bet · GN01SoU4 · 1999-11-04 00:00:00 — Jag skulle viljahöra företrädarna här kommentera det resonemangetoch svara på frågan om inte risken är stor atttotalkonsumtionen ökar om vi tummar på de viktigasteinstrumenten, vilket jag anser att man gör i och medlördagsöppet.Frågan är: Kan informationskampanjer, även om dekallas träffsäkra, fullt ut motverka åtgärder somökar tillgängligheten? I förlängningen går mankanske vidare med prissänkningar.Gert : Flera talare har visat på attvi står inför en förändrad värld med en ökadinternationalisering. Det innebär i sig atttillgängligheten ökar ju mer vi reser och rör på ossoch ju mer samhället förändras. Det går inte attförhindra. Dessutom är det intressant att höraexempel från där man också har haft monopoloch fortfarande delvis har det. Tillgängligheten harökat drastiskt de , menkonsumtionen och skadorna har minskat. Det finnsmånga tecken som visar på att det inte längre finnsnågot sådant här självklart samband.Det här är en utveckling som vi faktiskt måste tatill oss. Vi måste se hur vi kan göra det bästa avdet här. Det finns saker och ting som vi inte kanändra på. Då måste vi hitta nya metoder.Information, undervisning och påverkan är väl demedel som står till buds och som vi måste försökagöra effektivare. Och vi tror att man mycket väl kangöra det.Professor : (Översättning från engelskaspråket) Utifrån forskning om alkoholutbildning ochinformation kan man rent generellt säga att det äroerhört svårt att peka på några verkliga resultatnär det gäller att påverka och ändrabeteendemönstren. Man kan också vidga det hela ochtitta på narkotika och tobak. Då kan man finnaändrade mönster när ändringar sker över helasamhället. Omfattande informationskampanjer kanbidra till något som redan pågår i samhället. I dethär fallet säger forskningen egentligen att man inteskall sätta alltför stor tilltro till informationsom en ersättning för andra åtgärder.Karin : Man vet ju att det mestkostnadseffektiva är monopolet och prisinstrumentet.Om man rubbar på detta får man en ökad konsumtion.Det här är egentligen de enklaste åtgärderna menkanske inte de mest accepterade. Sedan vet vi frånmånga års verksamhet att förebilder spelar enoerhört stor roll. Det handlar också om att ändrasamhällets attityder, att man inte har en tillåtandesyn på att unga dricker. Barn som växer upp ifamiljer där man inte får dricka alkohol som barndricker också mindre alkohol som vuxna. Det måstealltså genomsyra hela samhället om man ska kunnaförändra. Jag vet att informationsinsatser i siginte är tillräckliga. De ligger väldigt lågt påkostnadseffektivitetsskalan. Om de ska ha effektmåste de vara långsiktiga och genomgripande, ochalla måste vara med i dem. I det avseendet tyckerjag att man har brustit från OAS sida.Leif : Jag har en fråga. Den gälleregentligen den framtida inriktningen på den svenskaalkoholpolitiken. Den bottnar lite i den förrafrågan.Rent empiriskt, oavsett modeller och teoretiskaspekulationer, har man alltså i - i ,och - kunnat öka tillgänglighetenoch liberalisera. Man har fått en minskadförbrukning, färre olycksfall och färre dödsfall.Det är alltså empiriskt belagt. Därför blev mannågot undrande när , som dockhar gått, i sitt inlägg sade att den traditionellasvenska alkoholpolitiken var mycket framgångsrik ochatt vi ska behålla stommen i den även om vi nu intekan låsa in oss; det finns en större rörlighet. Jagundrar vad det är som är så lyckat i denalkoholpolitiken när man brukar säga att alkoholenkostar det svenska samhället 100 miljarder eller per invånare. ser vi på framlagdapapper från , med 30 miljoner invånare, attalkoholen där kostar 40 miljarder, dvs. Där dricker man tydligen lite mer och ärlite liberalare. Det är alltså åtta gånger så dyrtmed den svenska alkoholpolitiken. Vad är det som ärså framgångsrikt med den och som gör att vi skabehålla så mycket av den? Borde inte detta vara ettincitament för att vi ska sätta oss ned och skapa enlångsiktig ny alkoholpolitik utifrån de