bet · GN01FiU1 · 1999-11-04 00:00:00 — På det hela taget ser deninternationella ekonomin ut att vara i en stabil uppgång, menar utskottet redovisat ovan under avsnittet 1.1.6 är en av de främsta riskernaför en sämre utveckling i världskonjunkturen att aktieprisernapå de amerikanska börserna börjar falla snabbt och kraftigt.Diagram 6: P/E-tal i under 1900-taletKälla: Global findata.Som framgår av diagram 6 är värderingen av företagen på deamerikanska aktiebörserna högt uppdriven, sett i ett historiskt perspektiv.Många oberoende bedömare hävdar att en korrigering är oundviklig. Enjustering kan komma till stånd på många olika sätt. T.ex. kanaktiekurserna sjunka sakta och kontrollerat . En annanmöjlighet är att kurserna står stilla , eller rör sig så attsäga sidledes. Effekterna på den reala ekonomin av en sådan utvecklingtorde vara relativt begränsad, åtminstone i det korta perspektivet.Den största risken för återverkningar på den reala ekonomin finns vid ettkraftigt och snabbt fall i börskurserna. En sådan nedgång skulle t.ex.kunna utlösas av att inflationen i den amerikanska ekonomin framöver stigerkraftigt och att den amerikanska därmed höjer räntornaoväntat mycket. Det skulle i sin tur kunna leda till en relativt starkdämpning av aktiviteten i den amerikanska ekonomin, genom en svagarekonsumtions- och investeringsverksamhet. Den höga amerikanska konsumtionenunder har till en stor del varit styrd av en växandeförmögenhet hos de amerikanska hushållen till följd av den kraftigabörsuppgången. En svagare amerikansk ekonomi skulle bl.a. innebära minskadexportförsäljning till för och övriga länder.Eftersom börserna i är tongivande på den internationellafinansmarknaden är det troligt att ett ras på t.ex. börsen i New Yorkskulle sprida sig till övriga börser runt om i världen, med negativaeffekter även i dessa länder vad gäller konsumtion och investeringar.Utskottet vill avslutningsvis framhålla att en börskrasch i Förenta staternaendast är ett möjligt riskscenario, som dessutom diskuterats under mer än ettårs tid. Den mest troliga utvecklingen är att den amerikanska ekonominfortsätter att utvecklas relativt hyggligt framöver och att en kommandenedväxling av den amerikanska tillväxten blir ganska odramatisk.Statistikflödet från tyder också på att så är fallet.Dessutom har kurserna på börsen i i en relativt god ordning sjunkit med närmare 10 %.1.3 förslag till inriktning av den allmännaekonomiska politikenDen svenska ekonomin utvecklas väl. Sysselsättningen stiger kraftigt ocharbetslösheten sjunker. Förutsatt att det inte blossar upp någon ny oro påde internationella finansmarknaderna kan den årliga tillväxten i densvenska ekonomin bli eller mer.Sverige lämnar från en ekonomisk styrkeposition. De offentligafinanserna är sanerade, inflationen och räntenivån är historiskt låg, deninhemska ekonomin växer starkt och bytesbalansen visar på stora överskott.Alltfler deltar i arbetslivet. har fram t.o.m. augusti antaletsysselsatta varit 100 000 personer fler i stort sett varje månad.Utmaningen är nu enligt utskottets mening att ånyo uppnå fullsysselsättning. Den stora svagheten är att ännu inte har hämtat sigfrån det stora sysselsättningsfallet . För att detskall vara möjligt måste den nu kraftiga uppgången och höga tillväxten i densvenska ekonomin göras långvarig och uthållig. Den ekonomiska politikenskall därför inriktas på starka offentliga finanser, låg inflation och attytterligare förbättra förutsättningarna för en hög och uthållig tillväxt. Påsamma gång skall rättvisan stärkas genom en aktiv fördelningspolitik. mening går tillväxt och rättvisa hand i hand. En stabil och uthålligekonomisk tillväxt bygger på delaktighet, att alla bidrar efter sin förmåga.Tillväxten skall också vara ekologiskt hållbar.