bet · GN01MJU2 · 1999-11-25 00:00:00 — Detta skall ske bl.a. genomen reform av jordbruks- och livsmedelspolitiken inom EU,särskilt med avseende på successivt borttagande av EG:smarknadsordningar och en avveckling av gränsskyddet med hänsyntill internationella åtaganden. Reformerna skall kompletterasmed riktade stöd för anpassningsåtgärder som underlättarövergången från generella prisstöd till direktstöd samtmöjliggör utvecklingen av konkurrenskraftiga företag.Reformerna av jordbrukspolitiken skall också kompletteras medriktade miljö- och landsbygdsstöd för att bevara och främja denbiologiska mångfalden, bevara värdefulla natur- ochkulturmiljöer och ett varierat odlingslandskap, minimeramiljöbelastningen, beakta behovet av en långsiktig hushållningmed naturresurserna samt medverka till landsbygdens utveckling.Genom detta skapas möjligheter för en långsiktigt hållbar ochkonkurrenskraftig produktion baserad på höga miljökrav och högaetiska krav för djurhållningen. Åtgärderna kan också stärkalandsbygdens förutsättningar att skapa attraktiva livs- ocharbetsmiljöer för såväl män som kvinnor.Kommissionens förslag i Agenda syftar bl.a. till att ökajordbrukets konkurrenskraft genom en ökad marknadsorienteringmed sänkta administrativa priser. I den överskottssituation somEU befinner sig borde detta också leda till sänktakonsumentpriser. Förslagen syftade också till att minskajordbrukets negativa effekter på miljön och att förenkla detjordbrukspolitiska regelverket. Kompensation skulle lämnas tilljordbrukarna för prissänkningen. För att underlätta jordbruketsanpassning och strukturförändring i samband med reformeringenav marknadsordningarna föreslogs en integreradlandsbygdspolitik. Det innebär att nuvarande regional- ochstrukturstöd inom jordbrukssektorn samt s.k. kompletterandeåtgärder (miljöersättningar, förtidspension ochskogsplantering) och riktade miljöförbättrande åtgärdersammanförs i en enda förordning för landsbygdsutveckling.Åtgärderna inom landsbygdsförordningen är ett komplement tillövriga stödformer i den gemensamma jordbrukspolitikenhuvudsakligen finansierade från Jordbruksfondensgarantisektion. Det principiellt nya i det ursprungligareformförslaget var dels förslaget om nationella kuvert, delsförordningen om horisontella åtgärder. Genom de nationellakuverten i marknadsordningarna för mejeri och nötkött fickmedlemsländerna möjlighet att i större utsträckning än tidigarepåverka utformningen av marknadsstöden. De horisontellaåtgärderna skulle ge medlemsstaterna möjlighet att dels förenanationella miljökrav med utbetalning av direktstöd, dels minskadirektstöden och använda pengarna till miljöåtgärder. Denhorisontella förordningen gav medlemsstaterna möjlighet att upptill en viss nivå bestämma hur direktstöden skall fördelasmellan inkomststöd och riktade miljöstöd.Som framhålls i skrivelsen finns det starka miljöskäl för attreformera den gemensamma jordbrukspolitiken i linje medförslagen i Agenda . Marknadsordningarna inomjordbrukspolitiken leder till höga priser vilket gettincitament till en produktion som inte är ekologiskt hållbar.Den förda jordbrukspolitiken har medfört en ökadmiljöbelastning, bl.a. genom förluster av växtnäringsämnen tillomgivande miljö, avdrift och ökad användning avbekämpningsmedel, och minskad biologisk mångfald ijordbrukslandskapet. Mot bakgrund av beslutet om riktlinjernaför arbete med den gemensamma jordbrukspolitiken varförslaget ett steg i rätt riktning men, som regeringenframhåller, var det inte tillräckligt långtgående. Den slutligareformen av den gemensamma jordbrukspolitiken blev dock inte såomfattande som kommissionens ursprungliga förslag.Utskottet vill avslutningsvis understryka att i detovan refererade beslutet har fastställt de principiellariktlinjerna för mer långsiktiga arbete med jordbruks-och livsmedelspolitiken inom EU. Enligt utskottets meninginnebär de fastställda riktlinjerna att samtliga synpunkter ide redovisade motionerna tillgodoses i större eller mindreutsträckning. Med