bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Enligt reglerna skalllobbyisten bl.a. identifiera sig med namn ochföretag, uppge det intresse han eller honrepresenterar, inte använda oärliga medel ochundvika intressekonflikter.Konstitutionsutskottet konstaterar att en ganskaomfattande registrering och kontroll av lobbyisterförekommer inom EU även om den till stor del byggerregistrering på en frivillig uppförandekod frånlobbyisternas sida. Utskottet noterar att dennauppförandekod har kommit att tillämpas också hosparlamentet. Mot denna bakgrund ärkonstitutionsutskottet inte berett att förorda attSverige verkar för en längre gående registrering ochkontroll och avstyrker motion U506 (v) yrkande 1.Utrikesutskottet behandlade ett liknande yrkande ianslutning till förra årets skrivelse och inhämtadedå beträffande parlamentet att ett arbete hargenomförts internt för att skärpa regelsystemetkring lobbyverksamheten. Detta arbete utmynnadeunder i ett betänkande (Betänkande omordningsregler för lobbyister, /97) frånEuropaparlamentets utskott för arbetsordning,valprövning och ledamöters immunitet. I betänkandetpresenterades ett förslag om upprättande av enuppförandekod när det gäller lobbyverksamheten.Förslaget antogs och de nya reglerna har införts iparlamentets arbetsordning.De nya bestämmelserna gäller för ambassader,konsulat, representationer för stater och regioner,affärsdrivande organisationer och utövare avoffentliga angelägenheter som kommer i kontakt medpersonal och ledamöter i Europaparlamentet.Bestämmelserna innehåller krav på att sådanarepresentanter som nämndes ovan skall låtaregistrera sig och de skall uppge vilka intressen deföreträder. Vidare skall lobbyisternas uppträdandepräglas av ärlighet, rättvisa och öppenhet och deskall inte i vinstsyfte sprida dokument somerhållits från parlamentet till tredje part.Utrikesutskottet framhöll i betänkande 1997/98:UU20att det ser positivt på dessa förändringar, attlobbyverksamheten omges av vissa regler samt att detsker under en större öppenhet.Utrikesutskottet menar att det är positivt attfrågan kring lobbying inom EU uppmärksammas ochanalyseras. Utskottet konstaterar liksomkonstitutionsutskottet att mycket redan har gjortspå detta område inom EU. menar attnågot tillkännagivande i denna fråga ejär erforderligt.Med det anförda anser utskottet att motion U506 (v)yrkande 1 är besvarad.Sveriges övergångsbestämmelserI motion U9 (mp) yrkande 3 efterlyses en merutförlig redogörelse för läget beträffande desvenska övergångsbestämmelserna.Med anledning av detta yrkande anförskatteutskottet i sitt yttrande 1998/99:SkU6y attutskottet i och för sig kan hålla med motionärernaom att vissa undantag för på bl.a.mervärdesskatteområdet - vissa läkemedel m.m. -skulle kunna redovisas i årsboken. Skatteutskottetanför dock att ofta är dessa undantag intetidsbegränsade, och att de har motsvarigheter imånga andra EU-länder. Att redogöra försådana regler, även om de inte varit föremål förövervägande , kan vara onödigt betungandeoch av begränsat värde, menar skatteutskottet i sittyttrande.Skatteutskottet framhåller att det har förståelseför regeringens ambition att begränsa redogörelsentill frågor som aktualiserats med hänsyntill att syftet med årsboken är att ge enredogörelse för verksamheten under det aktuellaåret. Vad gäller de skattefrågor som motionärernahar tagit upp i motionen anser utskottet att detäven i fortsättningen i första hand bör ankomma påregeringen att bedöma vilka uppgifter som skallanses relevanta i sammanhanget och tas med.Utskottet avstyrker därför motionen i den nubehandlade delen.EU-nämnden konstaterar i sitt yttrande1998/99:EUN1y att de övergångsbestämmelser somredovisas i skrivelsen i huvudsak rör sådant somskulle gälla tre eller efter medlemskapetsikraftträdande och som följaktligen har löpt ut /98 eller 1998/99. anseratt det är en värdefull redovisning som görs iskrivelsen och konstaterar i likhet med regeringenatt övergångsperioderna på många, ofta