bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — Köpkraftskorrigerad konsumtion per person 1996Index EU15 = 100Individuellkonsumtionper personHälso-ochsjukvårdUtbildningIndividuellkonsumtionper personLuxemburg145Frankrike143Danmark164145Danmark121Tyskland119Portugal163121Tyskland110Holland110Belgien137110Belgien109Belgien109Finland130109Österrike108Österrike101Österrike123108Storbrit.105EU15100Luxemburg120105Frankrike102Italien95Irland112102Italien102Luxemburg93Frankrike111102EU15100Storbrit.87Sverige108100Holland99Irland86Italien10399Sverige97Danmark83Storbrit.10297Finland90Finland82Holland10290Irland80Sverige78EU 1510080Spanien75Grekland59Spanien8375Portugal74Spanien54Tyskland7974Grekland72Portugal49Grekland6872Island125Island171Island150125Norge106Norge89Norge135106Individuellkonsumtionper personHälso-ochsjukvårdUtbildningIndividuellkonsumtionper personSchweiz119Schweiz119Schweiz98119USA*152USA*165USA126152* Prel.Källor: , och och efterfrågan ökarFör många av de tjänster som i ligger inom den kommunalasektorn ökar behov och efterfrågan i industrivärlden. Andelen sysselsattahar ökat och dessa områdens bidrag till BNP har också vuxit. Det finnsflera förklaringar till detta. En är att efterfrågan efter välfärdstjänster ökanär människors inkomster ökar. En annan är att åldersstrukturen påverkarintresset för mer av välfärdstjänster. Enligt FN:s och kommer antalet personer i pensionsåldrarna att öka med 70miljoner personer inom OECD-området under de närmaste 25 årenmedan antalet i arbetande åldrar bara kommer att öka med 5 miljoner.Denna förskjutning i ålderssammansättning gäller även . Men under enperiod har vi en tidsfrist när kraven på skattefinansierade tjänster somutbildning och vård inte ännu ökar så starkt. Detta ger oss en möjlighet attorganisera dessa områden väl innan kraven ökar på nytt.Enligt beräkningar från HSU 2000 och kommun- och landstingsförbundenkommer kravet på utbildning samt sjukvård och omsorg att öka med 10-15 %under perioden fram till 2010.Större valfrihet i produktionenDet finns en bred enighet om att dessa tjänster skall finansieras kollektivt.Detta innebär dock inte nödvändighetsvis att tjänsterna också skallproduceras av stat, kommun eller landsting. Det är viktigt att de resursersom avsätts för dessa ändamål används så bra som möjligt, dvs. attanvändarna får ut så mycket nytta som möjligt av varje använd krona.De ekonomiska resurser som kommuner och landsting ansvarar för skallanvändas så att de ger invånarna bästa möjliga utbud av tjänster. Det är ingensjälvklarhet att detta innebär att verksamheten skall bedrivas av kommunernasjälva. Erfarenheten visar att mångfalden och välfärden ökar när möjlighetenöppnas för andra än kommunen att producera välfärdstjänster. Välfärd handlarinte om att en viss typ av standardiserade tjänster skall tillhandahållas utanatt den enskildes efterfrågan skall tillgodoses. Man måste kunna skilja mellanmyndighetsutövning, som är en uppgift för det offentliga, och produktion avvälfärdstjänster.Demoskop gjorde 1997 en undersökning bland personer som arbetat ioffentlig sektor och sedan bytt till den privata sektorn.Inte av de tillfrågade upplevde att möjligheterna tillvidareutbildning och kompetensutveckling hade förbättrats på den nyaarbetsplatsen.Så många som var mycket mer nöjda, och något mer nöjda,med den nya arbetsgivaren. var mindre nöjda.71 % tyckte att ledningen på arbetsplatsen fungerade bättre, endast 9 %att den fungerade sämre.·.Frågor ställdes också till personer som varit kvar i verksamheter somprivatiserats. tyckte att arbetssituationen blivit mycketbättre, att den blivit något bättre och att det inte var någonskillnad. upplevde att arbetssituationen försämrats.