bet · GN01MJU1 · 1999-11-23 00:00:00 — För anslaget B 3beräknas för och för åren 2001och 2002 beräknas respektive 68 578000 kr.B 4 Visst internationellt samarbete i fråga omkärnsäkerhet m.m.Från anslaget betalas kostnader, i amerikanskadollar och österrikiska shilling, för deltagande iinternationellt samarbete på kärnenergiområdet.Kostnaderna är beroende av förändringar ivalutakurserna. Anslaget beräknas till 26 352 000 krför , och beräknas per år.Övrig statlig verksamhet - KärnavfallsfondenEnligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet(kärntekniklagen) är en innehavare av tillstånd tillkärnteknisk verksamhet skyldig att svara för attallt i verksamheten uppkommet kärnavfall och använtkärnbränsle hanteras och slutförvaras på ett säkertsätt och att den anläggning i vilken verksamhetenbedrivs avvecklas och rivs på ett säkert sätt, sedanverksamheten har upphört (10 §).Enligt lagen (1992:1537) om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skallinnehavaren av en kärnkraftsreaktor , sålänge reaktorn är i drift, erlägga en avgift samtställa säkerheter till staten för att säkerställaatt medel finns tillgängliga för att betalakostnader för hantering och slutförvaring av använtkärnbränsle och visst radioaktivt avfall, avvecklingoch rivning av reaktoranläggningar och forskning påkärnavfallsområdet. Medlen används också för atttäcka de kostnader som staten har för tillsyn ochkompletterande forskning på kärnavfallsområdet.Avgifter skall vidare täcka de kostnader somreaktorinnehavarna, staten och kommunerna har förinformation till allmänheten.Regeringen fastställer avgiften förnästkommande kalenderår. Utöver den årliga avgiftenskall reaktorinnehavarna ställa fullgoda säkerheterför kostnader som inte täcks av inbetaladeavgiftsmedel för hantering och slutförvaring avanvänt kärnbränsle och kärnavfall samt rivning avkärnkraftverken.Vid utgången av var Kärnavfallsfondensmarknadsvärde (år1997).MotionernaI motion MJ757 (mp) anförs att särskilda medel böranslås ur Kärnavfallsfonden till miljögruppercentralt (yrkande 1). I samband med undersökningarom lokalisering av slutförvar för använt kärnbränslebör rimliga medel anslås till lokala miljögrupper(yrkande 2).Enligt motion MJ805 (c) bör resurser skapas förnationella miljöorganisationer (yrkande 1). Dessabör få delta i den demokratiska processen på rimligavillkor (yrkande 2). Viss andel av de medel som SKIdelar ut till förstudiekommuner för information böravdelas för att möjliggöra lokala opinionsgruppersarbete (yrkande 3).Utskottets övervägandenEnligt 4 § andra stycket lagen om finansiering avframtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. skallavgifterna täcka de kostnader somreaktorinnehavarna, staten eller kommunerna har förinformation till allmänheten i frågor som rörhantering och slutförvaring av använt kärnbränsleoch kärnavfall. I förarbetena anges att de kostnadersom staten, kommunerna eller reaktorinnehavarna harför information till allmänheten i frågor som rörhantering och slutförvaring av använt kärnbränsleoch kärnavfall får täckas från Kärnavfallsfonden.Avsikten är inte att t.ex. organisationer skallkunna erhålla medel för att informera omkärnavfallsfrågor (prop. 1995/96:83 s. 32,1995/96:NU10 s. 11).När det gäller frågan om resurser förfrivilligorganisationer (miljöorganisationer) attdelta i samrådsförfarandet har SKI anfört följande iett yttrande över SvenskKärnbränslehantering Aktiebolags FUD-program förkärnkraftsavfallets behandling och slutförvaring.SKI föreslår, liksom SSI, att regeringen tar uppfrågan om vilket stöd frivilligorganisationer(miljöorganisationer) kan ges för att delta isamrådsprocessen. På lokal nivå anser SKI att depolitiskt förtroendevalda i berörda kommuner är bästlämpade att fördela medel för stöd tillinformationsinsatser. Detta kan ske inom ramen förde medel som kommunerna kan erhålla frånkärnavfallsfonderna enligt gällande regelverk.Utskottet har inhämtat att frågan om stöd tillfrivilligorganisationer övervägs