bet · GN01SoU1 · 1999-11-30 00:00:00 — slutbetänkande Rätten tillratten är ytterligare ett underlag, anför motionärerna. Frågan ombilstödet bereds i . Motionärernaanser att regeringen, innan något förslag läggs, bör göra enhälso- och samhällsekonomisk analys av de av bl.a. RRV föreslagnaförändringarna. Bilstödet är ett bra medel för att ge personermed funktionsnedsättningar möjlighet till delaktighet isamhällslivet och en bättre livskvalitet. Tillgången till en egenbil minskar också beroendet av samhällsinsatser i olika former,anförs det.Av 5 § förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappadeföljer att bidrag lämnas till följande grupper:1. till handikappad som är och är beroende avpersonbil, motorcykel eller moped för att genom arbete få sinförsörjning eller ett väsentligt tillskott till sin försörjningeller för att genomgå yrkesinriktad utbildning eller genomgårehabilitering under vilken han eller hon får utbildningsbidragenligt 1 § förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd ellerrehabiliteringsersättning enligt lagen (1962:381) om allmänförsäkring,2. till handikappad som är och, efter att habeviljats bidrag enligt 1, har lämnat arbetsmarknaden medförtidspension eller har beviljats sjukbidrag enligt lagen omallmän försäkring,3. till annan handikappad än som avses i 1 eller 2 och som fyllt18 år men inte ,4. till handikappad förälder med barn underförutsättning att föräldern sammanbor med barnet och har behov avett fordon för förflyttning tillsammans med barnet samt5. förälder till handikappat barn under förutsättning attföräldern sammanbor med barnet och har behov av ett fordon förförflyttning tillsammans med barnet.Bidrag lämnas till grupperna 3-5 under förutsättning att denbidragsberättigade själv skall bruka fordonet som förare. Bidragtill personer i grupp 1 och 2 kan lämnas även till den som inteinnehar körkort, under förutsättning att någon annan kan anlitassom förare vid resorna.Riksrevisionsverket konstaterar i sin rapport tillpersoner med funktionshinder, RRV 1999:24, att bilstödetfortfarande i hög grad präglas av det ursprungliga syftet attunderlätta resor till och från arbetet. Stödets utformningmissgynnar på olika sätt personer som inte deltar eller hardeltagit i arbetslivet. För att komma till rätta därmed har RRVvisat på vissa ändringar i utformningen av personkretsen och avbidragskonstruktionen. RRV anser det vidare angeläget attVägverket och landstingens hjälpmedelscentral ges en merframträdande roll i sammanhanget och att kvaliteten på det arbetesom utförs av anlitade verkstäder säkras.Socialministern har i ett frågesvar i den 27 oktober1999 anfört att han är medveten om den problematik som finnskring tolkningen av vad anpassningsbidraget skall ersätta och attfrågan om eventuell regelförändring bereds inomRegeringskansliet. kommer regeringen att överlämna enhandikappolitisk handlingsplan till varvid frågan om enprecisering av anpassningsbidraget i bilstödet också kommer attbehandlas, anför socialministern.Kostnader för statlig assistansersättning (B 8)I budgetpropositionen föreslås att 5 anvisas underanslag B 8 Kostnader för statlig assistansersättning.Statlig assistansersättning lämnas till funktionshindradepersoner som har behov av personlig assistans för sin dagligalivsföring under i genomsnitt mer än . Rättentill assistansersättning gäller för svårt funktionshindradepersoner som inte fyllt och som bor i eget boende,eller hos familj eller anhörig. Om det finnssärskilda skäl kan efter ansökan medge attschablonen får överskridas med de godkända faktiska kostnaderna -dock högst . Kommunerna finansierar beviljadassistansersättning för de första per vecka.Regeringen redovisar sin avsikt att i en särskild propositionåterkomma med förslag som innebär att personer som beviljatsassistansersättning skall få behålla dennaersättning även efter fyllda . Avsikten är att kunnapresentera en