bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Imotionen framhålls att aktivt skallförhindra att EU disponerar gemensamma kärnvapen(yrkande 12).I motion U508 (mp) framhålls i stället attAmsterdamfördraget innebar ett bakslag förutvecklingen inom den andra pelarens samarbete, dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken.Miljöpartiet anser att under nästaregeringskonferens skall driva frågan att utrikes-och säkerhetspolitiken helt skall avföras frånunionens kompetensområden (yrkande 28). Tills såsker bör linje vara att aktivt arbeta föratt göra EU:s internationella politik så solidarisksom möjlig (yrkande 27).Som utskottet har framhållit ovan ser det positivtpå det faktum att unionen har etablerat ettmellanstatligt samarbete inom det säkerhets- ochutrikespolitiska området. Utskottet ser ävenpositivt på den utveckling som Amsterdamfördragetinnebär när det gäller att förstärka detta samarbeteoch rikta in det på humanitära och fredsbevarandeaktioner. Utskottet framhöll i sitt betänkande1997/98:UU13 i anslutning till riksdagensgodkännande av det nya fördraget att freden i Europaefter det slut främst hotas avinomstatliga motsättningar, politiska och socialakonflikter orsakade av etnisk och religiöspolarisering, fattigdomsklyftor, svag ekonomiskutveckling, bristande demokrati och brist på respektför de mänskliga rättigheterna. Det gemensamma fördessa situationer är att de bara kan mötas isamverkan med våra europeiska grannar, framhöllutskottet.Utskottet menade vidare att få utrikespolitiskaproblem är av sådan karaktär att ett enskiltland med trovärdighet kan göra anspråk på att haegna lösningar. När det gäller den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken var utgångspunkten iregeringskonferensen att en anpassning måste sketill denna nya säkerhetspolitiska verkligheten. Tilldetta kommer att ett flertal reformer inom dengemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken måsteövervägas inför en utvidgning av EU när antaletmedlemmar kan bli fler än tjugofem länder.Utskottet menade att utfallet avregeringskonferensen vad gäller den gemensammautrikes- och säkerhetspolitiken svarade motförväntningarna och låg väl i linje med vadutskottet framhållit i tidigare betänkanden i an-slutning till regeringskonferensen (bet.1995/96:UU13 och 1996/97:UU13).Utskottet framhöll att EU och dess medlemsstatermåste kunna agera med olika medel, alltifrånpreventiv diplomati till fredsbevarande insatser.Utskottet noterade att med Amsterdamfördragetsikraftträdande kommer den preventiva förmågan attförstärkas genom att en enhet för politisk planeringoch tidig förvarning upprättas vid rådetsgeneralsekretariat. Viktigare är dock att formernaför beslutsfattande förändras och förstärks, menadeutskottet.Särskilt tillfredsställande fann utskottet det varaatt Petersbergsuppgifterna - till följd av ettsvensk-finskt initiativ - förs in i fördraget,vilket innebär att samarbetet utvecklas vad gällerhumanitära, fredsbevarande och fredsfrämjandeinsatser. Utskottet framhöll att beslut omdeltagande i en insats fattas av varje medlemslandför sig (deltagande förutsätter utan undantag ettsärskilt nationellt beslut) och de medlemsstater somväljer att bidra till en insats, även ickemedlemsländer, har möjlighet att delta fullt ut pålika villkor i planering och beslutsfattande vadgäller insatsen.Utskottet kan konstatera att den politiskautvecklingen i och början av 1999ytterligare understryker behovet av ett förstärktsäkerhets- och utrikespolitiskt samarbete mellanunionens medlemsländer. Händelserna på ,främst med avseende på Kosovo, har återigen visatatt ett av hoten mot säkerhet och stabilitet iEuropa framspringer ur förtryck, förföljelse avetniska minoriteter och folkfördrivning samt avbristande respekt för demokratiska värden och demänskliga rättigheterna. Det gör det än merangeläget att unionen besitter instrument för att iförsta hand förebygga sådana konflikter och i defall det inte lyckas kunna bistå med humanitärainsatser, politiska lösningar