bet · GM01SoU5 · 1999-02-02 00:00:00 — Kontroll av syntetiska droger och åtgärder motdopning I betänkandet behandlas regeringens propositioner1997/98:183 Kontroll av syntetiska droger m.m. och1998/99:3 Åtgärder mot dopning samt sexmotionsyrkanden som väckts i anledning avpropositionerna. I betänkandet behandlas också tremotionsyrkanden från den allmänna motionstiden 1998.Utskottet ställer sig i huvudsak bakom förslagen ipropositionerna. Utskottet har ansett det lämpligtatt samordna lagförslagen i de båda propositionerna(se bilaga 3) samt föreslå gemensamt ikraftträdande.Utskottet tillstyrker regeringens förslag tilländring av narkotikadefinitionen i 8 §narkotikastrafflagen (1968:64) för att klart täckaalla de varor som anses som narkotika.Utskottet tillstyrker vidare en ny lag om förbud motvissa hälsofarliga varor som syftar till attåstadkomma ett effektivare kontrollförfarande förnya droger. Den föreslagna lagen skall ge möjlighetatt ingripa mot nya hälsofarliga missbruksmedel sominte är att anse som narkotika, dopningsmedel ellerläkemedel. Utskottet tillstyrker därutöver bl.a.vissa av regeringen föreslagna åtgärder när detgäller dels det utredningsförfarande som föregår ettbeslut om narkotikaklassificering, dels syftar tillatt förstärka samarbetet mellan de myndigheter somär inblandade i det utredningsförfarande som föregårett sådant beslut.Utskottet tillstyrker också att bruket avdopningsmedel kriminaliseras. En ändring av dennainnebörd föreslås bli införd i lagen (1991:1969) omförbud mot vissa dopningsmedel. I vissa fall skallenligt propositionen kunna dömas för grovtdopningsbrott till fängelse högst . Vidareföreslås bl.a. att innehav av läkemedel i uppenbartsyfte att olovligen sälja dem blir kriminaliserat.En bestämmelse med denna innebörd införs därför ilagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. Isocialtjänstlagen (1980:620) föreslås ettförtydligande av ansvar för attförebygga och motverka missbruk av dopningsmedelbland barn och ungdomar. Utskottet tillstyrker ocksådessa lagförslag.De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1april 1999.I betänkandet finns fyra reservationer.Proposition 1997/98:183I proposition 1997/98:183 Kontroll av syntetiskadroger m.m. föreslår regeringen() att antarregeringens förslag till1. lag om förbud mot vissa hälsofarliga varor,2. lag om ändring i narkotikastrafflagen (1968:64),3. lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt,4. lag om ändring i lagen (1998:599) om ändring ilagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,5. lag om ändring i lagen (1998:610) om ändring ilagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt,6. lag om ändring i lagen (1998:602) om ändring ilagen (1976:371) om behandlingen av häktade ochanhållna m.fl.,7. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),8. lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen(1982:763),9. lag om ändring i lagen (1985:12) om kontroll avberusningsmedel på sjukhus,10. lag om ändring i lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall,11. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga,12. lag om ändring i lagen (1991:1128) ompsykiatrisk tvångsvård,13. lag om ändring i läkemedelslagen (1992:859),14. lag om ändring i lagen (1992:860) om kontrollav narkotika,15. lag om ändring i lagen (1994:451) omförsöksverksamhet med intensivövervakning medelektronisk kontroll,16. lag om ändring i lagen (1996:701) omTullverkets befogenheter vid gräns mot ettannat land inom Europeiska unionen.