bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — En låg och stabil inflation innebärsamtidigt att företagens möjligheter att planera för framtiden förbättras.Regeringen föreslår i vårpro-positionen en rad effektiviseringar avarbetsmarknaden för att begränsa flaskhalsar, hålla inflationen nere ochdärmed öka konkurrenskraften. Dess-utom annonseras åtgärder för attförbättra lönebildningen.Enligt utskottets mening är den svenska företagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Utbildnings- ochkunskaps-nivån hos den svenska arbetskraften är hög och ökar ytterligaregenom de satsningar på kunskap och kompetens som regeringen gör i alladelar av utbildningssystemet. skall konkurrera med kompetens ochvälutbil-dad arbetskraft. Förutom utökade satsningar på skolan, den högreutbildning-en och forskningen föreslår regeringen i vårpropositionen bl.a.åtgärder för hur kompetensutvecklingen i arbetslivet skall förbättras.Regeringens ut-gångspunkt är också att även i fortsättningen skalltillhöra de ledande länderna när det gäller utnyttjandet av dentillväxtpotential som ligger i IT-samhället.En annan viktig del i näringsklimatet är att den inhemska svenska efterfrå-gan nu stiger starkt efter en svag utveckling under i stort sett . Det är speciellt gynnsamt för de mindre och hemmamarknadsinriktadeföre-tagen.I den offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning som regeringenpresenterade i vårpropositionen 1998, och som upprepades i budgetproposi-tionen och även återfinns i vårpropositionen, spelar företagande och små-företagande en avgörande roll. Därför har under de senaste årenbeslutat om en rad förbättringar för företagen och då framför allt för demindre företagen. Exempelvis har enskilda näringsidkare och delägare ihandelsbolag fått regler som är mer likvärdiga dem som gäller föraktiebolag. För nystartad enskild näringsverksamhet har möjlighet attkvitta underskott i aktiv näringsverksamhet mot tjänsteinkomster införts.Dessutom har lättna-der i ägarbeskattningen för ägare till onoteradeaktiebolag genomförts. Ar-betsgivaravgifterna har reducerats för attsärskilt gynna de mindre företagen. Reglerna för s.k. F-skattsedel harmjukats upp och skattetillägg vid periodi-seringsfel i momsredovisningenhar lindrats. Vidare har reserveringsmöjlig-heterna för enskildanäringsidkare och handelsbolag förstärkts ytterligare. Den särskildaskatten på vattenkraft har avskaffats. Avdragsreglerna förpensionskostnader, beskattning av personaloptioner och avdraget för pen-sionssparande för enskilda näringsidkare har förenklats etc.I vårpropositionen föreslås också att informationen kring nyföretagande ochstödet till kooperativ utveckling utökas. Vidare skall regleringen avvärdepappersfonder på nationell nivå ses över och en samlad översyn av destatliga insatserna på riskkapitalområdet genomföras. Dessutom undersöksmöjligheterna att införa en patentintrångsförsäkring. För att säkerställaoch utveckla tillgången på kunskap och kompetens vidareutvecklas teknik ochkunskapsöverföring från bl.a. högskolor till små och medelstora företag.Regeringen anger också att en ny avstämning av genomförandet av Småfö-retagsdelegationens olika förslag för att underlätta företagandet skallredovi-sas i samband med budgetpropositionen.Enligt utskottets mening bör en naturlig ingrediens i en kommande skatte-reform vara att ytterligare förbättra förutsättningarna för företagsamhet.De pågående överläggningarna mellan riksdagspartierna kan därför leda tillförändrade regler fr.o.m. . I vårpropositionen aviserasemellertid ett antal förslag inom skatteområdet som närmare skallpresenteras i budgetpropositionen med avsikten att de skall börja gälla fr.o.m. . Det handlar t.ex. om att publika aktiebolag -och i ett senare skede även privata aktiebolag - bör få möjligheter attåterköpa egna aktier. Dessutom bör kupongskatten på näringsbetingade aktierslopas och ett antal s.k. stoppregler för fåmansföretag tas bort. Nyligengick en PM om skatte-lättnader för utländska