hänvisning till det anförda föreslårutskottet att motionerna MJ11 (fp) yrkandena 1 och 3, MJ213 (v)yrkandena 1 och 13, MJ216 (kd) yrkande 2, MJ238 (m), MJ252 (fp)yrkandena 1 och 9, N388 (mp) yrkande 18, U505 (fp) yrkandena 18och 19 samt U513 (mp) yrkandena 14, 15 och 28 lämnas utanriksdagens vidare åtgärd.Enligt kommissionens förordning (EG) nr 762/94 av den 6 april1994 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr1765/92 avseende programmet för arealuttag skall ett arealuttagomfatta ett sammanhängande område på minst 0,3 ha och ha enbredd på . Utskottet är inte berett att göra ensådan detaljprövning av regelsystemet för arealuttag somförutsätts i motion MJ206 (m). Därmed avstyrks motionen.När det gäller de i motion MJ257 (kd) framförda synpunkternabeträffande ett regelsystem som bättre gynnar den ekologiskaodlingen är utskottet inte berett att i detta sammanhangföreslå något riksdagsuttalande. Därmed avstyrker utskottetmotion MJ257 yrkande 14.Ekologisk produktionSkrivelsenEnligt regeringens bedömning bör den ekologiskt odlade arealenfördubblas () och den ekologiskaanimalieproduktionen bör öka. av antalet mjölkkor ochslaktdjur av nöt och lamm bör finnas i ekologisk produktiontill . Konsumenternas efterfrågan på ekologiskalivsmedel är avgörande för om målen kan nås. Regeringen anservidare att den ekologiska produktionen bör stödjas genomåtgärder i det kommande landsbygdsprogrammet genom försöks- ochutvecklingsprojekt samt marknadsstödjande åtgärder.MotionernaEnligt motion MJ213 (v) yrkande 2 bör målet för den ekologiskaproduktionen vara att av jordbruksarealen odlasekologiskt . Vidare framhålls att arealmålet förekologisk produktion bör kompletteras med mål för ekologiskdjurhållning samt för olika grödor (yrkande 3). Enligtmotionärerna kommer marknaden för ekologiskt certifieradeprodukter allteftersom den ökar sannolikt att diversifieras. Desenaste årens utveckling har inneburit att de storalivsmedelsindustrierna har börjat utveckla ekologiskaprodukter, oftast med produktionsmetoder i förädlingen som inteskiljer sig nämnvärt från förädlingen av konventionellajordbruksprodukter. Detta är en helt annan typ av ekologiskalivsmedel, och de marknadsförs i större utsträckning sommiljövänliga. En ökande ekologisk marknad kommer att ökautrymmet för olika sorters ekologiskt certifierade produkteroch regelverken för ekologisk odling och certifiering kandärför behöva anpassas till denna marknad (yrkande 4). I motionMJ241 (mp) framhålls att om det svenska lantbruket skall få dekonkurrensfördelar som en omställning till ett ekologisktlantbruk kan ge måste satsningarna komma . Det räcker intemed de i och för sig lovvärda målen för det ekologiskalantbruket. Det gäller att satsa rejält på forskning,marknadsföring m.m. Det räcker inte längre att hävda att detsvenska konventionella lantbruket är lite mindre konventionelltän på andra håll. Varje land försöker visa att den egna torvansprodukter smakar bäst och är framställda på det bästa sättet.Sverige måste liksom andra länder ta fram en nationellaktionsplan för utvecklingen av det ekologiska lantbruket.Enligt motion U514 (kd) bör sträva mot att öka andelenjordbruk med ekologisk inriktning. Jordbruket skall ocksåbevara odlingslandskapets mångfald av växter och djur. Det ärsamtidigt viktigt i ett globalt perspektiv att åkermarken iSverige och finns tillgänglig för livsmedelsproduktion.Miljöavgifter för jordbruket skall i sin helhet återgå tillnäringen och användas till att förstärka näringens långsiktigaförmåga till ekologiskt helhetstänkande (yrkande 8).Utskottets övervägandenEnligt tidigare beslut (prop. 1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9,rskr. 1997/98: 116) bör den ekologiska produktionen ses som endel i en strategisk satsning för ett hållbart svenskt jordbruk.Eftersom den ekologiska produktionen är en spjutspets i arbetetmed att miljöanpassa jordbruket är utvecklingen av denekologiska produktionen ett prioriterat område. Utskottetansluter sig till regeringens