bet · GN01NU4 · 1999-09-21 00:00:00 — Införande av schablonberäkning på elmarknaden,m.m. 1999/2000NU4ÄrendetI detta betänkande behandlasdels proposition 1998/99:137 om införande avschablonberäkning på elmarknaden, m.m.,dels sex motioner som väckts med anledning avpropositionen.Synpunkter i ärendet har inför utskottet lämnats avföreträdare för samt gemensamtav organisationerna Elleverantörer ochSvenska . Från dessaorganisationer har också skrivelser inkommit. beslöt på utskottets initiativ hösten 1998att anmoda regeringen att lägga fram ett förslag omslopat krav på elmätare för små elkonsumenter.Motivet för utskottets ställningstagande var attmöjliggöra även för denna kategori att dra nytta avelmarknadens omreglering genom sänkta elpriser.Regeringen anmodades att återkomma under våren 1999med en proposition i frågan, så att de nyabestämmelserna kan träda i kraft senast den 1november 1999.Det nu aktuella förslaget om införande avschablonberäkning på elmarknaden innebär att allaelkonsumenter - både små och stora - skall kunna fådel av de sänkta elpriserna. Utskottet tillstyrkersålunda i princip regeringens lagförslag, vilketskall träda i kraft . Vidaredelar utskottet regeringens bedömning att det intelängre finns något behov av särskilda regler omskydd mot konkurrens från el inom områden därfjärrvärme eller naturgas distribueras eller avsesatt distribueras.En konsekvens av införandet av schablonberäkning påelmarknaden är att leveranskoncessionssystemetupphör; ett system som bl.a. har gett de småelproducenterna ett särskilt skydd. Utskottet harhärvid samma åsikt som regeringen, nämligen att densmåskaliga elproduktionen bör ha ungefär sammavillkor som under övergångsperiodenfram t.o.m. . I reservationer (m, fp; kd; c)redovisar företrädarna för respektive parti sin synpå hur frågan om stöd till de små elproducenternabör hanteras.Utskottet avstyrker vidare motionsyrkanden rörandetillsyn av nätverksamheten respektivefjärrvärmedistributionen, driftskostnad för timvismätning och utredning om timmätare. I reservationer(m, kd, c, fp; m, kd, fp; c; mp) följs motionernaupp. I proposition 1998/99:137 föreslås att riksdagendels antar regeringens förslag till lag om ändringi ellagen (1997:857),dels godkänner vad regeringen förordat omelleveranser inom fjärrvärme-och naturgasområden(avsnitt 5.4.1).Lagförslaget återges i bilaga 1. De motioner som behandlas här är följande:1998/99:N19 av m.fl. (s) vari yrkasatt som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av attersättningen till de småskaliga elproducenternalångsiktigt ligger på en nivå som möjliggörinvesteringar i modernare och mer miljöanpassadteknik.1998/99:N20 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om den småskaligaelproduktionens fördelar,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om prisgarantinivån ochLEKO-utredningen.1998/99:N21 av Per m.fl. (m) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om småskaligelproduktion,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ökad tillsyn övernätverksamheten.1998/99:N22 av och () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om överförande avmottagningsplikt till ,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om utfärdande avbestämmelser för vissa ägarkategorier,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om gränsen för atträknas som småskalig vindkraft,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om administrationen avbl.a. miljöbonus,5. att beslutar att elanvändare som redanhar installerade timmätare inte skall belastas mednågon driftkostnad för den timvisa mätningen,oavsett avtalets löptid.1998/99:N23 av m.fl. (kd) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om behovet av enlöpande utvärdering av effekterna av det nyaschablonavräkningssystemet,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om beredskap för att ombehov finns snabbt justera mot lägre säkringsnivåerför bättre överensstämmelse mellan förbrukning ochkostnad för den enskilde konsumenten,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utse enmyndighet för tillsyn och prisövervakningbeträffande fjärrvärme,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om åtgärder för att fåtill stånd en rationalisering och sänkning avkostnaderna för nätverksamheten samt ennätavgiftsutjämning,5. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skärpta regler ochförbättrad tillsyn för att förhindra att vinsterfrån nätverksamhet används för att subventioneraelförsäljningen,6. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om en utredning av desmå elproducenternas situation och förutsättningar,7. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om mottagningsplikt ochersättning till små elproducenter.1998/99:N24 av m.fl. (mp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att utreda ettrationellt och kostnadseffektivt införande av fjärr-avlästa och timregistrerande elmätare,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om skyddet för småelproducenter. InledningRiksdagen beslöt om ny ellagstiftning(prop. 1994/95:222, bet. 1995/96:NU1), vilken träddei kraft . Lagstiftningen innebäratt konkurrens införts i handeln med el, vilketskapar förutsättningar för en ökad pris- ochkostnadspress i elförsörjningen och i princip enökad valfrihet för elkonsumenterna. En huvudprincipi den nya lagstiftningen är att det skall vara enklar boskillnad mellan å ena sidan produktion ochförsäljning av el och å andra sidan överföring av el(nätverksamhet).Den som har nätkoncession är skyldig att anslutaalla kunder som önskar det till nätet och attöverföra el på skäliga och icke-diskriminerandevillkor. Skäligheten i nättariffer och andraöverföringsvillkor kan granskas av nätmyndighetenvid - tidigare Närings- ochteknikutvecklingsverket ().Ellagstiftningens nuvarande bestämmelser omleveranskoncession syftar bl.a. till att gekonsumenter med låg elförbrukning ett särskiltskydd. I varje område skall det finnas en leverantörav el som har leveranskoncession. Den som har sådankoncession är skyldig att leverera el för normalaförbruknings-ändamål till alla konsumenter inomområdet som inte väljer en annan leverantör av el.Riksdagen beslöt , på regeringensförslag, att ett takpris på skall gälla förde kostnader som nätföretagen får debitera enenskild konsument med s.k. direktmätning förtimregistrerande utrustning och dess installation(prop. 1996/97:85, bet. 1996/97:NU11). Lagändringenträdde i kraft . Syftet med takprisetvar att underlätta för kunder med litenelförbrukning att delta i handeln med el.Riksdagen beslöt , på näringsutskottetsförslag, att anmoda regeringen att lägga fram ettförslag om slopat krav på elmätare för småelkonsumenter (bet. 1998/99:NU4). Utskottet anfördeatt det är mycket viktigt att även de småelkonsumenterna kan dra nytta av elmarknadensomreglering genom sänkta elpriser. Utskottetföreslog därför, med anledning av sex motioner, attden pågående utredningen omleveranskoncessionssystemet - den s.k. (särskild utredare: generaldirektör ) - skulle ges i uppdrag att lägga fram förslagom att undantag från grundprincipen om timvismätning skall göras för kunder med ettsäkringsabonnemang om högst 25 A, attuppsägningstiden skall vara högst en månad och attdet av konsumenten inte skall tas ut någonadministrationsavgift vid leverantörsbyte. Utskottetsåg detta som ett första steg och ansåg atttimmätarkravet bör kunna slopas även förövriga mindre förbrukare med ett säkringsabonnemangom högst 63 A. De nya bestämmelserna bör träda ikraft och senast den 1 november1999, anförde utskottet. Regeringen anmodades attåterkomma till med enproposition i frågan.Regeringen gav, med anledning av beslut,genom tilläggsdirektiv i uppdrag att med förtur behandla vissafrågor som sammanhänger med införandet av ett systemför schablon-avräkning av elleveranser. Genomtilläggsdirektivet ändrades också tidpunkten förutredarens slutliga