Även har låtit göra en undersökning där anställda i privatavårdföretag fått uttala sig i en rad frågor och där jämförelser görs medmotsvarande offentliganställda.I samtliga de frågor som tagits upp har de privatanställda en mera positiv bildän de offentliganställda. Det gäller t.ex.:möjligheter att hinna med sina arbetsuppgiftermöjligheter att ta egna initiativmöjligheter att påverka sin arbetssituationmöjligheter till kompetensutvecklingchefernas kompetens och ledningsförmågachefernas förmåga att lyssna, motivera medarbetare, belöna och ta kritikförmåga till nytänkande, öppenhetförmågan att se till varje patients behovresursutnyttjandevårdkvalitetDet är därför viktigt att man kan använda sig av olika verksamhetsformer.Det bör inte sättas upp hinder för vissa verksamhetsformer, bolag kanvara en lämplig form i vissa sammanhang, kooperativ eller andra formerkan vara mera lämpliga i andra sammanhang. Ändamålsenligheten börvara avgörande.Så långt möjligt bör användarna ha valfrihet mellan olika verksamhetsformer.Dessa tjänster går inte att jämföra med enhetliga industriprodukter. Det ärdärför en felsyn om man tror att det bara finns en möjlighet att utföra dem: ikommunal regi. Av samma skäl som försörjningen av dessa tjänster inte kanrationaliseras på samma sätt som industriproduktion bör de inte hellerproduceras i en enda enhetlig form.Valet mellan olika producenter av välfärdstjänster bör så långt möjligtöverlämnas till den enskilde. Även med en kollektiv finansiering kan valetöverlämnas till den enskilde. Ett tydligt exempel är skolområdet där anslagetkan följa eleven, t.ex. från en skola till en friskola eller mellan olkommunala skolor. Denna princip bör kunna användas på flera områden ävenom den politiska processen att avgöra vem som skall vara kvalificerad att få deav den, t.ex. inom äldre- eller handikappomsorg, kan vara svårare än inomskolområdet. Detta är dock inget skäl mot sådana möjligheter. Det är rimligareatt den politiska dagordningen domineras av frågor om vem som skall ha rätttill t.ex. hemtjänst än exakt hur denna tjänst skall produceras.En viktig fråga är också utvärderingen. Så långt möjligt bör brukarna hamöjlighet att välja producent. Men måste politikerna ta ställning,t.ex. när det gäller att formulera krav och uppföljningsmetoder videntreprenadupphandling. De problem med t.ex. privata vårdhem somförekommit har oftast haft att göra med att kommunen i fråga inte gjortförutsättningarna klara för sig och den man anlitat. Kommunerna bör utvecklasin förmåga att i förväg ställa krav och i efterhand kunna utvärdera de tjänstesom olika producenter erbjuder.Tillväxten och den kommunala ekonominDet är viktigt att kommunernas egna skatteunderlag växer. Statsbidrag ärbara en mindre del av kommunernas intäkter, cirka en femtedel. Detviktigaste för kommunerna är att det råder god tillväxt i ekonomin, dåväxer den egna skattebasen. Intäkterna ökar utan att skattesatsernabehöver höjas. Omfattningen av statsbidragen till kommunerna är relativtsett mindre viktig, det viktigaste är tillväxt i ekonomin. Om detkommunala skatteunderlaget till följd av ökad sysselsättning (och/ellerökade löner) bara växer snabbare än annars, kommerkommunsektorns skatteintäkter att vara större . Över längre tidsperioder blir skillnaderna i skatteintäkter mycketstora. Statsbidragen måste öka för att nå samma effekt som1 % ökning av skatteunderlaget. Det är också viktigt att tillväxten ärregionalt välbalanserad. Då minskar även trycket på det kommunalautjämningssystemet.Utbildning och vård är de största kunskapsbranscherna i dagens . Föratt få till stånd samma dynamiska utveckling inom dessa branscher som inomandra kunskapssektorer måste likriktningen av verksamheten ersättas avmångfald och företagsamhet och utrymme lämnas för enskilda initiativ.Följderna av en mer dynamisk utveckling inom dessa områden blir att eleveroch patienter får större möjlighet att få just sina behov tillfredsställda, jobinom sektorerna blir fler och de som arbetar där kommer att få möjlighet till ebättre arbetssituation. Effekten på ekonomin i stort kommer också att bli positliksom den blivit av