bet · GM01SoU7 · 1999-02-18 00:00:00 — Genom utvecklingenav en forskningsbaserad yrkeskunskap inom vården ochomsorgen om äldre ökar också personalens status ochmöjligheterna förbättras att rekrytera och behållapersonal med hög kompetens och med god motivationtill arbetet.Fortfarande saknar stora grupper av den kommunalavårdpersonalen grundläggande vårdutbildning.Samtidigt finns det en stor kunskap och erfarenhethos personalen som måste tas till vara. Somarbetsgivare har kommuner och landsting huvudansvarför kompetensutveckling och rekrytering och bördärför utveckla lokala strategier för detta arbete.Regeringen aviserar att den avser att geSocialstyrelsen i uppdrag att följa i vilkenutsträckning kommuner och landsting utvecklar sådanastrategier. Regeringen har också uttalatatt det finns anledning för arbetsgivarna attuppmärksamma det förhållandevis stora antalettimanställda inom äldreomsorgen eftersom dettariskerar att öka personalomsättningen och leda tillbristfällig kontinuitet i omsorgen. Arbetsgivarnabör se över dessa anställningsförhållanden för attöverväga om de kan omvandlas till fastaanställningar.Om äldreomsorgen skall klara sina rekryteringsbehovunder krävs också att den kanerbjuda en stimulerande och utvecklande arbetsmiljö.På många håll pågår projekt för att utvecklaarbetsorganisationen för att bättre ta till varapersonalens engagemang och erfarenheter. Det erbjudshandledning och stöd till personalen,vidareutbildning och insatser för att ta till varanyvunna kunskaper. Det är angeläget att deutvecklingsinsatser som görs på många håll i landetfår spridning också i en större krets för att visaatt det finns andra bilder av äldreomsorgen än desom kommit till uttryck i medierna under senare tid.De då aktuella motionerna ansågs i huvudsaktillgodosedda. Motionerna avstyrktes därmed.Riksdagen följde utskottet (rskr. 307).I betänkande 1998/99:SoU1 tillstyrkte utskottetregeringens förslag om att för förstärkaforskningsanslaget med och anvisa80 för fortbildningsinsatser inomäldreomsorgen. följde utskottet (rskr.104).Regeringen uppdrog åtSocialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) attutarbeta förslag till program för äldreforskningen.Socialvetenskapliga forskningsrådet har i dagarnapresenterat sitt förslag till program. Programmetinnehåller förslag om dels traditionellt stöd i formav program och projektstöd, stöd till yngre forskareoch forskarassistenter/forskartjänster, dels medeltill en levnadsnivåundersökning och dels stöd tilltre nationella forskningsinstitut föräldreforskning. SFR:s förslag innebär att statenföreslås åta sig ett långsiktigt kostnadsansvar föratt driva särskilda nationella forskningsinstitut.Äldreforskningen får genom det en fast förankringinom universiteten och blir mer synlig, inspireraroch skapar förutsättningar för en nödvändig framväxtav nya forskargenerationer, anför SFR. De hänvisarockså till att förslaget anknyter till pågåendediskussion kring ett så kallat rikskompetenscentrumi . SFR anser att centrumbildningarna börinrymma forskare från olika discipliner somsamhällsvetenskap, beteendevetenskap, vårdvetenskapoch medicin och behöver inte heller begränsas enbarttill dessa discipliner. De nationellaforskningsinstitutens uppgift föreslås bli attbedriva forskning och forskarutbildning samt attsvara för uppbyggnaden av nätverk mellan forskare.Härutöver föreslås instituten också ta ansvar föratt bygga upp och utveckla metodkunskap som stöd förutvärdering av vård och omsorg genom nära samverkanoch nätverk med regionala och lokala FoU-centra. Enmycket viktig uppgift blir att svara för spridningav forskningsresultat samt att göra dessatillgängliga för praktiker vilket t.ex. kan skegenom att institut ges ansvar för att utveckla ochge ut en nationell tidskrift och att upprätta"mötesplatser" och skapa nätverk mellan forskare ochpraktiker. SFR anser att universitetsvärldensintresse för att medverka till bildandet avnationella forskningsinstitut bör undersökas.Regeringen