inomRegeringskansliet. Utskottet förutsätter attövervägandena omfattar stöd på både central ochlokal nivå.Med hänvisning till det arbete som pågår ärutskottet inte berett att föreslå någotriksdagsuttalande i frågan. Motionerna MJ757 (mp)och MJ805 (c) avstyrks.Utskottet har ingen erinran mot överväganden ipropositionen och tillstyrker regeringens förslagtill medelsanvisning under anslagen B 1-B 4. beträffande anslag inom utgiftsområde20 Allmän miljö- och naturvårdatt med bifall till regeringens förslag och medavslag på motionerna 1999/2000:MJ245,1999/2000:MJ250 yrkande 1, 1999/2000:MJ254yrkandena 5, 6, 9 och 13, 1999/2000:MJ255yrkande 17, 1999/2000:MJ718 yrkande 6,1999/2000:MJ736 yrkande 4 och 1999/2000:Fi212yrkande 19 delvis anvisar anslag för budgetåret2000 under utgiftsområdet enligt utskottetsförslag i bilaga 1,2. beträffande vissa bemyndigandenatt riksdagena) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget A 2 Miljöövervakning m.m.,ingå ekonomiska förpliktelser i samband medbilavgasverksamhet som inklusive tidigareåtaganden innebär utgifter på högst 16 000 000kr ,b) bemyndigar regeringen att , ifråga om ramanslaget A 3 Åtgärder för att bevaraden biologiska mångfalden, ingå ekonomiskaförpliktelser i samband med förvärv av ellerintrångsersättning i värdefulla naturområden sominklusive tidigare åtaganden innebär utgifter omhögst ,3. beträffande gröna nyckeltalatt avslår motion 1999/2000:MJ254 yrkande 7,res. 1 (kd)4. beträffande miljöövervakningen påvästkustenatt avslår motion 1999/2000:MJ799,5. beträffande administrationatt avslår motionerna 1999/2000:MJ230, 1999/2000:MJ304 yrkande 2 och 1999/2000:Bo538,res. 2 (m, kd, c, fp)6. beträffande informationsmaterialatt avslår motion 1999/2000:N279 yrkande 3,7. beträffande kalkningsverksamhetenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ254 yrkande 4,1999/2000:MJ727 yrkande 8, 1999/2000:MJ733,1999/2000:MJ764 och 1999/2000:MJ795,res. 3 (kd, c)8. beträffande målsättningen förförorenade områdenatt avslår motionerna 1999/2000:MJ229 yrkande 2och 1999/2000:MJ753 yrkande 2,9. beträffande uppföljning avsaneringsåtgärderatt avslår motionerna 1999/2000:MJ229 yrkande 1och 1999/2000:MJ753 yrkande 1,10. beträffande stöd till viss forskningatt avslår motion 1999/2000:MJ603,11. beträffande avgiftsfinansieringatt avslår motion 1999/2000:MJ743 yrkande 7,res. 4 (m)12. beträffande medel ur Kärnavfallsfondentill miljögrupperatt avslår motionerna 1999/2000:MJ757 och1999/2000:MJ805.res. 5 (c, mp)den 23 november 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), SinikkaBohlin (s), (), (),(), (), AlfEriksson (s), (), (), (), (), (), (), (), (),() och (). Gröna nyckeltal (mom. 3)() och ()anför:De företag, som registrerar sig enligt ISO ochEMAS, är kapitalstarka företag. ISO- och EMAS-registrering kan användas som en konkurrensfördel.Många små och medelstora företag arbetar medmiljöledningssystem utan att registrera sig. Denstora kostnad som en registrering innebär är etthinder för registrering. Men ett företag, som inteär registrerat, kan alltså ändå ha ett aktivt ochlevande miljöarbete. Små och medelstora företag, somarbetar med miljöledningssystem och miljörevisionkan bygga miljöplaner som de kan konkurrera med. Ianalogi med regeringens förslag om miljöpiloternaoch deras miljöledning borde kommunerna kunna arbetapå motsvarande sätt gentemot företag ochorganisationer inom kommunen. Kommunerna kunde få iuppdrag att registrera vilka företag som användersig av ett levande praktiskt miljöledningssystem.Nyckeltalet blir mer rättvisande om talet ävenomfattar företag med miljöledning men utancertifiering. Om ISO och EMAS skall användas som ettnyckeltal bör den bransch anges som företaget kommerifrån samt vilken storlek företaget har.Detta bör med anledning av motion MJ254(kd) yrkande 7 som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 3 bort haföljande lydelse:3. beträffande gröna nyckeltalatt med anledning av motion 1999/2000:MJ254 