företagsledare, experter ochforskare ut på remiss. För att förenkla och ge småföretagen bättretillväxtvillkor tillsätts också en ut-redning med uppdrag att se över de s.k. 3:12-reglerna och reglerna för gene-rationsskiften.När det gäller avvecklingen av kärnkraften konstaterar utskottet att nä-ringsutskottet i sitt yttrande till utskottet med anledning avvårpropositionen (1998/99:NU3y) avstyrker aktuella delar i motionerna Fi14(m) och Fi18 (m). Utskottet har ingen annan uppfattning i frågan.I motion Fi14 (m) framhålls vidare att välfärdens och den offentligasektorns förnyelse bl.a. handlar om att utsätta ochlandstingskommunal verksamhet för konkurrens samt att kraftigt koncentreraresurserna till de viktigaste kärnverksamheterna. Den kommunala sektornlevererar inte tillräckligt mycket för varje betald skattekrona. På kort sikt är det up-penbart att de resurser som finns i den offentligasektorn är fullt tillräckliga för att utföra kärnuppgifterna. Vad som krävsär politiker som förmår priori-tera och se till att de resurser som finnsutnyttjas effektivt, skriver motionä-rerna. Regeringen för en farlig ochkortsynt politik när man ger sken av att problemen kan lösas genom ökadestatsbidrag till kommunerna. Den svenska välfärden har urholkats. Världenshögsta skatter ger inte världens bästa väl-färd. Vad som behövs är en storvälfärdsreform som gör medborgarna mind-re beroende av det offentliga, därmedborgarna mer kan förlita sig på det egna arbetet, det egna sparandet ochde egna sociala nätverken. Det höga bidragsberoendet måste brytas, bl.a.genom lägre skatter.En av anledningarna till att regeringen inte lyckas genomföra åtgärder somökar sysselsättningen och tillväxten är att regeringen efter förra höstensvalnederlag vänt sig till vänster för att få stöd för politiken, skrivermotionä-rerna. grundidé är att bekämpa enskilt företagande,och Mil-jöpartiet är i princip motståndare till tillväxt, hävdas det imotionen.Som utskottet framfört tidigare (i t.ex. betänkande 1998/99:FiU1 med anled-ning av budgetpropositionen) är det skolan, vården och omsorgen som skallsättas främst i kommunernas och landstingens verksamhet. Det är och harvarit ledstjärnan i den ekonomiska politiken sedan den socialdemokratiskaregeringen tillträdde . När regeringen då inledde arbetet medatt sanera de offentliga finanserna var den grundläggande principen attverk-samheter av olika slag skulle gå före transfereringar. Statsbidragentill kom-muner och landsting undantogs från besparingar medan nästan allaandra budgetområden fick omfattande besparingskrav. Trots detta harkommuner och landsting utsatts för svåra ekonomiska påfrestningar tillföljd av den tidigare svaga ekonomiska utvecklingen.I det här sammanhanget måste man enligt utskottets uppfattning vara klaröver att alternativet till saneringen av de offentliga finanserna hadevarit snabbt växande räntekostnader på statsskulden, kostnader som efterhand hade trängt undan både statliga och kommunala resurser till välfärden.De senaste årens omfattande sanering av den offentliga ekonomin har skapatutrymme för satsningar på att förbättra kvaliteten inom skolan, vården ochomsorgen av barn och gamla. I förhållande till situationen 1996 har 4miljar-der kronor tillförts kommunsektorn miljarderkronor . tillförs plus 1,3 miljarder kronorgenom att de som alla skattskyldiga betalar i inkomstskatt överförstill kommuner och landsting. Sammantaget innebär det att skola, vård ochomsorg till-förs jämfört med 1996.Men det är inte tillräckligt. Behoven inom vården, skolan och omsorgen ärfortfarande stora. I enlighet med tidigare utfästelser tillförs ytterligare4 miljarder kronor . Regeringen föreslår nu också att den s.k. 200-kronan även tillfaller kommuner och landsting. För år 2001föreslås i vårpropositionen att det generella statsbidraget till kommunernaökar med ytterligare utöver de somaviserades . Vid sidan av dessa resursförstärkningar vidtasockså en rad andra åtgärder för att öka kvaliteten inom t.ex. skolan.Utskottet vill också erinra