beslöt att tillsätta enkommission inom för att underlättarekryteringen av personal till vård- och om-sorgssektorn. Kommissionen skall kartläggautbildningsbehoven i vård- och omsorgssektorn samtföreslå åtgärder för att underlätta rekryteringen avpersonal till nämnda sektor. I ett första steg skallkommissionen kartlägga rekryteringsbehoven tillvård- och omsorgssektorn . Dendemografiska utvecklingen och det framtidavårdbehovet av äldre skall utgöra utgångspunkt förkartläggningen. Kommissionen skall analysera devillkor som kan tänkas påverka möjligheterna attrekrytera personal till vård- och omsorgssektorn.Exempel på tänkbara påverkansfaktorer är arbetstid,arbetsorganisation, arbetsmiljö, m.m. I analysenskall särskilt ingå arbetsorganisationens betydelseför att stärka individens möjlighet att utvecklas isitt arbete. Kommissionen skall med kartläggningenoch analysen som grund- föreslå åtgärder som motverkar den bristsituationinom vårdyrkena som är på väg att uppstå.-- föreslå åtgärder som kan medverka till att ökaintresset för vårdutbildningarna-- överväga en långsiktig lösning avdimensioneringsfrågan för högre utbildning inomvård och omsorgssektorn.-Kommissionens arbete skall vara slutfört den 31juli 1999.Chefen för beslöt den 18 juni1998 att förordna en arbetsgrupp (S 1998:D) meduppgift att kartlägga personalförsörjning ochutbildningsbehov inom äldreomsorgen.Utskottets bedömningUtskottet har tidigare ställt sig bakom enförstärkning av äldreforskningen liksom attSocialvetenskapliga forskningsrådet (SFR) skulle gesi uppdrag att utarbeta ett program som kan liggatill grund för strategiska ställningstagandenangående inriktningen på området.Utskottet konstaterar att de förslag som förs frami motionerna om ett rikskompetenscentrum i Stockholmligger i linje med de förslag som SFR nyligenpresenterat. Utskottet delar dock SFR:s uppfattningom att hur de föreslagna satsningarna slutligenkommer att finansieras, utformas, anknytas tillintresserade universitet och samordnas medbefintliga forskarstrukturer och befintligacentrumbildningar får bli ett resultat avförhandlingar mellan statsmakterna, berördaforskningsråd- och stiftelser, universiteten och delokala och regionala huvudmännen. Motionerna So323(kd) och So410 (v) avstyrks därmed.I motion A808 (c) yrkande 12 begärs etttillkännagivande om ett uttalat könsperspektiv inomäldreforskningen. Utskottet konstaterar att SFR isitt forskningsprogram pekar på att det saknaskunskap om levnadsförhållanden för den äldrebefolkningen och att särskilt bör uppmärksammas attdet saknas analyser utifrån ett klass- ochkönsperspektiv. Motionen är i huvudsak tillgodoseddoch avstyrks.Utskottet vidhåller bedömningen vad gäller ensatsning på utbildning och kompetensutveckling av iförsta hand arbetsledare inom äldreomsorgen. Ökadkompetens hos arbetsledningen ökar förutsättningenför fortlöpande kvalitetsutveckling och en beredskapför förändringar i arbetet.Utskottet vidhåller också att det är angeläget attregeringen återkommer med förslag till insatser föratt möta utbildnings- och kompetenskrav samtpersonalförsörjning inom hela äldreområdet. Vid ensluten utfrågning har utskottet informerats om detarbete som pågår, och beräknas avslutas undersommaren 1999, inom kommissionen för att underlättarekryteringen av personal till vård- ochomsorgssektorn och i arbetsgruppen vidSocialdepartementet med uppgift att kartläggapersonalförsörjning och utbildningsbehov inomäldreomsorgen.Om äldreomsorgen skall klara sina rekryteringsbehovunder krävs att den kan erbjuda enstimulerande och utvecklande arbetsmiljö. På mångahåll pågår projekt för att utvecklaarbetsorganisationen för att bättre ta till varapersonalens engagemang och erfarenheter. Det ärangeläget att de utvecklingsinsatser som görs påmånga håll i landet får spridning också i en störrekrets. Svenska Kommunförbundets äldreberedningarbetar aktivt för att bidra till förnyelse påområdet.Utskottet utgår från att det arbete som görs inomkommissionen och