bet · GM01KU30 · 1999-05-06 00:00:00 — Dennabör utformas så attyrkesverksamma skall hatillräckliga teoretiskakunskaper samt erfarenheterinom det specifika områdesom certifieringen avser.Enligt utskottet bör vidaresärskilda övergångsreglerfinnas liksom ettcertifieringsorgan somansvarar för kontroll m.m.Vad utskottet anfört börriksdagen med anledning avmotion K25 (mp) yrkandena 3och 4 som sin mening geregeringen till känna.5. Oberoende beredningav revisorernas budgetBo Könberg () anser attfinansutskottetsställningstagande underrubriken av revisorernasbudget bort ha följandelydelse:Enligt utskottetsbedömning är det olämpligtatt styrelsen skall ha ettavgörande inflytande över ivilken utsträckninggranskning skall ske. Dettainte minst med hänsyn tillatt styrelsen själv ärföremål för granskning.Utskottet anser att enlämplig ordning är attfullmäktige utser ensärskild budgetberedningför revisionsanslaget pådet sätt som anges ikommunförbundens förslagtill revisionsreglemente.På detta sätt markerasrevisionenssjälvständighet. mening är dennaprincip så väsentlig attden bör lagregleras.Vad utskottet anfört medanledning av motion K22(fp) yrkande som sin mening geregeringen till känna.6. Särskild lag omkommunala företagMats (), LennartHedquist (m), FredrikReinfeldt (m), Per (), (),() och BoKönberg (fp) anser attfinansutskottetsställningstagande underrubriken lag omkommunala företag bort haföljande lydelse:Utskottet kan i stortställa sig bakom förslageni propositionen till ensamordnad revision avkommunal verksamhet iförvaltningsform och iföretagsform.Utgångspunkten förförslagen har varit dagensförhållanden och gällanderegelsystem.Utskottet finner detemellertid varaotillfredsställande med deständiga och parallellaändringar som måste vidtasi kommunallagen ochaktiebolagslagen. Dettabelyser det angelägna i attlagstiftning och annatregelverk utformasså att förvaltningsformenånyo blir det heltdominerande sättet attbedriva kommunalverksamhet. Ett alternativtsätt är attaktiebolagslagen - som igrunden är utformad förprivaträttslig verksamhet -inte bör gälla förkommunala företag. Istället bör en särskildbolagsform för kommunalaföretag inrättas. Inteminst den avancerade och igrunden helt onödiga formav skatteplanering som nubedrivs genom kommunalabolag aktualiserar dennafråga. Skattefrågornauppstår enbart på grund avatt verksamheten bedrivs iaktiebolagsform, eftersomkommunal verksamhet iförvaltningsform ärskattebefriad. Utskottetvill understryka att ensärskild lag om kommunalaföretag helt kan anpassastill de speciellaförhållanden som kommunalaföretag verkar under.Riksdagen bör uppdra åtregeringen att återkommamed ett förslag till ensärskild lag om kommunalaföretag.Vad utskottet anfört medanledning av motion K21 (m)yrkande 4 bör somsin mening ge regeringentill känna.Lagutskottetsyttrande1998/99:LU3yLekmannarevisorerTillkonstitutionsutskottetKonstitutionsutskottet beslutatatt bereda lagutskottettillfälle att avge yttrandeöver proposition 1998/99:66En förstärkt kommunalrevision jämte motioner somhar väckts med anledning avpropositionen i de delarsom berör utskottetsberedningsområde.Vad som föreslås ipropositionen innebär ihuvudsak ändradlagstiftning i syfte attstärka den kommunalarevisionen av verksamhetsom bedrivs iförvaltningsform. Därutöverföreslås lagändringar isyfte att möjliggöra ensamordning av den kommunalaförvaltningsrevisionen ochrevisionen i de kommunalaföretagen.Med anledning avpropositionen har väcktssammanlagt sju motioner. Itvå av dem berörslagutskottetsberedningsområde, nämligeni K20 av (m, s) samt iK21 yrkande 3 av Per Unckelm.fl. (m). I bådamotionerna framförs kritikmot benämningenlekmannarevisor i 11 kap.aktiebolagslagen(1975:1385) och yrkas attriksdagen skall besluta attändra benämningen tillförtroendevald revisor.Utskottet, som beslutat attavge yttrande, får anföraföljande.Kommunal verksamhet bedrivshuvudsakligen