redovisning till regeringen tillden . Utredningen redovisade i april1999 i betänkandet Öppen elmarknad (SOU 1999:44)sina överväganden och förslag rörande de frågor somhar en direkt koppling till införandet avschablonberäkning, inbegripet förslag tillregleringar.Affärsverket har somsystemansvarig myndighet det övergripande ansvaretför att elektriska anläggningar samverkardriftsäkert inom landet, och att nätet utnyttjas påett rationellt sätt, så att det kontinuerligt råderbalans mellan produktion och förbrukning av el. Detär också en uppgift för attförvalta och driva det svenska stamnätet och destatligt ägda utlandsförbindelserna.Utskottets betänkande är disponerat så attregeringens förslag om införande av schablonbaseradberäkning av elförbrukningen redovisas först.Motions-yrkanden med koppling till förslaget, liksomvissa kompletterande uppgifter, tas upp i anslutninghärtill. Därefter redogörs för förslaget om attleveranskoncessionssystemet skall upphöra,motionsyrkanden med anknytning till detta förslagsamt vissa kompletterande uppgifter. Slutligenredovisas utskottets ställningstaganden i ettsärskilt avsnitt.Införande av schablonbaserad beräkning avelförbrukningenPropositionenAllmäntRegeringen föreslår att kravet på timvis mätning avelförbrukningen skall avskaffas den 1 november 1999för de flesta elkunder. För dessa kunder skall istället införas schablonbaserad beräkning avelförbrukningen. Regeringens bedömning är att kravetpå timvis mätning utgör ett inte oväsentligt hinderför en ökad rörlighet bland elkunder med lågelanvändning och därmed för en ökad konkurrens ochprispress inom denna del av marknaden. Kostnaden förmätutrustning med tillhörande installationer harheller inte minskat i den takt som förväntades dåtakpriset på infördes, konstateras det. Avrättviseskäl, konkurrensskäl och kostnadsskäl börkunder med låg elförbrukning undantas frångrundprincipen om timvis mätning av elförbrukning,anser regeringen.Modell och gräns för schablonberäkningSchablonberäkning av elförbrukning skall ske enligtden s.k. områdesmodellen, föreslår regeringen.Förbrukningsgränsen för schablonberäkning skall förkunder med säkringsabonnemang vara 200 A och förlågspänningskunder med effektabonnemang 135 kW.Det finns två principmodeller för utformning av denschablonmässiga beräkningen och fördelningen mellanelleverantörerna av elanvändarnas elförbrukning. Denena är en områdesmodell och tillämpas sedan år 1995i , och den andra är en kategorimodell ochanvänds i . Områdesmodelleninnebär att det endast finns en enda uttagsprofilper nätområde. I kategorimodellen används i ställettypkurvor för olika kundkategorier.Enligt regeringens bedömning motsvararområdesmodellen bäst de krav som bör ställas,nämligen att systemet bör vara kostnadseffektivt,konkurrensneutralt, anpassat för den svenskaelmarknaden och möjligt att införa på relativt korttid. Eftersom det grundläggande motivet för attinföra schablonberäkning är att konkurrensen skallöka och att alla elanvändare skall ges tillträdetill den fria elmarknaden, bör enligt regeringensmening konkurrens-aspekten väga tungt i valet mellande två modellerna. Områdesmodellen är också enklareatt administrera och kräver ett mindre omfattandeIT-stöd än kategorimodellen.Förbrukningsgränsen för schablonberäkning skall,som nämnts, för kunder med säkringsabonnemang vara200 A och för lågspänningskunder medeffektabonnemang 135 kW. En alltför hög gräns förschablonberäkning kan i vissa fall medföra attförbrukningsprofilen blir ogynnsam i nätområden därdet finns många elanvändare med höga effektnivåer,sägs det. För att bedöma omfattningen av denna typav effekter krävs en noggrann uppföljning avutvecklingen på elmarknaden, anser regeringen. Andrafaktorer som kan komma att påverka valetav gräns för schablonberäkning ärkostnadsutvecklingen för mätarinstallationer ochmätvärdeshantering. Samman-taget innebär dessaförhållanden att gränsen för schablonberäkning vidbehov bör