bet · GN01NU1 · 1999-12-02 00:00:00 — På sikthotar besparingen de svenska företagensteknikförsörjning och konkurrenskraft, menarmotionärerna och erinrar om att Moderatasamlingspartiet har avvisat regeringensbesparingar på området.Vissa kompletterande uppgifterRegeringskansliet beslöt (N1999/8474/ITFoU) att ett uppdrag avseendeutveckling av koncept för IUC inom tjänstesektornoch upplevelseindustrin skall genomföras inom en ramom högst och att kostnaderna föruppdraget skall belasta anslaget Teknisk forskningoch utveckling (anslagspost 3 TillRegeringskansliets disposition).Näringsdepartementet uppdrog, mot bakgrund härav, åtverkställande direktören för MusicLink i HultsfredAB, , att genomföra projektet. Enligtbeslutet skall projektet ha följande mål:1. Att utröna möjligheterna att överföra ochtillämpa de villkor som gäller för den IUC-verksamhet som redan bedrivs inomtillverkningsindustrin till att gälla även inomtjänstesektorn med avseende på musik- ochupplevelseindustrin (musik, medier, underhållning,etc.).2. Att utröna förutsättningarna för ökadkompetensförsörjning för musik- ochupplevelseindustrin, bl.a. genom ökad samverkanmellan musik- och upplevelseindustrin å ena sidanoch skolor/universitet/högskolor/institut samtföretag å den andra.3. Att utröna främst musik- ochupplevelseindustrins intresse av att medverka i enuppbyggnad av ett musikinriktat IUC i Hultsfred.4. Att identifiera dels om det finns andraplatser/regioner i landet där musik- ochupplevelseindustrin är beredd att bilda liknande IUCsom det som planeras i , dels huruvida detfinns förutsättningar för att tillsammans med dessabilda ett gemensamt nationellt medinriktning på musik- och upplevelseindustrin.5. Att identifiera nyttan av ett IUC i ,med huvudsaklig inriktning på musik- ochupplevelseindustrin, för övriga redan verksamma IUC,vilkas huvudverksamhet är riktad mottillverkningsindustrin.För uppdragets genomförande förutsätts omfattandekontakter med företrädare och intressenter för dennationella musik- och upplevelseindustrin, övrigtnäringsliv, fackliga organ, kommuner m.fl. och äveninhämtande av internationella erfarenheter ochförebilder. En slutrapport skall lämnas tillNäringsdepartementet senast den 31 augusti 2000.IUC-intressenterna i har sedan juni 1999varit i kontinuerlig kontakt med bl.a. Eskilstunakommun i den aktuella frågan. Regeringen har underhösten 1999 avslagit en begäran om bidrag frånSkellefteå kommun om att där bygga upp ett IUC påmusikområdet.Varje framgångsrik IUC-etablering vilar, enligtkonceptet, på initiativ och engagemang underifrån,d.v.s. såväl analysarbetet som själva bildandet avett IUC har drivits av de berörda företagen själva.IUC är ett sätt att ge företagen hjälp tillsjälvhjälp. Den nisch som ett enskilt IUCspecialiserar sig inom formas av de lokala/regionalaföretagen och industristrukturen. Det finns, enligtNäringsdepartementets bedömning, inget som hindraratt vård- och omsorgssektorn, som berörs i motion1999/2000:N379 (s), vänder sig till något redanexisterande IUC, konkretiserar sitt önskemål samtundersöker om det finns förutsättningar för IUC-företagen att medverka till önskad utveckling inomavsedda sektorer.Riksdagen avslog (bet. 1998/99:NU1)ett motionsyrkande om ökning av anslaget tillteknisk forskning och utveckling, liknande det häraktuella i motion 1999/2000:N375 (m).Hemställanspunkten (3) i propositionen avseendebemyndiganden inom ramen för anslaget till tekniskforskning och utveckling har en utformning somskiljer sig från andra liknande hemställanspunkter istatsbudgeten. Regeringens förslag till bemyndigandeinnebär särskilda nivåer för vart och ett av åren2001-2004. Efter avstämning med Finans- ochNäringsdepartementen kommer utskottet i stället attföreslå en annan utformning som överensstämmer medgängse praxis och som innebär en total ram förperioden. Regeringen avser, enligt uppgift, att iregleringsbrevet precisera fördelningen av deaktuella medlen på de fyra budgetåren 