empiriskaexempel som finns i stället för lite krafs i kantensom den nuvarande propositionen innebär. Det finnsju även exempel från Nya Zeeland.Alkohol är ett stort problem, men vi kan inte sittaoch driva en politik som uppenbarligen ärineffektiv, utan vi måste ha en helt nyalkoholpolitik. Arbetar ni något utefter det?Gert : Nog kan man säga som sade att svensk alkoholpolitik har varitframgångsrik om man ser till den konsumtionsnivå ochden skadenivå som det svenska samhället har haft ochfortfarande har. Mycket beror på prisinstrumentetoch monopolet. Dessa medel har varit väldigteffektiva. Men i och med de förändringar somförestår och inte minst vårt medlemskap i blir deinte lika effektiva framöver.Vi ska självfallet inte kasta ut barnet medbadvattnet på något sätt och försöka övergeinstrument så länge de är effektiva. Vi tror ochuppfattar att vi ska ha kvar monopolet ochprisinstrumentet så länge vi kan göra dem effektiva.Men de blir inte lika effektiva som . Det äri det här avseendet som vi ser att vi också måstesöka andra metoder. Jag tror även att det är viktigtatt vi har en försiktig förändring.Det är nog många som vill understryka att vårpolitik har varit framgångsrik. Jag troratt konsumtionsnivån och skadenivån är lägre iSverige än i Kanada.Kerstin (): Jag hade en liknande frågasom den som ställde. Jag tror att jaghar fått den information som jag ville ha.Kenneth (): Jag har två frågor. Denförsta är till OAS företrädare. Jag tillhör dem somtycker att OAS har en bra ansats. Däremot förstårjag inte hur man kommer fram till slutsatsen attforma förslaget så att det ska vara en allmännyttigideell förening. Jag tycker att det är tveksamt attblanda myndigheter och företrädare för näring m.fl.Min fråga är: Ser inte företrädare för självadetta som ett problem? Och varför krånglar man tilldet så att det som är syftet med ett bra samarbetekanske blir förfelat?Den andra frågan är till , ochden handlar om alkohol och trafik. Enligt statistiksom jag har tagit del av är det nu betydligt färremisstänkta fall av rattfylleri om man gör enhistorisk jämförelse . Jag trorinte att situationen är så radikalt förändrad tilldet bättre. Jag tror snarare att det handlar ompolisens resurser och prioriteringar. Min fråga tillRikspolisstyrelsen är: Vilka mål har ni ställt uppoch fastställt - jag tänker bl.a. påalkoholutandningsprover m.m.? Hur uppfyller nimålen, och hur prioriterar ni just alkohol- ochtrafikproblematiken?Håkan Wrede: Den första frågan gällde vilkenorganisatorisk form OAS skulle kunna anta iframtiden. har lagt fram ett förslag iform av ett betänkande - OAS . OAS harpekat på att det går att antingen fortsätta i formav en statlig delegation eller i någon form avideell förening. Regeringen har gjort bedömningenatt OAS bör utvecklas till en allmännyttigideell förening.Det går naturligtvis att ha olika uppfattningar omvad som är den lämpligaste organisationsformen.Regeringen har valt att föreslå detta. Jag har inteheller uppfattat att det finns några invändningarmot att välja ett av de två alternativ som själv har pekat på som möjlig framtidaorganisation.Jag är inte säker på att jag uppfattade exaktfrågan om OAS-samarbetet som sådant. Jag tolkadefrågan så att frågeställaren ville ta upp frågankring den konstruktion som OAS har, dvs. här finnsföreträdare från departement, myndigheter, företagoch branschorganisationer. Styrkan och spänningenmed den nya konstruktionen är att vi har enats om engemensam plattform som är basen för det arbete vibedriver inom OAS: Det är den plattformen som bl.a.tar hänsyn till det alkoholpolitiska regelverk sområder, den nationella handlingsplanen för alkohol-och drogförebyggande insatser som gäller i Sverige.Inom den ramen har vi enats om att arbetatillsammans inom några områden. Olikabranschorganisationer har sagt sig vara beredda attta ett ökat ansvar, att på ett aktivt sätt medverkatill sundare och måttfullare alkoholvanor i landet.Vi har enats om att som första insats försöka göranågonting