Överskotten i de offentliga finanserna och de gynnsamma utsikterna förden svenska ekonomin innebär, enligt utskottets mening, att det nu är möjligtatt föreslå en rad åtgärder för att stärka tillväxtförutsättningarna ochrättvisan. Barnbidragen höjs såväl 2000 som 2001 och utrymme skapas föratt stegvis genomföra en allmän förskola och s.k. maxtaxa inombarnomsorgen. Bidragen till kommuner och landsting höjs ytterligare förvård, skola och omsorg och mer resurser avsätts för de kommuner ochlandsting som har störst ekonomiska problem. Förslag skall läggas fram föratt de som beviljats s.k. assistansersättning skall kunnabehålla den även efter fyllda . Dessutom ökas anslagen tillmiljöförbättrande verksamhet.Som ett första steg i en mer omfattande skattereform sänks t.ex. skattenmed särskild inriktning på låg- och medelinkomsttagare. Sänkningen ärutformad som en skattereduktion så att löntagarna till att börja medkompenseras för motsvarande en fjärdedel av de egenavgifter som tas utför att finansiera det nya ålderspensionssystemet. Inriktningen är attkompensationen skall fullföljas . I vilken takt dettakan genomföras avgörs av de offentliga finansernas utveckling,efterfrågeläget i ekonomin och på en avvägning i förhållande till debehov som finns att säkerställa en tillfredsställande kvalitet i deoffentliga verksamheterna, t.ex. vården, skolan och omsorgen. Gränsenför statlig inkomstskatt höjs. Ett ytterligare steg tas i en grönskatteväxling genom att diesel-, el- och kärnkraftsskatten höjs. De ökadeskatteintäkterna används för skattereduktion i samband med individuellkompetensutveckling i arbetslivet samt för att skattemässigt likställajordbruket med industrin i fråga om energibeskattningen. Vidare ökasreserveringsmöjligheterna för företagen, kupongskatten för utdelning pånäringsbetingade aktier till utländska ägare avskaffas, publika bolag gesmöjlighet att återköpa egna aktier, beskattningen av utländska expertermildras och flertalet stoppregler för fåmansföretag avskaffas. Vidaresänks fastighetsskatten för hyreshus.Enligt utskottets mening bidrar dessa åtgärder till att stärka rättvisanoch öka ekonomins förutsättningar för uthållig tillväxt. Ytterligareåtgärder vidtas också för att öka konkurrensen och effektiviteten påprodukt-, tjänste- och finansmarknaderna. Förslag skall också läggas framför att förbättra förutsättningarna för den svenska lönebildningen.Lönebildningen måste fungera på ett sätt som är förenligt med en fortsattstark sysselsättningstillväxt och låg inflation.Enligt utskottets mening är det tillfredsställande att ävenbudgetpropositionen bygger på en överenskommelse mellanSocialdemokraterna, de gröna. Samarbetetberör ekonomi, sysselsättning, rättvisa, jämställdhet och miljö. Vänsterpartietoch står bakom riktlinjerna för den ekonomiska politiken,budgetpolitiken, utgiftstaken, tilläggsbudgeten , anslagen för 2000och de nu föreslagna skatteförändringarna . Samarbetet visar att detfinns en politisk majoritet för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken.Finansutskottets ställningstagande till Moderata samlingspartiets förslagI Moderata samlingspartiets motion Fi209 kritiseras regeringen för attbudgetpropositionen saknar de förslag till reformer som såväl regeringensjälv som , , IMF och EU anser nödvändiga för atträtta till de grundläggande bristerna i den svenska ekonomin.Propositionen saknar de utbudsstimulanser som måste genomföras för attmotverka en överhettning och förbättra position i . Inte heller redovisar regeringen några åtgärder för attvända på ägande- och företagsflykten från . Snarare skärperregeringen skatter som missgynnar svenskt företagande och ägande. Mitti högkonjunkturen driver regeringen en konjunkturförstärkande politik,enligt motionen. Därmed bäddar man för ett växande inflationstryckvilket med en oberoende riksbank och ett tydligt inflationsmål leder framtill stigande räntor, lägre tillväxt, svagare sysselsättning och högrearbetslöshet. För att öka konkurrens- och tillväxtkraften, förhindra ettstigande inflationstryck och återföra till en position bland derikaste länderna i OECD-området krävs att skatter på företagande ocharbete sänks, att företagskrånglet minskas, att skatten på