iförvaltningsform. Under desenaste årtiondena har dockden kommunala verksamheteni allt större omfattningkommit att bedrivas iformer som ärprivaträttsliga. Av 3 kap.16 § kommunallagen(1991:900) framgår attkommuner och landstinggenom beslut av fullmäktigefår lämna över vården av enkommunal angelägenhet förvars handhavande särskildordning inte föreskrivitstill ett aktiebolag, etthandelsbolag, en ekonomiskförening, en ideellförening eller en stiftelse(kommunala företag).För revision av kommunalverksamhet gäller olikaregler - både med avseendepå innehåll och terminologi- beroende på omverksamheten drivs iförvaltningsform eller iföretagsform.Den verksamhet som bedrivsi förvaltningsform granskasenligt de regler omrevision som i alltväsentligt finns samlade i9 kap. kommunallagen. Sådangranskning utförs avförtroendevalda revisorer.De förtroendevaldarevisorerna väljs avfullmäktige och ärfullmäktiges instrument förgranskning av den kommunalaverksamhet som bedrivs inämnderna och i eventuellafullmäktigeberedningar.Lagen föreskriver intenågra särskildakvalifikationskrav för deförtroendevalda revisorernaannat än att de skall hauppnått en ålder av 18 åroch därmed ha rösträtt i dekommunala valen. Deförtroendevaldarevisorerna, minst tre ochtre ersättare, väljs för entid av . Trots attdet inte finns någralagstadgade krav däromanlitar de förtroendevaldarevisorerna i praktikenalltid biträde avsakkunniga. Deförtroendevalda revisorernagranskar enligt 9 kap. 7och 9 §§ kommunallagen, iden omfattning som följerav god revisionssed, allverksamhet som bedrivs inomnämnderna ochfullmäktigeberedningarnasverksamhetsområden. Denövergripande uppgiften ikommuner och landsting äratt granska om verksamhetenefterlever fullmäktigesbeslut och om verksamheten,inom budgetramarna och medavsedd kvalitet, uppnår depolitiska målen. Denkommunalaredovisningsuppgiftenomfattar såvälredovisningsrevision somförvaltningsrevision. Deförtroendevalda revisorernahar inte något omedelbartansvar för den internakontrollen utan skallenligt 9 kap. 7 §kommunallagen granska attsådan finns och att den ärändamålsenlig ochtillräcklig. skallde förtroendevaldarevisorerna lämna enrevisionsberättelse tillfullmäktige. Anmärkningarfår riktas mot nämnder,beredningar och motenskilda förtroendevalda.Berättelsen skall ocksåinnehålla ett uttalande omhuruvida ansvarsfrihetföreslås eller inte.De kommunala verksamhetersom bedrivs i företagsformgranskas däremot enligt deregler som finns förrespektive företagsform.För exempelvis de kommunalaaktiebolagen innebär detta,liksom för alla andraaktiebolag, krav på minsten auktoriserad ellergodkänd revisor, och attpersoner som inte ärauktoriserade ellergodkända revisorer inte fårutses tillräkenskapsrevisorer.Bestämmelser för statligkompetensprövning avauktoriserade och godkändarevisorer finns i lagen(1995:528) om revisorer.Lagstiftningen bygger påett EG-direktiv,84/253/EEG, av den 10 april1984 om godkännande avpersoner som har ansvar förlagstadgad revision ochlagstadgade räkenskaper(det s.k.revisorsdirektivet).Närmare regler om revisionav aktiebolag finns i 10kap. aktiebolagslagen(1975:1385). Minst en revisorutses av bolagsstämman. Ibolagsordningen fårföreskrivas att övrigarevisorer får utses påannat sätt. Mandattiden och upphör vidslutet av den ordinariebolagsstämman. Entledigandekan ske under mandattidenom revisorn själv eller densom har utsett honom begärdet. Den som äger aktier iett bolag får inte vararevisor i det bolaget.Revisorn skall i denomfattning god revisionssedbjuder granska bolagetsårsredovisning ochräkenskaper(räkenskapsrevision) samtstyrelsens och denverkställande direktörensförvaltning(förvaltningsrevision).Omfattningen avrevisorernasräkenskapsrevision bestämsbl.a. genom bestämmelsernaom revisionsberättelse. Ensådan berättelse skallinnehålla yttrande omårsredovisningen harupprättats i överens-stämmelse med tillämpliglag om årsredovisning. Detinnebär