om den överenskommelse som Socialdemokra-ternaoch träffade om en särskild satsning på vård ochomsorg . Överenskommelsen, som är en följd avpartiernas uppgörelse om försvaret , innebär att cirka8 miljarder kronor bedöms kunna frigöras för insatser inom vård- och om-sorgssektorn under dessa tre år.Sammantaget innebär detta, med överenskommelsen med in-räknad, att den kommunala sektorn tillförs jäm-förtmed 1996. I beloppet ingår viss finansiering av ett stegvis införande avmaxtaxa i barnomsorgen och en allmän förskola.Till följd av den demografiska utvecklingen med alltfler äldre i befolk-ningen fortsätter behoven av verksamhet att öka framöver. Detställer stora krav på en hög tillväxt och en stark offentlig sektor medstarka och sunda offentliga finanser. Men det är också viktigt att resursersom redan finns används mer effektivt. Den pågående omdaningen ocheffektivisering-en av den kommunala verksamheten måste fortsätta även omstatsbidragen till kommunerna ökar.Enligt utskottets mening skulle de mycket omfattande skattesänkningar somföreslås i motion Fi14 (m) leda till stora nedskärningar av viktig ochangelägen offentlig verksamhet. Dessutom får skattesänkningar av dettaformat helt oacceptabla fördelningspolitiska konsekvenser. Skadorna på densvenska generella välfärden skulle bli mycket stora. Utskottets uppfattningär också att omfattande skattesänkningar kan leda till instabilastatsfinanser med negativa effekter på både företagsklimat och denekonomiska tillväxten. Resultaten av den snabba försämringen avstatsfinanserna avskräcker.Utskottet vill i samband med detta erinra om att regeringens huvudprinci-per i de pågående skatteöverläggningarna mellan riksdagspartierna är attskapa goda och stabila regler för tillväxt och sysselsättning samt attgarantera välfärden och dess finansiering. Eventuella skatteförändringarfår inte även-tyra statsfinanserna. En framtida skattereform måste förenasmed sunda offentliga finanser och målet om 2 procents överskott i deoffentliga finan-serna. En tillfredsställande kvalitet på vård, skola ochomsorg måste garante-ras och målen om en jämn och rättvis fördelningtillgodoses.Beträffande vad som i motion Fi14 (m) sägs om skatter hänvisas till utskot-tets ställningstagande till innehållet i motion Fi17 (fp). För behandlingav frågor kring regeringsunderlag och välfärdsliga hänvisas till be-handlingen av motion Fi15 (kd). För behandling av arbetsmarknadspolitikenhänvisas till utskottets behandling av motion Fi16 (c).Med hänvisning till vad utskottet anfört ovan avstyrks motion Fi14 (m) yr-kande 1 och motion Fi18 (m).Finansutskottets ställningstagande till förslagI motion Fi15 kritiseras regeringen för attvårpropositio-nen är ytterligare en i raden av ekonomisk-politiskapropositioner som saknar förslag som kan öka tillväxten ochsysselsättningen och bryta färd nedåt i välfärdsliga. Frånen position som nummer fyra 1970 befin-ner sig på en blygsamartonde plats. Den utvecklingen måste brytas och vändas, skrivermotionärerna. Det kan bara ske genom en mängd strukturella förändringar somförbättrar ekonomins funktionssätt och avlägs-nar de bromsmekanismer som i25 år underminerat den svenska ekonomins konkurrenskraft. I motionenföreslås skattesänkningar, bl.a. genom en skatte-reduktion på förhushållens köp av tjänster i det egna hemmet, att grundavdraget i denkommunala beskattningen höjs och att arbetsgivarav-gifterna sänks förmindre företag. Företagsklimatet måste förbättras, bl.a. genom att reglernaför företagande förenklas, dubbelbeskattningen på risksparande avskaffas,förmögenhetsskatten avvecklas och den nya värn-skatten tas bort.Lönebildningen och arbetsmarknadens funktionssätt måste förbättras. ÄvenKristdemokraterna kritiserar regeringen för valet av samar-betspartners.Vänsterpartiet och är av tradition negativa till ekonomisktillväxt överhuvudtaget, anser motionärerna. Motionärerna anser också attbudgetsaneringen varit okänslig och misslyckad ur ett fördelnings-perspektiv. Saneringen har slagit hårt mot utsatta