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts ovan,2. Administration (mom. 5)(), (), (), (), (), (), () ochEster () anför:Säkerställandet av naturskogar är en viktig del avnaturskyddet i . Skyddet av naturskogar är enviktig uppgift och en höjning av markanslaget är isig ett viktigt bidrag till att stärka verksamheten.Markanslaget, med syfte att forcera inköp m.m. avvärdefulla urskogar och naturskogar, ställer dockproblemen med säkerställandet på sin spets. Förvärvav skog och mark är nämligen endast slutfasen av enlång process, där länsstyrelsernashandläggarpersonal har en nyckelfunktion.Med nuvarande resurser kommer att fåsvårare att leva upp till de mål som regering ochriksdag ställt upp för säkerställandearbetet. Det ärdärför nödvändigt att en mindre del () avmarkanslaget får användas till nödvändigadministration och handläggning. Systemet tillämpasredan inom vissa områden, t.ex. förkalkningsverksamheten. Fördelen med systemet är attadministrationsbidraget anpassas direkt till deutförda prestationerna. Detta bör , medanledning av motionerna MJ230 (fp), MJ304 (mp)yrkande 2 och Bo538 (s), som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande administrationatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ230,1999/2000:MJ304 yrkande 2 och 1999/2000:Bo538som sin mening ger regeringen till känna vad somanförts ovan,3. Kalkningsverksamheten (mom. 7)(), () och () anför:Kalkning av sjöar och vattendrag är en viktig del ikampen mot försurningen och ett betydelsefulltinstrument i bevarandet av den biologiskamångfalden. Kalkning får emellertid bara ses som enupprätthållande insats i avvaktan på en varaktiglösning på försurningsproblemet. Arbetet med att fåtill stånd en radikal minskning av försurandeutsläpp såväl nationellt som internationellt måsteintensifieras.Den kalk som tillförts en sjö kan beräknas varaförbrukad . Detta innebär attkalkningen måste upprepas så länge somsyratillförseln är densamma. Surt vatten framståralltmer som en hälsorisk både för människor ochdjur. Vid lågt pH går många metaller i lösning,vilket kan medverka till sjuklighet. Den biologiskamångfalden minskar. Sjöar och vattendrag har kalkatsför att höja pH. Mycket talar nu för attskogskalkning är en bra metod, särskilt därskogsförsurningen är uttalad på grund av fortsattsvavelnedfall.Det är viktigt att samordning sker mellan kommuner,länsstyrelser och för att uppnåstörsta möjliga nytta av kalkningsverksamheten. Föratt kalkningsbranschen skall varaeffektiv, behövs en stabilitet med små svängningarmellan åren eller mellan olika produkter ochmetoder. Det behövs långsiktighet för att den skallutvecklas.Detta bör , med anledning av motionernaMJ254 (kd) yrkande 4, MJ727 (kd) yrkande 8, MJ733(kd), MJ764 (mp) och MJ795 (c), som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande kalkningsverksamhetenatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ254yrkande 4, 1999/2000:MJ727 yrkande 8,1999/2000:MJ733, 1999/2000:MJ764 och 1999/2000:MJ795 som sin mening gerregeringen till känna vad som anförts ovan,4. Avgiftsfinansiering (mom. 11)(), (), () och () anför:Sverige bör ha höga ambitioner för att minimerariskerna med kemikalier och bör också delta i detinternationella kemikaliesamarbetet. Detta fordrardock att tillräckliga resurser avsätts förändamålet. Det är orimligt att tillverkare,importörer och industri skall stå för högainternationella åtaganden samt vissa verksamheter avsärskild karaktär. Sådana bör inteavgiftsfinansieras. När Kemikalieinspektionen påförsutredningar eller andra extra arbetsuppgifter måstetillräckliga resurser tillföras så att myndighetenhar en rimlig möjlighet att klara de extraåtagandena.Regeringen bör återkomma till med förslagtill hur en ökad statsbudgetfinansiering skallutformas med beaktande av att det bör vara en rimligavvägning mellan påförda arbetsuppgifter ochtilldelningen av resurser. Detta bör , medanledning av motion MJ743 (m) yrkande 7, som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 11 bort haföljande