bet · GN01BoU2 · 1999-12-14 00:00:00 — Som skäl härtill hänvisade utskottet framförallt till vad utskottet anförde vid behandlingen avsamma fråga i yttrande 1997/98:BoU3y (angåendemiljöbalken) varvid redovisades följande:Motioner med liknande förslag har utskottet avstyrktoch avslagit praktiskt taget varje årsedan det kommunala vetot fick sin nuvarandeutformning (bet. 1989/90:BoU20). Då anfördeutskottet att det kommunala vetot i NRL är ettuttryck för grundtanken att kommunerna skall utövaett starkt inflytande på den lokala miljön. Detkommunala vetot är också ett uttryck för denkommunala självbestämmanderätten i de markpolitiskafrågorna liksom även i frågan om en industri pågrund av sin verksamhet borde tillåtas etableras ikommunen. Utskottet ansåg emellertid att det ävenmot en kommuns vilja i speciellaundantagssituationer måste finnas möjlighet attfatta beslut om lokalisering av vissa anläggningarav stor nationell betydelse. Utskottet betonadevikten av att stor restriktivitet iakttas vidregeringens prövning av om en viss anläggning skallundantas från vetorätten och attsamförståndslösningar i första hand böreftersträvas. De motiv som väglettlagstiftningen föreslås i nu refererad del inteförändras när NRL-reglerna om det kommunala vetotföreslås arbetas in i MB.Vad utskottet anförde vid sin bedömning avundantagen från kommunala vetot bör ävenfortsättningsvis vägleda tillämpningen när reglernanu föreslås ingå i MB. Denna uppfattning delasuppenbarligen av regeringen. I propositionenföreslås nämligen ingen ändring härvidlag.Utskottet, som vidhåller sin tidigare uppfattning,har heller ingen erinran mot den utformning av vetotsom föreslås i propositionen.Utskottet finner inte tillräckliga skäl att göra enannan bedömning . Utskottet avstyrker motion1999/2000:Bo511 (mp) om undantagen från detkommunala vetot.RiksintresseMiljöbalken behandlar riksintressen i framför alltkapitlen 3 och 4. Riksintressen enligt 4 kap. ärlokaliserade och avgränsade av riksdagen.Motsvarande intressen enligt 3 kap. måste däremothelt och hållet lokaliseras och avgränsas medtillämpning av de principer som gäller enligt PBL ifråga om samspelet och rollfördelningen mellanstaten och kommunerna. I första hand skall sådanafrågor lösas inom ramen för översiktsplaner.Riksintressen enligt såväl 3 som 4 kap. MB skallanges särskilt i översiktsplanen (4 kap. 1 § PBL).I 4 kap. MB anges geografiska områden som är avriksintresse med hänsyn till de natur- ochkulturvärden som finns där. Syftet medbestämmelserna är att skydda dessa värden motexploateringsföretag och andra ingrepp i miljön sompåtagligt kan skada områdenas bevarandevärden. Degeografiska bestämmelserna behandlar skärgårdarnaoch kustområdena från gränsen mot tillForsmark, i , Norrbottensskärgård med angränsande kustområde, ochGotland, fjällvärlden, älvar och älvsträckor somundantas från vattenkraftsutbyggnad och dessa älvarsdalgångar samt vissa områden i övrigt som harsärskilt stora värden för turism och friluftsliv. Deområden som i 4 kap. MB har angetts som riksintressehar erhållit skydd mot olika exploateringsföretageller ingrepp. Inom ett antal områden skallturismens och friluftslivets intressen särskiltbeaktas vid bedömningen av tillåtligheten avexploateringsföretag eller andra ingrepp i miljön (2§). Vissa kust- och skärgårdsområden samt Ölandskyddas mot i 17 kap. 1 § 1-11 och 17 angivnaanläggningar (3 §). Andra kust- och skärgårdsområdenskyddas mot bl.a. viss fritidsbebyggelse (4 §).Uppräknade fjällområden har erhållit visst skyddmot bl.a. bebyggelse och anläggningar (5 §). Även deområden som omfattas av vad som brukar kallasälvskyddet är av riksintresse och åtnjuter ettstarkt skydd mot vattenföretag (6 §). Slutligenåtnjuter nationalstadsparker status som riksintresse(7 §). Skyddet för nationalstadsparker är, vilkethar utvecklats närmare i avsnittet omnationalstadsparker, väsentligt större än vad som iallmänhet gäller för områden som enligt 4 kap. är avriksintresse. Inom