proposition så att lagstiftningen kanträda i kraft /2001. Innan en proposition kanläggas måste dock förslaget utredas i en arbetsgrupp ellerutredning, anför regeringen. Vidare måste förhandlingargenomföras och överenskommelse ha träffats med . Detta kan komma att påverka tidsschemat, anförsdet. Preliminärt har regeringen för ändamålet uppfört 150miljoner kronor och år 2002.Vidare redovisas att schablonen för assistansersättningen sominfördes har inneburit en dämpning avökningstakten i den genomsnittliga timersättningen under detsenaste året.På uppdrag av regeringen har gjort enöversyn av ersättningen för personlig assistans. En rapport harinkommit . Ärendet bereds inom Regeringskansliet.I motion 1999/2000:So413 av m.fl. (m) yrkas attriksdagen beslutar att dels återföra det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens första till staten (yrkande 7),dels återinföra rätten till personlig assistent vid vistelse iskola och dagcenter (yrkande 8), dels avskaffa schabloniseringenav assistansersättningen (yrkande 9), dels anslå 6 473 000 000 krtill anslag B 8 Kostnader för statlig assistansersättning för år2000 (yrkande 13). Vidare begärs tillkännagivande till regeringenom beräkningen av assistansersättningen (yrkande 10) och om rätttill personlig assistans efter (yrkande 12). Motionärerna vill anslå mer änregeringen för kostnader för statlig assistansersättning. Deanför att de med dessa extra resurser vill återställa deförsämringar som Socialdemokraterna och genomfört.De vill återföra det ekonomiska ansvaret förassistansersättningens första till staten. De villåterinföra rätten till personlig assistent under skoltid och vidvistelse på dagcenter. De anser att schabloniseringen avassistansersättningen skall slopas och att ersättningsreglernasom gällde före skall återinföras. Slutligenanser de att personer som har personlig assistans och som fyller65 år skall få fortsatt rätt till detta stöd efter det attpensionsåldern uppnåtts. Denna förändring skall ske redan frånden 1 januari 2000.I motion 1999/2000:So488 av m.fl. (kd) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om schablonisering av assistansersättningen (yrkande 10).Motionärerna anser att svårt funktionshindrade drabbats hårt avregeringens schablonisering av assistans-ersättningen.Motionärerna anser i likhet med Intressegruppen förassistansberättigade att en förenklad återredovisningsmodell kananvändas, där den assistansberättigade redovisar kostnader försin assistans. I samband med årsredovisningen sker återbetalningav eventuellt överskott. Med en sådan modell tillförsäkras varjeassistansberättigad kostnadstäckning för sin personliga assistansutan integritetskränkande ansökningar.I samma motion yrkas att beslutar att göra ett tilläggi 7 § LSS med lydelsen: "Samma bedömning av omvårdnadsbehovetskall göras då det gäller en ansökan från ett barn som från envuxen person." (yrkande 11). I de allmänna råd somRiksförsäkringsverket utfärdat (1998:6) lämnar verket denrekommendationen till försäkringskassorna att personlig assistanstill barn endast skall medges om barnets omvårdnadsbehov är minst12 timmar . Dessutom framförs att det föreligger krav attbarnet skall ha flera funktionshinder . Motionärernaanför att detta innebär att det ställs strängare krav påomvårdnadsbehov då det gäller personlig assistans till barn äntill vuxna. Motionärerna anser att detta inte stämmer medriksdagens beslut och att det därför är nödvändigt med etttillägg i 7 § som klargör att samma bedömning avomvårdnadsbehovet skall göras oavsett om det gäller ett barneller en vuxen.Vidare begärs ett tillägg i 9 a § första stycket LSS medlydelsen "hjälp med aktivering och motivation" bland där nämndaexempel på grundläggande behov för att säkerställa psykisktfunktionshindrades rätt till assistans (yrkande 12). hamnarde psykiskt funktionshindrade till stora delar utanför LSS.Motionärerna anser att detta