andra avregleringar.Uppgiften under de kommande årenDen stora förändring som behövs är att portarnaöppnas för verksamhet i annan regi än den kommunala. Förutom att detökar den enskildes valfrihet ökar det också valfriheten för dem som i dagär offentligt anställda. De får större möjlighet att välja mellan olikaarbetsgivare. Det är inte minst viktigt för kvinnor som ofta bara harmöjlighet att välja en arbetsgivare om de vill arbeta inom t.ex. vård ochomsorg. Möjligheter att välja mellan olika arbetsgivare eller möjlighet attsjälv som egen företagare förverkliga nya idéer ökar välfärden både fördem som är beroende av tjänsterna och för dem som arbetar inomområdet. Olika privata företagsformer bör vara tillåtna.Det är ingen uppgift att driva företag. Det leder till orättviskonkurrens med enskilda privata företag som aldrig kan konkurrera på likavillkor med den som har den kommunala skattekraften bakom sig. Dekommunala företagen bör i stort sett säljas, avvecklas eller återgå iförvaltningsform. De intäkter som försäljningarna ger bör användas till attminska den kommunala skuldbördan och därmed minska kommunensränteutgifter, vilket ger kommunen ett större utrymme att finansieravälfärdstjänster.Privatisering och avveckling av verksamhet innebär storaomvandlingsprocesser som måste skötas med stor varsamhet. Det är viktigt attprocessen leder till fördelar för alla och att konkurrensen blir mer rättvis.Verksamheter som avyttras skall betinga ett bra pris och de såldaverksamheterna skall stärkas genom en privatisering.3. Miljökonsekvensbeskrivningar i budgetpropositionen(mom. 4) (c)() anför:Ekologi och ekonomi är nära sammanbundna. De ekologiskaförutsättningarna ger grunden till det ekonomiska systemet. Centerpartietarbetar för en marknadsekonomi vars spelregler formas av hänsyn tillmiljön, social gemenskap, jämlikhet och rättvisa. Människa, miljö ochmarknadsekonomi skall vara i samklang.Centerpartiet arbetar för en hållbar utveckling av samhället. En hållbarutveckling innebär en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan attäventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Föratt kunna åstadkomma en hållbar utveckling måste både den sociala,ekonomiska och ekologiska dimensionen av samhällsutvecklingen fås attsamverka. Det är därför viktigt att inse brister och begränsningar imakroekonomiska analysverktyg som BNP-måttet och komplettera dessa medanalysverktyg för de sociala och ekologiska dimensionerna.Det pågående arbetet med att utveckla miljöräkenskaper, som för svensk del ärett gemensamt projekt mellan , ochStatistiska centralbyrån, kommer att få stor betydelse för att förstå och lyftafram samhällsutvecklingens ekologiska dimension. Utvecklingsarbete kringanalysverktyg för välfärd och social utveckling behöver ges en större tyngd föratt skapa balans mellan samhällsutvecklingens tre dimensioner.Centerpartiet anser också att steg bör tas för att, vid sidan avmiljöräkenskaperna, även utveckla s.k. hälsoräkenskaper. Det skulle ökakunskapen om tillväxtens positiva och negativa effekter på folkhälsan.4. Försäljning av statliga tillgångar (mom. 20) (c)() anför:Vi anser att inkomster från utförsäljningar av statlig egendom är avengångskaraktär som lämpar sig utmärkt för att betala av på statsskulden.Om inkomsterna används till att amortera på statsskulden kanstatsskuldsräntorna minskas rejält, och därmed kan statens resurseranvändas till andra områden än räntebetalningar. Utöver detta finns detockså en moralisk aspekt i att minska statsskulden. Kommandegenerationer skall nämligen inte behöva lida för att tidigare levtöver sina tillgångar.Det finns vidare stora rationaliseringsvinster att göra genom att avvecklaApoteksbolagets monopolställning. Regeringen bör därför återkomma tillriksdagen med förslag om konkurrensutsättning och utförsäljning av enskildaapotek. Exempel på andra statliga tillgångar som skulle kunna säljas ut är som finns i det statligt ägda bolaget , , bör utförsäljningarna av statlig egendom öka med 10 miljarderkronor, jämfört med regeringens förslag. Inkomsterna av dessa ökadeutförsäljningar bör användas för att betala av på statsskulden.5. Ekonomiska konsekvensanalyser (mom. 22) (v)och (båda v) anför:Vänsterpartiet kan ställa sig bakom finansutskottets hemställan i moment22 vad gäller förslag till riksdagsbeslut med anledning av motion Fi209.Vi vill dock genom detta särskilda yttrande erinra om att riksdagenliksom revisorer och vid ett flertaltillfällen uttalat sig för och pekat på behovet av ekonomiskakonsekvensanalyser i olika former av beslutsunderlag. I ett förslag tillriksdagen (1996/97:RR7) föreslog revisorer att regeringenför skulle redovisa för vilken typ av beslut regeringen hade föravsikt att fortsättningsvis utarbeta ekonomiska konsekvensanalyser. Pådetta sätt borde enligt revisorernas mening möjligheter attfölja upp och utvärdera regeringens arbete underlättas. Detta beslut gavriksdagen som sin mening också regeringen till känna.Regeringen har i Årsredovisning för staten 1998 (skr. 1998/99:150)redovisat sin bedömning i frågan. Enligt regeringens mening är det varkenmöjligt eller lämpligt att införa en ordning som mer i detalj lägger fast för vtyper av beslut som ekonomiska konsekvensanalyser skall användas och angeden närmare arten av sådana analyser. Det är enligt regeringen svårt att se kan gå längre än att som en allmän riktlinje ange att de ekonomiskakonsekvensanalyserna skall användas i de fall de bedöms ha väsentlig betydelseför beslutet i fråga.Vi har givetvis förståelse för svårigheterna med generella och detaljerade kravpå konsekvensanalyser i olika typer av beslutsunderlag. Vi anser också liksomregeringen att man får bedöma behovet av sådana analyser från fall till fall.Men vi anser att det är själv som bör avgöra i vilka fall ekonomiskakonsekvensanalyser bör ingå i det beslutsunderlag på vilket skallfatta sina beslut. Vi vill i sammanhanget peka på möjligheten att riksdagenpreciserar de fall där ekonomiska konsekvensanalyser krävs, t.ex. beträffandeinfrastruktursatsningar eller vid beslut av en viss beloppsmässig storlek. Sådakrav från gentemot regeringen skulle t.ex. kunna tas in i lagen(1996:1059) om statsbudgeten. Vi menar vidare att detta är frågor som börprövas inom ramen för den utvärdering av budgetprocessen och revisionsfrågorsom pågår inom den tillsatta Riksdagskommittén.Vad gäller förslaget i motion Fi209 om att skulle begära enutredning om införandet av en obligatorisk samhällsekonomisk kalkyl vidnedskärningar inom kommuner, landsting och kommunala bolag så delar viutskottets bedömning att ett generellt sådant krav bl.a. skulle kunna komma ikonflikt med det kommunala självstyret. Vi menar dock att det vore av vikt attriksdagen i lämpligt sammanhang påpekar för kommunföreträdare och regeringatt det vore av värde att i ökad utsträckning göra samhällsekonomiska kalkylervid förändringar i kommunala verksamheter. Detta för att utnyttja allmännaresurser på ett optimalt sätt.Regeringens lagförslag1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370)Härigenom föreskrivs att 50 § kommunalskattelagen (1928:370) skall haföljande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 50 §Den taxerade Den taxeradeförvärvsinkomsten förvärvsinkomstenminskas med på minskas avbeskattningsåret på beskattningsåretbelöpande avgift enligt belöpande avgift enligtlagen (1994:1744) om allmän lagen (1994:1744) om allmänpensionsav- gift, kommunalt pensionsavgift, kommunaltgrundavdrag och, såvitt grund- avdrag och, såvittavser skattskyldig som avser skattskyldig somuppburit sjöinkomst som uppburit sjöinkomst somavses i punkt 1 av avses i punkt 1 avanvisningarna till 49 §, anvisningarna till 49 §,sjöinkomstavdrag i nu sjöinkomstavdrag i nunämnd ordning. Det som nämnd ord- ning. Avdragetdärefter återstår för allmän pensions-utgör beskattningsbar avgift skall avrundas uppåtförvärvsin- komst. till helt hundratal kronor. Det som därefter återstår utgör beskattningsbar för- värvsinkomst. Denna lag träder i kraft och tillämpas förstagången vid taxering.