lydelse:11. beträffande avgiftsfinansieringatt med anledning av motion 1999/2000:MJ743 yrkande7 som sin mening ger regeringen till känna vadsom anförts ovan,5. Medel ur Kärnavfallsfonden tillmiljögrupper (mom. 12)() och () anför:I SSI:s och SKI:s yttranden till regeringen överSKB:s senaste forskningsprogram FUD98 framhållssärskilt frågan om resurser till olikamiljöorganisationer. Det gäller särskilt möjlighetenatt delta i samrådsförfarandet enligt intentionernai och att tillgodogöra sig och bedömaunderlag för beslut som fattas rörande det slutligaomhändertagandet av det använda kärnbränslet.De olika miljögrupperna bör tillförsäkras centralaresurser för att under rimliga förhållanden och påett någorlunda jämbördigt sätt kunna sammanställaoch tillhandahålla information för medborgarna. Närersättning utgår till kommuner förinformationsinsatser i samband med undersökningar omlokalisering av slutförvar för använt kärnbränslebör rimliga medel öronmärkas ur Kärnavfallsfondentill lokala oppositionsgrupper för derasinformationsbehov.Detta bör , med anledning av motionernaMJ757 (mp) och MJ805 (c), som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 12 bort haföljande lydelse:12. beträffande medel ur Kärnavfallsfondentill miljögrupperatt med anledning av motionerna 1999/2000:MJ757 och1999/2000:MJ805 som sin mening ger regeringentill känna vad som anförts ovan.Särskilda yttranden1. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdGöte (), (), () och () anför:Den 18 november 1999 beslutade majoritetom ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena. Vikan av formella skäl inte vidhålla våraanslagsyrkanden i en reservation och väljer därföratt i ett särskilt yttrande redovisa vår politik somberör utgiftsområde 20 i den statliga budgeten.Miljöarbetet berör flera viktiga miljöområden.Försurningen påverkar den viktiga frågan ombiologisk mångfald i skogen, i jordbrukslandskapetoch i vattnet. Miljöproblem som påverkar flerasektorer måste hanteras med särskild målmedvetenhet.Försurningen, som orsakas av svaveldioxid ochkväveoxider, är ett av de mest allvarliga hoten motden svenska naturen. av nedfallethörrör från andra källor än svenska. Storautsläppskällor är sjöfarten och användningen avfossila bränslen och biobränslen inom energisektorn.En alltför stor näringstillförsel via bl.a.reningsverk, läckage från jordbruk och nedfall avluftburet kväve från förbränningsprocesser ledertill övergödning och påverkar därigenomlivsbetingelserna för olika arter.Miljöforskningen och miljöövervakningen är statligakärnuppgifter som måste prioriteras. Bäggeverksamheterna är viktiga för att våra kunskaper påmiljöområdet skall öka. Med en bra miljöövervakningkan vi särskilja vad som är miljöförstöring och vadsom är naturliga variationer. Genom forskningen kanvi vinna kunskap om vilka effekter olika slagsutsläpp har på organismer. Dessa kunskaper är igrunden avgörande för att vi skall kunna bedriva eneffektiv miljöpolitik, med riktiga avvägningar ochprioriteringar.En kraftfull satsning på miljöforskningen behövsför att bibehålla kompetens och återupprättaSveriges internationella position. Det är ocksåviktigt att trygga försörjningen av nyforskarkompetens genom att universiteten gestillräckliga resurser för utbildning av studentersom kan gå vidare till miljöforskning. Vi föreslårdärför att anslaget A 5 Miljöforskning ökas med 30miljoner kronor jämfört med regeringens förslag.2. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdDan () och ()anför:Den 18 november 1999 beslutade majoritetom ramar för de olika utgiftsområdena. Vi kan avformella skäl inte vidhålla våra anslagsyrkanden ien reservation och väljer därför att i ett särskiltyttrande redovisa vår politik som berörutgiftsområde 20.Vi har i motion MJ254 yrkandena 5, 6, 9 och 13anfört följande. Skogsmarkskalkning definieras somen förebyggande åtgärd med syfte att förhindra attmarkens surhetsgrad ökas. Vitaliseringen definierassom en tillförsel med allsidig sammansättning, somdels kompenserar en del av redan inträffadförsurning, dels ökar markens förmåga attneutralisera kommande surt nedfall. Det är sannoliktvid fortsatt markförsurning att markensproduktionsförmåga att påverkas negativt. Därför ärdet nu angeläget att skogskalkning påbörjas i störreskala. Till skogskalkning föreslår vi 63 miljonerkronor med en upptrappning kommandeår. Vi föreslår också att skogskalkningen uppförssom ett nytt anslag.Det går inte att utläsa av regeringensbudgetförslag hur stort kalkningsanslaget är.Anslaget A 3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden ökas med jämfört med1999 års anslag för kalkning. Vi anser att det ärviktigt att pågående kalkningsåtgärder inte avbrytsoch föreslår därför ett tillskott om ytterligare 13miljoner kronor.Efter fick vi ett aktivtarbete med miljöfrågorna inför 2000-talet. Detlokala arbetet i hjälper till att hållaliv i medvetenheten om miljön och anger mål ochriktlinjer för att uppnå en hållbar utveckling. Detär i kommunerna som det praktiska arbetet med Agenda21 kan ske. Vi anser att man på nytt skall stöttadetta arbete med nationella medel. Det är viktigtatt ha en bred förankring hos befolkningen förmiljöarbete och miljöåtgärderna. Kristdemokraternaföreslår därför, att ett nytt konto inrättas, Agenda21, som tillförs 5 miljoner kronor.Svenskarna har generellt en negativ hållninggentemot genetiskt modifierade organismer (GMO).Våra nordiska grannar och har satsatpå kunskapsspridning och folkbildning i dessafrågor. Regeringen bör avsätta särskilda medel förfolkbildning om bioteknik riktad i första hand tillfrivilligorganisationerna för uppbyggnad av ettinformationscentrum för bioteknik. Vi föreslår att 2miljoner kronor inom anslaget A 2 Miljöövervakningm.m. öronmärks för detta ändamål.Kemikalieinspektionen förutsätter vid sinagodkännanden att bekämpningsmedel används var försig i odlingen. I den praktiska odlingen blandarjordbrukaren emellertid flera preparat i sinspruttank och sprider detta över odlingen.Dokumentation saknas om vad som händer kemiskt vidtankblandningar, om nya ämnen uppstår. Därför vetman inte heller vilka restsubstanser man bör letaefter. Vi anser att Kemikalieinspektionen bör få iuppdrag att utreda i vilken omfattningtankblandningar av kemiska bekämpningsmedelförekommer, och vad som är de tänkbara praktiskakonsekvenserna för resthalter i livsmedel med dessatankblandningar.Kemikalieinspektionen har inte resurser att arbetai den takt som behövs. Det kan därför ta lång tidinnan nya, mindre toxiska men lika effektiva medelkan tillåtas ersätta nuvarande mer toxiska ämnen.Regeringens förslag om engångsbelopp på 3 miljonerär inte tillräckligt. Vi föreslår ett tillskott om 4miljoner kronor årligen.3. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdEskil () anför:Centerpartiet anför i motion MJ245 (c) attregeringen förstärker resurserna till kalkning avförsurade sjöar och vattendrag. Det är bra. Däremotsaknas finansiering för omfattandeprogram för skogsmarkskalkning ochvitaliseringsgödsling. vill fullföljadet åtgärdsprogram som tagits fram och anslår därförytterligare till kalkning inomanslaget A 3 Åtgärder för att bevara den biologiskamångfalden.Inom anslaget A 3 finns medel för avsättning avskyddsvärd skogsmark samt medel för kalkning. Dessaolika områden bör enligt min uppfattning delas ibudgethänseende för att nå mer förutsägbaraanslagsnivåer och en mer långsiktig politik än vadsom gäller . Medel för skyddsvärd skogsmark börfördelas så att en större andel kan reserveras förbiotopskydd och naturvårdsplaner. Medel bör ocksåreserveras för dels skötsel och tillsyn av bildadenaturvårdsområden, dels ersättning för angränsandeskog som skadas av t.ex. insektsangrepp i ettreservat. avsätter 10 miljoner mer änregeringen till medel för skyddsvärd skogsmark.I motionerna MJ245 (c) och MJ718 (c) yrkande 6föreslås att anslagen till ideella organisationerverksamma inom natur- och kulturmiljöområdet räknasupp. För detta ändamål föreslår jag att