2001(2004.Rymdstyrelsen: Förvaltningskostnader (D 2)PropositionenUnder anslaget anvisas medel till lönekostnader ochövriga förvaltningskostnader vid Rymdstyrelsen.Rymdstyrelsen är en av de aktörer med FoU-verksamhetsom granskas i en pågående utredning om hurNäringsdepartementets myndigheter bättre kanorganiseras med hänsyn till deras bidrag tillinnovationssystemet och därmed tillsamhällsutveckling och tillväxt.Regeringen beräknar anslaget till 15 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Rymdverksamhet (D 3)PropositionenVerksamhetsmål för Rymdstyrelsen är att bidra tillatt stärka följande:- konkurrenskraften i svensk rymdindustri,- den rymdanknutna näringsverksamheten iKirunaregionen,- användningen av rymdteknik inom för samhälletviktiga områden.Dessa mål uppfylls genom insatser för rymdforskning,fjärranalys, industriutveckling samt genomdeltagande i det europeiska rymdsamarbetet inomEuropean () och bilateralasamarbete, främst med . Anslaget avserlångsiktig verksamhet. De nuvarande målen bör liggafast även för i avvaktan på de mergenomgripande ställningstaganden som regeringenämnar göra under år 2000.Regeringen beräknar anslaget till 534,5 miljonerkronor för nästa budgetår. Vidare begär regeringenriksdagens bemyndigande att låta staten ta på sigförpliktelser som inklusive tidigare åtagandeninnebär utgifter på högst 1 400 miljoner kronorefter år 2000.MotionenI enlighet med det moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter somCenterpartiet förordar i sin budgetmotion1999/2000:Fi211 (c) föreslås i motion 1999/2000:N373(c) en minskning av anslaget till rymd-verksamhetenmed 9,8 miljoner kronor.Utvärdering av rymdverksamhetenInom ramen för utskottets utvärderingsverksamhetpågår en utvärdering av rymdverksamheten. En förstarapport har presenterats för utskottet avrevisionsdirektör vid Riksdagensrevisorer.Bidrag till Stiftelsen attachéverksamhet (D 4)PropositionenStiftelsen () är en offentlig stiftelsemed svenska staten och Ingenjörsvetenskapsakademiensom stiftare. Syftet med verksamheten är enligtstadgarna att genom insamling, analys och överföringav teknisk information från utlandet bidra tillSveriges teknisk-industriella utveckling. Regeringenavser att inleda strukturförändringari den svenska modellen för teknisk vetenskapliginformationsförsörjning. Ett utvecklingsarbete harinletts med syfte att skapa kommunikationsvägar övervilka spetskunnande kan överföras. Olika lösningarkommer att övervägas i samband med pågåendeöversyner av FoU-systemet och åtgärder för attfrämja fler och växande företag. Regeringen avseratt närmare precisera sådana under år 2000.Regeringen beräknar anslaget till 29,9 miljonerkronor för nästa budgetår, vilket innebär ettoförändrat anslag för . Det bör ankomma påregeringen att besluta om den närmare fördelningenav medlen.MotionernaAnslaget till STATT bör ökas med 2 miljoner kronorjämfört med regeringens förslag, anförs det i motion1999/2000:N375 (m). Regeringen har tidigare minskatsatsningen på tekniska attachéer, erinrarmotionärerna om och anser att detta kan försämratillgången på värdefull teknisk information försvenskt näringsliv.I motion 1999/2000:N384 (kd) föreslås en ökning avanslaget med . beslutadeom en nivåsänkning av anslaget till STATT för år1998; en nivå som gäller även innevarande budgetåroch som regeringen nu föreslår också för ,konstateras det. Detta är något somKristdemokraterna inte anser vara förenligt med deambitioner som bör prägla näringspolitiken, anförmotionärerna. De anser att bevakning ochrapportering om den tekniska och industriellautvecklingen inom olika industrinationer är av storvikt för möjligheter att hävda sig som ettkonkurrenskraftigt industriland.