samt fredsbevarandeoch fredsfrämjande aktioner.Sammanfattningsvis vill utskottet betona attförändringarna i Amsterdamfördraget innebär attförutsättningarna för ett effektivare samarbeteökar. Det nya fördraget innebär inte någonöverlåtelse av beslutsbefogenheter inom andrapelaren. Samarbetet i GUSP förblir mellanstatligt.Medlemsstaterna behåller alltså sin suveränitet inomden utrikes- och säkerhetspolitiska sfären.Motionärerna anför i motionen att EU är på väg attskapa ett gemensamt utrikesdepartement. Utskottetvill med anledning därav framhålla attordförandelandet företräder unionen i frågor somomfattas av den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. Det är också ordförandelandetsom ansvarar för genomförandet av beslut som, vadavser GUSP, inom rådet fattats av medlemsstaterna.Utskottet kan konstatera att ordförandelandetliksom skall biträdas av rådetsgeneralsekreterare. Denna skall efterAmsterdamfördragets ikraftträdande även fungera somhög representant när det gäller GUSP. Enheten förpolitisk planering och tidig förvarning inom rådetsgeneralsekretariat kommer att ha till uppgift att påbegäran av antingen rådet eller ordförandelandeteller på eget initiativ lägga fram kommenteradedokument över politiska valmöjligheter. Utskottetvill framhålla att enhetens analyser,rekommendationer och strategier för GUSP liksomhittills kommer att föreläggas medlemsstaterna irådet på ordförandelandets ansvar. Den grundläggandeansvarsfördelningen i GUSP förändras inte.När det gäller vad som i motionen sägs omkommissionens uppfattning om VEU:s roll noterarutskottet att kommissionen deltar fullt ut i arbeteti GUSP. Emellertid gäller även efterAmsterdamfördragets ikraftträdande att grundläggandebeslut fattas av medlemsstaterna i rådet medenhällighet. Amsterdamfördraget innebär inte attdenna grundläggande ansvarsfördelning ändras.Sammanfattningsvis ser utskottet inte några skälatt avföra det utrikes- och säkerhetspolitiskasamarbetet från unionens dagordning såsommotionärerna önskar.När det gäller yrkandet att unionens politik skallvara så solidarisk som möjligt noterar utskottetinledningsvis att utvecklingssamarbetet är en inte-grerad del av unionens samlade externa politik. IUnionsfördragets artikel 130u formuleras målen förden gemensamma biståndspolitiken. Där anges bl.a.att samarbetet skall främja: en varaktig ekonomisk och social utveckling iutvecklingsländerna, särskilt i de mestmissgynnade bland dessa, en harmonisk och successiv integration avutvecklingsländerna i världs- ekonomin, kampen mot fattigdomen i utvecklingsländerna.I artikel 130u anges också att gemenskapens politikpå detta område skall bidra till det allmänna måletatt utveckla demokratin och rättsstaten samt tillmålet att respektera de mänskliga rättigheterna ochde grundläggande friheterna.Artikel 130v slår fast att gemenskapen skall beaktamålen i artikel 130u då den genomför sådan politiksom kan beröra utvecklingsländerna.Utskottet menar att det finns ett starktfördragsenligt stöd för en solidarisk internationellEU-politik.Utskottet konstaterar vidare att regeringen isamarbetet med utvecklingsländer verkar för attinriktningen på fattigdomsbekämpning i EU:sutvecklingssamarbete stärks i enlighet med debiståndspolitiska mål som fastlagts av riksdagen.Detta arbete sker också i enlighet med den svenskastrategin för EU:s utvecklingssamarbete. Utskottethar inhämtat att detta arbete fortgår kontinuerligt,bl.a. i olika rådsarbetsgrupper och iverkställighetskommittéer. gjordesvidare en uppföljning av 1993 årsfattigdomsresolution. Arbetet resulterade irådsslutsatser, vilka antogs vid utvecklingsrådet imaj 1998. I uppföljningen betonades attfattigdomsbekämpningen måste stärkas. Operativa målmåste ställas upp och strategier utarbetas för attuppnå de internationella utvecklingsmålen enligtOECD:s strategi Shaping the 21st Century.Utskottet vill även framhålla att i de sedan hösten1998 pågående förhandlingarna om ett nytt avtalmellan EU och de s.k. AVS-länderna (71 länder iAfrika, och ) stårfattigdomsbekämpningen i fokus.När det gäller frågan om gemensamma kärnvapen villutskottet framhålla att frågan saknar aktualitet.Samtliga medlemsländer har undertecknat (NPT). Endast ochStorbritannien har gjort detta i egenskap avkärnvapenmakter. Då samarbetet inom EU:s gemensammautrikes- och säkerhetspolitik är mellanstatligtkommer dessa båda länders kärnvapeninnehav ävenfortsättningsvis att endast utgöra nationellainnehav.Med vad som ovan anförts anser utskottet attmotionerna U509 (kd) yrkande 12 och U508 (mp)yrkande 27 är besvarade. Utskottet avstyrker motionU508 (mp) yrkande 28.I motion U508 (mp) yrkande 26 begär motionärerna attSverige inom EU bör verka för attsäkerhetssamarbetet inte definieras enbart imilitära termer utan även i sociala, ekonomiska ochmiljömässiga termer.Utskottet kan inledningsvis konstatera att iUnionsfördragets artikel J 1 anges att målen förunionens utrikes- och säkerhetspolitik skall varaatt bevara freden, stärka den internationellasäkerheten i enlighet med grundsatserna i Förentanationernas stadga, främja det internationellasamarbetet samt utveckla och befästa demokratin,rättsstatsprincipen och respekten för de mänskligarättigheterna och de grundläggande friheterna.Amsterdamfördraget innebär ingen förändring i dettaavseende.Amsterdamfördraget har i stället givit EU ökademöjligheter att kombinera diplomatiska aktioner medhandel, bistånd liksom med sociala, ekologiska samträttsliga och inrikes frågor. Det globalaangreppssättet kommer att tillämpas på ett tidigtstadium vid policyformulering. Detta gäller inteminst utarbetandet av den nya beslutsformen"gemensamma strategier" som skall genomföras avunionen på områden där medlemsstaterna har viktigagemensamma intressen. Behovet av att utveckla detglobala angreppssättet när det gäller unionens yttreförbindelser var en av huvudmålsättningarna vidutarbetandet av Amsterdamfördraget.Säkerhetsfrågornas hantering i kanemellertid enligt utskottets uppfattning intebegränsas endast till EU. Utskottet vill framhållabetydelsen av att arbetet med att stärka stabilitetoch säkerhet i sker med hjälp av deorganisationer som finns i ett ömsesidigtkompletterande nätverk. Varje organisation ochsamarbetsform, innefattande EU, , ,, PFF och Nato, har en viktig roll att spela idetta arbete. Som utskottet konstaterade ibetänkande 1997/98:UU21 bör varje organisation ävenutnyttjas i detta arbete och i de delar där den kanlämna det mest effektiva bidraget tillsäkerhetsarbetet. Utskottet menade att det därvidlaginte råder några motsättningar eller någonkonkurrens mellan olika forum. Ett mått avinternationell arbetsfördelning såg utskottet sombåde önskvärt och nödvändigt. Utskottet menade ävenatt betydelsen av detta har accentuerats sedan detbreda säkerhetsbegreppet vunnit allmän acceptans.Utskottet vidhåller denna uppfattning.Utskottet vill framhålla att i det bredasäkerhetsbegreppet ingår, vid sidan av traditionellasäkerhetspåverkande faktorer, frågor som gällerrespekten för demokrati, rättsstatsprincipen, demänskliga rättigheterna samt ekonomiska ochmiljömässiga faktorer.Det mål som motionärerna eftersträvar är därmedredan uppfyllt.Med vad som anförts anser utskottet att motion U508(mp) yrkande 26 är besvarad.I motion U602 (m) yrkande 1 efterlyses att frågor omde mänskliga och demokratiska rättigheterna betonasstarkare i dialogen med samarbetsländerna runtMedelhavet inom ramen för Europa-Medelhavsavtalen.Utskottet kan inledningsvis konstatera attassocieringsavtalen mellan EU och länderna runtMedelhavet, avtal som syftar till att upprätta ettfrihandelsområde , alla innehållerklausuler som föreskriver en politisk dialog samtkrav på att de mänskliga rättigheterna respekterasav parterna. Avtalen innehåller vidare en klausulsom ger unionen möjlighet att suspendera ett avtalom så inte sker. Utskottet vill även peka på att iBarcelonaförklaringen , vilken läggergrunden för samarbetet, framhålls bl.a. attsamarbetet kräver förstärkt demokrati och respektför de mänskliga rättigheterna. Utskottet