åt den illegala alkoholhanteringen.Därtill kommer de viktiga punktnykterhetsområdena.Vi har enats om vad vi ska göra och vilken riktningarbetet ska ta.Fru ordförande! Låt mig få kommentera något demissuppfattningar som företrädare förnykterhetsrörelsen har beträffande tankarna bakomden kampanj som vi nu har enats om att bedriva,nämligen kring svartspriten. Det är inte fråga om enkortsiktig insats. Det är ett långsiktigt arbete somvi är väl medvetna om att vi kommer att bedrivaunder för att nå resultat. Vi är ocksåklara över att information i sig inte är det endasom kan hjälpa. Naturligtvis - som jag pekade på imitt anförande - är det mycket viktigt att polis ochtull ökar sina insatser för att bekämpa tillgången.Det behövs också lagstiftningsåtgärder, och ettarbete på det lokala planet är viktigt för att nåframgångar i strävandena att påverka attityder ochkonsumtionen av svartsprit.Jag skulle önska att skulleansluta sig till den viktiga uppgiften att medgemensamma tag försöka bekämpa svartspriten.Maria Oswaldson: Vår uppfattning är attförändringarna i statistiken vad gäller rattfylleriinte bara är fråga om minskade polisiära resurserutan också en faktisk minskning av antaletrattfyllerister i trafiken.Polisen jobbar i denna fråga som i alla andrafrågor mer problemorienterat och mindre kvantitativtän tidigare. Vi lägger oss vinn om att finnas pårätt tider på rätt platser och framför allt att påförebygga brott. Mer kraft läggs på att förhindratio rattfyllerister i stället för att sätta fast dendär enda. Det är en ändring i vår struktur, sominnebär att bli mer breda och att förhindra brott.Thomas (): Mina frågor vänder sig tillpolisen.Lördagsöppet är en serviceåtgärd tänkt attkonkurrera med handeln med illegal sprit. Har ni ipolisen en bild över vem som köper den illegalaspriten? Tror ni att det är möjligt att konkurreraut illegal verksamhet genom att ordna förbättradservice på Systembolaget?En annan fråga gäller straffsatserna för hanteringav illegal sprit. Anser ni att de är av en sådanstorlek att den som håller på med verksamhetenuppfattar den som ett allvarligt brott?Ser ni någon risk att våldet i samhället kan ökagenom att införa lördagsöppet?Maria Oswaldson: Den första frågan var vem som köpersvartsprit. Det är företrädesvis de som harallvarliga alkoholproblem. Det är storkonsumenternasom förbrukar den största delen av svartspriten.Sedan är det i stor del gemene man, dvs.fredagsköpen på företagen och andra ställen. Det ärockså ungdomar.Det står i rapporten att ungdomar köper en stor delav den hembrända spriten. Det är för mycket sagt.Den största delen går till storkonsumenterna. Vadman möjligen kan säga är att en stor del avungdomarnas egen konsumtion består av svartsprit.Många gånger räcker det med en gång för att detriktigt allvarliga ska hända. Det är alltidallvarligt när ungdomar är inblandade. De storamängderna går till storkonsumenterna. Mensvartspriten finns överallt.Sedan var det frågan om vi tror att lördagsöppnasystembolag kan motverka problemet. Vi tror att detkommer att ha en begränsad effekt på svartspriten.Den har redan slagit rot. Den har sina nätverk, ochden har sina försäljningskanaler. Det är väldigtsvårt att luckra upp sådana nätverk när de väl harfått fäste. De har fäste.Kommer våldet att öka med lördagsöppna systembolag?Vi tror det. Vi vet inte. Vi välkomnar enförsöksverksamhet om den bedrivs tillsammans medgenuin, riktig och klok forskning. Man måste beaktadels att representativa orter väljs, dels riskenför att olika aktörer under en försöksperiodanstränger sig i olika riktningar beroende på vad devill se för resultat av försöksverksamheten. Kanverksamheten genomföras på ett bra sätt urforskningssynpunkt, är det värdefullt att få faktapå bordet.Sedan var det straffsatserna. Vi har påtalat att vivill se en höjning av straffsatserna. Vår bild avsvartsprit är att det går att tjäna ofantliga summortill en förhållandevis ringa risk vid jämförelse medannan brottslig verksamhet. Jämfört