bet · GM01UU10 · 1999-05-20 00:00:00 — Ett förslag har ocksåförberetts om tillskapandet av en oberoende strukturför både externa och interna bedrägeriutredningar,samt ett förslag till reform av systemetverkställighetskommittéer, den s.k. kommittologin.Kommissionens driftsbudget uppgick tilltotalt 2 843 miljoner ecu och omfattade 21 495anställda.Europaparlamentet har lagstiftande befogenheter ochbudgetmakt. Parlamentet utövar demokratisk kontrollöver verksamheten inom unionen, dels genom attställa frågor till rådet och kommissionen, delsgenom att granska EU:s räkenskaper och beviljaansvarsfrihet för kommissionen. Parlamentet har ävenmöjlighet att avsätta kommissionen genommisstroendevotum. Denna möjlighet att påverka besluthar successivt förstärkts och har förstärktsytterligare genom Amsterdamfördraget som trädde ikraft . Av parlamentets 626 ledamöterär 22 från . Det finns 8 olika partigruppersamt ett litet antal grupplösa ledamöter. Arbetetbedrivs i 20 fasta utskott och vid behov kan äventillfälliga utskott inrättas. harparlamentet varit aktivt bl.a. när det gälltmänskliga rättigheter, miljö och sociala frågor.Andra viktiga frågor har varit Agenda 2000 ochutvidgningen. Från parlamentets sida har manföreslagit och fått gehör för att ett särskiltfristående organ inrättas för att bekämpa korruptionoch bedrägerier med EU-medel. I detta sammanhang kannämnas att kommissionen beslutat avgå sedanen oberoende expertgrupp som tillsatts avparlamentet riktat allvarlig kritik om bl.a.oegentligheter mot delar av verksamheten.Under året har även lagt framförslag om gemensamma principer för medlemsstaternasvalsystem för val till samtförslag till ny ledamotsstadga.Sedan den europeiska ombudsmannafunktioneninrättades 1995 har det förekommit 3 520 klagomål.30 % av dessa klagomål har fallit inom ombudsmannenskompetensområde. Utredningar har gjorts i 552 fall.De flesta klagomålen har gällt brist på information,försumlighet och diskriminering. Parlamentets budgetför 1998 avsåg 4 110 anställda och driftskostnadenvar budgeterad till 908 miljoner ecu.EG-domstolens huvudsakliga uppgifter är att tolkaoch döma i tvister om tillämpningen av EG-rätten.Den vanligaste måltypen är mål om förhandsavgörandeenligt artikel 177 i EG-fördraget. En annan måltypär mål om fördragsbrott enligt artikel 169, därkommissionen eller en medlemsstat kan väcka talanmot en annan medlemsstat som har underlåtit attuppfylla sina förpliktelser enligt fördraget. Under1998 begärde nationella domstolar förhandsavgörandei 264 fall. Av dessa kom 6 från svenska domstolar.Den yttrade sig under åretskriftligen i 8 mål om förhandsavgörande. Sverigeväckte i ett fall talan mot rådet och regeringenansökte dessutom om intervention i 2 målvid förstainstansrätten.MotionernaI motion U501 (mp) framför motionärerna i yrkande 2förslaget att varje genomgripande förändring avgrundfördragen skall underställas en folkomröstninginnan ratificerar förändringarna.I yrkande 3 i samma motion menar motionärerna attalla opinionsundersökningar som gjorts efterfolkomröstningen om medlemskap i 1994 har visatatt en majoritet av svenskarna är kritiska till EU.De menar att därför bör besluta att enfolkomröstning om fortsatt medlemskap i skallhållas. Om resultatet visar att det finns enmajoritet mot svenskt deltagande i EU bör regeringenomedelbart inleda arbetet för ett svenskt utträde urEU.I yrkande 1 i samma motion menar motionärerna attdet är av vikt att kompletteras med enutträdesparagraf som reglerar skeendet när enmedlemsstat vill lämna unionen.