en nationalstadspark får nybebyggelse och nya anläggningar komma till stånd ochandra åtgärder vidtas endast om det kan ske utanintrång i parklandskap eller naturmiljö och utan attdet historiska landskapets natur- och kulturvärden iövrigt skadas.Grundläggande bestämmelser för hushållning medmark- och vattenområden, vilka skall främja välgenomtänkta avvägningar mellan olika önskemål attutnyttja marken, vattnet och den fysiska miljön iövrigt, anges i 3 kap. MB. Bestämmelserna skalltillämpas vid prövning av mål och ärenden enligtbalken samt andra lagar och vid planläggning ochprövning av lov enligt PBL enligt vad som närmareanges i 1 kap. 2 § MB. I hushållningsbestämmelsernaanges vilka allmänna intressen som särskilt skallbeaktas vid sådana avvägningar för att en godhushållning med mark- och vattenområden skalluppnås. De allmänna intressen som skall komma iförgrunden är sådana som har central betydelse föratt trygga en hållbar användning av naturresursernai vårt land, bevara god natur- och kulturmiljö samtfrämja ett ändamålsenligt samhällsbyggande. Syftetmed bestämmelserna är att redovisa vilka intressensom har särskild betydelse för samhällsutvecklingenoch som därför skall ges ett försteg framför andraintressen när markanvändningsfrågor skall avgöras(prop. 1997/98:45).Mark- och vattenområden samt fysisk miljö i övrigtsom har betydelse från allmän synpunkt på grund avderas naturvärden eller kulturvärden eller medhänsyn till friluftslivet skall så långt möjligtskyddas mot åtgärder som kan påtagligt skada natur-eller kulturmiljön. Behovet av grönområden itätorter och i närheten av tätorter skall särskiltbeaktas (3 kap. 6 § första stycket MB).Områden som är av riksintresse för naturvården,kulturmiljövården eller friluftslivet skall (utaninskränkningen "så långt som möjligt") skyddas motåtgärder som kan (utan inskränkningen "påtagligt")skada natur- eller kulturmiljön (3 kap. 6 § andrastycket MB).Det ankommer på vissa myndigheter att efter samrådmed inom sitt område lämna uppgifter tilllänsstyrelserna om områden som de bedömer vara avriksintresse enligt 3 kap. MB. Riksantikvarieämbetetansvarar i detta sammanhang för områden avriksintresse för kulturmiljövården (2 §Förordningen [1998:896] om hushållning med mark- ochvattenområden m.m.). skall verka föratt riksintressen tillgodoses i kommunala planerenligt PBL.I motion 1999/2000:Bo524 (mp) förespråkas nu attett område runt iYtterjärna skall förklaras som riksintresse förkulturen.Från kommun har upplysts att Ytterjärnaredan är angivet som ett område av riksintresse förkulturmiljövården enligt 3 kap. 6 § MB i kommunensöversiktsplan. I den meningen är motionärernasönskan uppfylld.Bland de riksintressen som nämns i 4 kap. synesnationalstadspark ligga närmast det som motionärernaefterlyser. Här vill utskottet hänvisa till den ovani betänkandet omnämnda Nationalstadsparksutredningenoch det pågående beredningsarbetet med anledning avden.Bostadsutskottet finner inte skäl att föreslå någonförändring beträffande områdets runt i Ytterjärna status i nu aktuelltavseende. Utskottet avstyrker därför motion1999/2000:Bo524 (mp) om riksintresse.TalmavägenI motion 1999/2000:Bo537 (v) förespråkas åtgärderför att den s.k. skall kunnaförverkligas.Motsvarande förslag behandlade och avstyrkteutskottet (bet. 1995/96:BoU8).Utskottet anförde bl.a. följande:Kiruna kommun anhöll hos iNorrbottens län om en omprövning av länsstyrelsensbeslut att ej medge dispens för byggandeav . Inför beslutet hade länsstyrelsenlåtit genomföra förnyade utredningar. Bl.a. hadeSkogsvårdsstyrelsen i länet på uppdrag avlänsstyrelsen gjort en miljökonsekvensbeskrivning iärendet. I beskrivningen inventerades femvägalternativ. Dessutom hade länsstyrelsensrennäringsdelegation utrett fem alternativ sombygger på att någon väg inte kommer till stånd. Tvåav dessa avser helikoptertransport av slaktaderenar, de övriga driftsomläggning eller renodladvinterslakt, slakt i samt transport medsvävare. - Tre av