grupper. Målet om atthalvera den öppna arbetslösheten kommer inte att uppfyllas,och förändras inte den ekonomiska politiken kommer inte heller det nyasyssel-sättningsmålet att nås.Enligt utskottet var det värdefullt att budgetpropositionen kundebygga på en uppgörelse mellan Socialdemokraterna, ochMiljöpartiet de gröna, partier som tillsammans formar en klar majoritet iden svenska . Utskottet konstaterar också att räntemarginalensjunkit och att kronan stärkts jämfört med nivåerna och tidigavintern i fjol.På samma sätt bygger vårpropositionen på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, de gröna. I likhet medi budgetpropositionen berör samarbetet i vårpropositionen fem områden -ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Vänsterpartietoch står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken,budgetpo-litiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten och de föreslagnaskatteför-ändringarna för . Enligt utskottets mening visarsamarbetet för om-världen att det finns en politisk majoritet för enekonomisk politik som är inriktad på full sysselsättning, ett offentligtöverskott om av BNP över en konjunkturcykel och prisstabilitet.Utskottet har behandlat budgetkonsolideringens fördel-ningseffekter (i t.ex. bet. 1998/99:FiU1). Enligt utskottets uppfattningfanns det inte något alternativ till saneringen av de offentliga finanserna. Den var nödvändig för att återställa förtroendet för svensk ekonomi ochfå ned de höga räntor som allvarligt dämpade tillväxtkraften, inte minst ide mindre och medelstora företagen. Enligt utskottet är det också viktigtatt inse att om inte budgetsaneringen varit framgångsrik hade effekterna påsvensk ekonomi av t.ex. den kraftiga finansiella oron varitbetydligt större än vad den blev. motståndskraft mot oro iomvärlden har ökat betydligt jämfört med situationen vid mitten av 1990-talet.Tidigare analyser som utskottet redovisat visar dessutom att den svagaekonomiska utvecklingen första hälft inte har gett någondramatisk ökning av klyftorna i samhället. Dock finns en viss tendens tillökad spridning . har andelen hus-håll med låg ekonomisk standard (under halva medianinkomsten) ökat. Dettaberor dock främst på att fler personer har lägre inkomst på grund avstudier.I bilaga 3 till vårpropositionen redovisar regeringen en analys av utveck-lingen av den regionala inkomstfördelningen. Sammanfattningsvis visarstudien att det inte finns några tydliga tendenser till ökad spridning iekono-misk standard mellan personer som bor i olika delar av landet. Dettatrots den ekonomiska krisen, den höga arbetslösheten, budgetsaneringen ochbefolkningsomflyttningarna . Enligt utskottets mening ärresultaten ett gott betyg för den svenska välfärden och det socialatrygghets-systemet. Det är också ett gott betyg för en politik som byggerpå att rättvisa och välfärd skall omfatta hela landet.I vårpropositionen redovisas också en genomgång av fördelningsprofilen avförslag som läggs fram i propositionen (det höjda högkostnadsskyddet förläkemedel och förslaget om maxtaxa i barnomsorgen har dock inte kunnatbeaktas i beräkningarna). Sammantaget är profilen gynnsam. Framför allt ärdet hushåll med låg ekonomisk standard som gynnas av skattereduktionen förlåginkomsttagare, höjda pensionstillskott, förbättrat studiestöd, sänktahyror genom lägre fastighetsskatt för hyresbostäder, frysta taxeringsvärdenför småhus samt de nya reglerna för underhållsstöd somtidigare föreslagits.Avslutningsvis vill utskottet passa på att kommentera s.k. köp-kraftskorrigerade BNP-statistik per capita, ibland något oegentligt kallad"välfärdsliga" (senast behandlad av utskottet i bet. 1998/99:FiU2).Sverige har, enligt , halkat ned från fjärde plats i ligan1970 till artonde plats 1997.Enligt utskottets mening bör man vara mycket försiktig med att dra alltförlångtgående slutsatser av statistik. Den revideras ofta kraftigt ochsiffrorna över den köpkraftskorrigerade bruttonationalprodukten består aven omfattande mängd statistik från ett