bet · GN01UbU3 · 1999-10-12 00:00:00 — Motionärernapekar på att många institutioner kananta nya doktorander, eftersom de inte kan garanteraderas försörjning under hela forskarutbildningen. förstnämnda motionen begärs en snabbutredning omantagningsbestämmelserna, som enligt motionärernahar skapat en kris i antagningen tilldoktorandstudier inom humaniora ochsamhällsvetenskap. skriver i motion1998/99:Ub11 att grundtanken i reformen var riktig,men att en mängd praktiska problem vid genomförandetkvarstår. Därför bör regeringen låta utvärderaforskarutbildningen (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Högskoleverket fick regeringens uppdragatt granska de lokala bestämmelser som antagits avuniversitet och högskolor med anledning av reformenav antagningsreglerna. Uppdraget avrapporteradesredan den 1 juni. Av de intervjuer somHögskoleverket genomfört framgår att antalet antagnadoktorander har minskat efter reformen. Enligtrapporten pågår det inom en meromfattande analys av antagningsstatistiken tillforskarutbildningen. Analysen beräknas vara färdigomkring . I den framlagdabudgetpropositionen för meddelar regeringenatt det av de dialoger som Utbildningsdepartementetfört med samtliga universitet och högskolor våren1999 framgår att lärosätena har vidtagit åtgärderför att effektivisera forskarutbildningen (prop.1999/2000:1 utg.omr. 16 s. 118). En samladutvärdering av reform kan dock enligtregeringen göras tidigast . Utskottetdelar denna bedömning. Liksom regeringen välkomnarutskottet också det faktum att Högskoleverketförbereder ett särskilt program för utvärdering avforskarutbildningen. Utskottet utgår från attregeringen återkommer till med redovisningav utfallet av forskarutbildningsreformen.Centerpartiet hävdar i motion 1998/99:Ub11 att del av problemen i forskarutbildningen har singrund i att den socialdemokratiska regeringen år1994 avbröt satsningen på omvandling avutbildningsbidrag för doktorander tilldoktorandtjänster. Motionärerna anser att regeringensnarast bör återuppta och föreslå riksdagenfinansiering av detta program (yrk. ÄvenFolkpartiet anser, enligt motion 1998/99:Ub9, attfler doktorandtjänster behöver inrättas (yrk. 7).Motionärerna reagerar mot att det börjat förekommaatt institutioner skaffar extern finansiering avdoktorandprojekt innan det finns någon doktorand.Därmed går ett viktigt led i forskarutbildningenförlorat, nämligen att doktoranden själv formulerarsin problemställning.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Medan doktorandtjänsten innebär anställning, med desociala förmåner som följer med anställning, innebärutbildningsbidrag endast ett månatligtbidragsbelopp. Utbildningsbidragets beloppfastställs av statsmakterna, medan lönen viddoktorandtjänst bestäms efter förhandlingar mellanarbetsgivare och arbetstagare. För lärosätena kostaren doktorandtjänst avsevärt mer än ettutbildningsbidrag. Alltsedan budgetåret 1987/88 hardet skett en successiv omvandling avutbildningsbidrag till doktorandtjänster i syfte attöka examinationen i forskarutbildningen genom attdoktoranderna får bättre möjligheter att bedrivaeffektiva studier. Vid behandlingen av 1993 årsforskningspolitiska proposition instämde utskottet iden dåvarande regeringens och flera motionärersuppfattning att det var angeläget att återståendeutbildningsbidrag skyndsamt omvandlas (prop.1992/93:170, bet. UbU15, rskr. Regeringenföreskrev att utbildningsbidrag inte fick ges tillnya mottagare efter den 30 juni 1993.I budgetpropositionen för /96föreslog den nya regeringen att utbildningsbidragskulle återinföras som finansieringsform fördoktorander, eftersom det av statsfinansiella skälinte var möjligt att tillföra fakultetsanslagenytterligare resurser för att tillgodose behovet avfler studiestöds- tillfällen. godkändeförslaget (prop. 1994/95:100 bil. 9, bet. UbU13,rskr. 355).Den reformering av forskarutbildningen sombeslutades innebär bl.a. att endoktorand som börjat sin forskarutbildning medutbildningsbidrag