noteraräven att i reglerna för unionens biståndssamarbetemed de sydliga partnerländerna (MEDA-förordningen)ingår en paragraf med krav på respekt fördemokratins och rättsstatens principer samt respektför de mänskliga rättigheterna och de grundläggandefriheterna. I paragrafen fastslås även att EU kanvidta sanktioner mot de länder som inte uppfyllerdessa grundläggande förutsättningar för MEDA-samarbetet. För att ge stadga i denna fråga har ensärskild budget avsatts för stöd till demokrati,mänskliga rättigheter och det civila samhället i deländer som omfattas av MEDA-förordningen.Utskottet kan således konstatera att avtal ochförordningar ger breda möjligheter för unionen attverka i den riktning som motionärerna förordar.Utskottet har inhämtat att så också sker från svensksida. Att förbättra respekten för de mänskligarättigheterna och stärka demokratin i länderna runtMedelhavet är en av prioriterad fråga iBarcelonaprocessen. Utskottet har även inhämtat attSverige har varit aktivt i att beslut skall fattasmed kvalificerad majoritet när det handlar om attfrysa MEDA-biståndet till ett mottagarland tillföljd av bristande respekt för de mänskligarättigheterna. Utskottet noterar att Sverigearrangerat ett möte i om dialogen mellankulturer och civilisationer och att den deklarationsom antogs, Conclusions, ingår som enviktig del i arbetet för att främja demokrati ochrespekten för de mänskliga rättigheterna. Sverigekommer även att genomföraett seminarium om rättssamhället församarbetsländerna.Utskottet menar att motionärernas begäran ärtillgodosedd med de initiativ som redan tagits ochanser att motion U602 (m) yrkande 1 är besvarad.I motion U506 (v) yrkande 10 yrkas att EU:s fonderför regionalpolitisk utjämning bör reformeras ochomorganiseras till förmån för de stater som inte ärmedlemmar i unionen men som ligger inom EU:snärområde (, och ).Utskottet konstaterar att genom MEDA-förordningenhar unionen ställt ett omfattande ekonomiskt ochfinansiellt bistånd till samarbetsländernasförfogande. Samarbetet med ärlikaså mycket omfattande från unionens sida.Utskottet ser därför ingen anledning att överföramedel från strukturfonderna till samarbetet meddessa regioner.Med vad som anförts avstyrker utskottet motion U506(v) yrkande 10.Motionen U604 (v) tar upp unionens relationer medKuba. I yrkande 1 begärs att skall verka föratt EU:s medlemsländer inte förhindrar europeiskaföretags handel med eller investeringar på . Iyrkande 2 anför motionärerna att regeringen skallagera för att ett handelsavtal upprättas mellan EUoch Kuba.Enligt vad utskottet inhämtat uppnåddes enöverenskommelse mellan där mandrog upp principerna för att avlägsna effekter avden exterritoriella lagstiftningen i den amerikanskasanktionslagen Cuban and Democratic Act(Helms-Burtonlagen). Utskottet menar att dennaöverenskommelse undanröjer eventuella hinder förhandel mellan och eller för investeringar påKuba. Detta följer helt utskottets principiellauppfattning att av folkrättsliga skäl intekan acceptera exterritoriell lagstiftning.Utskottet behandlade frågor kring skydd motexterritoriell lagstiftning som antas av tredje landi sitt betänkande 1997/98:UU4. Utskottet betonadedärvid den betydelse som utskottet fäster vid utökadglobal frihandel och att den amerikanskalagstiftningen får avsikter som motverkar deneuropeiska unionens mål om fria kapitalrörelsermellan EU:s medlemsstater och tredje land och defysiska och juridiska personers intressen som utövarsina rättigheter i enlighet med Fördraget omupprättande av Europeiska gemenskaperna. Utskottetframhöll vidare att unionens strävan att förverkligamålet om fria kapitalrörelser omfattar ävenavlägsnandet av alla restriktioner i fråga omdirektinvesteringar.Utskottet anförde vidare att den amerikanskalagstiftningen strider mot internationell rätt närden tillämpas exterritoriellt och hindrar attovannämnda mål nås. Det är därför en angelägenuppgift för EU och dess medlemsstater, menadeutskottet, att i största möjliga utsträckningmotverka sådana