Även begär i motion U506 (v) yrkande18 att det införs en utträdesparagraf när det gällermedlemskapet i unionen. Om det är så attutvecklingen gått åt annat håll än vad folket i ettenskilt land accepterar skall det enligtmotionärerna också ha möjlighet att begära utträde.I motion U9 (mp) med anledning av regeringensskrivelse framhålls att i årsberättelsen redovisasatt kommissionen i 73 ärenden klagat överatt inte uppfyllt sina skyldigheter enligtEG-fördraget. De menar dock att denna redovisning äralltför knapphändig och begär i yrkande 9 att ikommande årsberättelser bör överträdelseärendenredovisas på ett sådant sätt att utfallet avkommissionens klagan samt ståndpunkttydligt framgår.Bilaga 1 till skrivelsen redovisar viktigareförordningar, direktiv och beslut antagna av rådetunder 1998. anser i yrkande 11 attdenna lista i fortsättningen bör redovisa samtligaantagna direktiv. Det bör vidare av bilagan framgåvilka medlemsländer som röstat emot eller lagt nedsin röst vid varje enskilt beslut.I motion U502 (s) noterar motionären att detständigt i medierna och bland allmänheten sker enförväxling mellan EU:s högsta beslutande organ,rådet, och . Motionären menar att ettsätt att göra skillnaden tydligare skulle vara att ifortsättningen i alla officiella svenska handlingaranvända beteckningen eller Europeiskaunionens råd på det som kallas och begär ett tillkännagivande omdetta.Motionären bakom motion U503 (s) konstaterar att EU-institutionernas lokaler visar en påfallande bristpå konstnärlig utsmyckning. Emellertid tillfrågadesmedlemsländerna när den nya byggnaden förministerrådet stod färdig om de kunde bidra tilldetta. Motionären noterar att den svenska regeringenavsatte medel för ändamålet och att Statens konstråddeltog i arbetet med att utsmycka ministerrådetslokaler.Även om exempel på punktinsatser således finnsmenar motionären att som medlem i EU bordeförsöka förändra nuvarande ordning så att Statenskonstråd även får ansvar för utsmyckning av delokaler som EU:s institutioner disponerar. Etttillkännagivande om en policy för konstnärligutsmyckning inom EU begärs i motionen.I motion U505 (c) yrkande 3 föreslår motionärernaatt det medlemskap i genomförs en bred och allsidigt belysandenationell utvärdering av medlemskapets effekter pådet svenska samhället. Viktiga frågor som börbelysas är enligt motionärerna de ekonomiska,demokratiska, säkerhetspolitiska, judiciella ochmiljömässiga förändringar som skett i sedanEU-inträdet. Utvärderingen skall främst vara ettredskap genom vilket kan utveckla EU-samarbetet vidare.Motionärerna bakom motion U506 (v) yrkande 1 begärett tillkännagivande om att ett registeröver lobbygrupper inom EU upprättas och att dessakontrolleras.I motion U9 (mp) med anledning av regeringensskrivelse framhålls att skrivelsen i allt väsentligtär bättre än tidigare års redogörelser, men att detfortfarande finns vissa svagheter i denna somMiljöpartiet vill lyfta fram för att regeringenunder kommande år må utveckla årsboken ytterligare.I yrkande 1 anförs att det är en brist att intereferera kommissionens arbetsprogram för året.Kommissionen är, menar motionärerna, ännu motorn isamarbetet med ensamrätt att lägga nya förslag tillförordningar och direktiv.Vidare menar motionärerna att det är bra att enredogörelse för den fortsatta behandlingen avsvenska övergångsregler frånmedlemskapsförhandlingarna fått ett eget kapitel iårsboken. anser emellertid i yrkande 3att denna redogörelse fortsättningsvis måste görasmer utförlig så att samtliga undantag som ännu äraktuella eller har varit uppe till diskussion underåret berörs. Motionärerna framhåller att nu saknasredogörelse för dels femåriga undantag attbibehålla lagstiftningen rörande fritidsbostäder,dels övergångsbestämmelser gällandemervärdesskattereduktion respektive -befrielse påolja.Motionärerna anför vidare i yrkande 4 att årsbokenalltför kortfattat behandlar kommissionensinformationssatsningar och begär att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra fördessa. I yrkande 6 i samma motion anför motionärernaatt kommande årsberättelser mer utförligt måsteredogöra för vilka grunder som legat bakom beslut omde svenska projekt som erhållit stöd förtranseuropeiska nät för transporter.I yrkande 7 erinras om att Revisionsrättens roll iEU behandlas i regeringens skrivelse. Den kritik motEU-kommissionen som framkom i Revisionsrättensgranskning av nämns enligtmotionärerna dock endast sporadiskt. Detta är enuppenbar svaghet anser