arbetsgruppen kommer att ligga tillgrund för förnyelse av såväl grund- somvidareutbildningen inom äldreomsorgen och att dettaockså positivt kan påverka ungdomars intresse förutbildning och arbete inom äldreomsorgen. Utskottetanser att det pågående arbetet bör avvaktas.Motionerna So230 (m) yrkande 21, So275 (kd)yrkandena 3 och 5, So311 (v) yrkande 6, So314 (c)yrkande 22, So368 (s), So384 (v) yrkande 1 och So446(kd) yrkande 3 avstyrks.Avgifter inom äldreomsorgenMotionerI motion So230 av m.fl. (m) begärstillkännagivande om de äldres ekonomiska situation(yrkande 3). Motionärerna anser att ända sedanskattereformen harpensionärernas ekonomiska situation varit allvarlig.Ett av skälen är att basbeloppet urgröpts med ca tioprocent. I kommuner och landsting har avgifter höjtsliksom skatten, vilket också påverkar enskildapensionärers ekonomi. Detta har medfört att alltflerpensionärer nu tvingas söka socialbidrag. Särskiltär detta tydligt när det gällertandvårdskostnaderna.I samma motion begärs också tillkännagivanden omavgifter för sjukhemsboende (yrkande 4) och om denekonomiska situationen för hemmavarande make(yrkande 5). Motionärerna anför att sjukhemsboendeinte kan likställas med ett vanligt äldreboende.Avgifterna måste sättas utifrån om man delar rum, omman har möjlighet att komma hem eftersjukhemsvistelsen och/eller om man har kvarvarandemake i bostaden. De understryker att dagenssjukhemsvård inte i första hand är boende utan vårdoch därför borde likställas med annan sjukvård. Deanser att en sammanvägning måste göras av vilkaeffekter de samlade vårdavgifterna får. Motionärernaanser också att avgifterna skall vara enhetliga.Eftersom de som har lite högre inkomst redan betalarprogressiv skatt är det orimligt att de skall behövabetala "skatt" två gånger, anför de. Motionärernavill reformera avgiftssystemet så att avgifternahåller sig inom ramen för rimliga förbehållsbelopp.Hemmavarande makes ekonomiska situation måste få enlösning som är oberoende av var vederbörande ärbosatt, anför de slutligen.I motion So433 av () begärstillkännagivande om finansiering av sjukhemsvård(yrkande 2). Motionären anser att det finns en gränsför en gammal person där olika grader av service,omsorg och sjukvård övergår till att bli rensjukvårdande verksamhet. Den gränsen kan ofta sättasvid övergången till sjukhemsvård. Dagenssjukhemsvård är inte i första hand ett boende utanvård och borde därför likställas med annan sjukvård.I motion So387 av m.fl. (fp) begärstillkännagivanden dels om en riksnorm förförbehållsbeloppet (yrkande 15), dels om ettavgiftssy-stem som värnar den make/maka som bor kvari det gemensamma boendet när den andre flyttar tillkommunalt boende (yrkande 16), dels om attförmögenhet inte skall vara avgiftsgrundande(yrkande 17) och dels om ett lägre tak än dagens förden kommunala månadsavgiften (yrkande 18).Motionärerna pekar på att kommunerna själva fårsätta avgifter för service och kommunaltboende för de äldre. Avgifterna styrs av enramlagstiftning genom socialtjänstlagen.Motionärerna anser att systemet lett till attväldigt många gamla har helt orimliga avgifter förkommunal service och boende, då det inte finns någonnationell lagstiftning som tvingar kommunerna att haett avgiftstak. Detta måste ändras. Motionärernaanser för det första att skall få iuppdrag att räkna fram en miniminivå förförbehållsbeloppet. Denna riksnorm skall varabindande för kommunerna när avgiften sätts. För detandra skall systemet värna den anhöriges make ellermaka som bor kvar i det gemensamma boendet närlivskamraten flyttar till kommunalt boende. För dettredje skall endast den reella avkastningen påförmögenhet vara avgiftsgrundande när avgiftersätts. Förmögenheten i sig bör alltså undantas. Fördet fjärde måste taket för månadsavgiften varaavsevärt lägre än den beräknade kommunalasjälvkostnaden.I motion So311 av m.fl. (v) yrkas attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännavad i motionen anförts om ett samlatförbehållsbelopp i direktiven