bet · GN01KU5 · 1999-11-04 00:00:00 — Staten och trossamfunden - stöd, medverkan inomtotalförsvaret, m.m. I detta betänkande behandlas proposition 1998/99:124Staten och trossamfunden - stöd, medverkan inomtotalförsvaret, m.m samt två motioner (kd resp. mp)som väckts med anledning av propositionen och enmotion från allmänna motionstiden /2000. Ipropositionen behandlas vissa frågor som haraktualiserats till följd av beslutet om ändraderelationer mellan staten och fr.o.m.år 2000. Det gäller frågor om statligt stöd tilltrossamfunden och om samfundens medverkan inomtotalförsvaret. En lag om stöd till trossamfundföreslås. Vidare föreslås med anledning avstat-kyrkareformen följdändringar i en rad lagar.Stöd till trossamfund skall kunna lämnas i form avstatsbidrag och statlig avgiftshjälp tillregistrerade trossamfund. Målet för stödet skallvara att bidra till att skapa förutsättningar förtrossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigtinriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst,själavård, undervisning och omsorg. Stödet skallendast få lämnas till trossamfund som bidrar tillatt upprätthålla och stärka samhällets grundläggandevärderingar och som är stabila och har egenlivskraft. Regeringen skall bestämma vilkatrossamfund som kan få bidrag av staten. Om ettsamfund får avgiftshjälp skall detta beaktas vidfördelningen av statsbidrag.Svenska kyrkans skyldigheter att vidtaberedskapsförberedelser i fråga ombegravningsverksamheten och förvaltningen av dekyrkliga kulturminnena föreslås varaoffentligrättsligt reglerade även i framtiden.Lagförslagen avses i huvudsak träda i kraft den 1januari 2000.Utskottet tillstyrker propositionen och avstyrkersamtliga tre motioner. Tre reservationer (kd resp.mp) och ett särskilt yttrande (v) har avgetts. 1998/1999:124, vari yrkas att antarregeringens förslag till1. lag om stöd till trossamfund,2. lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370),4. lag om ändring i förvaltningsprocesslagen(1971:291),5. lag om ändring i skadeståndslagen (1972:207),6. lag om ändring i lagen (1974:174) omidentitetsbeteckning för juridiska personerm.fl.,7. lag om ändring i lagen (1975:689) omtystnadsplikt för vissa tolkar och översättare,8. lag om ändring i lagen (1975:1132) om förvärvav hyresfastighet m.m.,9. lag om ändring i lagen (1976:633) om kungörandeav lagar och andra författningar,10. lag om ändring i förvaltningslagen (1986:223),11. lag om ändring i lagen (1988:97) om förfarandethos kommunerna, förvaltningsmyndigheterna ochdomstolarna under krig eller krigsfara m.m.,12. lag om ändring i lagen (1988:950) omkulturminnen m.m.,14. lag om ändring i begravningslagen (1990:1144),15. lag om ändring i lagen (1990:1536) omfolkbokföringsregister,16. lag om ändring i lagen (1992:889) om denofficiella statistiken,17. lag om ändring i lagen (1992:1403) omtotalförsvar och höjd beredskap,18. lag om ändring i lagen (1994:261) omfullmaktsanställning,19. lag om ändring i lagen (1994:693) om rätt förkommuner, landsting och kyrkliga kommuner attlämna internationell katastrofhjälp och annatbistånd,20. lag om ändring i lagen (1994:1720) om civiltförsvar,21. lag om ändring i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt,22. lag om ändring i lagen (1994:1811) omdisciplinansvar inom totalförsvaret, m.m.,23. lag om ändring i säkerhetsskyddslagen(1996:627),24. lag om ändring i lagen (1997:158) omröstlängdsregister,26. lag om ändring i lagen (1997:998) om ändring ilagen (1995:743) om aviseringsregister,27. lag om ändring i lagen (1998:938) om behandlingav personuppgifter om totalförsvarspliktiga,28. lag om ändring i lagen (1998:1593) omtrossamfund,29. lag om ändring i lagen (1999:291) om avgifttill registrerat trossamfund,30. lag om ändring i lagen (1999:301) om ändring isekretesslagen (1980:100), såvitt avser 13 kap.4 §31. lag om