motionärerna och yrkar attriksdagen som sin mening ger regeringen till kännaom att kommande årsberättelser mer utförligt måsteredogöra för Revisionsrättens slutsatser.I yrkande 8 uppmärksammar motionärerna att enrättsakt som reglerar allmänhetens tillgång tillEuropaparlamentets, ministerrådets och kommissionenshandlingar skall antas efter det attAmsterdamfördraget träder i kraft. För att klaradenna tidsfrist är det nödvändigt att det snarastdras upp riktlinjer för hur handlingsoffentlighetenskall utformas och man begär att regeringen tillriksdagen presenterar ett förslag kring hur EU:shandlingsoffentlighet skall utformas.I motion U508 yrkande 3 begärs att somordförandeland driver att meddelarfrihet och enoffentlighetsprincip liknande den svenska införsinom alla . Den nuvarande bristen på insynöppnar för påverkan av lobbyister som är anställdaav kapitalstarka intressenter, och även förmöjligheter till en mycket omfattande korruption. Omoffentlighetsprincip och meddelarfrihet infördesskulle korruptionen bekämpas effektivare samtidigtsom det skulle leda till bättre politiska beslut ochöppna för medborgarnas insyn. Detta är enligtmotionen en sådan fråga som måste vara högtprioriterad att driva under ordförandeskapet.Även i motion K210 (mp) yrkande 4 tas frågan omöppenhet i det svenska arbetet i EU:skommittéväsende upp. De åsikter och hållningar somden genom olika representanterbedriver i kommittéerna måste spridas och utvecklasi en offentlig diskussion, menar motionärerna.Riksdagen bör uppdra åt regeringen att återkomma medförslag om hur det svenska arbetet i EU:skommittéväsende skall öppnas och demokratiseras.Offentlighetsprincipen tas också upp i motion U506(v) yrkandena 2 och 7. En demokratisering av EUkräver full insyn i lagstiftningsprocessen ochoffentlighet i EU:s förvaltning. Löftet att densvenska offentlighetsprincipen inte skulle rubbasvid ett inträde i EU har inte infriats, menarmotionärerna. Ett minimikrav är enligt motionärernaatt regeringen regelbundet redovisar vilkahandlingar som helt eller delvis bedömts varasekretessbelagda av hänsyn till EU och dessmedlemsstater. Det är enligt motionärerna bra attöppenheten nu ges fördragsmässig status iAmsterdamfördraget, trots att det inte handlar omatt införa en offentlighetsprincip av svenskt snitt.En svaghet är att handlingsoffentligheten begränsastill rådet, kommissionen och parlamentet,konstaterar motionärerna. Det anförs i motionen attdomstolen och andra institutioner också bordeomfattas av de grundläggande öppenhetsreglerna. Deborde också utsträckas till de hundratals kommittéersom verkar inom kommissionen, till Coreper, deständiga representanternas kommitté, inklusive dessundergrupper samt till förlikningsförfarandet mellanparlamentet och rådet.Också i motion U507 (fp) yrkande 6 understryksvikten av ökad öppenhet. För att invånarna imedlemsländerna skall få ett förtroende för EU måsteansvar, närhet, öppenhet och mångfald varagrundprinciperna för all makt-utövning. Kravet påöppenhet innebär att EU måste tillämpa enoffentlighetsprincip. Detta innebär t.ex. att närministerrådet sammanträder som lagstiftare skalldebatterna och besluten vara offentliga.I motion U505 (c) begärs att frågan omdecentralisering och enklare regler prioriterasunder det svenska ordförandeskapet första halvåretår 2001 (yrkande 6 delvis). bör arbeta föratt få bort onödig byråkrati och för att göranärhetsprincipen till en bärande och fungerandeprincip i EU:s arbete. Subsidiaritetsprincipen måstebli ett levande verktyg inom unionen. Regeringen böröverväga att ta initiativ till en fullständiggenomgång av och gemenskapslagstiftningför att pröva om de motsvarar en konsekventtillämpning av subsidiaritetsprincipen. Arbetet medatt slå samman direktiv och inriktningen att istörre utsträckning arbeta med ramdirektiv börintensifieras. Frågan om att upprätta ennormhierarki som tydliggör olika beslutsnivåersansvar och den detaljeringsgrad som respektive nivåbör hålla sig till bör på allvar diskuteras