skall erbjudas doktorandtjänstsenast när återstår av studierna enligt denindividuella studieplanen. En bestämmelse om dettahar införts i 5 kap. högskoleförordningen (1993:100,ändr. Regeringen har också iregleringsbrev föreskrivit att av demedel som universitet och högskolor totalt avsätterför studiefinansiering inom anslagen till forskningoch forskarutbildning skall avse anställningar somdoktorand.Numera anger regeringen för varje lärosäte medforskarutbildning examensmål för forskarutbildningeninom varje vetenskapsområde vid lärosätet. Mål angesför den närmaste (eller pågående) treårsperioden ochpreliminära mål för den därpå följandetreårsperioden. För tiden därefter angesexamensmålen som planeringsförutsättningar. Underanslagen till forskning och forskarutbildning angesockså vilka belopp som lärosätet minst skall avsättatill studiefinansiering i forskarutbildningen. Detär varje lärosätes ansvar att utnyttja anslagen ochbedriva verksamheten på bästa sätt, så att de målsom statsmakterna har satt upp i olika avseendenuppnås. Utskottet utgår från att regeringen följerutvecklingen och delger sina bedömningarsamt vid behov lägger fram förslag, bl.a. i fråga ommedel.I motion 1998/99:Ub9 framhåller viktenav att utbildning i forskningsetik blir ettobligatoriskt inslag i forskarutbildningen (yrk. 9).Den bör därvid få en ämnesanknuten utformning, ansermotionärerna.U t s k o t t e t avstyrker yrkandet omtillkännagivande. Förslag om denna sak har lagtsfram av Kommittén om forskningsetik i betänkandetGod sed i forskningen (SOU 1999:4) som harremissbehandlats och bereds inomUtbildningsdepartementet. bör avvaktaregeringens förslag i frågan.Jämställdhet inom forskningenFolkpartiet anser att mycket talar för att det finnsosynliga strukturer i det akademiska systemet somlägger hinder i vägen för kvinnorna. Därför föreslårde i motion 1998/99:Ub9 att en genomgång medgenusperspektiv skall göras av de senaste årensprofessorstillsättningar där såväl kvinnor som mänvarit placerade bland de tre främsta kandidaterna.Genomgången kan sedan läggas till grund för enåtgärdsplan för att säkerställa jämställdhet inomforskningen (yrk. 10).U t s k o t t e t förslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Om vikten av jämställdhet inom forskningen harutskottet samma uppfattning som motionärerna. Dettahar kommit till uttryck bl.a. i högskolelagens1 kap. 5 §, där det numera föreskrivs attjämställdhet mellan kvinnor och män alltid skalliakttas och främjas (kurs. här) i högskolornasverksamhet (1992:1434, ändr. Självfalletär det också angeläget att dolda strukturer somhindrar jämställdheten blir belysta. Hur det bästkan göras är dock snarare en fråga för forskare änför . Från Nationella sekretariatet förgenusforskning har utskottet inhämtat att ettbetydande antal forskare sysslar med frågor om doldastrukturer som hindrar jämställdheten. Utskottetanser det mycket viktigt att utvecklingen inomuniversitet och högskolor när det gällerjämställdhet följs upp och utvärderas.Rekryteringsmål för nyrekryterade professorer harsatts upp för varje lärosäte av regeringen efter detatt godkände principer fördetta (prop. 1996/97:141, bet. 1997/98:UbU3, rskr.1997/98:12). Regeringen har också beslutat att detav lärosätenas årsredovisningar skall framgå vilkarekryteringsmål de satt upp för andralärarkategorier än professorer. Vidare skallutfallet inom de olika lärarkategorierna redovisas,och lärosätena skall kommentera väsentligaavvikelser från målen. Utskottet noterar också attregeringen i den framlagdabudgetpropositionen gör bedömningen att arbetet fören jämställd högskola även fortsättningsvis behöverstödjas på nationell nivå.Kristdemokraterna anser att det är av största viktatt kvinnor och män kan verka på lika villkor viduniversitet och högskolor. I motion 1998/99:Ub10 tarpartiet upp reglerna för anställning somforskarassistent (yrk. Enligthögskoleförordningen skall till sådan tjänst iförsta hand komma i fråga den som har avlagtdoktorsexamen högst . Regeringenskriver i propositionen (s. 32) att tiden börförlängas vid ledighet på grund av sjukdom,tjänstgöring inom totalförsvaret, förtroendeuppdraginom fackliga organisationer ellerstudentorganisationer eller vid föräldraledighet.Motionärerna vill att femårsgränsen tas bort.