ytterligare5 miljoner anslås på anslaget A 2 Miljöövervakningm.m. och föreslår därutöver en omfördelning inomramen för anslaget.4. Anslag inom utgiftsområde 20 Allmänmiljö- och naturvårdHarald () anför:Skyddet av den biologiska mångfalden står högt upppå politiska miljödagordning. Ett sättatt skydda naturskog och därmed den biologiskamångfalden är att undanta viss skogsmark frånskogsbruk. För att en del av sistanaturskog skall kunna bevaras för kommandegenerationer måste mer skog skyddas i reservat. Enbra riktlinje för hur mycket mark som skall skyddasåterfinns i Miljövårdsberedningens förslag Skydd avskogsmark (SOU 1997:97).Beträffande reservat i skogsmark har riksdagentidigare ställt sig bakom ett uttalande att avden produktiva skogsmarken nedanför det fjällnäraområdet kan behöva skyddas i reservat. Dettaförutsätter att mål för miljöanpassningav skogsbruket uppfylls. inte målet ökarreservatsbehovet . börreservatsbehovet vara uppfyllt.Folkpartiet har föreslagit kraftigthöjda anslag för skydd av skogsmark. Det ärglädjande att regeringen höjt anslaget, men jagförespråkar att anslaget höjs ytterligare. Somanförs i motionerna MJ255 (fp) yrkande 17 och Fi212(fp) yrkande 19 delvis är det just takten iskyddsarbetet som är och kommer att vara denavgörande faktorn för om klarar målet attbevara den biologiska mångfalden i tillräckligomfattning. För att komma upp till en rimlig nivåvill jag utöka anslaget A 3 Åtgärder för att bevaraden biologiska mångfalden med 50 miljoner kronorutöver regeringens förslag.5. Sanering och återställning av förorenadeområdenGudrun () anför:InledningDet finns många miljöskadade områden i därgifter läcker till naturen. Enligt Naturvårdsverketär antalet platser ca 2 000, men antalet kan ocksåvara 7 000, eftersom ingen komplett utredning finns.Sedan samarbetet inleddes mellan regeringen,och har anslagen försanering ökats rejält. Från att ha varit 1998ökades anslaget till . År2000 ökas anslaget till , år 2001till och till 300miljoner kronor. Anslaget A 4 Sanering ochåterställning av förorenade områden återfinns underutgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård.Dessutom finns möjligheter att söka medel försanering ur anslag E1 Stöd till lokalainvesteringsprogram, LIP, inom utgiftsområde 18.Naturvårdsverkets rapport 4454År 1995 kom 4454Handlingsprogram för efterbehandling, som placerarin objekten i 4 riskklasser. I riskklass 1 hamnar de200 mest angelägna, de som man anser skall geshögsta prioritet för efterbehandling och sanering.Om ambitionen är att åtgärda cirka hälften avriskklass 1-objekten , vilketföreslås i utredningen, räknar man med en kostnadpå ca . Eftersom PPP, PollutersPay Principle, gäller torde en del av detta kunnabekostas av förorenaren, men många av dessa "synder"är gamla och ingen ansvarig finns kvar. Den statligakostnaden beräknas i utredningen till ca 2,5miljarder kronor.Andra länder sanerar, men i har det lossnatförst nuI och saneras betydligt mer änvad som gjorts i . I rapporten redovisas attNederländerna undersökt 1 200 och åtgärdat 200objekt. har efterbehandlat 600 objekt.Efter påtryckningar från öppnades dockLIP för saneringsobjekt för ansökan budgetåret 1998.92,har använts till detta, men deobjekt som åtgärdats följer på intet sätt denprioritering som finns i rapporten frånNaturvårdsverket.Att återskapa tappad kompetensAtt anslaget A 4 trappas upp över åren beror på attvi är medvetna om att kompetensen måste återskapaspå och länsstyrelserna och det tartid. Från den handläggare som finns kvar har detframförts kritik att anslagen är väl små. I rapport4454 framförs att anslagen bör vara på ca 500miljoner kronor årligen.I och med klargörs ansvarsförhållandenavad gäller gamla synder som behöver saneras. PPP -Polluters Pay Principle - måste ju gälla även fördetta. I regeringens proposition 1997/98:145 Vårmiljö anförs att mark- och vattenområden skall varafria från gifter, skadliga ämnen och andraföroreningar. Målsättningen är att allt skall varaåtgärdat .