till utredningen omäldres kostnader (yrkande 5). Motionärerna anser attinga pensionärer skall behöva söka socialhjälp föratt kunna betala doktor, medicin eller tandläkare.De hänvisar till att i har kommunen införtett generellt stöd till pensionärer som enbart harfolkpension och bostadstillägg. Stödet motsvararkostnaden upp till högkostnadsskyddet respektivesjälvrisken i tandvårdsförsäkringen ochadministreras via . Ett annat sättatt lösa problemet är att landstingen ger frikortdirekt för de pensionärer som lever på folkpensionoch bostadsbidrag.Bakgrund och tidigare behandlingFrågan om avgifterna har behandlats av utskottet vidett flertal tillfällen. Vid utskottets behandling avregeringens förslag till avgifter inom äldre- ochhandikappboende (bet. 1992/93:SoU12) uttaladeutskottet att olika boende-standard i särskildaboendeformer skulle beaktas vid avgiftssättningen.Kommunerna skulle också beakta makar/sammanboendesekonomiska situation när den ena maken flyttar tillsärskild boendeform. Utskottet förutsatte vidare attkommunerna konstruerade egna högkostnadsskydd ochatt det borde finnas regler för jämkning avavgifterna.I betänkande 1996/97:SoU7 anförde utskottet att detansåg att regeringen på lämpligt sätt borde övervägaboendebegreppet i boendeformerna för äldre samtavgifterna och deras effekter. Detta borde gesregeringen till känna. följde utskottet(rskr. 4).Regeringen har givit en särskild utredare (dir.1997:111) i uppdrag att bl.a. se överavgiftsfrågorna inom vård- och omsorgsområdet.Utredningen skall avlämna sitt slutbetänkande senast31 . Utredaren skall när det gälleravgifterna särskilt analysera frågan om möjligheteratt överklaga ett enskilt avgiftsbeslut eller avslagpå begäran om jämkning. Utredaren skall ocksåkartlägga och redovisa situationen för olikaindivider/hushåll när det gälleravgiftskonstruktioner som tillsammans med bidrag ochskatter ger upphov till marginaleffekter. Denrättsliga situationen och de ekonomiskakonsekvenserna för makar eller sambor av att den enaparten erhåller dagvård, korttidsboende ellerpermanent flyttar till särskild boendeform skallanalyseras.Av direktiven framgår vidare att nivån påförbehållsbeloppet måste garantera den enskilde enskälig levnadsnivå och inte ligga så lågt attkostnader för läkarvård, läkemedel, resor m.m. måstetäckas med socialbidrag. Det är av stor betydelseatt avgifter för t.ex. läkarvård, läkemedel,korttidsvård, dagvård, hjälpmedel osv. inte känns såbetungande att den enskilde avstår från insatsen avkostnadsskäl. Utredaren skall kartlägga i vad månsådana problem har uppstått, i vilken utsträckningäldre hänvisas till och erhåller socialbidrag föratt uppnå skälig levnadsnivå och i vilken månkommunerna jämställer förbehållsbeloppet med nivånför "försörjningsstöd". Utredaren skall ocksåkartlägga kommunernas tillämpning avsjälvkostnadsbegreppet och i detta sammanhangredovisa täckningsgraden för olika kommuner.Eventuella förslag från utredaren skall bedömasutifrån kommunalekonomiska konsekvenser.I avvaktan på utredningens förslag föreslogregeringen i proposition 1997/98:113 Nationellhandlingsplan för äldreomsorgen förtydliganden i 35§ socialtjänstlagen och 26 § hälso- ochsjukvårdslagen. Ändringarna innebar ettförtydligande av kommunernas ansvar när det gälleratt vid avgiftsberäkningen ta hänsyn till äldres ochfunktionshindrades normala behov för sin livsföringliksom en skyldighet för kommunerna att jämkaavgifterna för omsorgstagaren om det behövs medhänsyn till make/maka eller sambo. följde utskottet(bet. 1997/98:SoU24, rskr. 307).Utskottets bedömningEn särskild utredare har i uppgift att se överavgiftsfrågorna inom vård- och omsorgsområdet ochlämna förslag . I avvaktanhärpå föreslog regeringen i propositionen omnationell handlingsplan för äldrepolitiken vissaförtydliganden av kommunernas ansvar när det gälleratt vid avgiftsberäkningen ta hänsyn till äldres ochfunktionshindrades normala behov för sin livsföringliksom en skyldighet för kommunerna att jämkaavgifterna för omsorgstagaren om det behövs medhänsyn till make/maka eller sambo. följdeutskottet (bet. 1997/98:SoU24, rskr. 307).Lagändringarna trädde i kraft den 1 januari 1999.De frågor som berörs i motionerna ligger i stortinom de direktiv som den särskilde utredaren har attbeakta. Utskottet anser att utredningsförslaget, somskall avlämnas , bör avvaktas. MotionernaSo230 (m) yrkandena 3-5, So311 (v) yrkande 5, So387(fp) yrkandena 15-18 och So433 (m) yrkande 2avstyrks därmed.