kunna justeras. Med områdesmodellen kanjustering ske mot lägre säkringsnivåer; ettförfaringssätt som med goda erfarenheter tillämpatsi . Med den gräns för schablonberäkning somregeringen förordar beräknas av landetselanvändare komma att omfattas av schablonberäkning,bl.a. alla hushåll, men även flertalet jordbrukareoch andra små näringsidkare.Tidpunkt för leverantörsbytenByte av elleverantör får ske ivarje månad. Den nye leverantören skall underrättainnehavaren av nätkoncession om bytet senast enmånad innan leveransen skall påbörjas.Det första bytestillfället blir den 1 november 1999för elanvändare som sagt upp sina avtal medleveranskoncessionären senast ,dvs. Nästa bytestillfälleblir för sådana elanvändare somsagt upp sina avtal med leveranskoncessionären efterden men senast den 31 augusti 1999.Därefter kan byte ske varje månadsskifte medundantag för och år2000, eftersom dessa datum är s.k. millenniekritiskadatum.Ansvarsförhållanden mellan marknadens parterAnsvaret för att det finns en balansansvarig i enelanvändares uttagspunkt flyttas över frånelanvändaren till elleverantören. (Med balansansvaravses det ekonomiska ansvaret för att det nationellaelsystemet tillförs lika mycket el som tas ut i enuttagspunkt.) En elleverantör skall underrättainnehavaren av nätkoncession om till vilkauttagspunkter leverans sker och vem som ärbalansansvarig för dessa uttagspunkter.Nätinnehavaren ansvarar för att rapporterarelevanta data till berörda parter vidleverantörsbyten och byten av balansansvarig.Nätinnehavaren skall, utöver nu gällandemätskyldighet, också vara skyldig att beräknaschablonberäknade kunders elförbrukning, ta frampreliminära och slutliga andelstal förelleverantörer och balansansvariga inomnätkoncessionsområdet samt rapportera dessa datatill berörda leverantörer, balansansvariga ochsystem-ansvarig myndighet.Den systemansvariga myndigheten, ,ansvarar för balansavräkning mellan debalansansvariga dels vad gäller såväl de timmättasom de schablonberäknade kunderna, dels vad gällersåväl preliminär som slutlig avräkning.Närmare föreskrifter om nätinnehavarens respektivebalansansvarigas skyldigheter i det här aktuellasammanhanget meddelas av regeringeneller denmyndighet som regeringen bestämmer.Hantering av kostnader vid leverantörsbyteI beslut om att schablonberäkning skallinföras uttalades att någonavgift inte skall tas ut av den kund som byterleverantör. Regeringen föreslår mot bakgrund häravatt innehavare av nätkoncession inte skall ha rättatt ta ut en särskild avgift vid byte avelleverantör.Vissa frågor kring timmätningKostnader för mätning hos elanvändare som mätsenligt de nya föreskrifterna skall betraktas som ensystemkostnad och därför inräknas i den gemensammanättariffen. Elanvändare som vill ha en meravancerad mätning skall debiteras merkostnaderna fördetta.Den elanvändare som har ett avtalmed en elleverantör som är baserat på timregistreradmätning skall inte belastas med merkostnaden fördenna mätning under det pågående avtalets löptid.Någon särskild ersättning bör enligt regeringen inteutgå till de kunder som har installerat timmätare.MotionernaDet behövs en ökad tillsyn av nätverksamheten,anförs det i motion 1998/99: N21 (m). På en fri ochhelt konkurrensutsatt elmarknad behöver inteEnergimyndigheten lägga resurser på priskontroll,säger motionärerna med hänvisning till att kundersom upplever att en elleverantör tar för mycketbetalt enkelt kan byta leverantör. Konkurrensentorde dessutom medföra en pris-press som på etteffektivt sätt motverkar att enskilda elleverantörertar ut ett överpris, sägs det. Däremot anses behovetav tillsyn öka på den del av elmarknaden som inte ärkonkurrensutsatt, nämligen nätverksamheten. Enskärpning av tillsynen av nätverksamheten ärpåkallad, eftersom det finns en risk att eventuellaförluster på den konkurrensutsatta delen avmarknaden täcks med hjälp av höga avgifter på denmonopoliserade delen, anser motionärerna. De påpekaratt då