i närhet till konsumenten, och konsumentenskall kunna närma sig producenten och få enupplevelseform och mycket annat.Det här gör att vi efter projektperioden, när dennya organisationen startade , också hartillskapat en Internetsatsning som ger en spännandeutveckling. Vi har ett försprång där, och vi har potential som vi naturligtvis vill utveckla.Med distansarbete, med medlemsinformation men inteminst med marknadsföring vill vi nå konsumenten medvåra svenska produkter. Vår logga som många har setthåller jag upp här. Svensk Lantmat - det är välnågot som skulle passa på svenskamodell. Svensk Lantmat är den logga vi vill lanseraför att väcka intresse. Vi tror att vi skall kunnaföreträda den småskaliga livsmedelsproduktionen påett betydligt bättre sätt än de tungaorganisationerna och att vi kan tillvarata deenskilda medlemmarnas intressen. De flestasmåföretagare som vi känner vill känna närhet ochdelaktighet i de frågor som rör deras närhet ochmärker det när de umgås med konsumenterna. Vi önskardärför alltså att vår regering och riksdag skaparförutsättningar för att föreningar av typen SvenskLantmat verkligen kan verka och utvecklas i Sverige.Vi har också delat ut en mapp tilljordbruksutskottets samtliga ledamöter, som de fårefter mötet. Där finns vår tidning och mycket annatsom de i lugn och ro kan läsa.Hans Thuresson: Som svar till villjag säga att dagens situation igrisköttsproduktionen, minus före arbete ochkapital, kommer att påskynda en utslagning. Viräknar med en produktionsminskning med minst 10 %när året är slut. Detta kommer att påverkastrukturen i branschen i industridelen. Vi kommeratt tvingas till en kraftigare utslagning ellerförändring av strukturen än vi annars skulle hahaft. Vi har ju tidigare haft målsättningen att hatillväxt i näringen därför att det finns utrymme fördetta i . Men särskatterna påverkar priset pågriskött, om vi sätter det per enhet, med ungefär 50kronor. Skulle vi få bort dem skulle det självfalletstimulera produktionen, och framtidstron skullekomma tillbaka. Den är mycket svag i dag.Till vill jag säga att med vårtomsorgsprogram har vi prioriterat även den etiskakvaliteten.