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Frågan om företräde till anställning somforskarassistent behandlades i även vidförra (bet. 1997/98:UbU7 s. 15 f.).Utskottet pekade då på att det i denhögskoleförordning som gällde före den 1 juli 1993fanns en uttrycklig bestämmelse om att femårsgränsenkunde tänjas bl.a. om den sökande varitföräldraledig. I nuvarande högskoleförordning finnsinte någon sådan bestämmelse. Utskottet utgår frånatt regeringens uttalanden i den nu föreliggandepropositionen innebär att en sökande tillforskarassistenttjänst som avlagt sin doktorsexamenför kan komma i fråga i förstahand, om hon eller han varit föräldraledig ellersjuk därefter. Frågan omdet behövs någon annan postdoktoral anställning ännuvarande tjänst som forskarassistent skall enligtregeringen utredas ytterligare.Samverkan mellan universitet och högskoloroch samhället i övrigtRegeringen anser, till skillnad från Forskning ,att bestämmelsen i högskolelagen om att universitetoch högskolor skall samverka med det omgivandesamhället och informera om sin verksamhet börkvarstå oförändrad.Moderata samlingspartiet tar i detta sammanhang, imotion 1998/99:Ub12, upp behovet av ett väsentligtökat utbyte av forskare mellan universitet ochhögskolor och näringslivet. Sverigeskonkurrensförmåga är helt beroende av ett nära ochinnovativt samarbete mellan forskning ochföretagande. Betydligt fler universitetslärare bordefå möjlighet att arbeta i arbetslivetutanför . Därmed skulle viktig kunskapoch nyttiga erfarenheter med icke traditionellaperspektiv och infallsvinklar kunna tas till vara,anser motionärerna (yrk. 11).Folkpartiet lyfter i motion 1998/99:Ub9 framförslag från Kommittén om forskningsetik om ökadandel lekmän i de forskningsetiska kommittéerna,professionalisering av journalistiken om forskning,ökat meritvärde för populärvetenskapligaframställningar och bildande av en nyintresseorganisation och Folket meduppgift att stimulera kontakten mellanforskarvärlden och samhället utanför denna (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena om tillkännagivanden.Universitet och högskolor har ansvaret församverkan med det omgivande samhället. Regeringenföljer lärosätenas arbete med handlingsprogramavseende denna samverkan och har ålagt dem attsenast redovisa vilka åtgärder somvidtagits med anledning av handlingsprogrammen. Deregler om rätt till tjänstledighet som finns i t.ex.tjänstledighetsförordningen (1984:111) och igällande kollektivavtal ger lärosätena möjlighetatt, om det finns särskilda skäl, bevilja läraretjänstledighet för anställning hos annanarbetsgivare, t.ex. i näringslivet.När det gäller förslagen från Kommittén omforskningsetik bör avvakta regeringensberedning av ärendet.Det s.k. lärarundantaget, dvs. att lärare ochforskare vid universitet och högskolor - tillskillnad från vad som gäller på arbetsmarknaden iövrigt - har rätt till de uppfinningar de gör i sinanställning, diskuteras i propositionen (s. 35 f.).Regeringen anser det angeläget att så mångauppfinningar som möjligt som härstammar frånforskningen vid universitet och högskolorexploateras. Enligt regeringens uppfattning börlärarundantaget bibehållas. I propositionendiskuteras ett danskt förslag om att lagreglera enskyldighet för läraren att informera sittuniversitet om en exploaterbar uppfinning hargjorts, och en skyldighet för lärosätet att bedömauppfinningens tekniska och kommersiella potential.Enligt det danska förslaget skall universitetetefter förhandlingar med läraren kunna välja att taöver rätten till uppfinningen mot ersättning tillforskaren, eller låta forskaren själv exploatera denmot avtalad ersättning till universitetet.Regeringen anser en liknande ordning tänkbar iSverige, men förordar i stället för lagstiftning attförhandlingar inleds mellan parterna påarbetsmarknaden. Det danska lagförslaget skulledärvid enligt regeringen kunna vara förebild.Folkpartiet föreslår i motion 1998/99:Ub9 attSverige skall följa den danska modellen ochlagreglera frågan om patentering avforskningsresultat (yrk. 12).