att revisorn måsteta ställning till omårsredovisningen harupprättats i enlighet medgod redovisningssed och omden ger en rättvisande bildav bolagets ställning ochresultat. Årsredovisningenskall bestå av enbalansräkning, enresultaträkning, noter ochen förvaltningsberättelsesamt i vissa fall av enfinansieringsanalys.Härutöver skall revisorn,som nämnts, granskabolagets räkenskaper.Begreppet räkenskaper ärinte definierat i lagen mentorde omfatta bl.a.verifikationer samt grund-och huvudbokföring.Granskningen av denverkställande direktörensförvaltning skallväsentligen gå ut på attupptäcka eller förebyggaolagliga eller på annatsätt oförsvarligaförvaltningsåtgärder. Attgranskningen skall ha denomfattning som följer avgod redovisningssed betyderatt revisorns granskningfår växlande omfattning ochinnebörd alltefter bolagensskiftande förhållanden.Dessutom innebär det attgranskningen fortlöpandekan anpassas till denutveckling som sker ipraxis på området.Vad som föreslås i den nuaktuella propositionen(1998/99:66) avser ifrämsta rummet kommunalrevision av verksamhet sombedrivs i förvaltningsform.Såvitt avser lagutskottetsberedningsområde innehållerpropositionen förslag tilllagändringar om ökademöjligheter tillinformationsutbyte mellanförtroendevalda revisoreroch revisorer i kommunalaföretag. Förslagengenomförs genom tilläggtill 10 kap. 42 § och 11kap. 19 § aktiebolagslagen,4 kap. 13 § lagen(1980:1103) omårsredovisning m.m. i vissaföretag, 8 kap. 16 § lagen(1987:667) om ekonomiskaföreningar och 4 kap. 15 §stiftelselagen (1994:1220)(lagförslagen 2-5). Vad somsålunda föreslås föranlederi sak inga erinringar frånlagutskottets sida.Utskottet övergår därmedtill att behandla deinledningsvis redovisademotionsyrkandena. Som enallmän bakgrund tillmotionsspörsmålen börupplysas följande.De ovan redovisadebestämmelserna om revisioni aktiebolag tillkom år1998 och trädde i kraft den1 (prop.1997/98:99, bet. LU26).Redan dessförinnan gälldeatt minst en auktoriseradeller godkänd revisor måstedelta i revisionen av ettaktiebolag. Detta kravmotiverades med bl.a. detallmännas intresse av enkvalificerad revision somåtgärd mot den ekonomiskabrottsligheten ochskattefusk (prop.1981/82:171 och prop.1994/95: 152). Denlagstiftning som gälldeföre tillätemellertid att - somkomplement till en ellerflera auktoriserade ellergodkända revisorer -personer utsågs tillrevisorer trots att desaknade den formellakompetens som enauktorisation eller ettgodkännande innebar.I proposition 1997/98:99övervägde regeringen vilkaformella krav som iframtiden bör ställas pårevisorer i aktiebolag.Därvid aktualiseradesfrågan om andra änauktoriserade och godkändarevisorer över huvud tagetskall kunna utses tillrevisorer i aktiebolag. Motbakgrund av artikel 2 i detovan nämndarevisorsdirektivet komregeringen fram till denslutsatsen att personer sominte är auktoriserade ellergodkända revisorer inte fårutses tillräkenskapsrevisorer iaktiebolag. I propositionenföreslogs därför denändringen iaktiebolagslagen att endastauktoriserade ellergodkända revisorer fårutses till revisorer iaktiebolag.Vad som sålunda föreslogsföranledde inga erinringarfrån sida, ochsom tidigare redovisatsgäller attendast den som ärauktoriserad eller godkändkan utses till revisor iett aktiebolag (10 kap. 11§).Den föreslagna ändringenaktualiserade emellertidbehov av regler som pånågot annat sätt kantillgodose behovet av sådan"lekmannarevision" somhittills hade kunnat skeinom ramen föraktiebolagslagens regler omrevision. I propositionenredovisades förekomsten avsådana revisorer. Personer utanformell revisorskompetenssom revisorer förekommer iett par tusen aktiebolag.Störst betydelse har de ikommunala bolag. Derevisorer somkommunfullmäktige utser ärförtroendevalda och hämtasvanligen ur de politiskapartierna. Utanför detkommunala området ärrevisorer utan formellkompetens vanliga i bolagsom ingår i de kooperativarörelserna. Sådanarevisorer