hushållstjänstersänks och förmögenhets- och värnskatterna slopas. Dessutom måsteåtgärder vidtas så att lönebildningen fungerar. Arbetsmarknadspolitikenmåste förändras och moderniseras och betingelserna förkapitalförsörjning förbättras. Vidare bör utbildningspolitiken förnyas ochforskningen förstärkas. Enligt motionärerna måste ocksåenergiförsörjningen tryggas genom att kärnkraften bibehålls. börockså möjligt införa euron för att begränsa de kostnader somhittills varit förknippade med utanförskapet, t.ex. högre räntor, störrevalutainstabilitet och utflyttning av huvudkontor.Utskottet vill först kort kommentera frågan om försäljningar av företagtill utlandet och den pågående internationella omstruktureringen ibransch efter bransch. Det är utomordentligt viktigt att globaliseringensoch det ökade utlandsägandets effekter på näringslivet ochsysselsättningen noga analyseras. Enligt utskottets uppfattning är intefrågan unik för . Runt om i både och övriga världen pågåren intensiv debatt om utländska förvärv, företagsutflyttningar,sammanslagningar och företagsklimat. Debatten är emellertid oftaosaklig och behäftad med undergångstoner. Enligt utskottets meningfinns det mycket som tyder på att de utländska investeringarna i Sverigekan spela en viktig roll för utvecklingen i svensk ekonomi. I många falltillför nya internationella ägare nytt kapital, ny kompetens och nyaförutsättningar för en ökad expansion.Till bilden hör också att svenska företag i stor utsträckning köperutländska företag för att stärka sin ställning och kompetens. Riksbankensbetalningsbalansstatistik visar att svenska företag direktinvesterade iutlandet för . Under sammaperiod köpte utländska företag svenska företag för . Avdessa svarade emellertid fusionen mellan ochZeneca för . (Siffran är uppblåst eftersom Astrasinnehav i Zeneca är bokfört som ett s.k. portföljinnehav, medan Zenecasinnehav av betecknas som en direktinvestering.) Rensas Riksbankenssiffror från Astra- Zeneca-affären uppgår utlandets direktinvesteringar iSverige till , dvs. ungefär inivå med de svenska utlandsinvesteringarna . Riksbankenssiffror visar också att ingående och utgående direktinvesteringar i stortsett varit i balans . har svenska företag gjortdirektinvesteringar i utlandet för , medanutländska företag direktinvesterat i för omkring 531 miljarderkronor. Utskottet vill erinra om att situationen varannorlunda. Då var de svenska direktinvesteringarna i utlandet betydligtstörre än utlandets investeringar i och den svenskaekonomisk-politiska diskussionen handlade då bl.a. om bristandeförmåga att attrahera utländskt kapital.Avgörande för och den svenska tillväxten är attkonkurrenskraften är hög och företagsklimatet gott. Enligt utskottetsmening är också det grundläggande klimatet för företagande, expansionoch högre sysselsättning nu bättre än under 1990-talet.De offentliga finanserna har sanerats, vilket har gett en stabil och hållbarekonomisk situation. Räntorna har sjunkit kraftigt både i förhållande tilltidigare och till räntenivån . Dehistoriskt låga räntorna innebär en mycket betydelsefull stimulans avföretagens investeringsverksamhet och den inhemska efterfrågan. Nivån pånäringslivets investeringar är mycket hög, efter bl.a. en kraftig uppgång . Investeringarna fortsätter att stiga , trots den internationellaavmattningen och inledningen av 1999. Speciellt stark ärexpansionen i de sektorer som styrs av hushållens efterfrågan. De lågaräntorna, den starkt stigande sysselsättningen och de ökadehushållsinkomsterna bidrar nu också till att öka aktiviteten påbyggmarknaden. Antalet påbörjade lägenheter var t.ex. under första halvåret1999 högre jämfört med första halvåret 1998.Inflationen har fallit mycket kraftigt , till en nivå somunderstiger den i våra viktigaste konkurrentländer. Som redovisadestidigare under avsnitt 1.2.4 har svenska företag kraftigt ökat sina andelarpå världsmarknaden som icke konjunkturkänsligakunskapsintensiva branscher ökat sina andelar av svensk