iEuropasamarbetet. Normhierarkin bör kombineras meden kompetenskatalog. bör enligt motionärernata nya initiativ för att främja subregionaltsamarbete, interregionalt samarbete och för attstärka regionernas roll i Europa.Folkpartiet tar i motion U507 (fp) yrkande 4 ocksåupp subsidiaritetsprincipen. Enligt motionärernaskall EU endast ägna sig åt frågor där de lokala,regionala och nationella nivåerna inte räcker till.EU:s beslutsmaskineri måste vara effektivt, men EUmåste också ägna sig åt rätt frågor. finns detfrågor där beslutsmöjligheterna är för små, och detfinns frågor där möjligheterna att besluta är förstora. Det behövs mer samarbete inom områdenagränsöverskridande miljöförstöring, internationellbrottslighet och den gemensamma utrikes- ochsäkerhetspolitiken. De flesta exemplen på onödigabeslut på EU-nivå härrör från den gemensammajordbrukspolitiken. bör i allt arbete i EUvara pådrivande för att unionsnivån bara skallanvändas när den nationella nivån inte ärtillfyllest för att lösa problemen. Ett sätt att påsikt åstadkomma detta är en kompetenskatalog somanger på vilka nivåer besluten skall fattas. Imotion K319 (m) begärs att spelar en merpådrivande roll i arbetet med att reformera onödig,otidsenlig och oönskad EG-rättslig lagstiftning. Hanhänvisar till personuppgiftslagen som ett exempel påolycklig lagstiftning till följd av ett EG-direktiv.Flera motioner från den allmänna motionstiden 1998tar upp frågor kring formerna för samarbetet inomEU. I motion U506 (v) begärs tillkännagivanden tillregeringen om att ställning i EU:sbeslutsprocess bör stärkas och att EU-kommissionensinitiativmakt bör minskas till förmån för denationella parlamentens (yrkandena 3 och 6). Sverigebör enligt motionärerna arbeta för att EU skalldemokratiseras och att EU:s beslutanderätt skallavgränsas och inskränkas. Den demokratiskalegitimiteten kan förstärkas genom att mer reellbeslutsmakt återförs till nationell nivå så att denationella parlamenten stärks. Därmed kan denmellanstatliga karaktären av samarbetet stärkas. fall det krävs bindande EU-regler skall de varaminimiregler, som tillåter en mer progressivnationell lagstiftning. Målet är att skallha initiativ- och förslagsrätt till nya lagar inomEU.Miljöpartiet anser i motion U508 (mp) att enprioriterad fråga för som ordförandeland börvara att driva att EU för över kompetens tillmedlemsländerna och helt skalar bort sådanapolitiska frågor som löses bäst på nationell nivå(yrkande 4). EU:s omfattande centralisering är ettstrukturfel i sig. När beslut flyttas allt längrefrån dem som berörs tappar människor lusten attengagera sig vilket i sin tur urholkar demokratin.Sverige bör driva frågan om hur EU kan omvandlastill att i högre grad vara ett mellanstatligtsamarbete (yrkande 5). Det bör vara en prioriteraduppgift för i samband med nästaregeringskonferens att driva frågan hur EU kanomvandlas i detta syfte. Helt klart är att roll i en sådan struktur måste minskaoch att dess ensamrätt att lägga förslag måsteförsvinna. Naturligt vore att i stället ge denationella parlamenten beslutsrätt (yrkande 7). Ävenom kommissionen har makten över vilka nya förslag EUskall lägga fram är det ministerrådet som fattar deslutgiltiga besluten - inom vissa politiska områdenefter yttrande från . Denna uppdelninggör det mycket svårt att utkräva politiskt ansvarfrån ansvariga politiker. Att inte kunna utkrävapolitiskt ansvar är en oerhörd tillbakagång fördemokratin, vilket till viss del kommit till uttrycki det låga valdeltagandet till . EU:spolitiska organisation måste enligt motionenförändras på ett sätt som möjliggör för väljarna attutkräva politiskt ansvar (yrkande 6).I motion U509 (kd) framhålls att det är en angelägenuppgift för att föra fram krav på attnuvarande proportion när det gäller viktningen avröster i rådet bevaras (yrkande 18). Ett välfungerande EU förutsätter att även de mindreländerna finner det värt att bidra med kreativalösningar på gemensamma problem, och att dessaländers medborgare upplever delaktighet i