ändring i lagen (1999:640) om ändring imervärdesskattelagen (1994:200).Dessa lagförslag finns i bilaga 1. Propositioneninnehåller därutöver tre lagförslag som haröverlämnats till finansutskottet (2.13), ochskatteutskottet (2.3 och 2.25). Vidare har delar avett lagförslag (2.30) överlämnats tillkulturutskottet. Motioner som väckts med anledning avpropositionen1999/2000:K1 av m.fl. (kd), variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om de grundläggandeprinciper enligt vilka bidragsfrågor skall prövas,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ett gemensamtråd/forum skall inrättas,3. att beslutar om enövergångsbestämmelse som innebär att trossamfundenkan komma in i uppbördssystemet tidigare än år 2001.1999/2000:K2 av Per m.fl. (mp), vari yrkas attriksdagen beslutar om sådan ändring i relevantlagstiftning att och andratrossamfund/föreningar själva ansvarar för uppbördenav eventuella avgifter.Motion från allmänna motionstiden1999/2000:K306 av (), vari yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om vikten av att värnabegravningstraditionen.Yttranden från andra utskottPå begäran harkulturutskottet och försvarsutskottet yttrat sigärendet. Yttrandena - 1999/2000:KrU3y och1999/2000:FöU1y - finns i bilagorna 2 och 3. Bidrag till andra trossamfund än SvenskakyrkanBakgrundRiksdagen beslutade om bidrag tillförsamlingar inom andra kristna trossamfund änSvenska kyrkan. Syftet med bidraget borde enligtkulturutskottet (bet. KrU 1971:15) vara att ökaförutsättningarna för ekonomiskt svaga församlingaratt hålla lokaler samt erbjuda religiös service iform av gudstjänst, själavård och liknande. Efterhand har kretsen av de som kan erhålla bidragutökats med bl.a. , dejudiska församlingarna, vissa protestantiska ochortodoxa kyrkor samt islamiska församlingar.Statsbidraget fördelas av en statlig myndighet,till trossamfund,enligt förordningen (1989:271) om statsbidrag tillandra trossamfund än . Statsbidrag kanlämnas för religiös verksamhet och till lokaler förreligiös verksamhet samt till teologiska seminarierm.m. Bidrag kan endast lämnas till de samfund somfinns angivna i förordningen eller genom associeringsamverkar med något av dessa samfund. är de samfund och samverkande organsom enligt förordningen kan komma i fråga förstatsbidrag representerade. Anslaget uppgårtill , varav Samarbetsnämndenfördelar 52,8 miljoner kronor.PropositionenI propositionen framhålls att statens stöd tilltrossamfund kommer att ges i två skilda former: delssom statsbidrag, dels som avgiftshjälp.Enligt regeringsformen är det en uppgift för detallmänna att främja bl.a. religiösa minoritetersmöjligheter att behålla och utveckla ett egetkultur- och samfundsliv. Trossamfunden är generelltsett samhällsnyttiga organisationer som medverkar iden ständigt pågående normbildningsprocessen, som ärnödvändig för att upprätthålla och stärka degrundläggande värderingar som vårt samhälle vilarpå. När enligt 16 § lagen (1998:1593)om trossamfund får kostnadsfri avgiftshjälp börstaten av likställighetsskäl stödja de andratrossamfunden.Regeringen föreslår att det stiftas en särskild lagmed föreskrifter om stöd till trossamfund, varianges de grundläggande principerna förbidragsfördelningen. I lagen anges att målet förstödet skall vara att bidra till att skapaförutsättningar för trossamfunden att bedriva enaktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet iform av gudstjänst, själavård, undervisning ochomsorg. Större delen av bidraget bör ges i form avorganisationsbidrag. Enligt lagförslaget fårstatsbidrag lämnas endast till ett trossamfund sombidrar till att upprätthålla och stärka degrundläggande värderingar som samhället vilar på ochär stabilt och har egen livskraft. Regeringenbestämmer enligt förslaget vilka trossamfund som kanfå statsbidrag. Regeringen eller den myndighet somregeringen