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 1.Proposition 1998/99:3I proposition 1998/99:3 Åtgärder mot dopningföreslår regeringen (Social-departementet) attriksdagen antar regeringens förslag till1. lag om ändring i lagen (1991:1969) om förbud motvissa dopningsmedel,2. lag om ändring i lagen (1996:1152) om handel medläkemedel m.m.,3. lag om ändring i lagen (1974:203) omkriminalvård i anstalt,4. lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620),5. lag om ändring i lagen (1985:12) om kontroll avberusningsmedel på sjukhus,6. lag om ändring i lagen (1988:870) om vård avmissbrukare i vissa fall,7. lag om ändring i lagen (1990:52) med särskildabestämmelser om vård av unga,8. lag om ändring i lagen (1991:1128) ompsykiatrisk tvångsvård.Lagförslagen fogas till betänkandet som bilaga 2. Motioner väckta med anledning avproposition 1997/98:1831998/99:So9 av () vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att ettinformationsprogram bör utarbetas så att framförallt ungdomar får kunskap om vilka följder bruk avde nya drogerna får och att de ärlagligt tillåtna,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att behandlingen avnarkotikamissbrukare bör ses över så att de sommissbrukar de nya preparaten kan få relevant vård.Motioner väckta med anledning avproposition 1998/99:31998/99:So4 av m.fl. (fp) variyrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om ordet doping,2. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om Dopingjouren,3. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om tillsynsmyndighetför dopingfrågor,4. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om kostnaderna förinsatser rörande doping.Motioner väckta 19981998/99:So290 av m.fl. (v) vari yrkas1. att som sin mening ger regeringen tillkänna vad i motionen anförts om att enbart bruket avdopningsmedel inte skall kriminaliseras.2. att - om det första yrkandet avslås -som sin mening ger regeringen till känna vad imotionen anförts om att man som åtgärd vid bruk avdopningsmedel använder de tvångsmedel som redanfinns i lagen om vård av missbrukare (LVM).1998/99:So461 av m.fl. (fp) variyrkas23. att som sin mening ger regeringentillkänna vad som i motionen anförts om dopning.Ärendets beredning i utskottetDå bl.a. budgetprocess inte lämnattillräckligt utrymme för socialutskottet attslutbehandla de båda propositionerna under hösten1998 har utskottet - mot bakgrund av att det ipropositionerna i viss utsträckning föreslagitsändringar i samma författningar - ansett detlämpligt att lagtekniskt samordna dessa. Ensamordning mellan lagförslagen har också förutsattsav Lagrådet (se prop. 1998/99:3 s. 119).Socialdepartementet har medverkat vid samordningen.Utskottets samordnade lagförslag fogas tillbetänkandet som bilaga 3.Utskottet har vid sammanträde erhållitinformation av ochLäkemedelsverket bl.a. om de varor som skulle kunnaomfattas av den föreslagna lagen om förbud mot vissahälsofarliga varor.Justitieutskottet har berettsmöjlighet att yttra sig överproposition 1997/98:183 Kontroll avsyntetiska droger m.m. jämte enmotion i de delar som har sambandmed justitieutskottetsberedningsområde. Justitieutskottethar enligt protokollsutdragbeslutat att föreslåsocialutskottet att tillstyrkapropositionen i de delar som liggerinom justitieutskottetsberedningsområde, se bilaga 4. Propositionerna i huvuddragEnligt proposition 1997/98:183 Kontroll avsyntetiska droger m.m. föreslår regeringen enförändring av narkotikadefinitionen i 8 §narkotikastrafflagen (1968:64) så att begreppet"starkt vanebildande" ersätts med"beroendeframkallande" och att definitionenkompletteras med begreppet "euforiserande effekter"för att alla de varor som anses som narkotikaskall täckas av narkotikastrafflagens definition.Propositionen innehåller vidare ett förslag till nylag om förbud mot vissa hälsofarliga varor somsyftar till att åstadkomma ett effektivarekontrollförfarande för nya droger. Den föreslagnalagen utgör ett regelverk som är mer begränsat menhar ett vidare tillämpningsområde ännarkotikalagstiftningen. Lagen skall ge möjlighetatt ingripa mot nya hälsofarliga missbruksmedel i defall där nuvarande regler är otillräckliga. Vissaföljdändringar föreslås i annan lag-stiftning bl.a.i fråga om möjligheten att kontrollera att den somär frihetsberövad inte innehar varor som omfattas avden nya lagen. I propositionen föreslås också vissaförändringar när det gäller det utred-ningsförfarande som föregår ett beslut omnarkotikaklassificering. Vidare