mednarkotikasmuggling kan man tjäna grova pengar påsvartsprit men inte riktigt komma upp i sammastraffsatser som med narkotika. Både vi och tullenser hur en del av de kriminella brottssyndikaten harväxlat och gått över från narkotikahantering tillsvartspritshantering. Det kan vara ett värde av 12miljoner kronor på en lastbil. Vi vill se enskärpning av straffbestämmelserna. Vi vill se ettgrovt brott med en minimibestraffning på i varjefall . Det ska även finnas klarakriterier på vad som är ett grovt brott. Bl.a.skulle försäljning till ungdomar innebära ett klartsteg mot ett grovt brott.Chris Heister (m): Min fråga riktar sig tillRikspolisstyrelsen och ochhandlar om det som just tog upp.Många hävdar att monopolet är viktigt och attprispolitiken är viktig i den svenskaalkoholpolitiken. Vi har egentligen inget monopol eftersom endast hälften av all sprit säljs viaSystembolaget och en tredjedel av all sprit ärillegal sprit, dvs. antingen hembränt ellersmuggelsprit. Tillgängligheten är stor. att det inte finns butiker utan att det går attköpa spriten på stan eller få den levererad till sinarbetsplats. Det går att få den ellernattetid och det finns inga åldersgränser.Kjell visade att det finns väldigt storasummor att tjäna på den illegala spriten. Det kanskeinte rör sig om 12 miljoner men åtminstone hälften,6 miljoner, att tjäna på svartspriten på enlångtradare. De stora syndikaten göds av den svenskaprispolitiken inom alkoholpolitiken.Vad betyder det för kriminaliteten som sådan attdet finns mycket pengar att tjäna? Det finns storasyndikat. Vad betyder det när syndikaten påalkoholsidan får fotfäste i - de har intefunnits tidigare - men som sedan går över tillnarkotikasidan? Hur bedömer ni smittoeffekterna iövrigt när det gäller svartspritens inflöde överSveriges gränser?Kjell : Precis som harsagt tidigare, när kanalerna väl är etablerade ärdet svårt att slå hål på dem. Det är en allmänkunskap för oss precis som för polisen. Vi ser sammatendenser för öl och vin. Jag visade tidigare spritomräknat på ren alkohol. Utvecklingen för öl harökat markant, och utvecklingen för vin har ökatmarkant. Det är svårt att slå hål på etableradekanaler. Det är strukturerad, illegal brottslighet istor skala.Maria Oswaldson: Ölhandeln har givetvis jättestorbetydelse för en stor del av den övrigabrottsligheten. De stora pengarna som tjänas in görman av med någonstans. De investeras sällan i annanlaglig verksamhet utan i annan illegal verksamhet,alltså stora pengar in i verksamheter vi inte gärnavill se.Kopplingen mellan alkohol och våld är den isärklass tydligaste kopplingen som finns. Det finnsett tydligt samband mellan alkohol ochvåldsbrottslighet. I och med ett mer okontrolleratdrickande bland ungdomar blir det mer våld.Lars (): Jag vet inte riktigt vem jagska vända mig till med min fråga, men jag tror attdet är Generaltullstyrelsen.När man talar om total konsumtion avser man båderegistrerad och oregistrerad konsumtion. Denoregistrerade konsumtionen är en skattad konsumtion.Statistiken för slutet av 90-talet gör mig rentförskräckt. Jag undrar hur mycket som fastnar itullen och hur mycket som kommer in. Hur har man dåskattat vad som är den oregistrerade försäljningen?Hur mycket har tullen inte lyckats få tag i?Sedan tillkommer även tillverkning i landet. Närman ser siffrorna i propositionen kan man undra omdet verkligen är en så förhållandevis liten andelsom är den totala konsumtionen. Har det inte variten total ökning nettomässigt? Hur mycket tror tullenatt tullen verkligen tar i beslag av den verkligafrakten?Kjell : Den frågan försöker vi faktiskt attundvika, även om den är intressant. Det är en mycketberättigad fråga.Det finns mätningar som har gjorts inom olikaforskningsmiljöer. Jag vet inte vem som harinitierat dem, men jag tror att kan svara på det.Det finns en statlig utredning där det framgår attomkring mitten av tog tullen omkring10-15 % av den sprit som kom in över gränserna. Vitror att vi har ökat den