inte längre behöver ägnasig åt priskontroll, kommer det att frigörasresurser som kan användas till en skärpt tillsyn avnätverksamheten.Också i motion 1998/99:N23 (kd) krävs en bättretillsyn av nätverksamheten. har visat att detfinns en rationaliseringspotential i nätverksamhetensom skulle kunna medge en betydande tariffsänkningför glesbygdskunder utan motsvarande höjning avtätortstarifferna, säger motionärerna. De påpekarvidare att energiföretagen, enligt ,har stora möjligheter att kompensera sänkta elprisermed ökade nätavgifter. För att undvika att vinsternapå nätavgifter används till att subventioneraförsäljningen av el skall elförsäljningen ochdistributionen enligt gällande regler ligga iseparata bolag. Det har dock visat sig att detta iprincip är en ''papperskonstruktion'', eftersom detär vanligt att personalen är anställd för att sysslamed båda verksamheterna, anför motionärerna. Dekräver att reglerna skärps och att tillsynenförbättras, så att konkurrensen renodlas ochtotalkostnaderna för hushållen kan sänkas.I motionen sägs vidare att det behövs en löpandeutvärdering av effekterna av det nyaschablonavräkningssystemet och en beredskap för attom behov finns snabbt justera mot lägresäkringsnivåer för att uppnå bättre överensstämmelsemellan förbrukning och kostnad för den enskildekonsumenten. I inledningsskedet är de föreslagnaförbrukningsgränserna för schablon-beräkning välavvägda, anser motionärerna. De menar dock att enklar nackdel med den föreslagna modellen är att förhögt fastställda gränser för schablonavräkning kanresultera i att småförbrukare får betala för mycketför den mängd el de använder om de bor i ettnätområde där det finns storförbrukare.De elanvändare som redan har installerat timmätarebör inte belastas med någon driftskostnad för dentimvisa mätningen, oavsett avtalets löptid, anförsdet i motion 1998/99:N22 (c). Den årligadriftskostnaden för en timmätare kan uppgå tilldrygt för en elanvändare på landsbygden,säger motionärerna. Ett rörligt elpris tillslutanvändaren, baserat på spotmarknaden timme förtimme, bidrar till att öka konsumtionen vidlågbelastning och minska konsumtionen underhögbelastning, anför motionärerna. De menar attlastutjämningen bidrar till bättre hushållning av eloch därigenom mindre miljöpåverkan och att detdärför vore felaktigt att införa en avgift sommotverkar användningen av redan installeradetimmätare. Det är olyckligt om de elanvändare somefter beslut om införande avtakpris på timmätare har installerat timmätare tvåår senare skulle bli de som missgynnas av riksdagensnya beslut, säger motionärerna.I motion 1998/99:N24 (mp) föreslås en utredning omett kostnadseffektivt införande av fjärravlästa ochtimregistrerande elmätare. De nya, fjärravlästa ochtimregistrerande elmätare som finns på marknaden ochsom utnyttjats av det fåtal konsumenter sombytt elleverantör har många fördelar, inte minst attde uppmuntrar till energibesparing, påpekarmotionärerna. De anser att erfarenheter hosSollentuna , liksom norska erfarenheter,bör studeras. I åläggs nätbolagen attinstallera nya elmätare för kunder med elförbrukningöver en viss nivå, vilken sänks successivt, så atten stegvis utbyggnad erhålls. En annan metod somenligt motionärerna också bör studerasintroducerades i ochinnebär ett krav på nätbolagen att avläsa den exaktaförbrukningen för hushållskundermed en årlig förbrukning över 8 000 kWh, dvs. ipraktiken alla som bor i villa. Faktureringen skallske i efterhand, baserad på den verkligaförbrukningen.Vissa kompletterande uppgifterBeträffande frågan om ökad och bättre tillsyn avnätverksamheten, som tas upp i motionerna1998/99:N21 (m) och 1998/99:N23 (kd), kan noterasatt i den nya ellagen (1997:857), som trädde i kraftden , gjordes preciseringar i tidigarebestämmelser för att skapa förutsättningar för eneffektivare tillsyn (prop. 1996/97:136, bet.1997/98:NU3). Utskottet anförde bl.a. attnätmyndigheten borde ges större möjlighet attprioritera