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statliginkomstskattHärigenom föreskrivs att 9 och 10 §§ lagen (1947:576) om statliginkomstskatt skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 9 §Den taxerade Den taxeradeförvärvsinkomsten förvärvsinkomstenminskas med på minskas avbeskattningsåret på beskattningsåretbelöpande avgift enligt belöpande avgift enligtlagen (1994:1744) om allmän lagen (1994:1744) om allmänpensions- avgift, statligt pensionsavgift, statligtgrundavdrag och sjö- grundavdrag ochinkomstavdrag i nu nämnd sjöinkomstavdrag i nuordning. Det som därefter nämnd ordning. Avdragetåterstår utgör för allmänbeskattningsbar pensionsavgift skall avrundasförvärvsinkomst. uppåt till helt hundratal kronor. Det som därefter återstår utgör beskattnings- bar förvärvsinkomst. 10 §För fysiska personer beräknas statlig inkomstskatt enligt följande.Skatt på förvärvsinkomst utgör200 kronor,av den del av denbeskattningsbaraförvärvsinkomsten som överstigeren skiktgräns på 214 900 kronorvid taxering, av den del av denbeskattningsbaraförvärvsinkomsten som överstigeren skiktgräns på 360 000 kronorvid av den del av denbeskattningsbaraförvärvsinkomsten som överstigeren skiktgräns på 232 600 kronorvid taxering, av den del av denbeskattningsbaraförvärvsinkomsten som överstigeren skiktgräns på 374 000 kronorvid taxering.Vid följande taxeringar uppgår skiktgränserna till skiktgränserna förföregående taxeringsår multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt iprocent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget i juniandra året före taxeringsåret och prisläget tredje året företaxeringsåret med tillägg av . Skiktgränserna fastställsav regeringen före utgången av andra året före taxeringsåret ochavrundas nedåt till helt hundratal kronor.Skatt på kapitalinkomst utgör av inkomsten av kapital enligt 3§ 14 mom.För dödsbon beräknas skatten enligt andra-fjärde styckena med följandeundantag. Från och med beskattningsåret efter det kalenderår dödsfalletinträffade tas det i andra stycket angivna beloppet ut bara omden beskattningsbara förvärvsinkomsten överstiger ett belopp sommotsvarar grundavdrag enligt 48 § 2 mom. kommunalskattelagen(1928:370). Från och med det fjärde beskattningsåret efter det kalenderårdödsfallet inträffade utgör skatten på förvärvsinkomst av denbeskattningsbara förvärvsinkomsten. Om den beskattningsbaraförvärvsinkomsten överstiger ett belopp motsvarande grundavdrag enligt48 § 2 mom. kommunalskattelagen tas dessutom ut.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gångenvid taxering.3 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen(1997:483)Härigenom föreskrivs att 8 kap. 3 § och 11 kap. 11 §skattebetalningslagen (1997:483) skall ha följande lydelse.Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse 8 kap. 3 §De allmänna skattetabellerna skall ange skatteavdraget på olika inkomstbelopp,beräknade för en månad eller , och grundas på att1. inkomsten är oförändrad under inkomståret,2. arbetstagaren endast kommer att taxeras för den inkomst som anges itabellen,3. arbetstagaren inte skall 3. arbetstagaren inte skallbetala någon annan skatt betala någon annan skatteller avgift än eller avgift än kommunalinkomstskatt, statlig inkomstskatt, statliginkomstskatt på inkomstskatt påförvärvsinkomster, förvärvsinkomster,begravningsavgift enligt begravningsavgift enligtbegrav- ningslagen begrav- ningslagen(1990:1144), avgift enligt (1990:1144), avgift enligtlagen (1994:1744) om allmän lagen (1994:1744) om allmänpensionsavgift och avgift som pensionsavgift och avgift somavses i lagen (1999:291) om avses i lagen (1999:291) omavgift till registrerat avgift till registrerattrossamfund, och att