export. Dennautveckling har fortsatt . De senaste avtalsrörelserna tyder också påatt arbetsmarknadens parter börjat anpassa lönekraven till den lågainflationen. Det är en avgörande utveckling för att företagenskonkurrenskraft skall kunna bevaras och förstärkas. En låg och stabilinflation innebär att företagens möjligheter att planera förframtiden förbättras. Regeringen föreslog i vårpropositionen en radeffektiviseringar av arbetsmarknaden och arbetsmarknadspolitiken för attbegränsa flaskhalsar, hålla inflationen nere och därmed ökakonkurrenskraften. I budgetpropositionen preciseras åtgärderna ytterligareoch vidare annonseras att det pågår ett arbete med att förtydligaarbetslöshetsersättningens roll som omställningsförsäkring. Dessutomaviseras att regeringen kommer att lägga fram en propositionmed åtgärder för att förbättra lönebildningen. Det är väsentligt attsystemet för lönesättning är förenligt med en fortsatt starkt stigandesysselsättning i den svenska ekonomin.Utskottet vill vidare erinra om att ett stort antal reformer genomförts under1990-talet för att förbättra tillväxtvillkoren. Vid sidan av omläggningen avpensions- och skattesystemen och reformeringen av den statligabudgetprocessen har ett antal åtgärder vidtagits för att förbättrakonkurrensklimatet på varumarknaderna. T.ex. har en nykonkurrenslagstiftning införts och el- och telemarknaderna har reformerats.Den svenska telemarknaden är en av de mest avreglerade iEuropa. Inrikesflyget, järnvägstransporterna och den långväga busstrafikenhar öppnats för konkurrens som delar av postens tidigare monopolhävts. Den offentliga upphandlingen har reglerats i en ny lag, och ett råd förkonkurrens på lika villkor mellan privat och offentlig sektor har inrättats. Ibudgetpropositionen föreslås också ytterligare åtgärder för att förbättrakonkurrensen och öka effektiviteten på varu-, tjänste- ochfinansmarknaderna.Enligt utskottets mening är den svenska företagsbeskattningen som helhetkonkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv. Utbildnings- och kunskaps-nivån hos den svenska arbetskraften är hög och ökar ytterligare genom desatsningar på kunskap och kompetens som regeringen gör i alla delar avutbildningssystemet. skall konkurrera med kompetens ochvälutbildad arbetskraft. Förutom satsningar på skolan, den högreutbildningen, forskningen och kompetensutvecklingen föreslår regeringen ibudgetpropositionen att skatteintäkterna från höjningen av diesel-, el- ochkärnkraftsskatten bl.a. används för en skattereduktion i samband medindividuell kompetensutveckling i arbetslivet. Regeringens utgångspunkt ärockså att även i fortsättningen skall tillhöra de ledande länderna närdet gäller utnyttjandet av den tillväxtpotential som ligger i IT-samhället.En annan viktig del i näringsklimatet är att den inhemska svenskaefterfrågan nu stiger starkt efter en svag utveckling under i stort sett hela1990-talet. Det är speciellt gynnsamt för de mindre ochhemmamarknadsinriktade företagen.I den offensiv för uthållig tillväxt och ökad sysselsättning som regeringenförsta gången presenterade i vårpropositionen 1998, och som senast följsupp i budgetpropositionen, spelar företagande och småföretagande enavgörande roll. Därför har beslutat om enrad förbättringar för företagen och då framför allt för de mindre företagen.Exempelvis har enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag fåttregler som är mer likvärdiga dem som gäller för aktiebolag. För nystartadenskild näringsverksamhet har möjlighet införts att kvitta underskott i aktivnäringsverksamhet mot tjänsteinkomster. Dessutom har lättnader iägarbeskattningen för ägare till onoterade aktiebolag genomförts.Arbetsgivaravgifterna har reducerats för att särskilt gynna de mindreföretagen. Reglerna för s.k. F-skattsedel har mjukats upp och reglerna förskattetillägg vid periodiseringsfel i momsredovisningen har lindrats. Vidarehar reserveringsmöjligheterna för enskilda näringsidkare och handelsbolagförstärkts ytterligare. Den särskilda