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog liknandemotionsyrkanden om ökade medel som de här aktuella(bet. 1998/99:NU1).Den verksamhet som bedrivits av STATT är, som sägsi propositionen, under omvandling. En grupp underledning av och medrepresentanter för olika intressenter, bl.a.Ingenjörsvetenskapsakademien, skall ta fram förslagtill organisation av den framtida verksamheten.Styrelsen för STATT har tillsatt en ny verkställandedirektör, med uppdrag att avveckla nuvarandekontorsnät men ta vara på varumärket och uppbyggdavärden som kan vara fortsatt nyttiga för Sverige.Bidrag till (D 5)PropositionenIngenjörsvetenskapsakademien (IVA) är ett samfund avinvalda ledamöter som är verksamma inom teknik,vetenskap, industriell produktion och ekonomi. IVA:shuvuduppgift är att till samhällets gagn främjaingenjörsvetenskap och näringsliv. Verksamheteninriktas på att följa, analysera och informera omden tekniska och industriell-ekonomiskautvecklingen, samt att skapa och initiera samverkanmellan olika teknikområden. Från anslaget lämnasstatens bidrag till IVA:s grundläggande verksamhet.Regeringen beräknar anslaget till 5,4 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Utrikeshandel, export- ochinvesteringsfrämjande (E)(E 1)är central förvaltningsmyndighetför utrikeshandel och handelspolitik. Myndighetenskall verka för en väl fungerande inre marknad ochett öppet och starkt multilateralt handelssystem ochfortsatt liberalisering av handeln.Regeringen beräknar anslaget till 56,8 miljonerkronor för nästa budgetår.MotionenI enlighet med det moratorium för realaanslagsökningar till statliga myndigheter somCenterpartiet förordar i sin budgetmotion1999/2000:Fi211 (c) föreslås i motion 1999/2000:N373(c) en minskning av anslaget till Kommerskollegiummed 2,2 miljoner kronor.Exportfrämjande verksamhet (E 2)PropositionenAnslaget disponeras för utbetalning till SverigesExportråd. drivs gemensamtav staten och , ochverksamheten grundar sig på ett avtal mellan de bådahuvudmännen. gällande avtal är (prop. 1997/98:1, bet. 1997/98:NU1). Exportrådetskall som centralt serviceorgan inomexportfrämjandet initiera, planera, samordna,marknadsföra och genomföra åtgärder för att främjasvensk export. Små och medelstora företag skallprioriteras.Regeringen begär godkännande avändringar i avtalet med om , i syfte att ett nyttdebiteringssystem skall kunna införas. Ändringarnainnebär bl.a. att principerna för abonnemangsavgiftskall beslutas av parterna och att inomramen för detta får besluta om avgifternas storlekoch övriga villkor.Programmet Marknadsplats har inriktats påatt främja i första hand små och medelstora företagshandel med . Programmet bör fortsätta ävenunder och i huvudsak inriktas på följandeområden:- En särskild satsning bör göras (5 miljoner kronoröverförs från utgiftsområde 1) för att underlättasvenska företags export av varor och tjänster medhög miljöprestanda.- Satsningar bör vidare göras på nya ochkompletterande instrument som kan bidra till att ökasvenska företags exportmöjligheter.Vad gäller programmet Informationsteknik avsesmedlen även i huvudsak användas enligtföljande:- Skapa och vidareutveckla en databaseradinformationsplats för medinformation som är relevant för små och medelstoraföretag, som vill etablera sig eller handla medländer inom området.- Vidareutveckla användning avinformationsteknik för att bättre tillfredsställa iförsta hand små och medelstora företagsinformationsbehov.- Vidareutveckla den så kallade myndighetslänkeninom SME-link, som tillhandahåller kvalitetssäkradinformation via Internet, anpassad till små ochmedelstora företags behov.Regeringen beräknar anslaget till 178,7 miljonerkronor för nästa budgetår. Den föreslagnaanslagsnivån uppnås genom att basanslaget, som hållsoförändrat jämfört med året innan, tillförs 28miljoner kronor för Marknadsplats , 10miljoner kronor för IT-satsningar samt 5 miljonerkronor för miljöexport.MotionenSverige importerar mer miljöanpassadteknik än som exporteras, sägs det i motion1999/2000:N373 (c). För att förstärka den svenskaexporten av miljöanpassad teknik föreslårmotionärerna att ytterligare 25 miljoner kronorskall anslås till exportfrämjande insatser.Vissa kompletterande uppgifterRiksdagen avslog ett