viktiga,svenska områden använts till att ändra eller påbörjaförändringar av gemenskapens regler. villdock framhålla att det hade varit bra om regeringeni skrivelsen även redovisat läget beträffandesamtliga nu gällande övergångsregler som kan för sin del konstatera attunder rubriken frånmedlemskapsförhandlingarna behandlar skrivelsenutförligt ett flertal övergångsbestämmelser.Utrikesutskottet anser liksom attredovisningen som görs är värdefull.Utrikesutskottet anser att i kommande skrivelserbör redovisningen av övergångsbestämmelser ochundantag från medlemskapsförhandlingarna innefattadels de som gått ut under det år som skrivelsenavser, dels en uppdatering av de som är gällande ochdels eventuella förändringar angående dessa sominträffat under det år som skrivelsen avser.Utskottet förutsätter att så kommer att ske.Med det anförda anser utrikesutskottet att motion U9(mp) yrkande 3 är besvarad.HandlingsoffentlighetI yrkande 8 begärs att regeringen till riksdagenpresenterar ett förslag kring hur EU:shandlingsoffentlighet skall utformas inför arbetetmed en ny rättsakts som skall regleraoffentlighetsfrågorna. I motion U508 yrkande 3begärs att som ordförandeland driver attmeddelarfrihet och en offentlighetsprincip liknandeden svenska införs inom alla . Även imotion K210 (mp) yrkande 4 tas frågan om öppenhet idet svenska arbetet i EU:s kommittéväsende upp. Deåsikter och hållningar som den svenska regeringengenom olika representanter bedriver i kommittéernamåste spridas och utvecklas i en offentligdiskussion, menar motionärerna. bör uppdraåt regeringen att återkomma med förslag om hur detsvenska arbetet i EU:s kommittéväsende skall öppnasoch demokratiseras. Offentlighetsprincipen tas ocksåupp i motion U506 (v) yrkandena 2 och 7. Det anförsi motionen att domstolen och andra institutionerockså borde omfattas av de grundläggandeöppenhetsreglerna. De borde också utsträckas till dehundratals kommittéer som verkar inom kommissionen,till Coreper, de ständiga representanternaskommitté, inklusive dess undergrupper samt tillförlikningsförfarandet mellan parlamentet och rådet.Också i motion U507 (fp) (yrkande 6) understryksvikten av att när ministerrådet sammanträder somlagstiftare skall debatterna och besluten varaoffentliga.EU-nämnden konstaterar i sitt yttrande1998/99:EUN1y att som en följd av de nyabestämmelserna i om öppenhet hararbetet inletts med att utarbeta en rättsakt, somskall reglera allmänna principer och sekretessreglerför handlingars offentlighet i ,rådet och kommissionen. Vidare noterar nämnden att isyfte att på ett tidigt stadium påverka utformningenav kommissionens förslag till rättsakt harregeringen överlämnat en promemoria tillkommissionen, med en redogörelse för Sverigesinställning i principfrågor gällande rättsakten.Regeringen anser att både inkommande och upprättadehandlingar skall omfattas av reglerna. Beträffandesekretessregler anser regeringen att öppenhet skavara huvudregeln, men att sekretess kan få förekommamed hänsyn till handlingens innehåll. Detaljeraderegler för när sekretess skall tillämpas i enskildafall bör utformas, tillika direktiv för hurinstitutionerna skall hantera ärenden som rörutlämnande av handling. Handlingarna skalldiarieföras i offentligt register. Vid begäran omutlämning skall institutionerna inte tillåtasefterfråga syftet med begäran. Regeringen anservidare att instrumentet för rättsakten bör vara ettbeslut.EU-nämnden konstaterar i sitt yttrande att den intehar informerats om denna promemoria.EU-nämnden betonar att frågan är av mycket storvikt och noterar att rättsakten kommer att behandlasi enlighet med medbeslutandeförfarandet och kommeratt bli föremål för samråd i . Rättsaktenskall antas från det attAmsterdamfördraget har trätt i kraft, dvs senast den1 , framhåller nämnden. erinrar isammanhanget om samrådet i öppenhetsfrågor underregeringskonferensen inför Amsterdamfördraget, därnämnden gav regeringen sitt stöd i dess arbete föratt öka öppenheten inom framhåller i sitt