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.Det danska har i slutet av maj 1999antagit det lagförslag som beskrivs i propositionen.De intellektuella framsteg som görs genomforskningen kan göra rikare. Motivet förlärarundantaget är att ge lärarna incitament tillatt bidra till att forskningsresultaten kommer tillnytta i samhället. Utskottet delar regeringensuppfattning att det är angeläget att så mångauppfinningar som möjligt som härstammar frånforskningen vid universitet och högskolorexploateras. Liksom regeringen anser utskottet attden forskningspolitiska strategin bör vara att bådebetona universitetens ansvar gentemot forskarna närdet gäller rådgivning och stöd i fråga ompatentering av forskningsresultat och forskarnasansvar att på olika sätt medverka tillnyttiggörandet av forskningsresultaten. Opinionenbland lärarna och forskarna när det gällerlagregleringen är inte entydig. Det ligger i linjemed svensk tradition att, när det gäller frågor omrelationer mellan arbetstagare och arbetsgivare, iförsta hand lita till förhandlingar mellan parterna.Utskottet anser därför liksom regeringen att denvägen skall prövas snarare än lagstiftning.Sedan länge gäller som princip att universitet ochhögskolor skall begära full kostnadstäckning när deåtar sig uppdrag eller genomför projekt somfinansieras av externa instanser. Vad som skallanses ingå i full kostnadstäckning har dock varitett återkommande diskussionsämne. Framför alltgäller detta i vilken utsträckning som externafinansiärer skall vara med och finansiera gemensammaoch indirekta kostnader, t.ex. för infrastruktur sombibliotek, administration, gemensam service ochutrustning. Regeringen konstaterar i propositionenatt full kostnadstäckning fortfarande inte tillämpasav alla aktörer, varför alla lärosäten inte får allasina kostnader täckta. Universitet och högskolorbehöver enligt regeringen vidareutveckla denekonomiska redovisningen. Regeringen avser att geEkonomistyrningsverket (ESV) i uppdrag att eftersamråd med utveckla en modell förberäkning av full kostnadstäckning.Forskning 2000 har särskilt tagit upp frågan omlärosätenas kostnader för långsiktigkunskapsutveckling. Det är ju förekomsten av sådankunskapsutveckling som bildar grunden för attuniversitet och högskolor är lämpliga som utförareav forskning även för externa beställare ellerfinansiärer. Regeringen skriver i propositionen attdet bör undersökas om och på vilket sätt som vissersättning för lärosätets egna kompetensutvecklingkan ingå i en utvecklad modell för fullkostnadstäckning.Kristdemokraterna framför i motion 1998/99:Ub10uppfattningen att universitet och högskolor skallvara basfinansierade av staten för att utföraforskning i samhällets tjänst (yrk. Det är dåenligt motionärerna orimligt att lärosätena tar utersättning för en del av baskostnaderna - till vilkakompetenshöjning av personalen skall räknas - engång till av externa finansiärer. Motionärerna anserockså att full kostnadstäckning skall avse reellamerkostnader och inte bör tas ut med en fastställdprocentsats för alla projekt.U t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen föreslagit om en modell för beräkningav full kostnadstäckning och att motionsyrkandetavslås.Det aviserade uppdraget till ESV gavs ochskall redovisas till regeringen senast den 15december 1999. I uppdraget skriver regeringen bl.a.att villkor och kostnader varierar mellanämnesområden, mellan lärosäten och blandfinansiärer.Regeringens förslag innebär att frågan huruvidaviss ersättning för kompetensutveckling skall ingå iunderlaget för beräkning av full kostnadstäckningskall undersökas