bestämmer får meddela föreskrifter omfördelning av statsbidrag. Hur fördelningen avbidragen skall göras i det enskilda fallet börregeringen liksom kunna delegera till ettsärskilt till trossamfundbör även i fortsättningen fördela statsbidraget tilltrossamfunden. Till nämnden bör det knytas ett rådför dryftande av gemensamma frågor av intresse förkretsen av bidragsberättigade trossamfund. Det finnsenligt regeringen därutöver ett behov av ettsärskilt forum med uppgift att vara ett kontaktorganför diskussion av övergripande gemensamma frågor avintresse både för staten och samfunden. Inrättandetav ett sådant forum bör därför övervägas.Vid fördelning av statsbidrag skall det beaktas omtrossamfundet får statlig hjälp med att bestämma,debitera, redovisa och ta in avgifter.MotionenIngvar m.fl. (kd) tar i motion K1 uppfrågan om de grundläggande principerna förstatsbidrag. Motionärerna framhåller att det varitönskvärt att regeringen varit tydligare när detgäller kriteriet "bidrar till att upprätthålla ochstärka de grundläggande värderingar som samhälletvilar på" och i fråga om när regeringen anser sigkunna vägra lämna ett bidrag. Motionärerna utgårifrån att de kriterier som ställs upp inte stridermot de stora andliga traditionerna ochvärldsreligionerna. En inblandning i samfundensgudstjänstordning vore enligt motionen mycketolycklig. Detta bör ges regeringen till känna(yrkande 1).Motionärerna anser vidare att det till trossamfundbör knytas ett sådant råd som enligt propositionenbör övervägas för dryftande av gemensamma frågor avintresse både för kretsen bidragsberättigadetrossamfund och staten, och för att vara ettkontaktorgan för diskussion av gemensamma frågor avintresse för staten och trossamfunden. Samfunden börerbjudas möjlighet att ingå i ett sådant råd, därexempelvis frågor om samhällets värdegrund och hurdenna skall styrkas bör kunna dryftas. börhos regeringen begära förslag till åtgärder för attinrätta ett gemensamt råd/forum (yrkande 2).Yttrande från kulturutskottetKulturskottet föreslår att konstitutionsutskottethemställer att antar den föreslagna lagenom stöd till trossamfund.Kulturutskottet konstaterar att regeringen ipropositionen understryker att de krav som ställsupp främst bör vara av formell natur. Regeringenunderstryker dock att det också bör ske en prövningav hur trossamfundet förhåller sig till samhälletsgrundläggande värderingar. Detta får enligtregeringens uppfattning inte innebära att det skernågon närmare prövning och värdering av samfundetslära i förhållande till samhällets gemensammavärdegrund. Regeringen utvecklar sin syn på vad sombör menas med att "bidra till att upprätthålla ochstärka samhällets grundläggande värderingar". Därvidnämns bl.a. att trossamfunden bör motverka allaformer av rasism och andra typer av diskrimineringoch motverka våld och brutalitet. Samfunden börockså verka för jämställdhet mellan kvinnor och mänoch för att dess medlemmar och betjänade vägleds avetiska principer som är förenliga med samhälletsgrundläggande demokratiska värderingar.Kulturutskottet anser att motionärernas önskemål attbidragskraven inte får innebära en inblandning isamfundens gudstjänstordning är tillgodosett genomregeringens uttalande att de krav som nämnts ochexemplifierats i propositionen inte innebär någotkrav på att samfundens lära eller åskådning skallutformas i demokratisk ordning. Kulturutskottetframhåller vad som sägs i propositionen att det intebör krävas att beslutsprocessen i samfundet vidutseendet av exempelvis präster skall vila pådemokratisk grund. anser att detinte är nödvändigt att gör någotytterligare förtydligande i frågan, varför motionenK1 yrkande 1 bör avstyrkas avkonstitutionsutskottet.Kulturutskottet anser också att yrkande 2 imotionen bör avstyrkas. bör enligtkulturutskottet inte uttala sig om i vilka formersom