yttrande1998/99:KU3y att utskottets yttrande tillutrikesutskottet om Amsterdamfördraget (yttrande1997/98:KU9y, bet. 1997/98:UU13) behandlade fleramotioner om öppenhet och insyn i EU:s institutioner.Konstitutionsutskottet delade regeringensuppfattning att förhandlingsresultatet när detgällde öppenhet för unionsmedborgarna var myckettillfredsställande ur svensk synvinkel. Utskottetville dock understryka vikten av att detillämpningsregler rådet skall utarbeta inom två årfrån fördragets undertecknande verkligen motsvararintentionerna att offentlighet skall vara huvudregeloch sekretess bara gälla i undantagsfall. Utskottetsåg med tillfredsställelse att regeringen avsåg attgöra offentliga register till en huvudfråga närtillämpningsreglerna skall utarbetas. Enligt vadkonstitutionsutskottet inhämtat hade ett arbeteinletts i rådet i syfte att upprätta ett diariumöver rådets icke hemligstämplade handlingar, vilkaskall vara sökbara på hade vidare inhämtat att deti förstainstansrätten pågick ett mål om huruvida des.k. kommitologikommittéerna är delar avkommissionen och därmed omfattas av kommissionensregler om handlingars offentlighet. Det fannsanledning att anta att den rättsakt som utarbetaskommer att tjäna som förebild för andra EU-institutioner och för fann motionsyrkandenatillgodosedda med det anförda.Konstitutionsutskottet noterar vidare i sittyttrande att utfärdadeEuropaparlamentet en resolution om öppenhet inomEuropeiska unionen. I resolutionen understryksvikten av ökad öppenhet. Främjandet av öppenhet sägsinte enbart vara en fråga om allmänhetens tillgångtill handlingar utan måste även inbegripa andraområden som ökad öppenhet i samband med EU-sammanträden, ökad användning av Internet, ökadklarhet och enkelhet hos EU-texter, bibehållande avflerspråkighet inom EU:s institutioner ochförbättring av kvaliteten på EU:sinformationskampanjer. Handlingar bör ges en merexakt definition och inkommande handlingar ochhandlingar som härrör från en institution böromfattas av reglerna. Offentliga register börupprättas vid alla EU:s institutioner. Ett förenklatklassificeringssystem för hemliga handlingar behövs,och undantagen bör definieras strängare. Varjebegäran som inte besvarats bör ansesbeviljad.Vidare noterar i sittyttrande att vice statsminister i lämnat informationfrån regeringen om förberedelserna för Sverigesordförandeskap i EU . Den förstaprioriteringen som redovisades var att regeringenvill bidra till en öppnare, modernare och merjämställd union.Konstitutionsutskottet betonar i yttrandet att detser med tillfredsställelse att frågan om öppenhetoch insyn i EU-institutionernas arbete är enprioriterad fråga för det svenska ordförandeskapet.Konstitutionsutskottet utgår från att regeringenredovisar för hur arbetet med fråganutvecklas. Mot bakgrund av att regeringen sålundauttryckligt tagit ställning för öppenhet och insyn iEU-institutionerna som en prioriterad fråga underdet svenska ordförandeskapet saknas anledning förriksdagen att göra ett tillkännagivande tillregeringen i detta avseende. Utskottet anser såledesatt motion U508 (mp) yrkande 3 bör avstyrkas.Konstitutionsutskottet gör ingen annan bedömning änmotionärerna om det angelägna i att verkarför en högre grad av öppenhet och insyn i EU:sinstitutioner efter en modell liknande den svenska.Enligt mening saknas dockanledning att förutsätta annat än att regeringenmålmedvetet arbetar för utökad öppenhet och insyn iEU:s institutioner på alla nivåer. mening behövs således intenågot tillkännagivande till regeringen i dettaavseende. anser därför attäven motionerna K210 (mp) yrkande 4, U506 (v)yrkandena 2 och 7 samt U507 (fp) yrkande 6 böravstyrkas.Konstitutionsutskottet anför vidare i sitt yttrandeatt också motion U9 yrkande 8 (mp) om att regeringenskall återkomma till med proposition kringutformningen av EU:s offentlighetsprincip böravstyrkas. Enligt mening ärfrågan av sådan art att den i stället bör bliföremål för information till konstitutionsutskottetoch samråd i . I detta sammanhang kannämnas att justitieministern den 4 juni 1998skriftligen informerade omgenomförandet av Amsterdamfördragets bestämmelser omhandlingsoffentlighet, bl.a. redovisades den ovanbeskrivna princippromemoria som utarbetats iRegeringskansliet och överlämnats till delar den bedömning somkonstitutionsutskottet och redovisar isina yttranden och avstyrker motionerna U9 (mp)yrkande 8, U508 (mp) yrkande 3, K210 (mp) yrkande 4,U506 (v) yrkandena 2 och 7 samt U507 (fp) yrkande 6.Gemenskapslagstiftningens kvalitet ochnärhetsprincipenI motion U505 (c) yrkande 6 (delvis) begärs attfrågan om decentralisering och enklare reglerprioriteras under det svenska ordförandeskapetförsta halvåret . I motion U507 (fp) yrkande4 menar motionärerna att EU endast skall ägna sig åtfrågor där de lokala, regionala och nationellanivåerna inte räcker till. I motion K319 (m) begärsatt spelar en mer pådrivande roll i arbetetmed att reformera onödig, otidsenlig och oönskad EG-rättslig lagstiftning.Konstitutionsutskottet konstaterar i sitt yttrande1998/99:KU3y att enligt artikel 3b andra stycket iEG-fördraget skall på de områden där gemenskapeninte är ensam behörig, i överensstämmelse medsubsidiaritetsprincipen, den vidta en åtgärd endastom och i den mån som målen för den planeradeåtgärden inte i tillräcklig utsträckning kan uppnåsav medlemsstaterna och därför, på grund av denplanerade åtgärdens omfattning eller verkningar,bättre kan uppnås på gemenskapsnivå.Vidare framhåller att tillEG-fördraget är fogat ett protokoll omtillämpningen av subsidiaritets- ochproportionalitetsprinciperna (C.7). Där anges attgemenskapens åtgärder skall begränsas till frågorsom har gränsöverskridande aspekter eller som inte itillräcklig utsträckning hanteras på nationell nivå.Gemenskapen skall endast lagstifta i den mån det ärnödvändigt, och de åtgärder som gemenskapen vidtarskall lämna så mycket utrymme som möjligt för beslutpå nationell nivå. Gemenskapens institutioner skallnoga pröva om och motivera varför åtgärder skallvidtas på gemenskapsnivå. Konstitutionsutskottetnoterar att regeringen bedömde i proposition1997/98:58 Amsterdamfördraget (bet. 1997/98:UU13)att protokollet i sak inte förändrar innebörden avartikel 3b om subsidiaritet i EG- fördraget. Attprinciperna för tillämpning nu kom till uttryck iett protokoll till EG-fördraget innebär emellertidatt det blir rättsligt bindande för institutionerna,och att det skall ligga till grund för EG-domstolensprövning. I detta hänseende innebär det nyaprotokollet enligt regeringen ett stärkande avprincipernas ställning.Vidare framhåller attStatskontoret på regeringens uppdrag har kartlagtoch analyserat hur svenska myndigheter genomför EG-direktiv och kompletterar EG-förordningar medmyndighetsföreskrifter. I uppdraget ingick bl.a. attbelysa de svenska erfarenheterna av medverkan iolika EU-initiativ som syftar till att förbättrautformningen av EG:s rättsakter. EnligtStatskontorets rapport 1999:7 Regelförenkling iSverige och EU har kommissionen under senare årtagit flera nya initiativ och vidareutvecklatpågående insatser för att förbättra EG:s regelverkoch göra reglerna mer effektiva. EU:s arbete medregelförbättring rör emellertid inte enbartkommissionen. I arbetet medverkar även rådet,nationella förvaltningar och olikasamhällsorganisationer. Konstitutionsutskottetnoterar att Statskontorets studier visar att desvenska erfarenheterna av EU:s arbete medregelförbättring i allmänhet är goda, men att detockså finns vissa brister. Det är enligtStatskontoret viktigt att på ett aktivt sättdeltar i och påverkar EU:s arbete medregelförbättring. Den särskilda statssekreterargruppsom inrättats med ett särskiltansvar för arbetet med regelförenkling bör isamarbete med berörda delar av Regeringskanslietutarbeta svenska riktlinjer för att utvecklaarbetsmetoder och målsättningar i EU:s arbete medregelförbättring. Enligt Statskontoret bör Sverigeunder det svenska ordförandeskapet följa upp ochvidareutveckla de initiativ som kommissionen ochandra medlemsstater har tagit för att förbättra EG:sregelverk.Vidare framhåller i sittyttrande att utskottet i yttrande1997/98:KU9y om Amsterdamfördraget avstyrkte enmotion, vari framhölls att EU borde eftersträva ettså okomplicerat regelsystem som möjligt.Konstitutionsutskottet utgick från att de iyttrandet redovisade åtgärderna, särskilt antagandetav protokollet om tillämpningen av subsidiaritets-och proportionalitetsprinciperna, kommer att ledatill ett effektivare unionssamarbete och till attbeslut fattas där de hör hemma och därmed tillminskad byråkrati. gör i nuföreliggande yttrande inte någon annan bedömning.Konstitutionsutskottet förutsätter att de synpunktersom framförs i Statskontorets ovan redovisaderapport kommer att beaktas i Regeringskansliet.Något tillkännagivande till regeringen är enligtkonstitutionsutskottet inte påkallat, och utskottetavstyrker motionerna U505 (c) yrkande 6 i denna del,U507 (fp) yrkande 4 samt K319 (m).Utrikesutskottet delar konstitutionsutskottetsuppfattning och avstyrker motionerna U505 (c)yrkande 6 i berörd del, U507 (fp) yrkande 4 samtK319 (m).Institutionella frågorI ett flertal motioner tas frågor upp kring formernaför samarbetet inom EU. I motion U506 (v) begärstillkännagivanden till regeringen om att riksdagensställning i EU:s beslutsprocess bör stärkas och attEU-kommissionens initiativmakt bör minskas tillförmån för de nationella parlamentens (yrkandena 3och 6). anser i motion U508 (mp) att enprioriterad fråga för som ordförandeland börvara att driva att EU för över kompetens tillmedlemsländerna och helt skalar bort sådanapolitiska områden som löses bäst på nationell nivå(yrkande 4). bör driva frågan om hur EU kanomvandlas till att i högre grad vara ettmellanstatligt samarbete (yrkande 5). Det bör varaen prioriterad uppgift för i samband mednästa regeringskonferens att driva frågan hur EU kanomvandlas i detta syfte. Helt klart är att roll i en sådan struktur måste minskaoch att dess ensamrätt att lägga förslag måsteförsvinna, menar motionärerna. Naturligt vore att istället ge de nationella parlamenten beslutsrätt(yrkande 7). EU:s politiska organisation måsteenligt motionen förändras på ett sätt som möjliggörför väljarna att utkräva politiskt ansvar (yrkande6). I motion U509 (kd) framhålls att det är enangelägen uppgift för att föra fram krav påatt nuvarande proportion när det gäller viktningenav röster i rådet bevaras (yrkande 18). Även iframtiden måste ha en sådanutformning att även de mindre ländernas landskap fårfullgod representation (yrkande 19).Konstitutionsutskottet framhåller med anledning avdessa motioner att frågan om en högre grad avmellanstatlighet i samarbetet i Europeiska unionenvar föremål för bedömningari yttrande till utrikesutskottet överAmsterdamfördraget (yttrande 1997/98:KU9y, bet.1997/98:UU13). ett motionsyrkande (v) liknande motion 506yrkandena 3 och 6. deladeregeringens uppfattning att legitimitet ocheffektivitet i EU-samarbetet likaväl sommedbestämmande och demokratisk kontroll borde varaledstjärnor för agerande även i detframtida EU-samarbetet. sågingen anledning för att, som begärts imotioner, på förhand ta avstånd från ytterligaresteg mot överstatlighet eller begära att regeringenverkar för att fördragen ändras i mer mellanstatligriktning. En fördjupning av samarbetet kunde enligtutskottet inom vissa områden bidra till att EU:s målförverkligas snabbare och effektivare. Det voredärför enligt oklokt att låsasig för att inte inom vissa områden kunna ökainslagen av överstatligt samarbete. fannsdet, enligt , frågor som bästhanteras på nationell nivå. Olika delar avsamarbetet måste alltid kunna förändras i riktningmot mer eller mindre överstatlighet, inte minstberoende på hur utvidgningsprocessen utvecklar sig.Det sagda innebar dock inte attkonstitutionsutskottet förespråkade en utveckling ifederalistisk riktning. görinte nu någon annan bedömning utan anser attmotionerna 506 (v) yrkandena 3 och 6 samt 508 (mp)yrkandena 