effekter. Utskottet fann det rimligtatt på gemenskapsnivå sträva efter att neutraliseraföljderna av den amerikanska lagstiftningen.Utskottet menar att det är viktigt att även ettlitet land i tredje världen kan hävda sittnationella självbestämmande och sin rätt att väljautvecklingsväg. Utskottet menar vidare att det ärviktigt att unionen och utvecklar sinaförbindelser och att landet inte utsätts för någontyp av isolering från unionens sida. Utskottet kanockså konstatera att unionen intar en öppen hållninggentemot och att förbindelser finns och harfunnits . Det gäller privata företagsinvesteringar och handel på , europeisk turismpå , visst materiellt stöd från EU, främst inomhälsoområdet, kontakter mellan organisationer ochpolitiska partier samt sedvanliga diplomatiskaförbindelser.Utskottet vill framhålla, liksom i betänkande1997/98:UU20, att officiella kontakter ger enmöjlighet till att föra dialog mellan företrädareför och unionen. Utskottet menar att detta ärmycket värdefullt och bör tas till vara. I dialogenbör betonas att de mänskliga rättigheterna måsterespekteras.När det gäller frågan om upprättande avhandelsavtal vill utskottet inledningsvis framhållaatt inom ramen för post-Lomé-förhandlingarna harmedlemsländerna i EU i förhandlingsmandatet lagtfast en strävan att inleda förhandlingar om avtalför att upprätta ett frihandelsområde med dekaribiska länderna. Utskottet noterar att harobservatörsstatus i dessa förhandlingar.Enligt vad utskottet inhämtat beräknas huvudavtaletmed AVS-staterna vara färdigförhandlat den sistafebruari . EU-ländernas strävan är att ihuvudavtalet lägga en grund för att krav pådemokrati och respekt för de mänskliga rättigheternai samarbetsländerna skall kunna ställas. Utskottetser positivt på denna strävan från unionens sidaemedan respekten för de mänskliga rättigheterna harsin grund i folkrätten och är universellt giltig.Avsikten är att förhandlingar med AVS-ländernagällande regionala avtal sedan skall inledas ochkunna träda 2005. De karibiska ländernafår då fritt tillträde till EU-marknaden.Målsättningen är att frihandel (enligt WTO-reglerna)skall råda även inom regionen mellan de karibiskaländerna och att denna marknad sedan skall öppnasför EU-export år 2015.Utskottet vill framhålla att EU:s samarbetsavtalinnehåller en klausul om de mänskliga rättigheternaoch demokrati. Utskottet menar att mot bakgrund avden nu rådande MR-situationen på kan vissafrågetecken resas huruvida ett djupare samarbetemellan och på handelsområdet på kort sikt ärmöjligt.Utskottet menar dock liksom motionärerna attutökade kontakter mellan och kan ha enpositiv effekt vad gäller utvecklingen av demokratioch de mänskliga rättigheterna på . Därför serutskottet positivt på att rådet har givit i uppdragåt kommissionen att presentera förslag tillytterligare samarbetsprojekt mellan och ,projekt som skulle syfta till att främja ett öppnaresamhälle och en liberaliserad ekonomi.Med vad som anförts anser utskottet att motion U604(v) yrkandena 1 och 2 är besvarade.5.5 Samarbetet i rättsliga och inrikesfrågorSkrivelsenRegeringen framhåller i skrivelsen att samarbetetunder året har präglats av en rad nya inslag därförberedelserna för Amsterdamfördragetsikraftträdande spelat en avgörande roll. Fördragetsikraftträdande innebär bl.a. att när det gällerbestämmelserna om asyl och invandring fårgemenskapen befogenheter att besluta om bestämmelserav minimikaraktär. Rådet och kommissionen harutarbetat en handlingsplan för att på bästa sättgenomföra bestämmelserna i fördraget om upprättandetav ett område med frihet, säkerhet och rättvisa.Handlingsplanen antogs av i idecember. I handlingsplanen anges bl.a. hurbestämmelserna i om fri rörlighetför personer, asyl och invandring bör genomföras ochinom vilka tidsramar. Genomförandetiden för deprioriterade områdena varierar mellan två och fem årfrån det att Amsterdamfördraget trätt i kraft. Iövrigt har det enligt skrivelsen arbetats vidare påfrågor som bl.a. tillämpning ochfärdigställande av konventionen om