kontakterna mellan staten och trossamfunden börbedrivas. förutsätter att regeringenoch samfunden efter en tids erfarenheter av den formför samverkan som väljs diskuterar om det behövergöras några ändringar.Konstitutionsutskottets bedömningI frågan om grundläggande principer för fördelningenav statsbidrag har regeringen understrukit att dekrav som uppställs främst bör vara av formell natur.Det förhållandet att det också skall ske en prövningav hur trossamfundet förhåller sig till samhälletsgrundläggande värderingar får enligt regeringen inteinnebära att det sker någon närmare prövning ochvärdering av samfundets lära i förhållande tillsamhällets gemensamma värdegrund. Samfundet börverka för att dess medlemmar och betjänade vägledsav etiska principer som är förenliga med samhälletsgrundläggande demokratiska värderingar. Däremotkrävs enligt regeringen inte att samfundets läraeller åskådning skall utformas i demokratisk ordningeller att beslutsprocessen vid utseende avexempelvis präster vilar på demokratisk grund.Konstitutionsutskottet delar kulturutskottetsbedömning att motionärernas önskemål om attbidragskraven inte får innebära en inblandning isamfundens gudstjänstordning är tillgodosett genomregeringens uttalande att de krav som nämns ochexemplifieras i propositionen inte innebär någotkrav på att samfundets lära eller åskådning skallutformas i demokratisk ordning eller attbeslutsprocessen i samfundet vid utseendet avexempelvis präster skall vila på demokratisk grund.Konstitutionsutskottet avstyrker därför motion K1(kd) yrkande 1.Inte heller finns det enligtkonstitutionsutskottets mening anledning förriksdagen att göra ett tillkännagivande tillregeringen i frågan om ett gemensamt forum förfrågor av intresse för både staten och kretsen avbidragsberättigade trossamfund.Konstitutionsutskottet förutsätter därvid liksomkulturutskottet att regeringen och samfunden efteren tids erfarenhet av samverkan tar upp frågan ombehovet av förändringar när det gäller formerna förkontakter mellan staten och de bidragsberättigadesamfunden. Mot denna bakgrund avstyrkerkonstitutionsutskottet motion K1 (kd) yrkande 2 ochtillstyrker regeringens förslag till lag om stödtill trossamfund, såvitt avser 1-4 §§.Statlig hjälp vid betalning av avgift tilltrossamfundPropositionenStatens kostnader för avgiftshjälpen bör enligtpropositionen räknas av från trossamfundensorganisationsbidrag i förhållande till det antalpersoner vars avgifter tas in med statlig hjälp.Statens kostnader har beräknats till perperson som omfattas av hjälpen. Även deförberedelsekostnader som uppkommer hosRiksskatteverket och som tidigare beräknats till per samfund bör räknas av frånorganisationsbidraget.Regeringen framhåller att ikraftträdandet avreglerna om avgiftshjälp är beroende av frågan närhela stat-kyrkareformen träder i kraft. Vad somskall gälla har redan bestämt genom flerabeslut och dessa ställningstaganden ligger givetvisfast. Frågan om när avgiftshjälpen skall börja gesfår lösas inom den tidsram som relationsändringensätter genom närmare kontakter mellan regeringen,berörda myndigheter och intresserade samfund. Innanregeringen beslutar om avgiftshjälp till etttrossamfund bör det stå klart att både principiellaoch praktiska förutsättningar finns för att medgehjälpen. Att höra ochRiksskatteverket om ansökningarna kan ge regeringenkompletterande underlag för beslutet.Enligt förslaget till lag om ändring i lagen omtrossamfund beslutar regeringen om att ett annatregistrerat trossamfund än skall fåavgiftshjälp och om hjälpen skall upphöra.Motsvarande bestämmelser i lagen om avgift tillregistrerat trossamfund upphävs. Avgiftshjälp fårlämnas endast till ett trossamfund som bidrar tillatt upprätthålla och stärka de grundläggandevärderingar som samhället vilar på, och är stabiltoch har egen livskraft.MotionernaI