siffran. Precis som jagsade i mitt anförande, de stora staplarna för slutetav 90-talet beror på att vi har blivit mereffektiva. Vi har försökt att använda mer av analysoch underrättelseverksamhet i vårt arbete.Ponera att vi har blivit dubbelt så effektiva -vilket vore välkommet om någon kunde verifiera det -är det ändå fråga om så stora mängder att den totalainförseln över gränsen är betydligt högre äntidigare. Någon riktigt belagd statistiskundersökning över detta finns inte. Det finns barauppskattningar inom olika forskningsmiljöer. Det ärbetydande mängder av illegal sprit som finns påmarknaden. Hur stor den mängden är i förhållandetill den legala kan jag inte svara på - möjligtvisHåkan Wrede som har mer statistik på området.Svaret på den konkreta frågan är att vi tror att vihar blivit mer effektiva, . Men det är enosäker siffra, och mörkertalet är stort.Håkan Wrede: Jag ska inte ge mig in på att försökaföregripa den forskningsrapport som, om jag är rättunderrättad, ska komma , den s.k. . Den finns också refererad i denalkoholpolitiska propositionen. Det är det mestavancerade försöket som har gjorts för attsvara på den besvärliga frågan hur stort mörkertaletär. Jag vill inte säga mer än så. Det kommer snarten rapport från undersökningen.Gert : I kap. 5 i propositionen, som handlarom utvecklingen av alkoholkonsumtionen, refererastill KALK-undersökningen. Det är den mest avanceradeundersökningen i världen, där man verkligen försöktatt uppskatta hur stor andel svartspritkonsumtionenär i landet. De siffror som finns redovisade på s.44-45 uppfattas av de flesta som en riktigbeskrivning av nivån på totalkonsumtionen i Sverige.Marietta de (): undantagför införselregler kommer inte att vara för evigt.De kan förändras . En av mina frågorär riktad till : Vilken beredskapför att sänka skatten finns om införselreglerna förSverige ändras , dvs. man får ta in 10liter sprit och vin? Vi har hört att vikan förlora på gränshandeln eller sänka skatten ochdärmed förlora skatteintäkter.Min andra fråga går till Systembolaget och AnitraSteen. Hon sade något hon aldrig förklarade. Jagundrar mycket där eftersom jag inte får ihop det: Ominförselreglerna ändras behövsdetaljhandelsmonopolet ännu mer. För mig är detobegripligt. Om det går att ta in mer till lägrepriser - om inte skatterna sänks - kan man undra omSystembolaget behövs. Varför byggs det ut flerbutiker? Finns det ingen långsiktighet? Jag förståratt det inte är ni som står för att det ska byggasut fler butiker, det är regeringen, men det hela gårinte ihop för mig.Agneta : Det enda som är riktigt klartavseende det svenska undantaget vad gällerinförselrestriktioner är att vi har nuvarandereglering fram till . Det är oklartvad som händer efter det. Det är ändå troligt attförhandlingarna kommer till stånd. Det ärnaturligtvis svårt att gissa vad som ska hända då.Det är kanske inte en så dum gissning att Sverigefår det undantag som och har fått.Om dessa förhandlingar inte kommer till stånd ellerde inte leder till önskvärt resultat, inträder ettmer oklart tillstånd. Då kan frågan lösas genom enförhandling i EG-domstolen.För att med säkerhet ska kunna behålla sinainförselrestriktioner efter behövsdet en direktivändring. Då krävs det ett förslagfrån kommissionen. Då får man se vad det leder till.Möjligen kan svara.Lennart : Vi väntar på ytterligare någonföljdfråga.Anitra : Jag ska försöka förklara vad jagmenar. Alkoholpolitiken har två starka instrument , priset och tillgängligheten viadetaljhandelsmonopolet. Det ena instrumentetförsvagas till följd av att man måste harmoniseraalkoholskatterna till europeisk nivå. Då måste manse till att det andra mest effektiva instrumentetstärks på olika sätt. Om medborgarna efterfrågar enbättre service, och det är grund för tilltron tilldetaljhandelsmonopolet, kan man på det viset bidratill att stärka detaljhandelsmonopolet. Jag trorockså att det ger förutsättningar att på ett tydligtsätt - vi har hört många negativa röster ominformationens