vägalternativen är enligtlänsstyrelsen inte förenliga med bestämmelserna iNRL (2 kap. 3 och 6 §§ samt 3 kap. 1 och 5 §§).Anläggningskostnaden för dessa alternativ haruppskattats till mellan 7,1 och 10,2 miljonerkronor. De övriga två vägalternativen anges inteberöra det obrutna fjällområdet. Dessa kanaccepteras av . Anläggningskostnaderna- lägst - för dessa alternativoch driftkostnaderna har emellertid föranlettlänsstyrelsen till bedömningen att de är orimligafrån ekonomisk synpunkt. - förordar isitt beslut att samebyns transportproblem löses utanatt vägförbindelse upprättas till norra sidan avTorne träsk. - Utskottet har i och för sigförståelse för samebyns och kommuns önskanatt genom byggande av en väg till samebyförbättra byns kommunikationer till båtnad inteminst för renskötseln. Utskottet har emellertidockså förståelse för de motiv som bär upp förslagetatt tillskapa och vidmakthålla Påkkentanjaurenaturreservat och Rostu obrutna fjällområde. Vad detytterst gäller avseende tre av vägalternativen äralltså att göra en avvägning mellan ett intresse somenligt NRL och naturvårdslagen bedömts värt attbevara och ett exploateringsintresse. Vid en sådanavvägning finner utskottet inte skäl till annatställningstagande än det som en gång tidigare gjortsav i och regeringenoch som återigen gjorts av länsstyrelsen- efter vad som kan bedömas - vid en noggrann ochingående beredning där dessa tre vägalternativ ochfem ytterligare alternativ prövats. Utskottet delarlänsstyrelsens bedömning också när det gäller de tvåövriga vägalternativen. Kostnaderna för attgenomföra något av dem måste anses mycket höga.En organisation som kallar sig har därefter begärt att länsstyrelsenställer sina kunskaper och förmåga till förfogandeför att skall byggas. har ibrev låtit meddela att skrivelseninte föranleder att aktivt verkar förTalmavägens tillkomst. Av brevet framgår även attlänsstyrelsen inte har behandlat frågan ,då det refererade beslutet meddelades.Bostadsutskottet finner inte tillräckliga skäl attpå de i motionen angivna grunderna frångå dentidigare bedömningen. Motion 1999/2000:Bo537 (v) omTalmavägen avstyrks.VattenrättFör vattenverksamhet krävs det tillstånd enligtmiljöbalken. Med vattenverksamhet avses bl.a.rensning i vattenområden. Med rensning avses ävenmuddring (prop. 1997/98:45). Ansökningar omtillstånd för muddring handläggs av miljödomstolarnasom första instans. Miljödomstolenstillståndsprövning avser bl.a. om fördelarna frånallmän och enskild synpunkt av företaget övervägerkostnaderna samt skadorna och olägenheterna av det.Motion 1999/2000:Bo505 (m) förespråkar en översynav det regelverk som gäller muddring och deponeringav muddermassor. Motionärerna anser framför allt attNaturvårdsverkets Allmänna råd 85:4 - Muddring ochmuddermassor bör ändras.Enligt bostadsutskottets mening förtjänar det att idetta sammanhang framhålla betydelsen av attsjöfarten har tillgång till ändamålsenliga hamnar.De allmänna råd som publiceras av Naturvårdsverketger uttryck för verkets syn på hur vissa frågor börlösas. De är givetvis inte bindande förMiljödomstolen. Allmänna råd 85:4är upprättade 1985 i samråd med en referensgruppinom . Förslaget till allmännaråd remitterades till länsstyrelser, vattendomstolarandra myndigheter och organisationer som bedömdesberöras av innehållet.Utskottet har erfarit att förnärvarande inte har några konkreta planer på attförnya nu aktuella allmänna råd. Utskottet har ävenerfarit att hamnar (tidigare ) dels , dels den 7 december1999 tillskrivit för att få tillstånd en förnyelse. Förbundet har särskiltframhållit att kunskaperna om muddringens ochmuddertippningens påverkan är betydligt meromfattande utomlands än vad som återspeglas iNaturvårdsverkets allmänna råd.Bostadsutskottet saknar underlag för att nukonstatera att gällande regelverk ellerNaturvårdsverkets allmänna råd på området skullelida av sådana brister att nu skulle tainitiativ till förändringar. Utskottet förutsätteremellertid att löpande