upprättandet avdet datoriserade fingeravtryckssystemet Eurodac. Densenare konventionen är ett system för jämförelse avasylsökandes fingeravtryck vid tillämpningen avDublinkonventionen. Arbetet har enligt skrivelsenfortskridit men några frågor är fortfarandeutestående.I skrivelsen erinras vidare om attSchengenregelverket skall införlivas med EU. Fördetta krävs att ett avtal förhandlas fram med för att associera dessa båda stater tillgenomförandet och utvecklingen av regelverket.Sverige deltar ännu inte i det operativa samarbeteti Schengen men förväntas att inträda som operativmedlem under år 2000.MotionernaVänsterpartiet menar i motion U506 (v) yrkande 15att det protokoll om asyl för medborgare i EU:smedlemsstater som är fogat till Amsterdamfördraget idet närmaste upphäver rätten för EU-medborgare attsöka asyl i ett annat EU-land. Motionärerna anföratt fördragsbestämmelsen står i strid med 1951 årsGenèvekonvention om flyktingar.I yrkande 17 i samma motion anförs att registretEurodac, som kommer att innehålla personuppgifteroch fingeravtryck på alla asylsökande , ärett hot mot rättssäkerheten och bör motarbetas.I motion U508 (mp) hävdar att närAmsterdamfördraget träder i kraft är Sverigeförhindrat att driva en egen asylpolitik. De menar iyrkande 14 att inom EU skall verka för attasylpolitiken återförs till nationell nivå. Tillsdetta har skett, menar motionärerna i yrkande 15,bör verka för att alla förslag som innebären mer restriktiv asyl- och invandringspolitikstoppas.Kristdemokraterna menar i motion U509 (kd) yrkande15 att måste gå i spetsen i arbetet för attskapa minimikriterier för asylprövning. Dessa reglermåste tillåta mer generösa nationella reglersamtidigt som de begränsar möjligheten till alltförrestriktiva asylregler som inte ger de asylsökandeen viss grundläggande rättssäkerhet. En eventuellframtida gemensam flyktingpolitik får aldrigaccepteras av om den hindrar en generösnationell hållning till flyktingmottagandet. Vad somi motionen anförs om gemensam asylpolitik bör gesregeringen till känna enligt motionärerna.Utskottets övervägandenKristdemokraterna begär i motion U509 (kd) yrkande15 ett tillkännagivande om gemensam asylpolitik.Vänsterpartiet menar i motion U506 (v) yrkande 15att det protokoll om asyl för medborgare i EU:smedlemsstater som är fogat till Amsterdamfördragetstår i strid med Genèvekonvention omflyktingar. I yrkande 17 i samma motion anförs attregistret Eurodac, som kommer att innehållapersonuppgifter och fingeravtryck på allaasylsökande , är ett hot moträttssäkerheten och bör motarbetas.Socialförsäkringsutskottet behandlar dessa motioneri sitt yttrande 1998/99:SfU4y till utrikesutskottetoch framhåller att utskottet noga följt utvecklingeninom området . Socialförsäkringsutskottetanför även följande. "Utskottet har haft och har en fortlöpande tätdialog med innebärande bl.a.information om arbetet under det nyaordförandeskapet samt information inför såvälinformella som reguljära ministerrådsmöten.Informationen innebär också att utskottet tar del avett stort antal dokument av olika beskaffenhet ochdignitet, dokument som inte alltid finnstillgängliga på svenska. I detta sammanhang villutskottet framhålla att det är av stor vikt med såkorrekta översättningar som möjligt och attöversättningarna sker skyndsamt.Amsterdamfördraget innebär att asyl- ochinvandringsfrågorna förs över från tredje pelarentill gemenskapssamarbetet i första pelaren.Utskottet har (se senastyttrande 1997/98:SfU4y) uttalat sitt stöd för att såsker. har kommissionen lagt fram ettarbetsdokument Gemensamma normer för asylförfarandenSEK (1999) 271. Dokumentet är ett underlag fördiskussioner om hur gemensamma minimiregler börutformas för att bli så effektiva och rättvisa sommöjligt. I dokumentet diskuteras bl.a. frågan om hurett kommande lagförslag skall kunna relateras tillden nuvarande internationella asylrätten, huransökningsprocedurerna kan göras snabba och enklasamt vilka krav som en sökande måste uppfylla föratt beviljas asyl i ett medlemsland.