beror på att beslut våren1996 inte slagit igenom som man kunnat förvänta sig. Regeringenföreslog i prop. 1995/96:146 ett tillägg till LSS om attpersonlig assistans enbart skulle omfatta praktisk hjälp. Dennainskränkning skulle drabba i första hand psykisktfunktionshindrade. godtog dock inte förslaget i dennadel. Motionärerna anser dock att propositionens uttalande ompraktisk hjälp på flera håll påverkat handläggningen och atträttspraxis är oklar. De vill därför ha ett tillägg i 9 a § medlydelsen "hjälp med aktivering och motivation".I motion 1999/2000:So416 av m.fl. (c) yrkas attriksdagen i förhållande till regeringens förslag för budgetåret2000 anvisar mer till anslag B 8 Kostnader förstatlig assistansersättning (delvis). har tidigaremotionerat om att personer som erhållit personlig assistans före65 års ålder skall få behålla denna även efter 65-årsdagen.Motionärerna föreslår nu att åldersgränsen i lagstiftningen tasbort och att ytterligare tillförs anslaget såatt denna ändring kan träda i kraft redan den 1 januari 2000.Också i motion 1999/2000:So327 av yrkas attriksdagen beslutar att åldersgränsen i 3 § lagen (1993:389) omassistansersättning tas bort fr.o.m. (yrkande11).I samma motion begärs också tillkännagivande omschablonersättningen (yrkande 10). Motionärerna konstaterar attvissa assistansanordnare har påtalat att schablonersättningeninte täcker alla kostnader för personlig assistans som t.ex.kostnader för vidareutbildning och kompetensutveckling.Motionärerna anser att dels de synpunkter som framförts omersättningsnivå, dels ersättningsformen som sådan bör vägas in.Motionärerna anser att stödet skall vara rättvist, enkelt ochvärna valfriheten.I motionen yrkas slutligen att hos regeringen börbegära förslag till ändring i lagen om stöd och service tillvissa funktionshindrade enligt vad som anförts (yrkande 12).Motionärerna anför att socialutskottet slog fast attassistansersättning även kan utgå då den funktionshindrade vistasi barnomsorg, skola eller annan daglig verksamhet när detföreligger särskilda skäl för det. Motionärerna anser att detföreligger en skillnad mellan beslut och myndighetersföreskrifter och att lagen måste skärpas. bör därför,enligt motionärerna, hos regeringen begära förslag om förändringi lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade så attbarns rätt till personlig assistans i daglig verksamhetgaranteras.I motion 1999/2000:Fi212 av m.fl. (fp) yrkas attriksdagen för anvisar 1 utöver vadregeringen föreslagit till anslag B 8 Kostnader för statligassistansersättning (yrkande 13, delvis). Motionärerna villåterställa handikappreformen. Kostnaderna för de för assistansersättningen bör åter bli ett statligtansvar som de begränsningar som regeringen införtavskaffas, anför de. Det är vidare angeläget att de som fårassistans även får behålla den efter 65-årsdagen. Detta minskar kommunernas kostnader för äldreomsorgen.De anser att reformen bör genomföras redan den 1 januari 2000.Också i motion 1999/2000:So321 av m.fl. (fp)yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vadi motionen anförts om att återställa rätten till personligassistans (yrkande 2) och om att avskaffa 65-årsregeln (yrkande3). Vidare yrkas att till anslag B 8 Kostnader förstatlig assistansersättning för anvisar1 utöver vad regeringen föreslagit eller således7 (yrkande 21). Motionärerna anser att deförsämringar av handikappreformen som gjorts har inneburit attför de människor som berörts har det delvis blivit en återgångtill situationen före handikappreformen. Motionärerna anser attde rättigheter som LSS och ursprungligen givit personer medfunktionsnedsättningar och deras anhöriga måste återinföras. Denpersonliga assistenten bör snarare användas mer i arbetslivet ochi studieverksamheten. Assistentens insatser i skolarbete eller pådagis skall utvecklas så att den enskilde känner trygghet i attallt kring hans eller hennes