bedömerbehovet av förändringar av de allmänna råden ochdärvid beaktar de branschsynpunkter som framkommer.Mot denna bakgrund avstyrker utskottet motion1999/2000:Bo505 (m) om regelverket för muddring m.m.Motion 1999/2000:Bo531 (s) tar upp frågan omKammarkollegiets initiativrätt och föreslårinförande av möjlighet för Kammarkollegiet attinitiera omprövning av gamla vattendomar iMiljödomstolen.Tillstånd enligt vattenlagen (1983:291) ellermotsvarande bestämmelser i äldre lag gällerfortfarande. Besluten skall anses meddelade med stödav motsvarande bestämmelser i (5 § lag[1998:811] om införande av , MP). Om envattenanläggning har tillkommit utan tillståndenligt vattenlagen (1983:291) eller motsvarandeäldre lagstiftning eller om tillståndsfråganbeträffande en sådan anläggning är oklar, får densom äger anläggningen eller avser att utnyttja denför vattenverksamhet begära prövning avanläggningens laglighet hos miljödomstolen. Fråganom lagligheten av en vattenanläggning bedöms enligtde bestämmelser som gällde vid anläggningenstillkomst (17 och 18 §§ MP).Ett tillstånd kan begränsas eller förenas medändrade eller nya villkor, eller återkallas ochfortsatt verksamhet förbjudas (24 kap. 1 § förstastycket). Regler om återkallelse och förbud finns isamma kapitels 3 §. Omprövning samt ändring avvillkor m.m. behandlas i 5 §. I bestämmelsen anges ielva punkter situationer vid vilka omprövning m.m.är tillåten. I punkt 1 anges som huvudregel att detkrävs att det har gått sedantillståndsbeslutet vann laga kraft. Omprövningenligt punkt två kan göras om verksamheten med någonbetydelse medverkar till att en miljökvalitetsnormöverträds. I sjätte punkten anges som förutsättningatt förhållandena i omgivningen har ändratsväsentligt. Ramen för omprövningen ges iparagrafens fjärde stycke där det sägs atttillståndsmyndigheten vid omprövning inte fårmeddela så ingripande villkor eller andrabestämmelser att verksamheten kanbedrivas eller att den avsevärt försvåras. Ipropositionen till anges att äventillstånd meddelade före ikraftträdandebör kunna omprövas om de tillståndsgivnaverksamheterna med någon betydelse medverkar tillatt en miljökvalitetsnorm överträds. Även i övrigtansågs omprövningsförutsättningar börakunna tillämpas på befintliga tillstånd,varför det inte ansågs nödvändigt med någon särskildövergångsbestämmelse för att balkens regler omomprövning skall bli tillämpliga (prop. 1997/98:45).För tillstånd m.m. som enligt äldre bestämmelser harlämnats för obegränsad tid finns vissainskränkningar i möjligheten att tidsbegränsatillstånden (26 § MP). Omprövningstider som harangetts i tillståndsbeslut meddelade enligt äldrebestämmelser måste ha löpt ut innan omprövningenligt 24 kap. 5 § första stycket 1 kan bli aktuell(32 § MP). För tillstånd enligt vattenlagen(1918:523) ställs ytterligare krav för attomprövning enligt 24 kap. 5 § skall kunna bliaktuell (33 § MP). En omprövning enligt 24 kap. 5 §första stycket 1 får sålunda enligt huvudregeln sketidigast efter den dag då företagetenligt meddelade föreskrifter skall vara fullbordat.Om företaget skulle ha kunnat underkastas nyprövningenligt 4 kap. vattenlagen (1918:523) vid en tidpunktefter , får omprövning göras såsnart den för nyprövning gällande tiden har gått ut.Om nyprövning har gjorts enligt vattenlagen(1918:523), får en sådan omprövning göras efter den dag då domen om nyprövning vannlaga kraft. Ett tillstånd enligt vattenlagen(1918:523) eller villkoren för ett sådant beslut fåromprövas enligt 24 kap. 5 § första stycket 6 MBendast om förändringen i omgivningen har skett efterden . Kammarkollegiet har rätt attansöka om omprövning enligt 24 kap. 5 § (sammakapitels 7 §).I likhet med motionären anser utskottetnaturligtvis det vara betydelsefullt att gamlavattendomar kan omprövas. Omprövningsmöjligheternabör ha en väl avvägd utformning. Utskottet finnerinte skäl att ifrågasätta den nuvarande regleringenav förutsättningarna för omprövning av gamlavattendomar. Av stor