ytterligare. Att analysera dettaingår också i uppdraget till ESV. Innan det harskett är det olämpligt att tar ställning iden frågan.ForskningsstiftelsernaDe sju stiftelser som staten och1994 bildade med medel från de avveckladelöntagarfonderna för att främja forskning ochdärtill anknytande verksamhet har varit föremål förlivlig diskussion. Efter förslag hösten 1996godkände som riktlinje att regeringenskulle utse ledamöterna i stiftelsernas styrelser(prop. 1996/97:5, bet. UbU3, rskr. Regeringenhar därefter tillsatt styrelser för de olikastiftelserna. I dessa ingår under den nu pågåendeperioden såväl forskare som företrädare förforskningsråd och statliga myndigheter,representanter för näringslivet, företrädare förintresseorganisationer samt riksdagsledamöter.Forskning 2000 lade i sitt betänkande fram förslagetatt samtliga sådana styrelser skulle varaparlamentariskt sammansatta av företrädare förriksdagspartierna, i proportion till partiernasmandattal i . På denna punkt varutredningen oenig; företrädarna för de fyraborgerliga partierna reserverade sig.Regeringen redovisar i propositionen sininställning i denna fråga. Enligt regeringen börförslaget från Forskning inte genomföras. Enstyrelse utan forskare bör enligt regeringensuppfattning inte göra prioriteringar och fattabeslut som rör tilldelning av anslag till enskildaforskningsprogram eller forskningsprojekt. Omstyrelserna enbart skulle bestå av politiker skullede bli starkt beroende av att ha beredningsorgan därforskningskompetensen finns företrädd. Styrelsernaskulle likväl ha det formella ansvaret för beslutom forskningsanslag som de, enligt regeringen, interimligen kan bedöma till fullo. Regeringen anser detväsentligt att forskningsstiftelsernas styrelseräven i fortsättningen har en stark representation avforskare som garanterar vetenskaplig kvalitet ochtrovärdighet. Det finns enligt regeringensuppfattning inte tillräckligt starka skäl för attinföra en särskild procedur - som det finns för attvälja forskarrepresentanter i forskningsråden - föratt utse forskare som skall ingå istiftelsestyrelserna. Styrelserna bör fortsätta attha en allsidig sammansättning, som medger insyn föroch en dialog mellan andra än enbart forskare ochpolitiker. är flera företrädare förforskningsråd och andra statligaforskningsfinansiärer också ledamöter iforskningsstiftelsernas styrelser. Även om dennaordning har varit funktionell i inledningsskedet,när stiftelserna etablerade sig i forskningssystemetoch dessutom fick överta vissa forskningssatsningarfrån statliga finansiärer, anser regeringen att denskapar en jävsproblematik. Regeringens ambition äratt begränsa denna typ av utnämningar så långt sommöjligt.Moderata samlingspartiet framför i motion1998/99:Ub12 - liksom vid föregående - sinuppfattning att forskningsstiftelserna bör återfåden från regeringen fristående ställning som de fickvid inrättandet (yrk. Stiftelserna bör enligtmotionärerna frikopplas från politisk inblandningoch politiska hänsynstaganden. Den statligaforskningspolitiken skall formas oberoende avforskningsstiftelsernas verksamhet, heter det imotionen. Att ett antal rektorer ochhuvudsekreterare i forskningsråden ingår iforskningsstiftelsernas styrelser kritiseras.U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandet.De stora resurser som forskningsstiftelsernaförfogar över gör det enligt utskottets meningorimligt att bortse från dem när den statligaforskningspolitiken utformas. Som framgått i detföregående avser regeringen att undvika den s.k.korsrepresentation som motionärerna kritiserar.Utskottet är inte berett att förorda en återgångtill den ställning för stiftelserna som gällde före1997.Myndighetsstrukturen för finansiering avforskningStaten finansierar forskning dels genom anslag inomutgiftsområde 16 till universitet och högskolor samtforskningsråd under , delsgenom att myndigheter under andra departement, s.k.sektorsorgan, fördelar medel till forskning underanslag inom respektive