föreslås åtgärdersom syftar till att förstärka samarbetet mellan demyn-digheter som är inblandade i detutredningsarbete som föregår ett sådant beslut.Slutligen föreslås ett förtydligande inarkotikalagstiftningen av bestämmelserna om lagligtinnehav av narkotika. I propositionen föreslåsikraftträdande den 1 januari 1999.I proposition 1998/99:3 Åtgärder mot dopningföreslår regeringen att bruket av dopningsmedelkriminaliseras. En ändring av denna innebördföreslås bli införd i lagen (1991:1969) om förbudmot vissa dopningsmedel (dopningslagen). I vissafall skall enligt förslaget också kunna dömas förgrovt dopningsbrott till fängelse i högst fyra år.Vid bedömningen om ett brott är grovt skall särskiltbeaktas om det har utgjort led i en verksamhet sombedrivits i större omfattning eller yrkesmässigt,avsett särskilt stor mängd eller annars varit avsärskilt farlig eller hänsynslös art. Kriteriernaför när ett brott skall bedömas som ringa angesuttryckligen i dopningslagen.Innehav av läkemedel i uppenbart syfte attolovligen sälja dem föreslås bli kriminaliserat. Enbestämmelse med denna innebörd införs därför i lagen(1996:1152) om handel med läkemedel m.m. För ensådan hantering som sker yrkesmässigt, avserbetydande mängd eller värde, eller annars är avsärskilt farlig art föreslås en särskildstraffskala.I socialtjänstlagen föreslås ett förtydligande avsocialtjänstens ansvar för att förebygga ochmotverka missbruk av dopningsmedel bland barn ochungdomar. Regeringen föreslår vidare ändringar i ettantal lagar för att underlätta förverkande avdopningsmedel som påträffas på kriminalvårds-anstalter och olika vårdinstitutioner. Ipropositionen föreslås ikraftträdande den 1 juli1999.Lag om förbud mot vissa hälsofarliga varorm.m.I proposition 1997/98:183 föreslår regeringen en nylag om förbud mot vissa hälsofarliga varor i förstahand syftande till att få kontroll över handeln medvaror som saknar något mer allmänt användningsområdeför enskilda eller för industri, vetenskap ellersjukvård. För att en vara skall omfattas av lagenbör, enligt regeringen, krävas att den på grund avsina inneboende egenskaper medför fara förmänniskors liv eller hälsa och används eller kanantas användas i syfte att uppnå berusning ellerannan påverkan. Det kan röra sig om hälsofarligavaror med vitt skilda egenskaper och effekter. Någonmer exakt varudefinition kan därför inte göras ilagen. Exempel på sådana varor som skulle kunnakomma i fråga för att omfattas av den nya lagen ärMBDB, BDB, MDDM (samtliga varianter avfenetylaminer, vars egenskaper ännu inte har kunnatutredas) och amylnitrit. Vidare skulle vissasubstanser och beredningar ingående i örtdrogerkunna omfattas. I propositionen anges att regeringenpå samma sätt som beträffande narkotika bör göra enfullständig uppräkning av de kontrollerade varorna ien särskild förordning.Den nya lagen skall inte tillämpas på narkotika ochdopningsmedel eller läkemedel som godkänts inom EU.Då syftet som nämnts med den nya lagen i förstahand är att åstadkomma kontroll över handeln bör deaktuella varorna därför inte få införas, överlåtas,framställas, förvärvas i överlåtelsesyfte ellerutbjudas. Även innehav av de aktuella varorna börenligt regeringen föranleda straffansvar. Med hänsyntill att lagen är avsedd att utgöra ett ganskainskränkt regelverk bör inte gärningar som begås avoaktsamhet föranleda ansvar.Vad gäller straffskalans utformning kan brott vidnormalgraden jämföras med den straffskala som gällerför vissa olovliga förfaranden med läkemedel.Regeringen föreslår i propositionen vidare bl.a. attFolkhälsoinstitutet (FHI), med hänsyn tillinstitutets kontakter och kunskaper pånarkotikaområdet samt den roll som institutet avsesutveckla inom EU:s varningssystem mot nya droger(), skall ansvara för såvälutredningen av behovet av narkotikaklassificering avdroger som saknar medicinsk användning, som förbehovet av kontroll av missbruksvaror enligt denföreslagna lagen om förbud mot vissa hälsofarligavaror. FHI kan