bedömning att den ekologisktodlade arealen bör kunna fördubblas () och attden ekologiska animalieproduktionen bör öka. Som regeringenframhåller bör av antalet mjölkkor och slaktdjur av nötoch lamm finnas i ekologisk produktion . Somframgår av skrivelsen är förslagen baserade på en bedömning avmarknadsutvecklingen av den ekologiska produktionen.Konsumenternas efterfrågan på ekologiska livsmedel är avgörandeför om målen kan nås. är det viktigt att skapaförutsättningar för en marknadsutveckling där denna efterfråganpå ekologiska livsmedel kan tillgodoses och där produktionenkan ske utan permanenta produktionsstöd. Enligt utskottetsbedömning kan syftet med motionerna MJ213 (v) yrkandena 2, 3och 4, MJ241 (mp) och U514 (kd) yrkande 8 med det anförda iallt väsentligt anses tillgodosett. Utskottet föreslår därföratt berörda motionsyrkanden lämnas utan vidareåtgärd.Landsbygdsprogram för hållbar utvecklingBakgrundEnligt rådets förordning (EG) nr 1257/1999 om stöd tillutveckling av landsbygden bör miljöåtgärder inom jordbruketspela en framträdande roll för attstödja en hållbar utveckling på landsbygden och tillmötesgåsamhällets ökade behov av tjänster på miljöområdet. Vidareanges i förordningen att politiken för en sådan utveckling börha som mål att bl.a. återställa och höja landsbygdsområdenaskonkurrenskraft och därigenom bidra till att trygga och skapany sysselsättning. Bakgrunden är att jordbruket under dekommande åren måste anpassas till nya förutsättningar ochytterligare förändringar beträffande marknadsutveckling,marknadsåtgärder, handelsregler, konsumenternas krav och valsamt utvidgningen av EU. Dessa förändringar kommer inte baraatt påverka jordbruksmarknaden utan hela den lokala ekonominpå landsbygden.Förordningen om utveckling av landsbygden ersätter nio nugällande rådsförordningar om struktur-, miljö- ochlandsbygdsåtgärder med anknytning till den gemensammajordbrukspolitiken. De stödformer som regleras i den nyaförordningen är investeringar i jordbruksföretag, startstöd,kompetensutveckling, förtidspensionering, kompensationsbidrag imindre gynnade områden, miljövänligt jordbruk, förbättradbearbetning och saluföring av jordbruksprodukter, skogsbruksamt olika åtgärder för att främja anpassning och utveckling avlandsbygden. Endast åtgärder för miljövänligt jordbruk ärobligatoriska för medlemsländerna. För att programmet skallkunna godkännas för medfinansiering från EG:s jordbruksfondkrävs dock att det finns en balans mellan åtgärderna.I mål 1-området som består av nuvarande mål 6 och kustområdenai , och kommeråtgärder utöver kompensationsbidrag och miljöersättningar attgenomföras inom ramen för integrerade mål 1-program. EG-finansieringen för dessa åtgärder kommer att ske frånJordbruksfondens utvecklingssektion.Regelverk, inriktning m.m.SkrivelsenEnligt regeringens bedömning bör ett samlat landsbygdsprograminföras för . Landsbygdsprogrammet börfrämja en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbarutveckling av jordbruket, livsmedelsproduktionen, skogsbruketoch landsbygden. Lika möjligheter till utveckling för kvinnoroch män bör främjas. Åtgärder som syftar till att ta till varajordbrukets positiva miljöeffekter och minimera dess negativamiljöeffekter bör spela en framträdande roll i det samladeprogrammet. Det är viktigt med åtgärder som syftartill att förbättra landsbygdens konkurrenskraft genom attunderlätta en nödvändig anpassning av jordbrukssektorn till nyaförutsättningar.MotionernaEnligt motion MJ7 (kd) bör få ett större inflytandevid utformningen av program för utvecklingen av landsbygden.Enligt motionärerna vet parlamentarikerna i stora stycken intevad det slutliga programmet kommer att innehålla och än mindrehur regelverket, som tidigare starkt kritiserats, kommer att seut. Detta är otillfredsställande varför en ny ordning börprövas (yrkande 1). För de enskilda lantbrukarnasom skall tillgodogöra sig landsbygdsprogrammet innebärtidsförseningarna väldiga problem. Enligt motionärerna krävsdet en tidsmässigt bättre