bet · GN01UU2 · 1999-11-16 00:00:00 — Gemensamsäkerhet kräver gemensam utveckling som kan leda till gemensam rättvisa.Att lever upp till sina internationella åtaganden för miljö och handelär avgörande för våra insatser för att bekämpa fattigdomen.I denna helhetssyn har ett stort och kvalitativt bistånd sin givna del. För attbiståndsmålen skall kunna uppnås krävs att biståndsnivån höjs. Vänsterparti-et ser skrivningarna i betänkandet som en förpliktelse att snabbt återgå tillmålet om av bruttonationalinkomsten till bistånd. Med Vänsterpartietsmedverkan har statens finanser förbättrats så att en liten förbättring av bi-ståndet nu kan göras. Denna förbättrade statsfinansiella situation gör ocksåen planerad återgång till enprocentsmålet möjlig inom en relativt snar fram-tid.6. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (mom. 15)() anför:Folkpartiet liberalerna har i motioner föreslagit en alternativ budget för 2000Vårt budgetförslag innebär i sina huvuddrag sänkta skatter för fler jobb ge-nom ökat företagande och höjd tillväxt med utgiftsökningar framför allt närdet gäller vård och omsorg men även för utbildning, bistånd, miljö och rätts-säkerhet (för en utförligare redovisning se reservation nr 24 bet.1999/2000:FiU1). För utgiftsområde 7 föreslog vi 1 500 miljoner kronorutöver Socialdemokraternas, och förslag. Vårtförslag till utgiftsram har emellertid avslagits av i budgetproces-sens första steg, och vi är nu förhindrade att fullfölja våra anslagsyrkanden.Folkpartiet liberalerna avvisar utskottsmajoritetens förslag att nivån på detsvenska biståndet endast skall uppgå till av BNI, vilket Socialdemo-kraterna, och ställt sig bakom. I varje sparpaketsom den socialdemokratiska regeringen lagt fram har besparingar gjorts påbiståndet till utvecklingsländerna. Vidare drabbades biståndet hårt av deutgiftsbegränsningar som regeringen tillgrep under . Folk-partiet liberalerna håller fast vid att enprocentsmålet för det totala svenskalandsbiståndet skall vara något mer än bara vackra ord. För oss är det ettmoraliskt grundat åtagande mot de fattiga länderna som åter bör uppfyllassnarast möjligt. I en situation med enorma behov av katastrofhjälp och om-fattande behov av bistånd till stöd för ekonomiska reformprocesser är det intesvårt att se angelägna ändamål för u-hjälp. Enligt liberalerna börvägen mot enprocentsmålet anträdas . liberalernaanslår därför i sitt budgetalternativ ytterligare tillanslaget A 1 Biståndsverksamhet utöver regeringens och utskottsmajoritetensförslag.De ytterligare som liberalerna tillför bi-ståndet fördelas enligt följande.1. Multilateralt utvecklingssamarbete +480 miljoner kronorDe internationella biståndsorganisationerna befinner sig i omvandling ochbrottas med stora ekonomiska bekymmer. Utvecklingen i världen gör att nyahot har uppstått och många nya problem skall hanteras. Speciellt konflikt-hantering har varit ett område där det fordras ett radi-kalt omtänkande. Att de flesta väpnade konflikter nu är interna ställer ökadekrav på ett effektivt konfliktförebyggande bistånd. Om de spirande nya de-mokratierna skall ha en chans måste skuldlättnader ske.UNDP +40 miljoner kronorFN:s utvecklingsprogram UNDP spelar en central roll inom FN:s utveck-lingsverksamhet. Det är viktigt att organisationen stärks när den nu genom-går en genomgripande omorganisation under ny ledning. Vi föreslår att förUNDP anslås ytterligare jämfört med regeringens förslag.Unicef +30 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna sade nej till den neddragning av anslaget till Unicefsom utskottsmajoriteten ställde sig bakom för . Det av rege-ringen föreslagna bidraget kommer inte att nå upp till nivån . Medtanke på den angelägna verksamhet för barnen i som organisationenbedriver föreslår vi ett anslag på , vilket är 30 miljonerkronor utöver regeringens förslag.UNHCR +25 miljoner kronorKatastroferna och flyktingsituationen i världen innebär en kraftig ökning avUNHCR:s arbetsuppgifter. liberalerna föreslår därför att ytterli-gare