betydelse är vidare, vilketmotionären också har pekat på, att staten kan begäraomprövning i de fall där det är önskvärt ochmöjligt. Kammarkollegiet har som tidigare nämntsrätt att begära omprövning. Även Naturvårdsverketoch länsstyrelserna har sådan rätt. Mot dennabakgrund avstyrker utskottet motion 1999/2000:Bo531(s) om Kammarkollegiets initiativrätt.Om det visar sig att anordningar som har vidtagitseller villkor som har meddelats till skydd förfisket med stöd av 11 kap. 8 § MB eller enligt 6kap. 5 § lagen (1998:812) med särskilda bestämmelserom vattenverksamhet är mindre ändamålsenliga så ärdet grund för omprövning (24 kap. 5 § första stycket11 MB). Kammarkollegiet, ochlänsstyrelserna har som nämnts rätt att begäraomprövning.Motionerna 1999/2000:MJ753 (mp) yrkande 12 och1999/2000:MJ401 (mp) yrkande 4 förespråkaromförhandling av gällande vattendomar med villkor omutsättning av laxyngel. Motionärerna anför att denodlade laxen utgör ett hot mot de vilda laxarsom finns kvar. Orsaken till detta anges varautsättningen av laxyngel som i många vattendomaranges som villkor för tillståndet för ettvattenföretag. Som lösning på detta pekarmotionärerna på att det vore bättre att se övermöjligheterna att låta lax vandra upp i älvar som är stängda.Motionsförslagen aktualiserar även frågan omvillkoren i kommande domar. Utskottet vill här pekapå att enligt huvudregeln i 22 kap. 4 § MB så skallett exemplar av ansökningshandlingarna och avkungörelsen sändas till ,Kammarkollegiet samt . Kungörelsenskall även sändas till berörda kommuner och deneller de kommunala nämnder som fullgör uppgifterinom miljö- och hälsoskyddsområdet samt tilllänsstyrelser och andra statliga myndigheter varsverksamhet kan beröras av ansökan. Enligt 22 kap. 6§ MB tredje stycket skall i de fallhandlingar sänts till verket enligt 4 §, yttra sigom vattenanläggningens eller verksamhetens inverkanpå det allmänna fiskeintresset samt föreslå debestämmelser som behövs till skydd för fisket.Fiskeriverkets synpunkter har härigenom getts ensärskild betydelse vid bestämmandet av villkor somkan behövas till skydd för fisket. Enligt vadutskottet har erfarit fyller en viktigfunktion även när det gäller omprövning avvattendomar.Enligt bostadsutskottets mening är det givetvis avstor vikt att villkoren för laxen är goda.Bostadsutskottet har dock inte underlag för attavgöra om det i de nu aktuella frågorna föreliggerbrister. Utskottet förutsätter att ochövriga berörda statliga och kommunala myndigheterföljer utvecklingen inom området och tar deinitiativ som kan anses erforderliga. Här kansärskilt nämnas möjligheterna till omprövning.Utskottet avstyrker motionerna 1999/2000:MJ753 (mp)yrkande 12 och 1999/2000:MJ401 (mp) yrkande 4 omvattendomar med villkor om utsättning av laxyngel. beträffande utökat älvskyddatt avslår motion 1999/2000:MJ255 yrkande 2,res. 1 (kd, fp)2. beträffande älvskyddets omfattningatt avslår motionerna 1999/2000:N228 yrkande 20och 1999/2000:MJ405 yrkande 4,res. 2 (m)3. beträffande småskalig vattenkraftatt avslår motion 1999/2000:Bo523,4. beträffande lagstiftning angåendevindkraftatt avslår motionerna 1999/2000:Bo419 yrkande 6,1999/2000:Bo504, 1999/2000:Bo516 yrkandena 1 och2, 1999/2000: MJ718 yrkande 16, 1999/2000:N275yrkandena 2-8 samt 1999/2000: N276 yrkande 2,res. 3 (m)res. 4 (c)res. 5 (mp)5. beträffande inrättande av fleranationalstadsparkeratt avslår motionerna 1999/2000:Bo231 yrkande 8och 1999/2000:Bo503,res. 6 (c)6. beträffande en fond förnationalstadsparkenatt avslår motion 1999/2000:Bo539 yrkande 1,res. 7 (mp)7. beträffande särskilda insatser förnationalstadsparkenatt avslår motion 1999/2000:Bo539 yrkande 2,res. 8 (mp)8. beträffande undantagen från detkommunala vetotatt avslår motion 1999/2000:Bo511,res. 9 (c, mp)9. beträffande riksintresseatt avslår motion 1999/2000:Bo524,10. beträffande Talmavägenatt avslår motion 1999/2000:Bo537,11. beträffande regelverket för muddringm.m.att avslår motion 1999/2000:Bo505,12. beträffande