Äldreminister och äldreombudsmanI motion So275 av m.fl. (kd)yrkas att som sin mening ger regeringentill känna vad i motionen anförts om enäldreminister och äldreombudsman (yrkande 6).Motionärerna anser att det är hög tid att inrätta enäldreminister och en äldreombudsman. De äldre får dåen naturlig företrädare i debatten. kan verka för de äldres situation ochäven ta initiativ till egna utredningar och föreslååtgärder för att förbättra för de äldre.I motion So387 av m.fl. (fp) begärstillkännagivande om vad i motionen anförts ominförandet av en äldreombudsman (yrkande20). Många äldre vet inte vart de skall vända sigför att protestera mot missförhållanden, anförmotionärerna. De anser att det behövs enäldreombudsman som skall vara fristående från deverksamheter som administrerar äldreomsorgen ikommunen, om än anställd av kommunen.Äldreombudsmannen skall vara den instans dit äldreeller deras anhöriga kan vända sig med frågor ochklagomål eller för att få information. Motionärernabetonar också att samarbetet medpensionärsorganisationerna bör intensifieras.Frågan om äldreombudsman i olika former behandladessenast i betänkande 1997/98:SoU24. Utskottet anfördedå följande (s. 54 f):Utskottet delar regeringens uppfattning att det ärviktigt att det finns opartiska instanser ditenskilda och anhöriga kan vända sig när det uppstårproblem i samband med vård och omsorg. HSU 2000 - -- konstaterar att den pågående omstruktureringeninom hälso- och sjukvården medfört att de ärendensom når förtroendenämnderna i ökad utsträckning rörinsatser som både landsting och kommun svarar för.Kommittén föreslår därför att en ny lag ompatientnämnd m.m. skall ersätta nuvarande lag omförtroendenämndsverksamhet och att nämndernasarbetsområde skall utvidgas till att omfatta alloffentligt finansierad hälso- och sjukvård samtvissa socialtjänstfrågor inom äldreomsorgen.Utskottet har inhämtat att regeringen planerar enproposition i ärendet. - -Utskottet vill peka på att i överenskommelsenmellan staten och landstingen om ersättningar för år1999 för insatser för att stärka patientensställning m.m. anför parterna att de är överens ombetydelsen av att stärka patientens inflytande ochdelaktighet i vården med den huvudsakliga inriktningsom anges i HSU:s betänkande Patienten har rätt.Bl.a. skall patienten erhålla individuellt anpassadinformation om sitt hälsotillstånd, patienten skallges ett ökat inflytande vid val mellan olikabehandlingsalternativ samt ges en rätt att i vissasituationer få en andra bedömning, s.k. secondopinion. I överenskommelsen avsätts resurser för attunderlätta omställningen inom vården mot ett merpatientorienterat synsätt. Medel avsätts för attbygga upp faktabas ochEpidemiologiskt Centrum och för att utvecklanationella kvalitetsregister och nationellariktlinjer för god medicinsk praxis.Inom det sociala området pågår ett omfattandekvalitetssäkringsarbete. har irapporten i praktiken. Exempel frånäldre- och handikappomsorgen, 1997:21redovisat några kvalitetsutvecklingsprojekt inomäldre- och handikappomsorgen som fåttutvecklingsmedel från . Syftet är attvisa på framkomliga vägar och fruktbara arbetssättför kvalitetsutveckling inom socialtjänsten.Utskottet har tidigare i betänkandet hänvisat tillden kvalitetsrevision av vårdkedjan för äldre somÖrebro läns landsting utvecklat. Liknandeverksamheter finns på många håll.Socialstyrelsen följer upp ädelreformenoch avrapporterar utvecklingen tillSocialdepartementet.Ett viktigt arbete görs också avpensionärsorganisationerna