i sin tur uppdra åt Läkemedelsverketatt utföra de i utredningarna ingående kemiskaanalyserna.Regeringen menar att samarbetet mellan samtligaberörda myndigheter måste förbättras och förstärkaspå olika sätt för att de eftersträvade tidsvinsternai utredningsfasen skall kunna uppnås. Det nätverksom regeringen förutsätter kommer att etableras inomEarly bör också utnyttjas i detsammanhanget.Det kan, enligt regeringen, konstateras attLäkemedelsverket, FHI och Statens livsmedelsverkalla sysslar med frågor om bevakning av nya varorsom kan bli föremål för missbruk. Dessa verksamheterkan beröra varandra. I propositionen tillkännagesavsikten att i dessa myndigheters instruktionersärskilt inskriva att de skall samarbeta medvarandra i frågor som rör missbruksmedel.Slutligen framhåller regeringen betydelsen av eneffektiv och snabb rapportering från sjukvård,socialtjänst, tull och polis angående derasiakttagelser och fynd av nya droger ochmissbruksmönster. Rapporterna bör utformas så attsekretessbelagda uppgifter om enskilda inte lämnasut. I propositionen föreslås att särskildabestämmelser om rapporteringsskyldighet till FHIdärför skall föreskrivas i lag för hälso- ochsjukvården och . Vad gäller destatliga myndigheter som har uppgifter på områdetskall rapporteringsskyldigheten i ställetföreskrivas i förordning.I motion So9 av m.fl. (kd) begärsett tillkännagivande av vad i motionen anförts omatt ett informationsprogram bör utarbetas så attframför allt ungdomar får kunskap om vilkamedicinska och sociala följder bruket av de nyadrogerna får och att de är lagligttillåtna (yrkande 1). Motionärerna hemställer vidareom ett tillkännagivande om att behandlingen avnarkotikamissbrukare bör ses över så att de sommissbrukar de nya preparaten kan få relevant vård(yrkande 2).AktuelltFrån FHI har, vad gäller arbetet rörande syntetiskadroger och den föreslagna lagen om förbud mot vissahälsofarliga varor, inhämtats att institutetmedverkar i en informell arbetsgrupp där bl.a.Läkemedelsverket och ingår.Gruppen inhämtar fakta både nationellt ochinternationellt avseende olika varor som skullekunna omfattas av den föreslagna lagen. Detfaktaunderlag som finns rörande MBDB (en variantav ecstasy) är tillräckligt för att låta denaktuella lagen tillämpas på denna drog. FHI kommervid sin information rörande de nya syntetiskadrogerna bl.a. att använda Internet. FHI har ocksånyligen distribuerat den s.k. till 98 000föräldrar med barn i årskurs 8. I boken informerasbl.a. om de syntetiskt framställda drogerna.Utskottets bedömningGenom den föreslagna lagen om förbud mot vissahälsofarliga varor ges möjlighet att ingripa motvaror som, på grund av sina inneboende egenskaper,utan att utgöra narkotika, dopningsmedel ellergodkända läkemedel medför fara för människors liveller hälsa och som används eller kan antas användasi syfte att uppnå berusning eller annan påverkan.Regeringen avses i förordning föreskriva vilka varorsom skall omfattas av lagen.Utskottet delar regeringens bedömning att ansvaretför utredningen av behovet avnarkotikaklassificering av droger som saknarmedicinsk använd-ning liksom av varor enligt den avregeringen föreslagna lagen om förbud mot vissahälsofarliga varor bör åvila FHI. Hälso- ochsjukvården och åläggs ocksårapporteringsskyldighet till FHI om de i sinverksamhet gjort iakttagelser som tyder på att nyamedel används för missbruksändamål eller attändringar sker i missbruksmönster. Även statligamyndigheter på området avses få en sådanrapporteringsskyldighet till FHI.Utskottet vill, i likhet med motionärerna,understryka vikten av att en tydlig information gesungdomar och har erfarit att ett arbete redan pågårnär det gäller att informera om de nya syntetiskadrogerna.Utskottet utgår ifrån att regeringen noga följerutvecklingen på området. Den skall bl.a. analyserautvecklingen av missbrukarvårdens ochkriminalvårdens behandlings-program, värdera dessresultat och effekter i förhållande till insattaresurser samt föreslå åtgärder för att stärkarehabiliteringen av missbrukare bl.a. genomförbättrad samverkan mellan olika huvudmän ochaktörer. Något initiativ från sida medanledning av motion So9 (kd) behövs inte.Utskottet tillstyrker förslaget till lag om förbudmot vissa hälsofarliga varor, dock medikraftträdande den 1 april 1999.