person fungerar så bra att allaövriga krafter kan användas till att satsas på skolarbetet elleri den pedagogiska leken, anförs det. Motionärerna anser attfrågan om huruvida personer som beviljats personlig assistansskall få behålla denna även efter 65-årsdagen är tillräckligtutredd och att reformen därför skall träda i kraft den 1 januari2000.I motion 1999/2000:So262 av () yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om åldersgräns för att själv få välja personlig assistent(yrkande 8). Motionären anser det stötande att just 65-årsdagenskall vara avgörande för om man kan betros med att välja sinaegna personliga assistenter eller inte.I motion 1999/2000:So323 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande till regeringen om rätt till personlig assistansför personer (yrkande 6). Motionärerna anför attomställningen från ett relativt fritt liv till ett beroende avnär kan komma, olika människor som utför hjälpen,minskad valfrihet och mer krångel är något som hararbetat för att avskaffa. Motionärerna anser att det inte behövsmer utredande utan att reformen bör införas år2000. har i sin ekonomisk-politiska motion avsatt 150miljoner kronor för detta ändamål.Också i motion 1999/2000:So466 av och (c, fp) yrkas att beslutar om sådan ändring av 3 § ilagen (1993:389) om assistansersättning att åldersgränsen tasbort fr.o.m. . Motionärerna anser att var ochen som lever med omfattande rörelsehinder och blirålderspensionär skall ha fortsatt rätt till assistans viaLSS/liksom fortsatt rätt till handikappersättning.Utskottet behandlade i anledning av motionsyrkanden frågan ombarns rätt till personlig assistans, schabloniseringen avassistansersättningen m.m. i betänkande 1998/99:SoU1. Utskottetanförde då följande (s. 48 f.):Utskottet vill understryka att assistansreformen har inneburitökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet förmånga svårt funktionshindrade personer. Syftet med reformen hardärmed uppnåtts. Kostnaderna för reformen var dock från börjankraftigt underskattade och lagstiftningen oklar, bland annat närdet gäller gränsdragningen mellan kommunerna och statens ansvar.Detta har lett till att tvingatsgå in och tillföra ytterligare resurser och justera i reglerna.Utskottet vidhåller sin tidigare uppfattning attfunktionshindrade barns och vuxnas behov av särskilt stöd i t.ex.barnomsorg, skola och daglig verksamhet i princip bör tillgodosesinom ramen för den kommunala verksamheten. Personlig assistansskall, enligt utskottets mening, inte ersätta den personal sombehövs för att bedriva verksamheten, t.ex. genom höjdpersonaltäthet, specialpedagogiskt stöd eller elevassistent. Detbör vara huvudmannens uppgift att se till att de resurser somkrävs med hänsyn till den funktionshindrades behov tillförsverksamheten. Utskottet vidhåller också att om särskilda skälföreligger kan statlig assistansersättning erhållas även viddessa verksamheter, nämligen om funktionshindret är sådant ellerkombinationen av funktionshinder sådan att den funktionshindradebehöver tillgång till någon person med ingående kunskap om denfunktionshindrade och dennes hälsotillstånd.Utskottet motsätter sig ett förstatligande av de 20 förstaassistanstimmarna.Utskottet kan nu konstatera att den införda schablonen förassistanser-sättningen har inneburit en dämpning av ökningstakteni den genomsnittliga timersättningen under det senaste året.Flera assistansanordnare har dock framfört kritik mot införandetav schablonen. Detta framkom bl.a. vid utskottets offentligautfrågning om assistansersättningen . Kritikernaanser att schablonen inte täcker alla kostnader för assistansen.Riksförsäkringsverket har med anledning av kritiken fått iuppdrag att göra en översyn av ersättningen för personligassistans. I översynen ingår att kartlägga om det finnsnödvändiga kostnader som inte täcks av den nuvarande schablonenoch vilka dessa i så fall är samt pröva om och i så