europeiskpolitik. I den lagstiftande processen måsteEuropaparlamentets roll stärkas för att göraparlamentet mer jämställt med rådet. Även iframtiden måste ha en sådanutformning att även de mindre ländernas politiskalandskap får fullgod representation (yrkande 19).I samma motion yrkande 1 begärs att Europarådetskonvention om de mänskliga rättigheterna och degrundläggande friheterna införlivas i EU-fördragen.Motionärerna framhåller att bl.a. AmnestyInternational pekat på att det krävs ettinförlivande för att få en utomstående och från EUoberoende kontroll.Utskottets övervägandenSkrivelsens karaktär och innehållUtrikesutskottet vill inledningsvis i denna delframhålla att det finner det positivt att ettflertal utskott i sina yttranden på ett övergripandeplan tagit upp frågor inom respektive utskottsberedningsområde som behandlas i skrivelsen.Finansutskottet uppmärksammar i sitt yttrande1998/99:FiU3y bl.a. några särskilda händelser under1998 som de avgörande besluten kring EMU:s tredjesteg och budgetförhandlingarna inom Agenda 2000. Iyttrandet framhålls att finansutskottet i sittbetänkande 1998/99:FiU5 har understrukit vikten avatt den svenska avgiften till EU kan begränsas såmycket som möjligt. erinrar om attmålen för den svenska EU-budgetpolitiken, somriksdagen ställt sig bakom, innebär bl.a. attSverige skall verka för en effektiv och återhållsambudgetpolitik inom EU (prop. 1994/95:40, bet.1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67).Vidare erinrar finansutskottet i sitt yttrande omatt förra årets skrivelse ej omfattade något avsnittom statistikfrågor. anförde i sittyttrande (1997/98:FiU3y) över den skrivelsen att somett resultat av den regeringskonferens somavslutades i kommer rådetsbefogenhet att inhämta den statistik som behövs förgemenskapens verksamhet att regleras i fördraget.Finansutskottet framhöll att en mer utförligredovisning av verksamheten inom statistikområdetsåledes kunde vara påkallad vilket utrikesutskottetställde sig bakom (1997/98:UU20). Finansutskottetvälkomnar i nu föreliggande yttrande att det i åretsskrivelse finns ett avsnitt om EG:s statistikarbetesom också innehåller en redogörelse för svensktagerande på statistikområdet.Utrikesutskottet konstaterar att ävenskatteutskottet i sitt yttrande 1998/99SkU6yuppmärksammar de många områden inom samarbetet somberör skattefrågor samt vissa viktigare förändringarsom inträtt därvidlag under 1998.EU-nämndens yttrande 1998/99:EUN1y spänner över ettbrett fält av EU-frågor. behandlar i sittyttrande ett antal frågor där samråd har skett mednämnden men uppmärksammar också ett antal enskildafrågor där information till, och samråd med, nämndenenligt nämndens uppfattning ej varittillfredsställande. På ett mer övergripande plankonstaterar emellertid att föreliggandeskrivelse innehåller en mycket utförlig ochvärdefull redogörelse över verksamheten i Europeiskaunionen , som täcker alla delar avunionssamarbetet.I motion U9 (mp) behandlas vissa frågor kringskrivelsens utformning. I yrkande 1 anförs att detär en brist att inte referera kommissionensarbetsprogram som skrivelsen behandlaroch i yrkande 4 begärs en mer utförlig beskrivningav kommissionens informationsatsningar. I yrkande 6i samma motion anför motionärerna att kommandeårsberättelser mer utförligt måste redogöra för vadsom legat bakom beslut om de svenska projekt somerhållit stöd för transeuropeiska nät förtransporter.I yrkande 9 efterfrågas en mer utförlig redovisningav överträdelseärenden och ståndpunkt idessa ärenden. I samma motion, yrkande 11,konstateras att skrivelsen redovisar viktigareförordningar, direktiv och beslut som antagits avrådet . I motionen begärs att bilaga 1till skrivelsen skall omfatta samtliga antagnadirektiv under det år skrivelsen behandlar. Vidarebör röstningsmönstret i varje ärende redovisas.EU-nämnden betonar i sitt yttrande att förutom attfylla ett informationsbehov måste avsikten med densvenska skrivelsen också vara att iefterhand skall kunna kontrollera att regeringen harfullgjort