liknandemotionsyrkande som det här aktuella (bet.1998/99:NU1). Utskottet hänvisade till ett treårigtprogram med syfte att främja miljöteknikrelateradevaror och tjänster som bedriver och tillett utredningsarbete rörande export inommiljösektorn.Exportrådets program, som i september 1998beviljades ett bidrag på för detre budgetåren 1999(2001, skall koncentreras tillregionalpolitiskt prioriterade områden och planerasoch genomföras tillsammans med regionala aktörer.En särskild utredare, direktör , harhaft i uppdrag att göra en kartläggning avmöjligheter och hinder för en ökad export avtjänster och produkter inom miljösektorn. Ibetänkandet "Sustainable " - a success story(SOU 1998:118) redovisades en samlad strategi ochhandlingsplan för att främja en internationaliseringav ett svenskt miljöanpassat näringsliv i syfte attöka försäljningen av svenska produkter och tjänstermed höga miljöprestanda på världsmarknaden samtbidra till en uthållig välfärd. Utredningen gavstilläggsdirektiv, och en slutrapport lämnadessommaren . Regeringen föreslår , som nyssnämnts, att skall tillföras E 2-anslaget för insatser på miljöexportområdet.Vidare bör noteras att regeringen, som tidigareredovisats, skall ge Miljöteknikdelegationen iuppdrag att verka för exportfrämjande insatser påområdet miljöanpassade produkter och teknik.Delegationen föreslås få år 2000för denna uppgift och för att fortsatt verka för enpositiv, miljödriven teknikutveckling.AB Svensk Exportkredits statsstöddaexportkreditgivning (E 3)PropositionenAB () ägs till hälften avstaten och till hälften av affärsbanker.Verksamheten syftar främst till att tillhandahållamedel- och långfristiga exportkrediter till företagi . Anslaget disponeras för ersättning tillSEK för eventuellt underskott som utgör skillnadenmellan intäkter och kostnader, huvudsakligenränteintäkter och räntekostnader, inom ramen försystemet med statsstödda exportkrediter. Villkorenför krediterna följer den s.k.konsensusöverenskommelsen inom . Anslagetomfattar även kostnader för räntestöd tillfinansiering av export av fartyg, en stödform somupphörde , och kostnader för vissa förmånligakrediter till , dock enbart åtaganden somgjorts t.o.m. . Den nuvarandeanslagsbelastningen hänförs uteslutande tillkostnader för vissa förmånliga krediter till . Eftersom SEK redovisar ettöverskott i det övriga statsstödda systemet,förutses ett överskott i verksamheten, såväl som för de närmast följandebudgetåren.Regeringen beräknar anslaget till 1,2 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Investeringsfrämjande (E 4)PropositionenDelegationen för utländska investeringar i ,Invest in (), är den centralamyndigheten för investeringsfrämjande åtgärder.Delegationen bedriver verksamhet i samt iJapan och genom egenutlandsrepresentation samt genom tiorepresentationskontor i prioriterade länder iEuropa, och . Verksamhetenfinansieras med anslagsmedel, med bidrag frånregeringen avseende regionalpolitiska åtgärder ochfrån s.k. partners i projektverksamheten samt mindre del med avgifter från deltagare i deregionala och lokala seminarieverksamheterna.Eftersom delegationens verksamhet nu lämnatuppbyggnadsfasen och i sin helhet kan betraktas somoperativ, kommer de för myndigheten angivna målenoch återrapporteringskraven att ses över för attbättre motsvara den aktuella verksamheten. Översynenkommer att genomföras i nära samarbete medmyndigheten i samband med beslut 2000. Som ett led i regeringens styrning ochuppföljning av myndigheten kommer en preliminärutvärdering av delegationens verksamhet attinitieras under hösten 1999.Regeringen beräknar anslaget till 49,4 miljonerkronor för nästa budgetår.Inga motioner har väckts på detta område.Näringslivsutveckling i (E 5)PropositionenRiksdagen beslöt att 1 miljard kronorskulle avsättas för näringslivsutveckling iÖstersjöregionen (prop.1997/98:150, bet. 1997/98:FiU20). Det övergripandemålet för insatsen var att, utifrån ett svensktintresse, stimulera näringslivsutveckling