Åtgärder mot dopning m.m.Benämningen "dopning" eller "doping"Regeringen anför i proposition 1998/99:3 att närdopningslagen infördes beslutades att uttrycket"dopning" skulle användas. Detta uttryck förefallerhittills inte ha slagit i genom i praktiken vare siginom idrottsrörelsen eller i den allmänna debatten.Dopning av det slag som förekommer är dock enförhållandevis modern företeelse. Dopningslagen harvarit i kraft , vilket är en relativtkort tid. I t.ex. överdet svenska språket anges "dopning" somförstahandsalternativ. Mot bakgrund av vad som nusagts anser regeringen att detta ord bör användasäven fortsättningsvis. Lagrådet förordar i sittyttrande ett byte till ordet "doping". EnligtLagrådets uppfattning har ordet "doping" blivit fastetablerat såväl hos allmänheten som hos massmedieroch inom idrottsrörelsen. I och för sig anserLagrådet att det kan vara naturligt att det ibörjan, när en företeelse är ny, råder osäkerhet omden rätta benämningen. Man anser dock att det nu hargått så utan att uttrycket "dopning" fåttfäste att det allvarligt bör övervägas om inte enövergång till ordet "doping" bör genomföras för attfå en överensstämmelse med det allmänna språkbruket.Regeringen har förståelse för Lagrådets synpunkter,men anser att det inte kan uteslutas att ordet"dopning" kan få en mera utbredd användning iframtiden. Med hänsyn främst till att ordet"dopning" är mera förenligt med det svenskaspråksystemet bör detta ord behållas ilagstiftningen och på så sätt ges möjlighet att fåett större genomslag. Regeringen har fått stöd fördenna uppfattning genom yttranden från bl.a. SvenskaAkademien, och för medicinsk språkvård.I motion So4 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande av vad som i motionen anförtsom ordet doping (yrkande 1). Enligt motionärerna börman använda det begrepp som är gängse såvälinternationellt som nationellt. Ordet "dopning" bördärför ersättas med "doping".Utskottets bedömningUtskottet vidhåller bedömningen i betänkande1991/92:SoU7 Dopning att benämningen dopning skallanvändas i dopningslagen och delar därmed denbedömning som regeringen gör i den nu förevarandepropositionen. Motion So4 (fp) yrkande 1 avstyrksdärför.DopingjourenDopingjouren är en telefonjour som funnits påHuddinge sjukhus och som är öppenför allmänheten i hela landet. Verksamheten bedrivsi landstings regi och finansierasför närvarande av & AB.Verksamheten är främst avsedd att besvaraallmänhetens frågor om bl.a. riskerna med bruket avdopningsmedel. Avsikten är även att kontakt skallförmedlas med specialister inom sjukvården föruppföljning av dopningrelaterade problem.Vid , fördopningsfrågor, pågår ett treårigtprojekt som finansieras av landstingoch som syftar till att samla kunskap till ettbehandlingsprogram för missbrukare av dopningsmedel.Vid centret görs bl.a. psykiatriska be-dömningar ochtas blodprov varefter patienterna hänvisas tillspecialister och följs upp . De sombehandlas vid centret har i regel hänvisats ditefter kontakt med Dopingjouren.I proposition 1998/99:3 anför regeringen att det ärangeläget att FHI följer utvecklingen när det gällerdopningsmissbruket i samhället. Det finns dock inteskäl att ålägga institutet ytterligare uppgifteravseende denna fråga. När det gäller frågan omjourens framtid skall tryggas med statliga medel harFHI, enligt propositionen, gjort bedömningen att denregionala och lokala kompetensen i dopningsfrågorökat och att en finansiering från institutets sidaav en jourtelefon för dopningsfrågor inte kanmotiveras med hänsyn till de insatsprioriteringarinstitutet måste göra. Regeringen finner motbakgrund härav inte tillräckliga skäl attDopingjouren skall stödjas ekonomiskt av staten.I motion So4 av m.fl. (fp) begärsett