trossamfund,4. arbetstagaren vid inkomst- 4. arbetstagaren vid inkomst-taxeringen inte medges taxeringen inte medgesnågot annat avdrag än något annat avdrag änavdrag för avgift enligt avdrag för av avgiftlagen om allmän enligt lagen om allmänpensionsavgift och pensions- avgift ochgrundavdrag. grundavdrag, och att 5. arbetstagaren medges skatte- reduktion för allmän pensionsavgift enligt 11 kap. 11 §.Skattetabellerna skall ange skatteavdraget med utgångspunkt från attkommunal inkomstskatt, begravningsavgift enligt begravningslagen och avgiftsom avses i lagen om avgift till registrerat trossamfund beräknas efter ensammanlagd skatte- och avgiftssats i hela krontal.Av tabellerna skall också framgå skatteavdraget för den som inte ärskyldig att betala allmän pensionsavgift. 11 kap. 11 §Skattereduktion medges en skattskyldig för underskott av kapital enligt 3 § 14mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt. Skattereduktionen skall uppgåtill av den del av underskottet som inte överstiger och av resten. Skattereduktion medges en skatt- skyldig för allmän pensionsavgift enligt lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift som belöper sig på beskattningsåret. Skattereduktionen skall beräknas till av avgiften och avrundas nedåt till helt hundratal kronor.Skattskyldig som haft sjöinkomst enligt punkt 1 av anvisningarna till 49 §kommunalskattelagen (1928:370) under medges skattereduktion med9 vid anställning på svenskt handelsfartyg som går i närfart ochmed vid anställning på svenskt handelsfartyg som går i fjärrfart.Skattskyldig som haft sjöinkomst under en del av medges skattereduktionmed en trehundrasextiofemtedel av det belopp som anges i föregående meningför med sjöinkomst.Skattereduktion sker i Skattereduktion sker iförsta hand för första hand försjöinkomst och därefter sjöinkomst, därefterför underskott i kapital. för allmänSkattereduktion sker endast i pensionsavgift och sist förfråga om underskott i kapital.inkomstskatt, statlig Skattereduktion sker endast iinkomstskatt och statlig fråga om kommunalfastighetsskatt. inkomstskatt, statlig inkomstskatt och statlig fastighetsskatt. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången ifråga om preliminär skatt för och slutlig skatt enligt2001 års taxering.4 Förslag till lag om skattereduktion på förvärvsinkomstervid taxeringHärigenom föreskrivs följande.1 § Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i landet under helabeskattningsåret, har vid taxering rätt till skattereduktion enligt 2skattepliktiga förvärvsinkomster som utgör sådan inkomst av anställning ellersådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 2 kap. lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension.Vid beräkning av inkomst av anställning skall avdrag göras för kostnader somarbetstagaren har haft i arbetet i den utsträckning kostnaderna, minskade mederhållen kostnadsersättning, överstiger ettusen kronor.Vid beräkning av inkomst som avses i första stycket skall inkomst avanställning och inkomst av annat förvärvsarbete var för sig avrundas tillnärmast lägre hundratal kronor.2 § Skattereduktionen uppgår till när förvärvsinkomsten enligt 1 §uppgår till högst . Om inkomsten överstiger 135 000 kronorminskas skattereduktionen av den överskjutande inkomsten.Skattereduktionen får inte överstiga ett belopp motsvarande vare sigförvärvsinkomsten enligt 1 § multiplicerad med den kommunala skattesatseneller den debiterade kommunala inkomstskatten.3 § Skattskyldig fysisk person, som varit bosatt här i landet endast under en dav beskattningsåret, har rätt till skattereduktion med en tolftedel av denskattereduktion som skulle ha tillgodoförts honom om han varit bosatt i landetunder hela beskattningsåret, för varje kalendermånad eller del därav undervilken han varit bosatt här i landet. I övrigt gäller 1 och 2 §§ i tillämpligaAvlider den skattskyldige under beskattningsåret skall bestämmelserna i 53 § 3mom.