4, 5 och 7 bör avstyrkas.Konstitutionsutskottet är därmed inte heller berettatt tillstyrka motion U508 (mp) yrkande 6 omförändring av EU:s politiska organisation för attväljarna skall kunna utkräva ett politiskt ansvar.Utskottet vill framhålla att Amsterdamfördragetinnebär en förstärkning av parlamentets ställninggenom att medbeslutandeproceduren skall vara dennormala beslutsproceduren för frågor som kanbetecknas som egentliga lagstiftningsfrågor. Det kaninte heller bortses från att kommissionen ärberoende av att den beviljas ansvarsfrihet avparlamentet, menar . Politisktansvar kan således delvis utkrävas av väljarna ivalet till . Vidare kan, framhållerkonstitutionsutskottet i sitt yttrande, politisktansvar för det svenska agerandet i ministerrådetutkrävas i val till den svenska riksdagen.Vidare noterar i sittyttrande att frågorna om representation iparlamentet och om röstviktning behandlades iregeringens proposition 1997/98:58 omAmsterdamfördraget. Där redovisades att närfördelningen av nya platser i parlamentet skalländras skall, enligt artikel 138 i EG-fördraget,antalet ledamöter från varje land garantera enadekvat representation. Vidare angavs att frågan omändring av nuvarande regler för viktning av rösternavid beslut med kvalificerad majoritet i rådetdiskuterades in i det sista utan att medlemsstaternakunde enas om en reform. (yttrande 1997/98:KU9y, bet. 1997/98:UU13) beklagadevidare att frågorna om viktningen avmedlemsstaternas röster skjutits . Enlösning hade underlättat den fortsattautvidgningsprocessen. deladeregeringens uppfattning att en reform när det gällerröstviktningen i rådet måste ske med beaktande av demindre medlemsstaternas intressen. Eftersom EU ärett samarbete mellan självständiga stater var detnaturligt att fördelningen av rösterna i rådet intemotsvarar den befolkningsmässiga fördelningen.Konstitutionsutskottet vidhåller dessa bedömningaroch avstyrker motion U509 (kd) yrkandena 18 och 19.Utrikesutskottet gör inga andra bedömningar ochavstyrker motionerna U506 (v) yrkandena 3 och 6,U508 (mp) yrkandena 4-7 samt U509 (kd) yrkandena 18och 19.EG:s anslutning till om mänskligarättigheter och grundläggande friheter m.m.I motion U509 (kd) yrkande 1 begärs att Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna införlivas i framför i sitt yttrande tillutrikesutskottet att frågan om EU:s anslutning tillEuropakonventionen behandlades ikonstitutionsutskottets yttrande tillutrikesutskottet om Amsterdamfördraget (yttrande1997/98:KU9y, bet. 1997/98:UU13). I yttrandet gavsen redovisning av EU:s förhållande tillEuropakonventionen och det skydd för de mänskligarättigheterna som ges genom beklagade i sitt yttrande attmedlemsstaterna inte kunnat enas om sådanafördragsändringar att gemenskapen kunde ansluta sigtill . Utskottet såg dock positivtpå att de grundläggande fri- och rättigheternaförstärkts i Amsterdamfördraget genom attfördragsfästas i artikel F. Unionens engagemang ifråga om icke-diskriminering och jämställdhet mellankvinnor och män förstärks också.Konstitutionsutskottet ansåg att det var för tidigtatt ta ställning till i vilken utsträckningregeringen skall fortsätta att driva frågan om enanslutning till vid kommanderegeringskonferenser och avstyrkte en motion (kd)liknande den nu aktuella.I nu föreliggande yttrande framhållerkonstitutionsutskottet att det i likhet medmotionären anser att frågan om tillämpningen inom EUav är central.Konstitutionsutskottet vill därvid peka på att tvåskilda system för tolkningen av konventionen ilängden inte är en acceptabel ordning.Konstitutionsutskottet noterar att 40 stater haranslutit sig till medanEuropeiska unionen omfattar 15 medlemsländer.Självfallet är det nödvändigt att praxis i såcentrala frågor som mänskliga rättigheter ochgrundläggande friheter skapas otvetydigt av en endadomstol, menar utskottet. Konstitutionsutskottetbetonar i yttrandet att det förutsätter attregeringen tillvaratar möjligheterna att verka fören utveckling i denna riktning.