fall hur detär möjligt att vid sidan av schablonersättningen ersätta denassistansberättigade för sådana eventuella kostnader. Verketskall vidare föreslå vilken redovisning som skall krävas avassistansberättigade respektive assistansanordnare samt vad som iövrigt behövs i form av redovisning. Uppdraget skall redovisastill regeringen . Utskottet, somnoterat kritiken, är emellertid inte nu berett att föreslå någraändringar i regelverket angående schablonen och beräkningen aversättningen utan anser att redovisning avuppdraget bör avvaktas. Motionerna So246 (m), So274 (mp)yrkandena 3-4, So286 (v) yrkandena 1 och 3, So310 (mp) yrkande 6,So376 (kd) yrkande 8, So425 (m) yrkandena 3-6, So445 (kd) yrkande3, So455 (c) yrkande 12 och So465 (fp) yrkande 1 avvisas därmed.Riksförsäkringsverket skall i sin utredning också pröva om detär möjligt att fastställa nivån på schablonen vid en tidigaretidpunkt än vad som sker samt vilkenberäkningsmetod som skall användas. Syftet skall vara att ökaförutsebarheten och därmed underlätta planeringen avverksamheten. Utskottet utgår från att verket vid sin bedömningtar hänsyn till aktuellt löneläge för assistenter och därmedjämförbara yrkesgrupper. Något uttalande med anledning av motionSo286 (v) yrkande 4 behövs därför inte. Inte heller yrkande 6 börföranleda något initiativ från sida. Det ankommer påförsäkringskassorna att tillse att handläggarna får denfortbildning som krävs för att de skall kunna fullgöra sittarbete.- - -Vad gäller barns rätt till personlig assistans harsocialministern i ett frågesvar i anfört attinnebörden av formuleringen "omfattande omvårdnadsbehov" äroklar. finns ingen Regeringsrättsdom som kan varavägledande i denna fråga. I nya Allmännaråd framgår att verket rekommenderar försäkringskassorna att ettomfattande omvårdnadsbehov bör omfatta minst av dygnet.Denna rekommendation är ett led i verkets uppgift att driva framrättspraxis. När ett barns behov av personlig assistans utredsgäller det först att utreda barnets totala behov av omvårdnadvarje dygn. Denna omvårdnad kan tillgodoses av föräldrar,elevassistenter, resurspersoner, anhöriga m.fl. För barn medbehov av omvårdnad minst halva dygnet, dvs. ,går vidare i sin utredning och tar reda på huromfattande behovet av hjälp med de grundläggande behoven är. Omdessa behov överstiger kan rätt tillassistansersättning föreligga. Socialministern anser att det ärviktigt att barn med omfattande funktionshinder får sina behov avpersonlig assistans tillgodosedda och avser att återkomma ifrågan om det behövs. Utskottet delar denna bedömning.Utskottet vill än en gång betona (se t.ex. 1995/96:SoU15) attförsäkringskassorna vid bedömning av barns rätt till personligassistans skall ta hänsyn till vad som normalt kan anses fallainom ramen för det föräldraansvar som enligt föräldrabalkenåvilar alla vårdnadshavare med hänsyn till barnets ålder,utveckling och omständigheter i övrigt. Det är således behovet avextra tillsyn och omvårdnad med anledning av ett funktionshindersom skall ligga till grund för bedömning och beslut om personligassistans. Utskottet vill också betona att uppfattningen attkompensation skall lämnas för extra omvårdnadsbehov, merarbeteoch merkostnader till följd av funktionshinder ärvedertagen princip inom handikappområdet. Den tillämpas bl.a. vidbedömning av rätt till vårdbidrag för handikappade barn och förhandikappersättning. Utskottet vidhåller att principen även skalltillämpas vid bedömning av rätt till personlig assistans.Utskottet utgår från att regeringen noga följer utvecklingen.Skulle det därvid visa sig att barns möjligheter att erhållapersonlig assistans försämras till följd av atträttstillämpningen visar sig bli restriktivare utgår utskottetfrån att regeringen återkommer i frågan. Vad utskottet anfört medanledning av motionerna So274 (mp) yrkande 1, So286 (v) yrkandena2, 5 och 7, So287 (v), So325 (s), So376 (kd) yrkande 9, So416(m), So445 (kd) yrkandena 1 och 2, So455 (c) yrkande 14 och So465(fp) yrkande 3 bör som sin mening ge regeringen tillkänna.Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m. (B 9)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 9 Bidrag till ungdomsvård och missbrukarvård m.m.Statsbidraget till missbrukarvård ingår i detgenerella statsbidraget till kommunerna. Genom Statensinstitutionsstyrelses (SiS) verksamhet har staten ett direktansvar för ungdomsvård och missbrukarvård. Staten har ett starktintresse av att det råder balans mellan å ena sidaninstitutionsvården och å andra sidan den vård som bedrivs avkommunerna och består av förebyggande vårdinsatser och olikaslags öppenvårdsinsatser. Ur anslaget har avsatts särskildautvecklingsmedel för att stimulera kommunerna att utvecklaförebyggande vårdinsatser och olika slags öppenvårdsinsatser.Länsstyrelserna har i uppdrag att fördela 50 miljonerkronor till särskilt angelägna utvecklingsinsatser. Underanslaget disponerar regeringen för insatser motspelberoende och dess sociala konsekvenser. medel föråtgärder mot spelberoende har använts till forskning för att fåökade kunskaper om spelberoende.I motion 1999/2000:So226 av m.fl. (fp) yrkasatt som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om spelberoende (yrkande 21). Motionärerna anföratt spelberoendet är ett hälsoproblem vars omfattning är störreän vad man trott. Cirka 150 000 svenskar har problem medsitt spelande, en tredjedel av dem kan klassas som sjukligtspelande. finns knappt någon hjälp att få i form avbehandling och rehabilitering. Motionärerna anser därför attSocialstyrelsen bör få i uppdrag att undersöka hur vård-,behandlings- och rehabiliteringsbehoven kan tillgodoses.I motion 1999/2000:So216 av () begärstillkännagivande till regeringen om vad i motionen anförts ombehov av behandlings- och rehabiliteringsinsatser förspelberoende. Motionären anser att det behövs vård- ochbehandlingsprogram, personalutbildning och skapande av vård- ochrehabiliteringsresurser. Regeringen bör därför ta initiativ tillöverläggningar med såväl som om hur dessa behov kan tillgodoses.I motion 1999/2000:So483 av m.fl. (mp) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till känna vad i motionenanförts om behovet av en utredning om hur man skall stävjaproblemet med det ökade spelberoendet i samhället samt hur ökaderesurser skall ges till forskning och stödjande behandling(yrkande 1). Motionärerna anför att ca 150 000 personer har någonform av spelberoende. Värst drabbade är invandrare och ungdomar.Många ungdomar som spelar drar på sig stora skulder. En deltvingas in i kriminalitet. Internationella studier visar attsjälvmord förekommer i denna grupp. Det behövs, enligtmotionärerna, ökade resurser till forskning och stödjandebehandling.Bidrag till organisationer på det sociala området (B 10)I budgetpropositionen föreslås att anvisas underanslag B 10 Bidrag till organisationer på det sociala området.Från anslaget ges bidrag till olika frivilliga organisationerinom det sociala området. Kriterierna för att fåbidrag och för uppföljning av bidragen har också gjortslikformiga enligt förordning (1998:1814) om statsbidrag tillvissa organisationer inom det sociala området. Bidrag lämnas tillsåväl länk-organisationer och andra organisationer som arbetarmed att stödja och hjälpa före detta missbrukare och andrasocialt utsatta grupper som organisationer som arbetar med atthjälpa barn och deras familjer samt organisationer som motverkarvåld mot kvinnor. Nykterhetsorganisationer och Centralförbundetför alkohol- och narkotikaupplysning (CAN) erhåller också bidragfrån detta anslag.Under anslaget disponerar regeringen för åtgärder motsexuell exploatering av barn, i huvudsak för regeringens satsningi Östersjöregionen.Socialstyrelsen har i en rapport från redovisatde första erfarenheterna av det nya systemet för administrationav bidragen.