motion K2 av Per m.fl. (mp) begärs attSvenska kyrkan och andra trossamfund själva skallansvara för uppbörden av avgifter. Motionärernaframhåller att det är svårt göra gränsdragningar ifråga om vad som skall anses vara trossamfund ochvad som skall anses utgöra livsåskådningsgrupper ochföreningar. Vad kriteriet "upprätthålla och stärkasamhällets grundläggande värderingar" innebärskiftar med tidsandan och personliga utgångspunkter.Konsekvenserna av avgiftshjälpen måste rimligen bliatt alla sorters föreningar, som värnar om vårtsamhälles grundläggande värderingar skulle kunnakänna sig kallade att få del av uppbördshjälpen.Ingvar m.fl. (kd) begär i motion K1 däremotatt beslutar om en övergångsbestämmelsesom innebär att trossamfunden kan komma in iuppbördssystemet tidigare än . Motionärernahänvisar till att och Frikyrkoråd harframfört att det är otillfredsställande att enbartSvenska kyrkan får avgiftshjälp ochtill att anser det viktigtfrån likställighetssynpunkt att avgiftshjälpenbörjar tillämpas (yrkande 3).Konstitutionsutskottets bedömningRiksdagen har tagit ställningför att staten skall biträda ochandra trossamfund med uppbörd av avgifter. Redanriksdagens principbeslut om ändraderelationer mellan staten och (bet.1995/96:KU12) innebar ett ställningstagande för ensådan ordning. har därefter den 4 juni1998 (bet. 1997/98:KU20 och slutligt den 18 november1998 (bet. 1998/99:KU5) beslutat lagen (1998:1593)om trossamfund, vari föreskrivs att även andratrossamfund än kan beviljas hjälp medatt ta in avgifterna. Också tog riksdagenställning i frågan med anledning av en följdmotion(mp) till propositionen 1998/99:38 (bet.1998/99:KU18). Vid de senare tillfällena hänvisadeutskottet till principbeslutet . Utskottetgör inte nu någon annan bedömning och avstyrkermotion K2 (mp). Utskottet tillstyrker regeringensförslag till lag om ändring i lagen (1998:1593) omtrossamfund och lag om ändring i lagen (1999:291) omavgift till trossamfund samt lag om stöd tilltrossamfund, såvitt avser 5 §.Riksdagen har beslutat att stat-kyrkareformen skallträda i kraft . För att annattrossamfund än skall erhålla hjälpmed uppbörd av avgifter krävs enligt lagen omtrossamfund, som träder i kraft år2000, att trossamfundet är registrerat. Enligtförordningen (1999:731) om registrering avtrossamfund, som i denna del träder i kraft den 1januari , skall Kammarkollegiet avgöra frågorom registrering av trossamfund. Enligt lagen(1998:291) om avgift till registrerat trossamfund,som trätt i kraft , får regeringenbesluta att annat registrerat trossamfund än skall få uppbördshjälp. Enligt denna lagskall vidare trossamfunden senast den 3december till lämna de uppgiftersom behövs som underlag för att ta in avgifterna,bl.a. uppgift om vem som har eller anses ha samtyckttill att betala avgift.Det är enligt utskottets mening angeläget att det ienlighet med principbeslutet uppnås en störrelikställighet mellan och andratrossamfund i samband med stat-kyrkareformen.Uppgiften att ta in avgiften, som kommer attbehandlas som skatt, är emellertid av ingripandekaraktär. Det är därför angeläget att genomförandetav den grannlaga uppgiften att hjälpa trossamfundenmed att ta in avgifter inte hastas fram utanförbereds på ett omsorgsfullt sätt. Riksskatteverketmåste för att kunna klara sin uppgift erhålla deuppgifter som behövs för att ta in avgifterna underår 2000 allra . Dessförinnankrävs ett beslut av regeringen på grundval avregistreringar som skall göras inom Kammarkollegiet.Regeringsbeslutet kan kräva känsliga bedömningar ifråga om de förutsättningar som ges i 16 § lagen omtrossamfund och i fråga om vilken form av samtyckesom krävs i det särskilda fallet. Den tid somåterstår före är enligtutskottets bedömning så knapp att det kanifrågasättas om de beslut som behövs dessförinnanhar förutsättningar att bli tillräckligt