trettiotal länder. Värdena för deallra erhålls genom en trendframskrivning av tidigareberäkningar. Den statistiska osäkerheten är mycket stor. Enligt för statistiken bör uppgifterna endast användas som enindikation på den relativa utvecklingen mellan länderna. Kvaliteten påstatistiken tillåter inte en strikt rangordning av de länder som ingår. Deslutsatser som kan dras är att en viss grupp av länder ligger högre än enannan grupp som i sin tur ligger högre än en tredje grupp av länder.Statistiken påverkas också av att ett antal länder i t.ex. EU redantidigare genomfört den omläggning av nationalräkenskaperna som SCB nu görför svensk del.Utskottet kan ändå konstatera att tappat i relativ position underde närmare , från 1970-1998, som beräknat köp-kraftskorrigerade tillväxt. Nedgången har dock inte varit jämn, utan ned-gången var särskilt kraftig och framåt och ibörjan av . Den största nedgången kom dåSveriges BNP föll som flera andra länder fortsatte att ha enpositiv tillväxt. Utskottet vill erinra om att en hög ekonomisk tillväxt ären viktig del av regeringens ekonomiska politik. Det bör i sammanhangetockså tilläggas att tillväxten skall vara ekologiskt hållbar.Utskottet vill dessutom erinra om att det finns andra undersökningar somkan komplettera mått. En sådan undersökning är den rapport omutvecklingsnivån i världen som FN:s utvecklings- och biståndsorgan, UNDP,publicerar . Även om den statistiska osäkerheten också är hög i demått UNDP tar fram, får rapport högsta betyg när detgäller bedömningen av i vilket land fattigdomen är lägst. hamnaräven i topp när det handlar om jämställdheten i samhället. I UNDP:s gene-rella mått över utvecklingsnivån i länderna placerar sig på entionde plats. Utvecklingsnivån mäts genom en sammanvägning av treindikatorer - förväntad livslängd hos nyfödda, utbildningsnivå i form avläskunnighet hos vuxna och andelen inskrivna på grundskole-, gymnasie- ocheftergymnasial nivå samt den köpkraftskorrigerade bruttonationalproduktenper capita.Med anledning av vad som i motion Fi15 (kd) sägs om strukturella åtgärderoch åtgärder för företagande hänvisas till utskottets behandling av motionFi14 (m). För ytterligare behandling av skattefrågor, som t.ex.beskattningen av köp av tjänster i egna hemmet hänvisas till behandlingenav motion Fi17 (fp). När det gäller arbetsmarknadens funktionssätt hänvisastill behandling-en av motion Fi16 (c).Med anledning av vad som ovan anförts avstyrker utskottet motion Fi15 (kd)yrkande 1.Finansutskottets ställningstagande till förslagI motion Fi16 framhålls att medverkat till attden svenska ekonomin nu är stark. Det är nu dags att gå vidare för attminska arbetslösheten och stärka den svenska välfärden. Enligt motionärernamåste kraftfullare än vad regeringen visat i vårpropositionen tatag i de strukturella problem som behöver lösas för att sysselsättningenoch tillväxten i den svenska ekonomin skall öka. Skattetrycket i densvenska ekonomin bör successivt sänkas , bl.a. genomatt inkomstskatterna för låg och medelinkomsttagare sänks via ett höjtgrundavdrag och att ar-betsgivaravgifterna minskas. De särskatter somdrabbar jordbruket bör tas bort och en skatteväxling börgenomföras som sänker skatten på arbete och höjer den på sådant som ärskadligt för miljön. Vidare bör dubbelbeskattningen tas bort ochförmögenhetsskatten fasas ut ur det svenska skattesystemet. Ett s.k. RUT-avdrag bör införas, en 50-procentig skattesub-vention på hushållstjänstersom utförs i hemmet. Arbetsmarknadspolitiken måste reformeras i grunden ochdecentraliseras och lönebildningen förbätt-ras. Staten bör också enligtmotionärerna se till att skapa en s.k. digital alle-mansrätt - dvs. se tillatt den nya informationstekniken blir tillgänglig för alla, bl.a. genom attstaten tar ansvar för att bygga ett finmaskigt optiskt fibernät som allahushåll och företag i landet kan anslutas till. Det behövs också en merkraftfull regionalpolitik för att motverka de växande regionala obalanserna. I motion Fi36 av m.fl. (c) föreslås också