förekommer ävenpå försäkringsområdet.Dessutom finns de i vissastatliga bolag. Förekomstenav denna typ av revisorer iföretagen brukar ses motbakgrund av de traditionersom finns i svensktsamhälls- och föreningsliv,där valet av revisorer ihög grad styrs av särskildaförtroendeaspekter ochkompetensbehovet delvis ärannorlunda än i vanligaföretag.I proposition 1997/98:99framhöll regeringen attdenna typ av revisorerfyller en särskilt viktiguppgift i de offentligägdabolagen, främst dekommunala, där de utgör ettväsentligt inslag i detsvenska systemet för insynoch kontroll av denoffentligt bedrivnaverksamheten. Om revisionenav offentligt företagandeskulle avse enbart denekonomiska sidan och i sinhelhet handhas avauktoriserade revisorer ochgodkända revisorer, skulledet enligt regeringen kunnamedföra en betydandeförsvagning av nuvarandeinsyn och revision ochviktiga demokratiska värdenskulle få ett sämre skydd.Mot denna bakgrund ansågregeringen det varaväsentligt attlagstiftningentillhandahållerbestämmelser som möjliggören fortsatt granskninggenom lekmän ochyrkesrevisorer utan formellkompetens. I propositionenövervägdes att ta inbestämmelserna ikommunallagen. Regeringenansåg dock att möjlighetenatt utse revisorer avifrågavarande slag bör ståöppen även inom andrasamhällssektorer där ickeauktoriserade ellergodkända revisorer hittillsverkat som revisorer,exempelvis inomkooperationen, och stannadeslutligt för att föreslåatt bestämmelserna skulletas in i ett särskiltkapitel, kap. 11, iaktiebolagslagen.Förslaget i den delenföranledde inga erinringarfrån sida, ochde nuvarande bestämmelsernainnebär sammanfattningsvisföljande. I alla aktiebolagär det möjligt att utsepersoner med uppgift attgöra en allmän granskningav bolagets verksamhetutöver den lagstadgaderevisionen. Sådana personerbenämns lekmannarevisorer.Någon begränsning rörandeantalet lekmannarevisorerfinns inte.Lekmannarevisorer utses avbolagsstämman eller enligtbestämmelser ibolagsordningen.Mandattiden bestäms avstämman. En lekmannarevisorkan entledigas ochomfattas av i huvudsaksamma allmännakompetenskrav ochjävsbestämmelser som enrevisor. Lekmannarevisornskall granska attaktiebolagets ändamålföljs, att verksamhetensköts på ett från ekonomisksynpunkt tillfredsställandesätt och att den kontrollsom görs inom företaget ärtillräcklig. Dennagranskning skall ske enligtgod sed. Lekmannarevisornskall vidare göra dengranskning sombolagsstämman föreskriver,om föreskrifterna intestrider mot lag,bolagsordningen eller godsed. Lekmannarevisorn fårinte underteckna enrevisionsberättelse.Bolagsledningen skall lämnalekmannarevisorn detmaterial och deupplysningar om bolaget somfordras för granskningen.En lekmannarevisor harsamma tystnadsplikt som enrevisor. Han eller honomfattas inte av denanmälningsskyldighet vidmisstanke om brott ibolaget som ankommer på enrevisor. Resultatet av enlekmannarevisors granskningredovisas i engranskningsrapport som inomviss tid skall lämnas föreordinarie bolagsstämma ochhållas tillgänglig föraktieägarna. Enlekmannarevisor och enrevisor har i huvudsaksamma skadeståndsansvar.I sitt av riksdagengodkända betänkande1997/98:LU26 överproposition 1997/98:99 omaktiebolagets organisationuttalade lagutskottet ianledning av en motion attregeringen i det fortsattaarbetet med anledning avAktiebolagskommitténsåterstående betänkanden böröverväga en annan benämningän lekmannarevisor på denperson som utses att utföraen allmän granskning av ettaktiebolag. I avvaktan påkommitténs förslag använderregeringen i förevarandeproposition 1998/99:66beteckningenlekmannarevisor.I motion K20 av LennartHedquist (m) och () begärs att riksdagenbeslutar att benämningenlekmannarevisor iaktiebolagslagen ochkommunallagen skall bytasut mot benämningenförtroendevald revisor.Motionärerna anser att detär viktigt att slå vakt ombegreppet förtroendevaldsåväl i kommunalasammanhang som t.ex. iföreningssammanhang. Attlåta ändringen avbenämningen vänta på enfortsatt översyn avaktiebolagslagen är enligtmotionärernas mening interimligt, eftersom någotbehov av ytterligareöverväganden inteföreligger. Benämningenförtroendevald revisoranvänds i kommunallagen förde kommunala revisorerna,och denna benämning ärdärför att föredra även förde kommunala bolagen.