betydelse och effekter påalkoholpolitiken - lyfta fram detaljhandelsmonopoletoch alkoholpolitiken på ett helt annat sätt omprisinstrumentet försämras. Vi kommer att se viktenav detaljhan-delsmonopolet. Det är viktigt att semöjligheten.Susanne (): Jag vill ställa en fråga tillvåra forskare. Förmiddagen har visat att vi på ettdefensivt sätt försöker att hålla emot framtiden ochdet som sköljer över oss av kriminalitet, våld ochalkohol. Så sitter vi här och håller emot allt vadvi kan.Söker forskningen nya metoder att försöka komma åtalkoholproblemen och den alkoholpolitiskasituationen? Är det enbart fråga om en kartläggning?Jag vill bara ha ett ja eller nej.Professor : (Översättning från engelskaspråket) Det är själva policyprocessen som ledertill de idéer som vi följer upp. Naturligtvis kanforskarna vara en del av den processen. I Sverigehar man på ett ganska milt sätt försökt attavskräcka från inköp av alkohol via försäljning. Detkan man använda även på andra sätt t.ex. Det kanockså gå utöver det man gör i . Visst kan vifundera på detta. Man kan knappast förvänta signågra underverk från forskningen när det gäller nyatankegångar.Esa : Alkoholforskningen sysslar med gamlafrågor, men även med nya. Speciellt olika slagsförsöksverksamhet på lokalnivå har varit på tapetenunder . Det har funnits ganska storaprojekt, bl.a. i , , och även iSverige. Det är kanske någonting som ter sig litelovande, men vi måste utveckla den mer och utforskaeffekterna mer.Ordföranden: Jag ber att få tacka alla medverkandeför både intressanta och informativa föredragningaroch alla ni andra som har bidragit med frågor föratt fördjupa den information som föredragandena harlämnat. Jag är helt övertygad om att diskussionenrunt dessa frågor kommer att fortsätta både i ochutanför socialutskottet. Det gäller att hitta deredskap som bäst leder till målet, nämligen attminska alkoholskadorna i samhället. kommeratt fatta ett beslut . Men inte ensmed det beslutet kommer diskussionen att sluta, utanden kommer att fortgå och pågår.Tack. Utfrågningen är avslutad.Bild 1Bild 2Bild 3Bild 4Bild 5Bild 6Bild 7Bild 8Bild 9Bild 10Bild 11Bild 12Bild 13Bild 14Skatteutskottets yttrande1999/2000:SkU3yAlkoholfrågorTill socialutskottetSocialutskottet har berett skatteutskottet tillfälleatt yttra sig över proposition 1998/99:134 Vissaalkoholfrågor, m.m. jämte motioner. Skatteutskottetbegränsar sitt yttrande till avsnitten 9.2, 9.4-6 ipropositionen samt de motioner som berör dessaavsnitt. Utskottet får anföra följande.Yrkesmässig införsel av och partihandel medspritdrycker, vin och starkölGällande bestämmelserFörsäljning av spritdrycker, vin och starköl utanfördetaljhandels- och serveringsledet får bedrivasendast av den som har partihandelstillstånd.Partihandelstillståndet ger innehavaren rätt attexportera varorna och sälja de varor som tillståndetomfattar till andra partihandlare, tillSystembolaget, till innehavare avserveringstillstånd och till den som harinköpstillstånd för användning av varorna i teknisk,industriell, medicinsk, vetenskaplig eller liknandeverksamhet samt till exportbutiker och till fartygoch flygplan för proviantering. Den som harpartihandels- eller tillverkningstillstånd harockså rätt att importera spritdrycker, vin ochstaköl till . Importrätten tar endast siktepå införsel i och för rörelsen.Partihandelstillstånd meddelas avAlkoholinspektionen om sökanden med hänsyn till sinapersonliga och ekonomiska förhållanden samtomständigheterna i övrigt är lämplig att utövaverksamheten. Sökanden skall betala ansökningsavgiftsamt om tillstånd beviljas även en årligtillsynsavgift. För det fall tillståndshavaren harlager i , skall dessa lager uppfylla kraveni Alkoholinspektionens föreskrifter och allmännaråd.Alkoholinspektionen har det direktatillsynsansvaret över innehavarna avpartihandelstillstånd. Syftet med inspektionenstillsyn är att kontrollera dels att de lagstadgadereglerna efterlevs, dels att förutsättningarna förtillstånd fortfarande föreligger.