tillkännagivande av vad som i motionen anförtsom Dopingjouren (yrkande 2). Läkeme-delsföretagetPharmacia & finansiella åtagande vad gällerDopingjouren upphör i och med utgången av 1999.Enligt motionärerna är Dopingjouren av vikt försåväl utbildning och forskning som för hälso- ochsjukvården. Det hemställs därför att staten tar uppförhandlingar med om hurDopingjourens framtid skall kunna tryggas. Ett istort likalydande yrkande har framförts i motionSo461 av m.fl. (fp) (yrkande 23).Utskottets bedömningEnligt utskottets mening är det av vikt att denerfarenhet, kompetens och kunskap som finns vidDopingjouren tas till vara . Det kanifrågasättas om inte verksamheten skulle kunnasamordnas med annan upplysningsverksamhet avliknande karaktär.Utskottet delar den bedömning som görs ipropositionen om finansiering av Dopingjouren.Utskottet avstyrker därför motionerna So4 (fp)yrkande 2 och So461 (fp) yrkande 23.Kriminalisering av bruket av dopningsmedelAv 1 § dopningslagen, i nu gällande lydelse, framgåratt lagen gäller syntetiska anabola steroider,testosteron och dess derivat, tillväxthormon samtkemiska substanser som ökar produktion ochfrigörelse av testosteron och dess derivat eller avtillväxthormon. Med derivat avses en kemisk föreningframställd ur en annan förening med liknandestruktur och också ofta med likartad effekt.Dopningslagen omfattar angivna kemiska substanseroavsett om substansen förekommer i någonberedningsform eller ej. Såväl bruksfärdiga som ickebruksfärdiga beredningar, som innehåller någon mängdav en angiven substans, omfattas.I lagens 2 § framgår vilka befattningsformer som ärförbjudna. Där före-skrivs sålunda att de medel somanges i 1 § inte annat än för medicinskt ellervetenskapligt ändamål får införas till landet,överlåtas, framställas, förvärvas iöverlåtelsesyfte, utbjudas till försäljning ellerinnehas. Förbudet mot innehav omfattar även innehavför eget bruk. Konsumtionen eller bruket i sig avmedlen är däremot inte förbjudet. Överträdelse avlagen bestraffas med böter eller fängelse upp tilltvå år.I propositionen pekar regeringen på attkriminalisering av bruket endast är en möjlig åtgärdbland flera för att komma till rätta med missbrukoch spridning av dopningsmedel. Förebyggandeinsatser som grundas på frivillighet har en centralplats i detta arbete. För att kriminalisering skallväljas bör det före-ligga starka skäl.En grundläggande princip inom svensk straffrätt äratt handlingar som riktar sig mot den egna personeneller mot eget intresse normalt inte skallstraffbeläggas. För det fall handlingen haroacceptabla konsekvenser utanför den egnarättssfären föreligger naturligtvis inget hinder motatt straffbelägga handlingen. Enligt regeringen kandet diskuteras om missbruket av dopnings-medelenbart medför konsekvenser för missbrukaren.Troligen finansierar en del av missbrukarna sittmissbruk genom att sälja dopningsmedel till andra.Kopplingen till annan kriminalitet är dock oklar.Den följdbrottslighet som ett missbruk kan ge upphovtill går inte heller att jämföra med konse-kvenserna av narkotikamissbruk. Regeringen kan ocksåkonstatera att det inte är vetenskapligt bevisat attdet finns ett orsakssamband mellan bruk avdopningsmedel och våldshandlingar. Enbart enmöjlighet att så är fallet är inte tillräckligt föratt kriminalisera missbruk. Om missbruket har storom-fattning kan detta vara skäl för enkriminalisering. De undersökningar som genomförtsunder talar emellertid för attbruket knappast är så utbrett och så etablerat sombefarats. Omfattningen synes vara betydligt mindreän vad som gäller för t.ex. narkotika.Enligt regeringen är det emellertid särskiltoroväckande att undersökningar visar att det främstär unga människor som använder dopningsmedel.Visserligen är de psykiska effekterna oklara och dethar heller inte visats att medel som t.ex. anabolasteorider är beroendeframkallande i egentlig mening.Det är dock helt klart att ett bruk av sådanadopningsmedel är förenat med allvarliga fysiskabieffekter.