framförhållning vid utformandet avlandsbygdsutvecklingen (yrkande 2). Vidare bör administrationenav landsbygdsutvecklingsprogrammet förenklas (yrkande 16).Enligt motion MJ8 (c) bör miljö- och landsbygdsprogrammen varaskrivna på ett sådant sätt att programmen garanterar attavsatta medel utnyttjas fullt ut (yrkande 1). Vidare framhållsatt det byråkratiska krånglet som finns både för myndigheteroch företag måste minska (yrkande 7). I motion MJ10 (m)uppmärksammas vikten av ett enkelt och ändamålsenligt regelverkför miljöprogrammet. Detta främjar anslutningsgraden ochminskar byråkratin. Strävan bör vara att minska antalet områdenoch ersättningsformer för att skapa en större flexibilitet föratt utnyttja de anslagna medlen fullt ut (yrkande 3). Enligtmotionärerna är grunden för en livskraftig landsbygd ettlönsamt och konkurrenskraftigt jordbruk. Basen i det svenskajordbruket är den konventionella produktionen i ett såvälproduktions- som miljöperspektiv. Det konventionellajordbrukets konkurrenskraft på den alltmer globaliseradelivsmedelsmarknaden är avgörande för en positiv utveckling avden svenska landsbygden (yrkande 4). Enligt motion MJ212 (m)måste nya regler för miljö-, struktur- och regionala åtgärdersnabbt arbetas fram. Dessa måste vara enkla och effektiva närdet gäller utnyttjandet och resultera i godamiljöeffekter (yrkande 6). I motion MJ222 (c) yrkande 4uppmärksammas att fick en mycket dålig tilldelning avEG-resurser. Enligt motionärerna kan konsekvensen bli attambitionen i det svenska miljöprogrammet för jordbruket måstedras ner. Det finns anledning att konstruktivt verka för atthitta lösningar som innebär att eventuella skador minimeras.Enligt motion MJ8 (c) yrkande 14 bör hästen integreras i dennya landsbygdsförordningen. Vidare yrkas att s.k.uppfödarpremier införs (yrkande 16). I motion MJ201 (c) yrkasatt en utredning tillsätts med uppgift att föreslå ensammanhållen svensk politik för utvecklingen av hästnäringen.Även i motion MJ228 (c) efterfrågas en sammanhållen statlighästpolitik. I motion MJ233 (kd) framförs en rad synpunkterbeträffande den svenska halvblodsaveln och uppfödarpremier(yrkande 2), en EU-anpassning av hästen och hästnäringen tilldet jordbrukspolitiska ansvarsområdet (yrkande 3) och om EU-stöden till den svenska hästaveln och hästnäringen (yrkande4). Även i motion MJ237 (c) uppmärksammas den svenskahalvblodsaveln och ett eventuellt införande av uppfödarpremier.Enligt motion MJ244 (c) bör en statlig utredning tillsättas meduppgift att föreslå en sammanhållen svensk politik förutvecklingen av hästnäringen (yrkande 1). Vidare ansermotionärerna att hästen måste integreras i den nya s.k.landsbygdsförordning som skall träda 2000 (yrkande2) och att uppfödarpremier bör införas (yrkande 4).Utskottets övervägandenUtskottet har i det föregående föreslagit att riksdagenbemyndigar regeringen att tillämpa ett svensktlandsbygdsprogram enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99.Syftet med detta förfarande är att förhandlingarna med därmed skall kunna slutföras i sådan tid att ettsamlat svenskt landsbygdsprogram skall kunna träda i kraft frånden . För att detta skall vara möjligt måsteregeringen överlämna ett förslag till landsbygdsprogram tillEG-kommissionen . Programmet överlämnasmed förbehåll av godkännande av ovan nämndabemyndigande. Med det anförda avstyrks motion MJ7 (kd)yrkandena 1 och 2.Som framhålls i skrivelsen medger det samlade regelverk somutgör den nya landsbygdsförordningen en större flexibilitet ochdärmed möjlighet för medlemsländerna att kombinera olikaåtgärder för totalt bättre effekt. Miljömålen kan t.ex. uppnåsgenom att miljöersättningarna till jordbruket kan kombinerasmed riktade stöd till investeringar, till utvecklingsprojekteller för kompetensutveckling. bör uppmärksammas attden nya ordningen också ställer större krav på medlemsländernaatt utforma balanserade program där effekterna av åtgärdernalöpande skall följas upp och utvärderas. Som regeringenframhåller är de tidigare ramarna