Kammarkollegietsinitiativrättatt avslår motion 1999/2000:Bo531,13. beträffande vattendomar med villkor omutsättning av laxyngelatt avslår motionerna 1999/2000:MJ753 yrkande 12och 1999/2000:MJ401 yrkande 4.res. 10 (mp)den 14 december 1999På bostadsutskottets vägnarKnut BillingI beslutet har deltagit: (), LennartNilsson (s), (), (), (), (), CarinaMoberg (s), (), (),(), (), Ulla-BrittHagström (kd), (), (), (), YvonneÅngström (fp) och (). Utökat älvskydd (mom. 1)(), () ochYvonne () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Motionen motsvarar" och slutar med"utökat älvskydd" bort ha följande lydelse:Utskottet delar uppfattningen att älvskyddet börutformas så att skyddsbehovet skall bedömasoberoende av vilket syfte ett planerat ingrepptjänar, vilket förespråkas i Folkpartietspartimotion /2000:MJ255 (fp) yrkande 2. Kravenpå ytterligare utbyggnad av vattendragen kanförväntas öka i samband med den planeradeavvecklingen av kärnkraftsreaktorer. Härtill kommeratt det legala älvskyddet är alltför svagt. mening bör dock vattenkraftsutbyggnaden ivårt land vara ett avslutat kapitel. Detta måsteåterspeglas i älvskyddets utformning. I ett förstasteg bör undantagen i 4 kap. 1 § andra stycketförsta meningen MB och 4 kap. 6 § sista stycket MBtas bort. Vad utskottet nu med anledning av motion1999/2000:MJ255 (fp) yrkande 2 anfört bör riksdagensom sin mening ge regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utökat älvskyddatt med anledning av motion 1999/2000:MJ255 yrkande2 som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,2. Älvskyddets omfattning (mom. 2)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 4börjar med "Förslagen motsvarar" och slutar med"älvskyddets omfattning" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening råder det ingen tvekan omatt vattenkraften på många sätt är bra frånmiljösynpunkt. Det är ofrånkomligt attexploateringen av vattendrag för elproduktion har enmycket stor lokal miljöpåverkan. Detta gör siggällande även beträffande de koncept för en merskonsam exploatering som harutarbetats av kraftindustrin. På samma sättförhåller det sig med de små vattenkraftverken. Enmer betydande potential för ny vattenkraft finns ide älvsträckor som är skyddade i ,framför allt de fyra orörda Norrlandsälvarna. Detbör dock inte komma i fråga att tillåta någonexploatering i dessa områden. Dessa unikanaturmiljöer bör i stället bevaras till kommandegenerationer. betänkanden,som fortfarande bereds inom ,innehåller förslag som innebär ett försvagat skydd.Enligt utskottets mening är dock dagens älvskydd välavvägt. Det är angeläget att detta, i anledning avmotion 1999/2000:N228 (m) yrkande 20, ges regeringentill känna. Härigenom får även motion1999/2000:MJ405 (m) yrkande 4 anses tillgodosedd.Riksdagen bör med anledning av motionerna1999/2000:N228 (m) yrkande 20 och 1999/2000:MJ405(m) yrkande 4 som sin mening ge regeringen tillkänna vad utskottet anfört.dels att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande älvskyddets omfattningatt med anledning av motionerna 1999/2000:N228yrkande 20 och 1999/2000:MJ405 yrkande 4 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,3. Lagstiftning angående vindkraft (mom. 4)(), (), Carl-ErikSkårman (m) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 7börjar med "Utskottet noterar" och slutar med"angående vindkraft" bort ha följande lydelse:Enligt utskottets mening måste all lagstiftninggenomsyras av en stor respekt för den enskildaäganderätten. Lagstiftningen bör präglasav en stor respekt för människors liv och hälsa samtskyddsintressen i natur och miljö. Även andraytterst angelägna uppgifter för stat och kommunliksom konflikter mellan olika äganderätter börbeaktas vid den närmare regleringen inom olikaområden.Frågan om etablering av vindkraft är komplicerad. Åena sidan har vindkraften uppenbara fördelar somenergikälla. Å andra sidan syns ett vindkraftverk pålånga avstånd och kan ge upphov till buller ochandra olägenheter.