sin informations- och samrådsskyldighetgentemot . I det perspektivet noterarnämnden att det endast på ett fåtal sakområdenredovisas i skrivelsen hur har röstat iministerrådet. På vissa sakområden framgår merautförligt allmänna prioriteringar,konstaterar emellertid nämnden i yttrandet. Detgäller främst de av särskilt prioriteradeområdena, såsom t.ex. miljö- och konsumentpolitiken.EU-nämnden välkomnar att regeringen redovisar sinsyn på utvecklingen i EU i skrivelser ochpropositioner, vilka blir föremål förriksdagsbehandling. understryker att isådana skrivelser och propositioner är det ocksålämpligt att regeringen redovisar hur informations-och samrådsskyldigheten gentemot harfullgjorts. Nämnden konstaterar emellertid angåendeföreliggande skrivelse om verksamheten i Europeiskaunionen att det inte på någon punktåterfinns en redogörelse för det informations- ochsamrådsförfarande gentemot som regleras i10 kap. riksdagsordningen. Detta till skillnad frånförra årets skrivelse som innehöll ett avsnitt omsamrådet med beträffande 1996 årsregeringskonferens, framhåller nämnden. EU-nämndenmenar att ett sådant förfarande vore önskvärt.Samtidigt noterar nämnden i sitt yttrande att defrågor som behandlas i skrivelsen i allmänhet berörsådana frågor som har varit föremål för samråd i och där det har funnits en majoritet somstöder regeringens ståndpunkt.Sammanfattningsvis anser att det iregeringens skrivelse om verksamheten i Europeiskaunionen tydligare bör framgå hur Sverigehar röstat i ministerrådet, och hur regeringen harfullgjort sin informations- och samrådsskyldighetgentemot riksdagen.Vidare konstaterar i sitt yttrande1998/99:EUN1y att till skrivelsen har bifogats enförteckning över svenska mål i ochförstainstansrätten (dvs. mål där svenskadomstolar har begärt förhandsavgörande och mål därSverige har intervenerat) samt över viktiga domarmeddelade av . EU-nämndenmenar att på grund av stora betydelseför EG:s rättsutveckling är en sådan redovisningmycket värdefull. vill framhålla att detvore önskvärt om skrivelsen också hade omfattatredovisning av andra viktiga mål där haryttrat sig och viktiga domar frånförstainstansrätten.EU-nämnden konstaterar även att regeringen iskrivelsen redogör för de överträdelseärenden sominletts mot . anser att en sådanredovisning är mycket viktig men att det iskrivelsen även borde redovisas mera utförligt vilkafrågor överträdelseärendena gäller, eftersom dessaärenden kan beröra lagstiftning som har beslutats avriksdagen.Finansutskottet framhåller i sitt yttrande1998/99:FiU3y att utskottet i förra årets yttrandetill utrikesutskottet framhöll att skrivelsen fylleren viktig funktion (1997/98:FiU3y). Utskottetförutsatte att regeringen även skullelägga stor vikt vid att redovisa agerandeoch ställningstaganden i skrivelsen.Finansutskottet konstaterar med tillfredsställelseatt regeringen i föreliggande skrivelse i än störreutsträckning än tidigare redovisar sinaställningstaganden. Utskottet förutsätter attregeringen även i kommande skrivelser tydligtredovisar sitt agerande och sina ställningstagandeni olika frågor.Även behandlar dessa frågori sitt yttrande 1998/99:KU3y. Konstitutionsutskottetframhåller därvid att det i sitt betänkande1998/99:KU11 EU-frågornas behandling i riksdag ochregering välkomnade att regeringen redovisar sin synpå utvecklingen i EU i skrivelser och propositioner,vilka blir föremål för riksdagsbehandling.Konstitutionsutskottet fann det också positivt attregeringen i den årliga skrivelsen om utvecklingen iEU redovisar sitt agerande och sinaställningstaganden beträffande olika EU-frågor. Dennu aktuella berättelsen om verksamheten i Europeiskaunionen ger, som också framhålls i motion U9 (mp),en god och översiktlig bild över utvecklingen inomEU, menar konstitutionsutskottet.Enligt mening harskrivelsen dock ännu inte till fullo funnit sinaformer. I skrivelsen redovisas i en bilaga ienlighet med förarbetena (prop. 1994/95:19, s. 537)viktigare förordningar, direktiv och beslut antagnaav rådet .