för EG-finansiering somavsattes för enskilda åtgärder inte längre aktuella.Fördelningen av EG- finansiering mellan olika åtgärder avgörsav valet av åtgärder samt av medfinansieringsnivån. Regeringenhar vidare för avsikt att samlat bedöma ekonomiska ochadministrativa konsekvenser för myndigheterna efter programmetsslutliga utformning. När det gäller förslaget till nyttmiljöprogram bör även uppmärksammas att detta bedöms leda tillförenklingar för såväl lantbrukarna som de myndigheter somadministrerar miljöåtgärderna. Förenklingar erhålls genom attbl.a. antalet ersättningsformer minskar, klassificeringen avslåtter- och betesmarkernas bevarandevärde överlåts tilllänsstyrelsen och viss administration centraliseras tillJordbruksverket. Vidare föreslås att underlag för ochutformning av besluten förenklas. Med det anförda avstyrkerutskottet motionerna MJ7 (kd) yrkande 16, MJ8 (c) yrkandena 1och 7, MJ10 (m) yrkande 3 och MJ212 (m) yrkande 6 i den mån deinte kan anses tillgodosedda.Som regeringen framhåller är ett ekologiskt hållbart jordbrukett jordbruk som är resursbevarande, miljöanpassat och etisktgodtagbart. Ett grundläggande krav är att det framtidahandlingsutrymmet bibehålls för kommande generationer.Kriterier för ett ekologiskt hållbart jordbruk har tidigareredovisats i propositionen Hållbart jordbruk och fiske (prop.1997/98:2, bet. 1997/98:JoU9, rskr. 1997/98:116). När detgäller den nya skogspolitiken som beslutades (prop.1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93: 352) ochutvärderades (prop. 1997/98:158, bet. 1998/99:MJU3,rskr. 1998/99:32) kännetecknades denna av två jämställda mål;ett miljömål och ett produktionsmål. Utskottet anser i likhetmed regeringen att landsbygdsprogrammet kan bidra till attuppfylla skogspolitikens mål genom skogskapitlets miljöartikeloch insatser för kompetensutveckling till skogsägare. Somframhålls i skrivelsen kräver ett ekonomiskt och socialthållbart jordbruk bl.a. att jordbruket producerar livsmedel meden hög kvalitet till rimliga priser för konsumenterna och gerrimlig ersättning till producenterna. Det är av stor vikt atthela utvecklas. Därför måste arbetstillfällen skapasdär människorna finns, och det är viktigt att det finns ettlevande jordbruk i landets alla delar. Jordbruket, skogsbruketoch förädlingsindustrin har stor betydelse för möjligheten attnå viktiga politiska mål som uthållig tillväxt, regionalbalans, landsbygdsutveckling och ökad sysselsättning.Jordbruket i norra och skogsbygder haren särskild regionalpolitisk betydelse genom den mångfald avvärden som jordbruksnäringen och dess verksamheter förknippasmed. Jordbruket och skogsbruket bidrar till att upprätthållasysselsättning, befolkningsunderlag och samhällsstruktur idessa delar av landet.När det gäller det nya landsbygdsprogrammets inriktning delarutskottet regeringens uppfattning att ett samlatlandsbygdsprogram kan bidra till viktiga mål som uthålligtillväxt i hela , landsbygdsutveckling och ökadsysselsättning. En prioritering bör vara miljö- ochregionalpolitiska hänsyn samt incitament till en inriktning avlivsmedelsproduktionen mot kvalitet före kvantitet. Därmed kandet svenska jordbrukets ställning på EU-marknaden stärkas ochgrunden till ett långsiktigt hållbart jordbruk läggas.Jordbruket måste också ges möjlighet att utvecklas och anpassastill nya förhållanden och vara en del av en integreradutveckling av hela landsbygden. Som regeringen framhåller böromfattningen och inriktningen av åtgärderna styras av de skildaförutsättningar för jordbrukets och landsbygdens utveckling somföreligger i olika delar av landet. Vidare skall åtgärdernainom landsbygdsprogrammet medverka till ett hållbart samhälleoch till att miljökvalitetsmålen och miljömålen för jordbruketoch odlingslandskapet uppnås. Utskottet delar också regeringensuppfattning att tyngdpunkten i programmet bör ligga på åtgärdersom syftar till att stödja en ekologiskt hållbar utveckling.Landsbygdsprogrammet skall också medverka till en ekologiskthållbar utveckling