en omfattandeomlokalisering av statlig verksamhet.Utskottet konstaterar att läget på den svenska arbetsmarknaden förbättratsmarkant . Sysselsättningen har ökat kraftigt samtidigtsom både den öppna och totala arbetslösheten sjunkit. Enligt SCB:s senastes.k. arbetskraftsundersökning var 111 000 fler sysselsatta i april 1999jämfört med . Den öppna arbetslösheten uppgick till , mot samma månad i fjol.För att skapa utrymme för en fortsatt stark återhämtning är det enligt ut-skottets mening utomordentligt viktigt att den svenska arbetsmarknadenssätt att fungera förbättras. finns det en del mindre tecken påbrist på viss typ av arbetskraft. Enligt AMS senaste bedömning avutvecklingen på arbetsmarknaden t.o.m. kommer rekryteringsproblemenatt öka . KI:s barometrar indikerar också bristerinom vissa sektorer, främst tekniska tjänstemän och branschspecifikkompetens inom framför allt uppdragsverksamheten. I traditionell svenskarbetsmarknadspo-litisk anda måste matchningen mellan arbetssökande ochlediga platser ef-fektiviseras så att sysselsättningen kan fortsätta attöka utan att inflationsdri-vande och tillväxthämmande flaskhalsar uppstår.Utskottet konstaterar också att regeringen i vårpropositionen presenteraren rad åtgärder för att göra arbetsmarknaden mer effektiv. Arbetet med attredu-cera det arbetsmarknadspolitiska regelverket skall fortsätta. Vidareföreslås att en ettårig försöksverksamhet med bristyrkesutbildning föranställda införs som en utredning tillsätts med uppgift attsnarast se över arbets-marknadsutbildningens organisation och effektivitet.De åtgärder som finns för att stimulera rörligheten på arbetsmarknadenskall effektiviseras och kvaliteten i de individuella handlingsplanernaförbättras. Vidare skall ar-betslöshetsförsäkringen ses över vad gäller bl.a. kraven på omställning. För att förhindra långa arbetslöshetsperioder ochprioritera andra utsatta grupper på arbetsmarknaden föreslås bl.a. ettförstärkt anställningsstöd för arbetslösa med långa inskrivningstider.Stödet skall ges till arbetsgivare som anställer personer, som varit öppetarbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Ettsystem för validering av utländsk yrkeskompetens skall provas ocharbetsförmedlingen får använda för tillfälligapersonalförstärkningar. Ytterligare resurser satsas för att flerarbetshandikap-pade skall erhålla en lönebidragsanställning och enförsöksverksamhet initie-ras med inriktningen att pröva nya vägar ochmetoder för att förmedla arbe-ten till arbetslösa invandrare.Till dessa åtgärder skall enligt utskottets mening också läggas de reformeroch de medel som satsas för att effektivisera och öka utbildningen och kom-petensutvecklingen. Med utgångspunkt från de förslag som arbetsgruppen förkompetensutveckling i arbetslivet lagt genomförs t.ex. under åren 2000-2002ett system för att förbättra kompetensutvecklingen.När det gäller informationstekniken (IT) vill utskottet erinra om attregering-ens mål är att befästa ställning som en av världensledande IT-nationer. Stora insatser görs för att sprida IT-användandet iskolan och bl.a. systemet med skattesubventionerade s.k. personaldatorerhar medfört att är ett av världens datortätaste länder.En viktig förutsätt-ning för att skall kunna utnyttja demöjligheter som informationstek-niken ger är att IT-infrastrukturen är välutbyggd och att förutsättningarna är lika i olika delar av landet. Ensärskild utredare, som tillsatts av regeringen, kommer attlämna förslag om framtida in-frastruktur inom IT.Ett annat viktigt mål i den ekonomiska politiken är enligt utskottetsmening att hela skall växa. Satsningarna på IT är en del iåtgärderna för att skapa möjligheter runt om i hela landet.Decentraliseringen av högskolan och satsningarna inom infrastrukturen, t.ex. , är andra betydelsefulla delar. Men är det enligtutskottets mening tydligt att utmaningarna inom regional- ochnäringspolitiken är stora. Folkmängden har minskat inte bara ismå- och medelstora kommuner i glesbygden utan även i många störreindustriorter.