utöver regeringens förslag tillförs UNHCR. Total-beloppet för UNHCR för blir då 395 miljoner kronor.UNFPA +40 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna har pläderat för att befolkningsfråganskall få en mer framskjuten plats inom det svenska biståndet. togaktiv del i i . gäller det att gå frånord till handling. Mot den bakgrunden föreslår liberalerna attFN:s befolkningsfond UNFPA får ett högre bidrag än det utskottsmajoritetenbeslutat, nämligen ett påslag på . Totalbeloppet för UN-FPA under skulle då bli 185 miljoner kronor.UNAIDS +35 miljoner kronor, WHO + 20 miljoner kronorAtt förebygga ohälsa och bekämpa sjukdomar är vidare en av biståndetshuvuduppgifter. Bland de största hälsoproblemen märks infektionssjukdo-marna, hiv/aids utgör ett särskilt problem, främst för utvecklingsländerna.Det är viktigt att förebygga hiv/aids genom information om spridningssättoch rekommendation om kondomanvändning. föreslår att ytterli-gare anslås till . Bidraget till WHO föreslås bli20 högre än regeringens förslag.IDEA +20 miljoner kronorInternationella är ett nyinrättat institut med säte i . Institu-tets syfte är bl.a. att befästa demokratin i världen, underlätta genomförandetav fria och rättvisa val, vara idé- och resursbank för svaga demokratier etc.Folkpartiet liberalerna anser att den verksamhet som bedrivs vid Internatio-nella är mycket angelägen. har under sina första år brottats medbristande inbetalningar från stiftarländerna. En garantifond skulle lösa dessainitialproblem. Den skulle kunna användas för att överbrygga sena inbetal-ningar från andra länder och därmed eventuella underskott. libe-ralerna föreslår därför en insats inom anslaget Övrigt multilateralt samarbetemed som öronmärks för att Internationella skallkunna inrätta en garantifond. Detta belopp skall vara utöver det grundbeloppsom institutet förväntas få.Konfliktförebyggande insatser +50 miljoner kronorSkall världen lyckas hantera sina konflikter bättre måste det skepå internationell bas. liberalerna föreslår därför att delpostenKonfliktförebyggande insatser ökas med 50 miljoner kronor.Miljöinsatser +100 miljoner kronorDen globala miljön är en överlevnadsfråga för mänskligheten. börspela en pådrivande roll i det internationella miljöarbetet. Även på dettaområde säger liberalerna nej till vidare neddragningar och före-slår att multilaterala miljöinsatser får ytterligare 100 miljoner kronor.Utsatta barn i fattiga länder +25 miljoner kronorFolkpartiet liberalernas övriga påslag utöver utskottsmajoritetens förslaginom det multilaterala biståndet framgår av tabellerna, vilka fogats sombilaga till detta betänkande.2. Bilateralt utvecklingssamarbete +1 020 miljoner kronorSärskilda insatser +400 miljoner kronorFolkpartiet liberalerna anser att demokrati, miljö och kvinnors situation skallgenomsyra hela det bilaterala biståndet. Under delposten Särskilda program,som just finansierar demokrati, miljö och kvinnoprogram samt näringslivsut-veckling och mänskliga rättigheter, föreslår liberalerna en ökningmed . Totalbeloppet blir då förbudgetåret 2000.Ekonomiska reformer och skuldlättnader +300 miljoner kronorFolkpartiet vill än en gång framhålla att partiet har en i grunden kritisk hållning till bundet bistånd. Vi utgår därför ifrån att det i detta sammanhang ärfråga om krediter utan bindning till upphandling i . Stor återhållsam-het bör råda vad gäller kreditgivning till de allra fattigaste länderna. Sverigbör normalt inte medverka till att ytterligare öka på deras skuldbörda. I såda-na länder bör gåvobistånd vara den dominerande biståndsformen.Enskilda organisationer +215 miljoner kronorDet bistånd som förmedlas via enskilda organisationer har stor betydelsebl.a. för att stärka det civila samhället i mottagarländerna. Olika undersök-ningar visar dessutom att utvecklingsbistånd förmedlat via enskilda organi-sationer är effektivt både organisatoriskt och ekonomiskt. Enskilda organisa-tioner har vidare en särskild roll att spela som den enda lämpliga bistånds-formen när det