Även i motion K21 av PerUnckel m.fl. (m) begärs -med hänvisning tillmotiveringen i motion K20 -att benämningen på deförtroendevalda som väljsför att utföra en allmängranskning enligtaktiebolagslagen skall varaförtroendevald revisor ochinte lekmannarevisor(yrkande 3).Lagutskottet vidhåller sittställningstagande frånvåren 1998 och ansersåledes fortfarande attbenämningen lekmannarevisorinte är lyckad och t.o.m.kan leda till felaktigaslutsatser beträffandevikten av den granskningsom en sådan person utför.Ordet lekman för tankarnatill en person som saknarerforderliga kunskaper försitt uppdrag. Med beaktandeav vad som tidigareredovisats beträffandelekmannarevisorns uppgifteranser utskottet att ensådan revisor otvivelaktigtmåste ha gedigna kunskaperpå en mängd områden.Fråga är emellertid omriksdagen, i enlighet medmotionsönskemålen, iförevarande sammanhang börändra benämningenlekmannarevisorer tillförtroendevald revisor. Idenna del vill utskottetanföra följande.Begreppetförtroenderevisor används iden remissbehandladepromemorian (Ds 1996:65)Förtroenderevisorer iaktiebolag, som låg tillgrund för regeringensförslag i proposition1997/98:99. Deremissinstanser som yttradesig i namnfrågan avstyrkteanvändningen av begreppetförtroenderevisor ellerhade invändningar.Revisorsnämnden ifrågasattei sitt remissvar omprefixet förtroende vartillräckligt för attundvika en sammanblandningmed den civilrättsligtutsedde revisorn. Nämndenföredrog benämningenförtroendegranskare.Juridiska fakultetsnämndenvid universitetansåg i sitt remissvarbenämningenförtroenderevisor sommindre lämplig eftersom detifrågavarande bolagetnormalt skall ha förtroendeäven för sina examineraderevisorer. attbeteckningenförtroenderevisor gerintryck av att deslutsatser som en sådanrevisor kommer fram till isärskilt hög grad beaktaretiska och moraliskafrågor.Invändningar framfördesockså mot användningen avordet revisor. Patent- ochregistreringsverketframhöll i sitt remissvaratt det med hänsyn tillförtroenderevisorns roll ibolaget är missvisande attanvända en benämning sominnehåller ordet revisor.Begreppet revisor skaparosäkerhet, framhöll verket,om vilka regler som gällerför en kvalificerad revisorrespektive enförtroendevald och därförriskeras en förväxling medden kvalificerade revisorn.Patent- ochregistreringsverketföreslog i ställetbenämningenförtroendegranskare. OcksåFinansbolagens föreningbefarade förväxlingsriskeroch svårigheter att skiljade båda revisorstypernafrån varandra. FöreningenAuktoriserade Revisorer,, menade för sin del attuttrycket revisor måsteförbehållas den somfaktiskt utför revision iordets vedertagnabemärkelse och att allannan användning är ägnadatt inge allmänheten denvilseledandeföreställningen attrevisorn uppfyllerrevisorsdirektivets högakrav på den som skallgodkännas att utföralagstadgad revision.Liknande synpunkterframfördes av SvenskaRevisorsamfundet, SRS.Samfundet föreslog i förstahand benämningengranskningsmän och i andrahand lekmannarevisorer.Sveriges advokatsamfundanförde i sitt remissvaratt utgångspunkten är attrevision inte får utförasav lekmän och att dengranskning som utförs avlekmän inte är någonrevision och attlekmannagranskaren därförinte bör kallas revisor.Efter samfundetsuppfattning var detlämpligare att knyta antill reglerna om särskildgranskning och beteckna ensom utför en sådangranskning allmängranskare.Av vad som sålundaredovisats framgår, enligtlagutskottets mening, attfrågan om en ändradbenämning av begreppetlekmannarevisorer kräverytterligare överväganden,särskilt mot bakgrund avatt sådana granskare enligt11 kap. aktiebolagslagenkan utses inte bara ioffentliga aktiebolag utanäven i andra. Följaktligenbör inte nu -inom ramen för ettlagstiftningsärende som ihuvudsak gäller revision avkommunal verksamhet sombedrivs i förvaltningsform- besluta om ändringar iaktiebolagslagens regler omlekmannarevisorer.Med det anförda förordarlagutskottet attkonstitutionsutskottetavstyrker bifall tillmotionerna K20 och K21yrkande 3.