i ochhandel med länderna i denna region. Enligt 1998års ekonomiska vårproposition skall medlen användasför näringslivssatsningar och omfatta stöd tillsåväl företagsetableringar som projektexport ochmarknadssatsningar. Även vissa främjande- ochinformationsinsatser i regionen kan komma i fråga.Särskild vikt skall fästas vid små och medelstoraföretags deltagande i Östersjöhandeln. Verksamhetenskall samordnas med och kompletterautvecklingssamarbetet med Östersjöländerna.Riksdagen beslöt , på förslag i dens.k. sysselsättningspropositionen (prop.1995/96:222, bet. 1995/96:FiU15), att anslå 1miljard kronor för stöd till samarbete ochutveckling inom (den s.k.Östersjömiljarden).En särskild Östersjöberedning tillkallades idecember 1998 med uppgift att utarbeta en strategiför agerande på det ekonomiska området iÖstersjöregionen samt att, i ett första steg, lämnaförslag till prioriteringar, riktlinjer ochberedningsordning för stöd ur det aktuella anslaget.Östersjöberedningen lämnade ettdelbetänkande med förslag om bl.a. särskildaåtgärder för näringslivsutveckling,marknadssatsningar, miljö- och energiprojekt,internationella kurser, kontaktskapande ochnätverks-byggande aktiviteter samt vissaöverväganden beträffande riskvillig finansiering försmå och medelstora företag.Regeringen beräknar anslaget till 100 miljonerkronor för nästa budgetår. Regeringen föreslårvidare att bemyndigar regeringen att fågöra utfästelser under som medförutgifter om högst 300 miljoner kronor.MotionernaI motion 1999/2000:N375 (m) föreslås att detaktuella anslaget skall slopas. Motsvarande medelbör i stället anslås på biståndsbudgeten förBaltikum under utgiftsområde 7, anför motionärerna.Även i motion 1999/2000:N384 (kd) föreslås attanslaget skall dras in. anser inteatt staten skall ge stöd till företagsetableringarutanför gränser, sägs det.I motionerna 1999/2000:Fi212 (fp) och1999/2000:N386 (fp) föreslås också att den s.kÖstersjömiljarden skall återkallas. Motionärernaanser att medel i stället bör anslås förkärnsäkerhetshöjande åtgärder i närområdeÖsteuropa. I motion 1999/2000:N386 (fp) haranslagsminskningen - sannolikt av misstag - angettstill i stället för som i motion1999/2000:Fi212 (fp) till 100 miljoner kronor.Vissa kompletterande uppgifterUtskottet har behandlat frågan om den förstaÖstersjömiljarden i yttrande 1999/2000:NU1y tillfinansutskottet över förslag om tilläggsbudget förår 1999 (prop. 1999/2000:1). I yttrandet redovisadesresultaten av en kartläggning som riksdagensutredningstjänst gjort på utskottets uppdrag.Utskottet anförde följande:Näringsutskottet vill inledningsvis framhålla attden utveckling mot demokrati och fungerandemarknadsekonomi som äger rum i ärmycket glädjande. bör på allt sätt stödjadenna utveckling. Verksamheten inom ramen förÖstersjömiljarderna präglas av såväl solidaritet medÖstersjöländerna som av ett intresse av att främjaföretagsamhet och sysselsättning i Sverige.Av den kartläggning som utredningstjänstgjort på näringsutskottets uppdrag och somredovisats i det föregående framgår att direktasysselsättningseffekter av den förstaÖstersjömiljarden redovisats i endast ett fåtalprojekt som tilldelats medel. Det bör dock beaktasatt mätproblemen när det gällersysselsättningseffekter är betydande och attindirekta sysselsättningseffekter hos t.ex.underleverantörer inte ingår i de redovisadeuppgifterna.Förslag om den första Östersjömiljarden ingick, somtidigare nämnts, . Ett motiv till den mer otraditionellamodell som valdes för stödet var en önskan om attsnabba resultat skulle kunna uppnås genom bl.a.korta beslutsvägar och om ett nära samarbete mednäringslivet. Enligt uppgift frånUtrikesdepartementet, som ansvarar för stödet,har verksamheten varit uppskattad av näringslivet.Samtidigt har enligt ocksånegativa erfarenheter av stödet gjorts. Bland annathar den beredningsordning och den organisation somgällt för den första Östersjömiljarden inte haft enoptimal utformning. Vidare har det förelegat