noggrantberedda. I detta sammanhang kan inte heller bortsesfrån att det kan finnas samfund som ännu inteslutfört sitt förberedelsearbete eftersom de ienlighet med det påpekande som Riksskatteverketgjorde i betänkandet Statlig medverkan vidavgiftsbetalning (SOU 1997:46, s. 105) räknat medatt uppbördshjälpen inte kommer att lämnas förrän2001.Utskottet anser mot denna bakgrund att övervägandeskäl talar för att inte beslutar om ensådan övergångsbestämmelse som begärs i motion K1(kd) yrkande 3. Motionsyrkandet avstyrksföljaktligen.Trossamfunden och totalförsvaretPropositionenDe kyrkliga kommunerna och myndigheterna omfattas av åtskilliga författningar på försvarsområdet.Detta skall ses mot bakgrund av att Svenska kyrkanär en del av det allmänna, och de kyrkliga organensverksamhet till stor del är författningsreglerad.Beredskapslagstiftningen innebär att bl.a. kyrkligakommuner och myndigheter är skyldiga att vidta deåtgärder som är nödvändiga för att verksamhetenskall kunna bedrivas även under höjd beredskap.Någon motsvarande skyldighet finns inte i fråga omandra trossamfund än eller denverksamhet som bedrivs av privaträttsliga organ inomSvenska kyrkan.Enligt regeringens bedömning bör trossamfundenskunnande och insatser uppmärksammas och tas tillvara inom totalförsvaret även . Särskiltbetydelsefulla uppgifter är begravningsverksamhetoch andlig vård. Regeringens förslag innebär attlagen (1994:1720) om civilt försvar inte skall varagenerellt tillämplig på och dessorganisatoriska delar. Deras skyldighet att vidtaberedskapsförberedelser i fråga ombegravningsverksamheten och de kyrkligakulturminnena skall dock vara offentligrättsligtreglerad. I begravningslagen (1990:1144) föreslåstvå nya paragrafer om skyldigheten för församlingatt vidta beredskapsförberedelser och omskyldigheten att lämna vissa uppgifter m.m. omkrigsfångar och andra skyddade personer. centralstyrelses författningsregleradeansvar för ledning och samordning av den kyrkligaberedskapen bör upphöra. Överstyrelsen för civilberedskap bör leda och samordna trossamfundensmedverkan inom det civila försvaret i enlighet medvad Överstyrelsen kommer överens om med och andra trossamfund. Till Överstyrelsen förcivil beredskap bör knytas ett särskilt råd förtrossamfundens beredskapsfrågor.En ny paragraf, 15 a §, föreslås i lagen (1988:950)om kulturminnen m.m., vari föreskrivs att och dess organisatoriska delar skall vidta deberedskapsförberedelser som under höjd beredskapbehövs för vård och underhåll av de kyrkligakulturminnena. Bestämmelserna i lagen (1994:1809) omtotalförsvarsplikt som avser utredning omtotalförsvarspliktigas personliga förhållanden skallenligt förslaget inte vara tillämpliga på och dess organisatoriska delar. Inte hellerskall lagen (1998:938) om behandling avpersonuppgifter vara tillämplig på dessa skall kunna besluta omkrigsplacering efter framställning från registreradetrossamfund eller organisatoriska delar av sådanasamfund. Regeringen eller den myndighet regeringenbestämmer skall få överlämna till registreradetrossamfund eller organisatoriska delar att beslutaom ledighet och förmåner. och dessorganisatoriska delar skall inte ha rätt att prövafrågor om disciplinansvar eller åtalsanmälan ellerom ersättningsskyldighet enligt lagen (1994:1811) omdisciplinansvar inom totalförsvaret m.m.De ändrade relationerna mellan staten och medför att det behöver göras ändringar i ettantal andra lagar inom totalförsvarsområdet, detgäller bl.a. skyldigheten att lämna upplysningarm.m. om krigsfångar i lagen om civilt försvar samtbestämmelser i säkerhetsskyddslagen (1996:627) ochlagen (1993:1403) om totalförsvar och höjdberedskap.Yttrande från försvarsutskottetFörsvarsutskottet delar regeringens bedömning atttrossamfundens kunnande och insatser även iframtiden bör uppmärksammas och tas till vara inomtotalförsvaret.