gäller bistånd till diktaturer. har reserverat sig matt bistånd till diktaturer skall ges bilateralt samt mot den anslagsnivå somregeringen föreslår till enskilda organisationer. föreslår att an-slagsposten för bistånd genom enskilda organisationer tillförs ytterligare 215miljoner kronor. Totalsumman blir då 1 095 miljoner kronor.Landramar +105 miljoner kronorVad gäller landramar förespråkar liberalerna vissa omfördelning-ar mellan de bilaterala landramarna för jämfört med det utskottsmajo-riteten förordar. liberalerna föreslår ett påslag på 105 miljonerkronor för de bilaterala landramarna. Fördelningen på länder framgår avtabellen Landramar, planerade 2000 (som fogats som bilaga till detta betän-kande).Folkpartiet liberalerna föreslår att anslaget ökas med 130miljoner kronor till . Återuppbyggnadsarbetet efter orga-nen Mitchs härjningar i bör ges högsta prioritet.Mot bakgrund av kritiska uppfattning om bristen på demokra-tisträvanden i och finner liberalerna det påkallat attsänka biståndet till dessa båda länder. Pengarna kan bättre användas exem-pelvis i där den demokratiska processen behöver ett omfattandestöd. liberalerna föreslår mot den bakgrunden en neddragning avbiståndet till med och till med 25 miljonerkronor.De utomordentligt allvarliga skuldproblem som flera av våra fattigastemottagarländer brottas med utgör starka skäl för att stora belopp skall finnastillgängliga för bl.a. skuldlättnadsinsatser. För att säkerställa denna av liberalerna prioriterade biståndsform föreslår vi att ytterligare 300miljoner kronor tillförs stödet för ekonomiska reformer. Den totala nivån blirdå 965 miljoner kronor.Vad gäller övriga ramar framgår de av sammanställningen av tabellernasom bifogas detta betänkande. Programländernas landramar bör kunna an-vändas med stor flexibilitet för att på så vis uppnå största möjliga effektivitDe reservationer som finns för vissa länder är ett tecken på att detta är en goidé.Demokrati och mänskliga rättigheter +400Världen står inför en historisk chans. Då land efter land söker sig motdemokrati är det skyldighet att bistå. Demokrati är den enda styres-form som garanterar att de flesta medborgares intressen tas till vara. Om detsvenska biståndet mot fattigdom, för ökad rättvisa och mot krigshot skall fåbestående effekter krävs att det sker i en demokratisk atmosfär. Av dessa skälbör demokratimålet bli överordnat inom biståndspolitiken.Biståndsdialogen med mottagarländerna måste vara ett kraftfullt instru-ment för att främja demokrati och mänskliga rättigheter. Budskapet skallvara entydigt även till länder där vi har starka exportintressen, såsom Kina.Inslaget av villkor i biståndsgivningen bör i denna mening öka. Då demokra-tibistånd skall bedrivas i diktaturer skall det ske genom enskilda organisatio-ner. Stöd till uppbyggande av demokratiska institutioner, såsom lokal själv-styrelse, parlament och politiska regelsystem, bör ha hög prioritet.Kampen för människors frihet blir aldrig inaktuell. får inte tvekaatt reagera när de mänskliga rättigheterna hotas i andra länder. Att medvetettigande se på hur människor torteras, avrättas, försvinner etc. är att ge sittsamtycke. bör på alla nivåer i alla sammanhang ihärdigt ta upp frå-gorna om de mänskliga rättigheterna i samtal med de stater som bryter motdessa grundläggande rättigheter.Demokrati och mänskliga rättigheter kan aldrig vara ett mål bland andraför svensk biståndspolitik, utan måste vara det centrala målet. Det handlar dåbåde om människors grundläggande värdighet och om att demokrati ochmänskliga rättigheter i sista hand är förutsättningen för att alla andra mål föbiståndet skall kunna förverkligas.7. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (mom. 15)() anför:Det är glädjande att ökade tillväxt nu leder till att biståndsanslagenökar även om vi kan uttrycka en besvikelse över den långsamma takten. Medregeringens och dess stödpartiers takt kommer det att ta ytterligare 28 årinnan vi är uppe i målet av BNI. föreslår för enbiståndsram på , alltså en ökning med 195 miljonerkronor.Centerpartiet föreslår följande förändringar i förhållande till budgetpropo-sitionen.Under anslagsposten A l.2 , en ökning med till1 870 miljoner fördelade på följande sätt:Landramen till föreslås minskad med 30 miljoner kronor.Landramen till ökas med 20 miljoner kronor.Landramen till ökas med 30 miljoner kronor.Särskilda utvecklingsprogram ökas med fördelade med20 till Demokrati och mänskliga rättigheter och 10 miljonerkronor till Särskilda miljöprogram.Anslaget till enskilda organisationer ökas med och an-slaget till ekonomiska reformer ökas med 95 miljonor kronor.8. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (mom. 15), , och (allam) anför:I finns en majoritet bestående av Socialdemokraterna, för förslagen i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1)beträffande ekonomiska ramar för de olika utgiftsområdena samt beräkning-en av statens inkomster avseende 2000 i den statliga budgeten.Moderata samlingspartiet har i parti- och kommittémotioner förordat enannan inriktning av den ekonomiska politiken och budgetpolitiken. Moderatasamlingspartiet vill verka för ett snabbt utrotande av fattigdomen i världengenom effektivare svenska insatser, särskilt i södra . Då riksdagensmajoritet har en annan inriktning av politiken deltar vi inte i det nu aktuellabeslutet om anslagsfördelning inom utgiftsområde 7.För förordar vi vad som föreslagits i våra parti- och kom-mittémotioner. Ändringarna jämfört med regeringens förslag framgår avtabellerna i bilaga 1.9. Anslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd (mom. 15)och (båda kd) anför:Kristdemokraterna föreslår en ram på högre än rege-ringens för internationellt bistånd för . Vår ökningstakt är även högreän regeringens då vi ökar med och med 1,8miljarder kronor år 2002.I tabellerna 2-4 visas hur anslaget inom Multilateralt utvecklingssamarbeteA 1.1 fördelas. Då bidragen till de internationella finansiella institutionernasom och de regionala utvecklingsbankerna, är fastställda ge-nom förhandlingar, föreslås inga förändringar gentemot regeringen. Däremotökar vi på de andra posterna.Barn i fattiga länder anges av regeringen som en av de mest prioriterademålgrupperna. Ändå har anslaget till sänkts kraftigt. haranslaget minskat med en tredjedel. höjs anslaget något, men det är fortfa-rande långt under tidigare anslagsnivåer. Det är särskilt anmärkningsvärt dåUnicef brukar anges som ett gott exempel på effektivitet och goda resultat.Kristdemokraterna föreslår därför en höjning av anslag till Unicef.Det är oerhört beklagligt att regeringen i årets budgetproposition inte barafortsätter att dra ner på anslagen till Övrigt multilateralt samarbete utan desutom minskar anslagen till på vissa nyckelposter som miljöinsatser,särskilda insatser för barn i fattiga länder samt jämställdhetsinsatser. Från1998 har posten minskat från till för anslagna171 . anser denna kraftiga nedskärningsom mycket olycklig. Vi anslår därför ytterligare ellertotalt till Övrigt multilateralt samarbete.I det bilaterala utvecklingssamarbetet har valt att anslåkraftigt ökade medel gentemot regeringen på vissa avgörande poster. Fram-för allt är det anslagen till ekonomiska reformer, där skuldavskrivningaringår. Här vi vill tillskjuta ytterligare för att Sverigeskall föregå med ett gott exempel och leda den internationella opinionen.Utöver denna post är det ökade anslag till humanitärt bistånd och enskildaorganisationer som prioriteras. har ett flertal katastrofer iomvärld påvisat betydelsen av att vi förbättrar våra förberedelser för dethumanitära biståndet. De enskilda organisationernas betydelse i biståndsar-betet kan heller inte nog betonas. Det finns mycket som talar för att det ärdessa organisationer som drar det tyngsta lasset och spelar en nyckelroll förett effektivt bistånd.Inom de särskilda utvecklingsprogrammen (tabell 5) anslår vi mer än rege-ringen på program för demokrati och mänskliga rättigheter. Dessutom läggervi på informationsinsatser för internationellt