centralt och lokalt ochav intresseföreningar som t.ex. Demensförbundet.Utskottet anser att det arbete som pågår för attförstärka tillsynen inom det sociala området, de nyabestämmelserna i socialtjänstlagen om att anmälamissförhållanden och det förslag som bereds angåendepatientnämnd m.m. tillsammans med det uppföljnings-och kvalitetsarbete som görs hos ,länsstyrelserna, kommuner och landsting,pensionärsorganisationer, anhörigföreningar m.fl.tillsammans bör ge förutsättningar för eneffektivare kontroll och kvalitetssäkring aväldreomsorgen. Något initiativ med anledning avmotionerna - - - behövs inte. Motionerna avstyrks.Utskottet har i betänkande 1998/99:SoU3 behandlatregeringens förslag i proposition 1998/99:4 Stärktpatientinflytande till lag ompatientnämndsverksamhet. Utskottet underströk närdet gäller frågan om patientnämndernas oberoende attdet är synnerligen viktigt att en sådan organisationtillskapas att det inte råder någon tvekan om attpatientnämnderna är självständiga i förhållande tilldem som beslutar om hälso- och sjukvården. Utskottetansåg det direkt olämpligt att ledamöter ipatientnämnderna kombinerar de uppdragen med uppdragi kommunala nämnder med ansvar för hälso- ochsjukvård. Utskottet tillstyrkte regeringens förslag.Riksdagen följde utskottet (rskr. 54).Av 71 a § socialtjänstlagen, som trädde i kraft den 1 januari1999, framgår att var och en som är verksam inomomsorger om äldre människor eller människor medfunktionshinder skall vaka över att dessa får godomvårdnad och lever under trygga förhållanden. Densom uppmärksammar eller får kännedom om ettallvarligt missförhållande skall genast anmäladetta.Utskottets bedömningUtskottet vidhåller att det är viktigt att det finnsopartiska instanser dit enskilda och anhöriga kanvända sig när det uppstår problem i samband med vårdoch omsorg. En ny lag om patientnämndsverksamhetm.m. har trätt i kraft den 1 januari 1999.Patientnämndernas arbetsområde utvidgas därmed tillatt omfatta all offentligt finansierad hälso- ochsjukvård samt vissa socialtjänstfrågor inomäldreomsorgen. Vid utskottets behandling avförslaget underströk utskottet att det ärsynnerligen viktigt att en sådan organisationtillskapas att det inte råder någon tvekan om attpatientnämnderna är självständiga i förhållande tilldem som beslutar om hälso- och sjukvården. Utskottetansåg det direkt olämpligt att ledamöter ipatientnämnderna kombinerar de uppdragen med uppdragi kommunala nämnder med ansvar för hälso- ochsjukvård. Något tillkännagivande med anledning avmotion So387 (fp) yrkande 20 behövs inte.Motionsyrkandet avstyrks.Utskottet vill återigen understryka att mångainsatser nu görs från samhällets sida för att stärkade äldres ställning. Ett viktigt arbete utförs ocksåav pensionärsorganisationerna centralt och lokaltsamt av olika intresseför-eningar. Utskottet anseratt det arbete som pågår för att förstärka tillsyneninom det sociala området, de nya bestämmelserna isocialtjänstlagen om att anmäla missförhållanden ochde nya patientnämnderna tillsammans med detuppföljnings- och kvalitetsarbete som görs hosSocialstyrelsen, länsstyrelserna, kommuner ochlandsting, pensionärsorganisationer, anhörig- ochintresseföreningar m.fl. tillsammans bör geförutsättningar för en effektivare kontroll ochkvalitetssäkring av äldreomsorgen. Något initiativmed anledning av motion So275 (kd) yrkande 6 behövsinte. Motionen avstyrks.Äldre invandrareI motion Sf608 av m.fl. (c) begärstillkännagivande om äldreomsorg (yrkande 20).Motionärerna anser att det finns behov avflexibilitet och respekt för den enskildes önskemålinom äldreomsorgen. Arbetssättet i omsorgen kommeratt behöva påverkas av att alltfler äldre med olikakulturell bakgrund är i behov av hjälp. Människormed demens glömmer ofta de språk som de tillägnatsig senare än barndomens modersmål. Motionärernaanser det viktigt att rekrytera vårdpersonal medolika kulturell bakgrund för att öka kunskapen omskillnader i synen på åldrande och död som finns iolika kulturer.