Även om lagutskottetsåledes inte vill förordanågra vidareåtgärder med anledning avde nu aktuellamotionsyrkandena är detenligt utskottets meningangeläget att regeringensnarast kommer fram tillett ställningstagande tillvad ordet lekmannarevisorskall ersättas med ochframlägger ett sådantförslag för riksdagen.Enligt uppgift frånJustitiedepartementet avserAktiebolagskommittén att isitt fortsatta arbetebeakta den aktuellabenämningsfrågan. (dir.1998:90) har tiden förslutförande av dess uppdragförlängts till utgången avår 1999. Utskottetförutsätter att den nuaktuella namnfrågan, ävenom den inte är helt lättatt lösa, kommer attbehandlas med förtur.Stockholm den 4 maj 1999På lagutskottets vägnarTanja LinderborgI beslutet hardeltagit: TanjaLinderborg (v),(), MarianneCarlström (s),(),(),(),(m), NikosPapadopoulos (s),(), MarinaPettersson (s),(), TassoStafilidis (v),(), BeritAdolfsson (m),(), ViviannGerdin (c) och UlfNilsson (fp).Avvikande meningRolf (), StigRindborg (m), (), ElizabethNyström (m), () och () anser att den del avutskottets yttrande sombörjar med "Fråga är" ochslutar med "med förtur"bort ha följande lydelse:Trots utskottets uttalandevåren har nuregeringen tagit framytterligare lagförslag därbegreppet"lekmannarevisorer" användssom benämning på sådanaförtroendevalda revisorersom väljs för att genomföraen allmän granskning iaktiebolag. I sammanhangetfinns anledning att erinraom att begreppetförtroendevaldatraditionellt har använts ilagstiftningen sombeteckning på de personersom av fullmäktige ellermotsvarande organ hartilldelats uppdrag. Därtillkommer att begreppet lekmänär oegentligt i samband medden typ av uppdrag som dethär är fråga om, eftersomdet till denförtroendevaldarevisorsfunktionen medfördel kan väljas personersom i sin yrkesutövning ärjust revisorer, vilket intetorde vara helt ovanligtbeträffande deförtroendevalda revisorernai kommunerna.Till följd av det anfördaanser lagutskottet attmotionerna K20 och K21yrkande 3 bör bifallas.Inom utskottetupprättade förslagtill lydelse avvissa bestämmelseri kommunallagenUtskottsförslag-----------------------------------------------------Regeringens förslag Utskottets förslag-----------------------------------------------------9 kap.------------------------------------------------------9 §-----------------------------------------------------Revisorerna granskar Revisorerna granskarårligen i den omfattning i den omfattningsom följer av god som följer av godrevisionssed all revisionssed allverksamhet som bedrivs verksamhet som bedrivsinom nämndernas verk- inom nämndernas verk-samhetsområden och genom samhetsområden. revisorer eller granskar på samma sätt,lekmannarevisorer som genom de revisorer ellerutsetts enligt 3 kap. 17 lekmannarevisorer somoch 18 §§. utsetts i företag enligt3 kap. 17 och 18 §§, ävenDe prövar om verksamheten i deverksamheten sköts på ett företagen.ändamålsenligt och frånekonomisk synpunkt till- Revisorerna prövar omfredsställande sätt, om verksamheten sköts på etträkenskaperna är ändamålsenligt och frånrättvisande och om den ekonomisk synpunkt till-interna kontrollen som fredsställande sätt, omgörs inom nämnderna är räkenskaperna ärtillräcklig. rättvisande och om deninterna kontrollen somgörs inom nämnderna ärtillräcklig.------------------------------------------------------Om revisorerna i sin granskning finner att detföreligger misstanke om brott av förmögenhetsrättsligkaraktär skall de anmäla förhållandet till berördnämnd.