bistånd.Vad gäller landramarna för länder i , , och Euro-pa föreslår vi inga ändringar gentemot regeringen.Inom denna verksamhet anslår ökade resurser motsva-rande . Dessa anslag vill vi öronmärka för insatser rikta-de mot barnens situation i Öst- och , där vi anser att regeringenhar satsat alltför lite. En hel generation är i fara om inte de internationellainsatserna ökas kraftigt inom detta område.Samarbetet med Öst- och genomförs i treårsprogram och ettnytt program inleds . Det finns tecken på att insatserna motvissa länder i Öst- och kommer att minska. Kristdemokraternaföljer utvecklingen noga för att se till att insatserna riktade mot barnen, därbehoven är många för , ökar.10. FN:s roll som koordinator av multilateralt bistånd (mom.22)() anför:Även om det multilaterala biståndet måste fördelas mellan många medlems-länder är det angeläget att FN gör kraftsamlingar för att hantera specifikaproblem, som ökenutbredning och erosion eller naturkatastrofer. Förutomsom givare av multilateralt bistånd kan FN-organen spela stor roll som sam-ordnare av bilaterala insatser och för att koordinera många länders och orga-nisationers insatser. anser därför att FN:s kapacitet att fungerarollen som koordinator för länder och organisationer bör vara ett prioriteratmål i utvecklingen av det multilaterala biståndet.Centerpartiet anser vidare att det är angeläget att aktivt användersitt medlemskap i olika internationella forum (t.ex. EU, FN) för att stärkasamarbetet i syfte att skapa fred, jämlikhet och en ekologiskt hållbar värld.Det multilaterala biståndet är viktigt som ett sätt att kraftsamla inför ett gemensamt ansvar. När flera aktörer kan samordna sina insatser stärks förut-sättningarna för ett effektivt och framgångsrikt bistånd. Många projekt (t. ex.infrastruktursatsningar) är kostsamma och kan inte finansieras och ledas avenskilda givare. En ökad samordning är också väsentlig för att undvikaöverlappning mellan biståndsprojekt och biståndsgivare.Centerpartiet anser att en större andel av det totala svenska biståndet påsikt skall vara multilateralt. En förutsättning för ett ökat multilateralt bistär dock att institutionerna som hanterar detta effektiviseras. Effektivitet,insyn och transparens måste garanteras i dessa organs (t.ex. ECHO och FN-organen) verksamhet.11. Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklings-samarbetet (mom. 28)() anför:Till utvecklingens infrastruktur hör även rättsstaten. Utveckling kan sägasbygga på tre pelare - först respekten för demokrati och mänskliga rättigheter.Ingen långsiktig och verklig utveckling är möjlig utan någon grad av befint-lig demokrati och respekt för människors rättigheter. Vidare bör utvecklingbygga på frihandel och marknadsekonomi. En fri handel och en fungerandemarknadsekonomi är det som bäst skapar de resurser som är nödvändiga förutveckling.Utveckling handlar också om institutionsbyggande. Statens uppgift är attförse människorna med ekonomiska och social resurser så att de kan agera påen marknad. Men staten skall också skapa ett rättsligt ramverk. Det är nöd-vändigt att marknadens olika aktörer kan lita på att ingångna avtal hålls, attdet finns lagar som reglerar den finansiella marknaden och valutapolitiken,att fackliga rättigheter har ett lagligt skydd. Det måste finnas av maktenoberoende juridiska instanser dit medborgarna kan vända sig för att få sin sakprövad. Detta är grundläggande både för demokratin, de mänskliga rättighe-terna och för en fungerande marknadsekonomi. En social miljö som gör detmöjligt för människor att agera med viss förutsägbarhet främjar den ekono-miska tillväxten. Allt detta förutsätter ett institutionellt legalt ramverk. Hiriskt sett har det varit en av förutsättningarna för att västerlandet har haftkraftig ekonomisk och social utveckling. I detta perspektiv blir betoningen avyttrande- och organisationsfrihet samt kampen mot tortyr och dödsstraffgrundläggande för vår biståndspolitik. Vårt motstånd mot enpartisystem ochförord för flerpartisystem