sitt tillsynsarbete än vaddittillsvarande bestämmelser hade medgivit.Statens energimyndighet bedriver för närvarandeprojekt som syftar till att utveckla nya verktyg ochmetoder för tillsynen. Trots att insatser gjorts föratt effektivisera tillsynen finns det, enligtbedömning från , erfarenhetersom talar för en skärpning av regelverket. Medresultaten av det arbete som pågår inomEnergimyndigheten som underlag har regeringen,enligt uppgift, för avsikt att tainitiativ till en översyn av gällande reglering ochtillsyn. Inom departementet pågår arbete med attutarbeta kommittédirektiv. Förutom tillsynen ochregelverket avses även andra frågor behandlas i denplanerade utredningen, nämligen risken förkorssubventionering, frågan om utjämning av villkormellan glesbygd och tätort och frågan omtvångsförvaltning av nätkoncession.Frågan om val av gräns för schablonberäkning, somtas upp i motion 1998/99:N23 (kd), behandlas ipropositionen (s. 18-20). Där sägs bl.a. följande:Svenska kraftnät och Statens energimyndighetpåpekar, liksom flera remissinstanser, att enalltför hög gräns för schablonberäkning i vissa fallkan medföra att förbrukningsprofilen blir ogynnsam inätområden där det finns många elanvändare med högaeffektnivåer. För att bedöma omfattningen av dennatyp av effekter krävs en noggrann uppföljning avutvecklingen på elmarknaden. Andra faktorer som iframtiden kan komma att påverka valet av gräns förschablonberäkning är kostnadsutvecklingen förmätarinstallationer och mätvärdeshantering.Sammantaget innebär dessa förhållanden att gränsenför schablonberäkning vid behov bör kunna justeras.Med den modell för schablonberäkning som valts kanjusteringen ske mot lägre säkringsnivåer. På dettasätt minskar risken för att man framtvingartimmätarinstallationer som i efterhand kan visa sigvara samhällsekonomiskt olönsamma. Dettaförfaringssätt har med goda erfarenheter tillämpatsi där en sänkning av schablongränsen till 400000 kWh/år trädde i kraft den 1 januari 1999.Beträffande yrkandet i motion 1998/99:N22 (c) om attelanvändare som redan har installerade timmätareinte skall belastas med någon driftskostnad för dentimvisa mätningen, oavsett avtalets löptid, bör,enligt kommentar från , beaktasatt kvaliteten i schablonberäkningen är beroende avkorrekta mätvärden. Hantering av ett stort antaltimvisa mätserier vid den nationella avräkningenökar risken för kvalitetsbrister. Regeringensförslag ses som en avvägning mellan denna risk ochvissa kunders intresse av att även fortsättningsviserhålla de aktuella mätserierna.En utredning om ett införande av fjärravlästa ochtimregistrerande elmätare begärs i motion1998/99:N24 (mp). I uppdrag ingår(dir. 1999:19) att överväga om mätperiodens längdbör regleras och om elräkningen bör baseras påfaktisk förbrukning. har nyligenlämnat sitt slutbetänkande Småskalig elproduktionsamt mätning och debitering av elförbrukning (SOU1999:95).Utredningen har analyserat ompreliminärdebiteringen bör avskaffas och omelräkningen i stället alltid bör baseras på faktiskförbrukning. Bland fördelar med en sådan förändringnämner utredningen följande: kunden skulle inte vidnågot tillfälle behöva betala för annat än den elhan faktiskt förbrukat, tätare avläsningar tordeinnebära vissa fördelar för systemet medschablonberäkning samt en ökad uppmärksamhet på denegna elförbrukningen torde öka kundens benägenhetatt spara energi. Ett avskaffande avpreliminärdebiteringen skulle dock enligtutredningen också innebära ökade kostnader, t.ex.ökade kostnader för mätaravläsningar och ökadekostnader för tydligare presentation avelförbrukningen på elräkningen. Utredningen ansersig inte med säkerhet kunna avgöra om fördelarnaöverstiger kostnaderna. Mot denna bakgrund finnerutredningen inte skäl att rekommendera statsmakternaatt vidta några särskilda åtgärderför att avskaffa preliminärdebiteringen.LEKO-utredningen har studerat de norskaerfarenheter som det hänvisas till i den nyssnämndamotionen.