utgiftsområde. sektorsforskning utförs till helt övervägandedel vid universitet och högskolor. Det har längevarit en grundläggande princip för svenskforskningspolitik att forskning som motiverasutifrån en viss samhällssektors behov av kunskap föratt främja dess utveckling, också skall finansierasav denna sektor. Därav följer bl.a. att behoven avforskning för sektorns behov vägs mot andra behovinom samma sektor. En följd avsektorsansvarsprincipen är att antalet organ somfördelar statliga medel till forskning är ganskastort.Förslaget från Forskning innehöll bl.a. enradikal förändring av myndighetsstrukturen förfinansiering av forskning. I stället för denuvarande fyra forskningsråden underUtbildningsdepartementet och åtta angivnasektorsorgan föreslog utredningen att fyra nyaforskningsråd skulle inrättas och få ansvar förmedel motsvarande dagens forskningsrådsanslag samthuvuddelen av sektorsforskningsanslagen. Majoriteteni de nya forskningsråden skulle, liksom i denuvarande råden under ,utgöras av forskare, utsedda genom val inomforskarsamhället. Forskning 2000 föreslog också attalla statliga myndigheter skulle få ansvar för ochfinansiera forskning och utvecklingsarbete (FoU) sombehövs för den egna verksamheten. Enligt utredningenmåste det inom och myndigheternafinnas beställarkompetens för FoU-frågor.Regeringen, som finner det naturligt attorganisationen för forskningsfinansiering kan behövaomprövas utifrån gjorda erfarenheter och nya kravoch förutsättningar, är inte beredd att nu läggafram förslag om den närmare utformningen av en nymyndighetsstruktur för forskningsfinansiering. Enutredning inom , med anlitande avextern expertis, aviseras i propositionen.Utredningsuppdraget skall omfatta att lämna förslagi fråga om vilka myndigheter medforskningsfinansierande uppgifter som skall finnasoch att precisera ansvarsområdet för var och en avdessa. Som utgångspunkter för förslagen angesföljande.· De medel som avsätts för forskning måste fördelasmed utgångspunkt i krav på hög inomvetenskapligkvalitet.·· De medel som avsätts för forskning till stöd förverksamheten inom ett visst samhällsområde måstefördelas även med utgångspunkt i relevansen förområdet.·· Samspelet mellan olika slag av forskning liksommellan forskning och samhälle måste utvecklas.·· Ansvarsförhållandena mellan olika myndighetermåste vara tydliga.·· Det måste finnas adekvata former för att ge stödtill tvärvetenskaplig forskning.·· Arbetet med att fördela forskningsresurser måstebedrivas effektivt.·Utredningsarbetet skall bedrivas så att regeringenkan presentera förslag till i nästaforskningspolitiska proposition.Tre partier tar i sina motioner uppmyndighetsstrukturen.Kristdemokraterna understryker i motion1998/99:Ub10 vikten av en balans mellan forskningmed hög inomvetenskaplig kvalitet och forskning inomett visst samhällsområde vid medelstilldelning (yrk.5). Detta bör enligt motionärerna övervägas när dennya myndighetsstrukturen diskuteras. Centerpartietanser enligt motion 1998/99:Ub11 attmyndighetsstrukturen bör göras enklare, samt attfinansiering av den tvärvetenskapliga forskningenmåste tryggas (yrk. pläderar imotion 1998/99:Ub9 för parlamentarisk medverkan iutredningen (yrk. 13).U t s k o t t e t föreslår att avslårmotionsyrkandena.Det aviserade utredningsuppdraget har givits.Det skall avslutas . Ettuttalande av om parlamentariskmedverkan skulle fördröja arbetet.Kristdemokraternas och yrkanden ärenligt utskottets mening tillgodosedda med vadregeringen redovisat om utgångspunkter förutredningen. Det kan enligt utskottets mening intekomma i fråga att eftersätta kravet på vetenskapligkvalitet.Resurser för internationelltforskningssamarbeteSom framgått i det föregående anser regeringen attresurser för deltagande i internationelltforskningssamarbete bör anvisas inom ramen föranslagen till huvudansvariga myndigheter - varmedförstås berörda forskningsråd - för att möjliggöraen avvägning mellan kostnaderna för nationella ochinternationella åtaganden.