skatten på vattenkraft har avskaffats.Avdragsreglerna för pensionskostnader, beskattningen av personaloptioneroch avdraget för pensionssparande för enskilda näringsidkare har förenklatsetc. Informationen kring nyföretagande och stödet till kooperativ utvecklinghar utökats. En samlad översyn av de statliga insatserna påriskkapitalområdet genomförs. Dessutom undersöks möjligheterna att införaen patentintrångsförsäkring. För att säkerställa och utveckla tillgången påkunskap och kompetens vidareutvecklas teknik och kunskapsöverföring frånbl.a. högskolor till små och medelstora företag.I budgetpropositionen föreslås en rad skatte- och avgiftsförändringar för attytterligare stimulera den svenska företagsamheten.Reserveringsmöjligheterna ökas genom att avdragstaket för avsättningar tillperiodiseringsfonder höjs från för aktiebolag och andra juridiskapersoner. För enskilda näringsidkare och handelsbolag höjs taket från 25 till30 %. Dessutom förlängs avsättningstiden från fem till . Denbeskattning av energi som gäller jordbruket likställs med vad som gäller förannan industri. Vidare avskaffas flertalet av de s.k. stoppreglerna förfåmansföretagare. Kupongskatten för utdelning på näringsbetingade aktiertill utländska ägare avskaffas för att inte utländskainvesteringar i skall missgynnas i förhållande till investeringar iandra länder. Ett utrymme avsätts för en lättnad i beskattningen av utländskaexperter. avser regeringen också att föreslå en sänkning avdröjsmålsavgiften vid betalning av tull. Vidare aviseras ibudgetpropositionen en översyn av reglerna vid beskattning avfåmansföretag, de s.k. 3:12-reglerna.En annan viktig del i sammanhanget är att aktivt stödjeransträngningarna att bekämpa skadlig skattekonkurrens, dvs. att motverka attländer vid sidan om det ordinarie skattesystemet erbjuder särskildaskatteförmåner för att locka till sig företag från andra länder. Inom EU harSverige bidragit till att en s.k. uppförandekod har antagits förföretagsbeskattningen.I motion Fi209 (m) framhålls att det är en satsning på ekonomisk tillväxtsom skall stärka kommunernas ekonomi och att förnyelsen av denoffentliga sektorn bl.a. handlar om att utsätta ochlandstingskommunal verksamhet för avreglering och ökad konkurrenssamt att kraftigt koncentrera resurserna till de viktigastekärnverksamheterna. Den kommunala sektorn levererar intetillräckligt mycket för varje betald skattekrona. Regeringen för en farligoch kortsynt politik när man ger sken av att problemen kan lösas genomökade statsbidrag till kommunerna. Vad som krävs är politiker somförmår prioritera och se till att de resurser som finns utnyttjas effektivt.Oförmågan att prioritera och kontrollera resursanvändningen ikommunerna är i många fall uppenbar. Kommunalskatten bör sänkas,inte höjas, enligt motionärerna. Regeringen bör driva en politik somskapar förutsättningar för och stimulerar kommunerna att sänkaskattenivån, bl.a. genom ökad konkurrensutsättning, avregleringar och attstaten övertar kostnader som belastar den kommunalaverksamheten. Förslag om att staten skall ta över kostnader frånkommunerna för att skapa utrymme för skattesänkningar framförs även imotion Sk318 av m.fl. (m).I motion Fi209 framhålls vidare att det behövs en stor välfärdsreform somgör medborgarna mindre beroende av det offentliga, där medborgarna merkan förlita sig på det egna arbetet, det egna sparandet och de egna socialanätverken. Det höga bidragsberoendet måste brytas, bl.a. genom lägreskatter. Anledningen till att den reformpolitik som lagt grunden tillförbättring av den svenska ekonomin nu bryts är att regeringen formar sinpolitik tillsammans med och , enligt motionärerna.Dessa både partier har konsekvent motarbetat de strukturreformer somgenomförts och i stället verkat för ökade statsutgifter, sagt nej tillbesparingar och nej till Europasamarbetet. De har också sett ett stabiltpenningvärde som en begränsning för sin politik och hög inflation som ettenklare och attraktivare alternativ till en