enalltför optimistisk syn på hur det skulleta att komma i gång med olika projekt. Sammantagethar verksamheten inom ramen för den första miljardenhaft karaktär av försöksverksamhet. De erfarenhetersom gjorts i arbetet med den förstaÖstersjömiljarden har påverkat utformningen ochinriktningen av den andra miljarden. Verksamheteninom ramen för denna har fått annorlunda fokus ochlämnat försöksstadiet. I den andra Östersjömiljardenskall vidare deltagandet av små och medelstoraföretag starkare främjas, genom bl.a. programmetMarknadsplats kartläggningen, liksom av regeringens nyligenavlämnade skrivelse till om ekonomiskutveckling och samarbete i , framgåratt regeringen anser att en utvärdering avverksamheten inom ramen för den förstaÖstersjömiljarden ännu är för tidig att göra.Näringsutskottet vill emellertid understryka viktenav att en grundlig utvärdering görs. En sådanutvärdering bör avse såväl en sedvanlig utvärderingprojekt för projekt som en utvärdering avarbetsmetoden som sådan. Det sistnämnda kan skeförst när programmet är avslutat. Näringsutskottetutgår från att regeringen i lämpligt sammanhangåterkommer till med en redovisning avresultaten av utvärderingarna.I en avvikande mening (m, kd, fp) anfördes följande:Näringsutskottet vill inledningsvis framhålla attden utveckling mot demokrati och fungerandemarknadsekonomi som äger rum i ärmycket glädjande. bör på allt sätt stödjadenna utveckling.Av den kartläggning som utredningstjänstgjort på näringsutskottets uppdrag och somredovisats i det föregående framgår att endast 350miljoner kronor har betalats ut från denförsta Östersjömiljarden. Det återstår således 600miljoner kronor. Regeringens förslag om ett anslagpå på tilläggsbudget för innevarandebudgetår motiveras av att regeringen därmed fårtillgång till de reservationer som kan finnas påanslaget vid utgången av innevarande budgetår ochsom kan uppgå till så mycket som 600 miljonerkronor. Den av regeringen valda budgetteknikenframstår, enligt näringsutskottets mening, sommotsatsen till den transparens och den tydlighet sombör prägla budgeten. konstateraratt regeringen valt en annan metod beträffande dens.k. Småföretagsmiljarden, som beslöt omvid samma tillfälle som den förstaÖstersjömiljarden. För Småföretagsmiljarden harregeringen föreslagit att skalltas upp för som ett nytt anslag,Fortsatt program för småföretagsutveckling,förnyelse och tillväxt (A 8) under utgiftsområde 24.Ett analogt förfaringssätt för den förstaÖstersjömiljarden skulle varit att regeringen hadeföreslagit ett nytt anslag för en fortsättning avden aktuella verksamheten.Enligt kartläggningen som näringsutskottet låtitgöra har, som tidigare nämnts,sysselsättningseffekter redovisats i endast 5 av de55 projekt som tilldelats medel. Dessutom är dessasysselsättningseffekter av mycket begränsadomfattning. I detta sammanhang bör erinras om attförslaget om den första Östersjömiljarden lades frami den s.k. sysselsättningspropositionen sommaren1996 och var en del av regeringens politik för attminska arbetslösheten.Av kartläggningen, liksom av regeringens nyligenavlämnade skrivelse till om ekonomiskutveckling och samarbete i , framgåratt regeringen anser att en utvärdering avverksamheten inom ramen för den förstaÖstersjömiljarden ännu är för tidig att göra. Underutgiftsområde 24 Näringsliv föreslås, trots detta,att skall anvisas avseende detandra året av den andra Östersjömiljarden. Detförefaller näringsutskottet märkligt att verksamhetinom ramen för en andra Östersjömiljard påbörjas,innan en utvärdering av den första ställer sig - i likhet med vad somgörs i motion 1999/2000:U803 (m) - mycket tveksamttill hela uppläggningen och hanteringen avÖstersjömiljarderna. Liknande synpunkter hartidigare framförts i motioner från företrädare förKristdemokraterna och . Det är uppenbartatt någon målstyrning inte ägt rum. Utskottet kommersenare under att behandla förslagetavseende den andra Östersjömiljarden ianslagsbetänkandet 1999/2000:NU1.