inom skogsbruket och till att förstärkajordbrukets och livsmedelsindustrins konkurrensförmåga genomsatsningar på kvalitet och miljöanpassning. En större del avtillgängliga medel bör användas till riktade åtgärder somsyftar till att stimulera en miljövänlig och konkurrenskraftigkvalitetsproduktion. Enligt utskottets mening kan syftet medmotionerna MJ10 (m) yrkande 4 och MJ222 (c) yrkande 4 med detanförda i allt väsentligt anses tillgodosett. Utskottetavstyrker därmed motionerna i berörda delar.Enligt vad utskottet erfarit pågår inom förnärvarande ett arbete med att ta fram direktiv för en utredningom en sammanhållen svensk hästnäringspolitik. Avsikten är attresultatet av den kommande utredningen skall kunna presenterasunder det svenska ordförandeskapsåret i EU. Mot bakgrund häravföreslår utskottet att motionerna MJ8 (c) yrkandena 14 och 16,MJ201 (c), MJ228 (c), MJ233 (kd) yrkandena 2, 3 och 4, MJ237(c) och MJ244 (c) yrkandena 1, 2 och 4 lämnas utan riksdagensvidare åtgärd.Kostnadsram för ett nytt landsbygdsprogramSkrivelsenTotalramen för ett förslag till landsbygdsprogram föreslåsomfatta ca . Kostnaderna förmiljöersättningarna och miljöinriktad kompetensutveckling inomramen för landsbygdsprogrammet beräknas för uppgå tillca . För att stödja miljöinriktadeinvesteringar avsätts motsvarande ca år2000. I enlighet med vad framför kommerlandsbygdsprogrammet i sin helhet att bidra till att effektivtuppnå miljömålen genom en kombination av olika åtgärder. Enligtregeringen är ytterligare åtgärder som bidrar till att uppnåmiljömålen bl.a. investeringstöd och kompensationsbidraget förmindre gynnade områden. Genom förändringar i regelverket fårdetta stöd en tydligare inriktning mot att stödja hållbaraproduktionssystem. Åtgärder inom ramen för insatsområdet för enekologiskt hållbar utveckling beräknas redan under år 2000uppgå till . Genom att kantillgodogöra sig indexeringsmedel kan programbudgeten årligenutökas. Under förutsättning att nya EU-medel tillkommer såskulle detta tillsammans med svensk medfinansiering kunna geförutsättningar för att nå en omfattning avlandsbygdsåtgärderna motsvarande ca år2003. Inom denna totalram tillförs huvudparten insatsområdetför ekologiskt hållbar utveckling, dvs. åtgärder som syftartill att uppnå jordbrukets och skogsbrukets miljömål. Ienlighet med vad som ovan redovisats om den samlade effektenav miljöersättningar, kompetensutveckling och investeringsstödskulle tillkomna medel kunna möjliggöra en samlad insatsnivåinom programmet som i stort når upp till dagens omfattning avmiljöprogrammet. Regeringen avser att införalandsbygdsåtgärder vilka inledningsvis blir helt nationelltfinansierade.MotionernaEnligt motion MJ7 (kd) bör regeringen i samband med vårbudgetenåterkomma med förslag för att stärkalandsbygdsutvecklingsprogrammet (yrkande 3). Enligtmotionärerna måste man tillförsäkra och svensktlantbruk hela den budgetram som EU medgett. Regelsystemet ochtillämpningen måste utvecklas så att dessa inte upplevs som etthinder utan som möjligheter (yrkande 4). Att tillgodogöra sigindexeringsmedel så att programbudgeten kan utökasmåste givetvis också gälla den svenska medfinansieringen ochden nationella finansieringen (yrkande 6). Enligt motion MJ8(c) bör modulering som ett sätt att omfördela medel från en delav jordbruket till en annan avvisas. En sådan åtgärd som t.ex.skulle innebära att medel omfördelas från arealersättning tilllandsbygdsåtgärder innebär knappast att det svenska jordbruketskonkurrenskraft i förhållande till våra grannländer förbättras(yrkande 6). I motion MJ10 (m) framhålls att det mot bakgrundav den minskade budgetramen för landsbygdsprogrammet är avstor vikt att den årliga indexuppräkningen utgår fråntotalbeloppet . De nationella anslagen ibudgetramen måste utnyttjas fullt ut även om motsvarande EU-medel minskat (yrkande 1). När det gäller miljöåtgärder ijordbruket förutsätts i motion MJ203 (m) att regeringen ställerde medel till förfogande som avsätts för miljöersättningar ijordbruket.