skall vara entydigt.Vidare bör bistånd som främjar fria massmedier, inte minst tidningar ochradiostationer, utvecklas. Journalistutbildning är ett av flera exempel. Insat-ser för uppbyggnad av ett oberoende rättsväsende och stöd till organisationerpå detta område är av strategisk betydelse - både för att främja demokratioch för att åstadkomma det som går under benämningen "good go-vernance". Effektiva förvaltningar, verkande under rättssäkerhet, styrs avregler och präglas av öppenhet i stället för av traditionella lojaliteter ochegenintressen.Utveckling av ekonomisk revision, offentlighet och andra opartiska kon-trollrutiner är områden där bistånd bör kunna göra god nytta. På detta sättkan framväxten av mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstat och en mark-nadsekonomi främjas.12. Demokrati och mänskliga rättigheter i utvecklings-samarbetet (mom. 28), , och (allam) anför:För att angripa de verkliga problemen i de fattiga länderna måste demokrati-målet kombineras med ännu ett övergripande mål för biståndspolitiken.Arbetet för institutionella förändringar och implementering av dessa kräveratt de nuvarande målen för biståndspolitiken kompletteras med ett korrup-tions- och rättsstatsmål.Att svenska biståndsmedel inte - direkt eller indirekt - skall försnillas avkorrupta regimer är ett självklart mål för den nuvarande politiken. Likvälmåste mer av biståndsinsatserna fokuseras på den direkta kampen mot kor-ruption på alla nivåer i de biståndsprojekt som och EU stöder. av rättsstatens institutioner och tillämpningen av lagar och reglersom gör investeringar och näringsverksamhet meningsfulla och någorlundaförutsägbara måste stå i centrum för svensk politik.13. Reproduktiv och sexuell hälsa (mom. 34)() anför:Det svenska biståndet bör främja ökad jämställdhet mellan kvinnor och män,dels eftersom det är en mänsklig rättighet, dels eftersom kvinnors medverkanbehövs för att uppnå utveckling. Biståndet bör genomsyras av ett genusper-spektiv. Alla biståndsinsatser bör bygga på en förståelse för mäns och kvin-nors olikartade behov, tillgång till resurser och inflytande i varje specifiksituation.Bistånd kan främja jämställdhet genom att undanröja vissa av de praktiskahindren för kvinnors jämlika deltagande i samhällslivet. I första hand handlardet om att ge flickor och kvinnor möjlighet till utbildning, men det kan ävenhandla om exempelvis installation av brunnar samt uppbyggnad av häl-socentraler.Det pågående arbetet med att inom biståndet verka för ökad jämställdhetmellan kvinnor och män bör intensifieras. Det kan ske genom direkta insatserriktade mot kvinnor i programländerna samt genom ökat kvinnligt deltagan-de i planering, genomförande och utvärdering av enskilda biståndsinsatser.Inom EU bör vi i enlighet med Amsterdamfördraget verka för att de beslutsom tagits om jämställdhet, framför allt genom EU:s jämställdhetsprogram,verkligen genomförs inom alla verksamhetsområden, och även återspeglas iden nya Lomékonventionen.14. Behovet av en ändamålsenlig jordbrukspolitik i (mom. 45)() anför:Att utvecklingsländerna själva klarar livsmedelsförsörjningen för sina med-borgare är helt avgörande för den globala fattigdomsbekämpningen ochmöjligheten till utveckling. Att själv klara sin försörjning har även betydelseför självkänslan och identiteten hos länderna och deras befolkningar. Center-partiet anser därför att än större vikt måste läggas vid att biståndet inriktasstöd till ett miljömässigt hållbart jordbruk som kan garantera den nationellalivsmedelsförsörjningen. Bönderna måste kunna få en rimlig avsättning försina produkter.Ett omfattande livsmedelsbistånd från exempelvis EU försvårar dennasträvan. anser därför att livsmedelsbistånd enbart bör utgå somen del av ett katastrofbistånd eller som humanitärt bistånd i svältsituationer.Den ojämna fördelningen av jordbruksmarken utgör på många håll i Afrikadet största strukturella hindret. Brukningsrätt kan inte ersätta den trygghetoch långsiktighet som kännetecknar ägandeformen.