krävande strukturpolitik.Enligt utskottets mening skulle de förslag till omfattande avregleringar ochprivatiseringar i den kommunala sektorn som framförs i motion Fi209 (m)leda till en dramatisk förändring av den kommunala verksamheten. Följdenskulle sannolikt bli en mycket instabil situation till skada för medborgarna.Effektiviteten och produktiviteten inom t.ex. vården, omsorgen och skolanskulle drabbas hårt. I motionen föreslås också mycket stora skattesänkningarbl.a. genom sänkningar av den kommunala utdebiteringen. Det är utskottetsövertygelse att skattesänkningar av denna omfattning oundvikligen leder tillstora nedskärningar av viktig och angelägen offentlig verksamhet. Dessutomfår stora skattesänkningar av den här typen helt oacceptablafördelningspolitiska konsekvenser. Skadorna på den svenska generellavälfärden skulle bli omfattande. Utskottets uppfattning är vidare att storaskattesänkningar kan leda till instabila statsfinanser med negativa effekter påbåde företagsklimatet och den ekonomiska tillväxten. Erfarenheterna av densnabba försämringen av statsfinanserna avskräcker.Utskottet vill i detta sammanhang peka på den studie av fördelningen avoffentliga bidrag till barnomsorg, utbildning, hälso- och sjukvård somredovisas i bilaga 4 i budgetpropositionen. Undersökningen visar tydligt attde resurser som fördelas via de offentliga verksamheterna klart bidrar till enjämnare fördelning i samhället. Framför allt blir omfördelningen över livettydlig när effekterna av de subventionerade offentliga tjänsterna undersöks.T.ex. beräknas personer få vård och omsorg för i genomsnitt103 . Ungdomar erhåller ca i form av främstutbildning, medan personer endast utnyttjar offentliga tjänsterför . När det gäller subventioner av utbildning visar studien attsnedrekryteringen till den högre utbildningen är betydande.Subventionerna till högskolan gynnar framför allt barn till högutbildade ochtjänstemän. Däremot har klyftan i antalet utbildningsår mellan olika grupper isamhället minskat markant . Andra resultat är t.ex. attbarnfamiljer och pensionärer gynnas och att subventionerna påtagligtminskar inkomstspridningen. Personer med relativt låg ekonomisk standarderhåller mer, både i absoluta och relativa termer, än de välbeställda. Vidaregynnas kvinnor mer än män av den offentliga tjänstesektorn.De senaste årens omfattande och lyckade sanering av den offentligaekonomin har skapat utrymme för satsningar på att förbättra kvaliteten inomskolan, vården och omsorgen av barn och gamla. Den nu höga tillväxten iden svenska ekonomin innebär dessutom att skatteintäkterna i denkommunala sektorn ökar markant under de närmaste åren.Jämfört med situationen 1996 är statsbidragen till kommuner och landstingi år högre. I enlighet med tidigare aviseringar höjsstatsbidragen med ytterligare . Därutöver fårkommunsektorn ytterligare både och genomatt de som alla skattskyldiga betalar i inkomstskatt överförs tillkommuner och landsting. Sammantaget innebär det att skola, vård ochomsorg tillförs jämfört med år 1996.Men ytterligare förstärkning behövs. Behoven inom vården, skolan ochomsorgen är fortfarande stora. I enlighet med tidigare utfästelser tillförskommunsektorn ytterligare . Regeringen föreslårnu också att bidraget höjs med ytterligare för vården ochomsorgen plus att den s.k. 200-kronan även tillfallerkommuner och landsting. I budgetpropositionen föreslår regeringen också attanslaget för särskilda insatser till kommuner och landsting höjs med 0,7miljarder kronor. Vid sidan av dessa resursförstärkande insatser vidtas ocksåen rad andra åtgärder för att öka kvaliteten och effektiviteten inom t.ex.skolan och vården.Sammantaget innebär detta att den kommunala sektorn tillförs 27miljarder kronor jämfört med . I beloppet ingår viss finansiering avett stegvis införande av maxtaxa i barnomsorgen och en allmän förskola.Utskottet vill också erinra om att försvarsuppgörelsen mellanSocialdemokraterna och frigör resurser för en satsning på vårdoch omsorg på .