bet · GM01KU21 · 1999-03-09 00:00:00 — Utskottetinstämmer i motionens förslag (yrkande 2) att det ikommunallagen bör skrivas in att misstroende kanriktas mot kommun- eller somhelhet eller mot enskilt kommunalråd ellerlandstingsråd. I motionen föreslås också att detinförs en möjlighet till upplösning av fullmäktigemed åtföljande nyval (yrkande 3). Utskottetinstämmer också i detta förslag. Regeringen böråterkomma till med förslag till sådanaändringar i kommunallagen som föreslås i motionen.Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande nyval i kommuner och landstingatt med bifall till motion1998/99:K296 yrkandena 2 och 3 och medavslag på motion 1998/99:K328 yrkande 4 somsin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,6. Folkinitiativ till kommunalafolkomröstningar (mom. 5)(), (), BarbroHietala (), (), KerstinKristiansson (s), (), MatsEinarsson (v) och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 16börjar med "I motionerna K268" och slutar med"regeringen till känna" bort ha följande lydelse:Utskottet avstyrkte förslag med sammainnehåll som framförs i de här aktuella motionernamed hänvisning till pågående beredning iRegeringskansliet. Som framgått ovan bereds ärendetockså med sikte på en redovisningunder loppet av innevarande år. Mot denna bakgrundavstyrks motionerna K268 yrkande 1 (kd), K298yrkande 2 (c), K314 (m) och K352 yrkandena 2 och 3(mp).dels att utskottets hemställan under 5 bort haföljande lydelse:5. beträffande folkinitiativ till kommunalafolkomröstningaratt avslår motionerna 1998/99:K268 yrkande 1,1998/99:K298 yrkande 2, 1998/99:K314 samt 1998/99:K352yrkandena 2 och 3,7. Medborgerlig motionsrätt (mom. 7)Per () och () anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 18börjar med "Med hänvisning till" och slutar med"K296 yrkande 1 (mp)" bort ha följande lydelse:I motion K296 (mp) föreslås att hosregeringen begär en parlamentarisk utredningangående ändring i kommunallagen med syfte attmöjliggöra för kommunfullmäktige att ge de kommunaltröstberättigade motionsrätt (yrkande 1).Utskottet instämmer i vad som sägs i motionen om attmånga goda förslag inte kommer fram till politikernaeftersom många förslagsställare inte engagerar sigpolitiskt och inte torgför sina tankar imassmedierna. Ett sätt att komma till rätta meddetta är att ge varje kommuninvånare rätt attmotionera till fullmäktige. Detta bör ske på så sättatt 5 kap. 23 § kommunallagen ändras så att dekommunalt röstberättigade nämns tillsammans medandra som har motionsrätt i fullmäktige. Kommunenbör själv kunna besluta om handläggningsordningenm.m. beträffande sådana medborgarmotioner. Detta börges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 7 bort haföljande lydelse:7. beträffande medborgerlig motionsrättatt med bifall till motion 1998/99:K296 yrkande 1som sin mening ger regeringen till känna vadutskottet anfört,8. Närvarorätt vid nämndsammanträden ivissa fall (mom. 8)() och von der Esch (kd)anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 19börjar med "Frågan om de" och slutar med "Motionenavstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i vad som sägs i motionen ombehovet av att fördjupa och utveckla den kommunalademokratin. Det är enligt utskottets mening en bristatt mindre partier, som inte av egen kraft kan fårepresentation i en nämnd, är utlämnade åt de störrepartiernas eventuella välvilja i detta hänseende.Därför bör enligt utskottets mening kommunallagenändras på det sätt som föreslås i motionen, vilketinnebär att en förtroendevald som inte är ledamoteller ersättare i en nämnd får delta i nämndensöverläggningar men inte i besluten. Regeringen börenligt utskottets mening återkomma med förslag sådan ändring. Detta bör med bifall till motionK280 (kd) ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 8 bort haföljande lydelse:8. beträffande närvarorätt vidnämndsammanträden i vissa fallatt med bifall till motion 1998/99:K280 som sinmening ger regeringen till känna vad utskottetanfört,9. Lagtrots m.m (mom. 9)(), () och HelenaBargholtz (fp) anserdels att den del av utskottets yttrande som på s. 21börjar med "Utskottet instämmer med" och slutar med"varför de avstyrks" bort ha följande lydelse:Utskottet instämmer i de kritiska synpunkter somframförs i motionerna K276 (fp), K281 (v), K338 (s),K346 (s) och So465 yrkande 22 (fp) vad gällerkommunernas och landstingens underlåtenhet attverkställa domar som gäller enskildas rättigheter.Utskottet konstaterar också att frågan blivitföremål för utredning och överväganden av regeringenunder en följd av år. Mot denna bakgrund torde detfinnas tillräckligt med underlag för åtgärder av detslag som efterlyses i motionerna. Regeringen bördärför återkomma med förslag till åtgärdermot domstolstrots som kommuner och landsting gör sigskyldiga till. Detta bör ges regeringen till känna.dels att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande lagtrots m.m.att med bifall till motionerna 1998/99:K276,1998/99:K281 och 1998/99:So465 yrkande 22 ochmed anledning av motionerna 1998/99:K338 och1998/99:K346 som sin mening ger regeringen tillkänna vad utskottet anfört,10. Borgmästarebegreppet (mom. 11 -motiveringen)Per (), (), ()och () anseratt den del av utskottets yttrande som på s. 23börjar med "Utskottet finner ingen" och slutar med"motion K242 (m)" bort ha följande lydelse:Utskottet finner att det historisktsett och vid en jämförelse med vadsom är brukligt i andra länder ärbefogat att i benämnakommunstyrelsens ordförandeborgmästare. En sådan titulaturskulle bl.a. kunna underlätta desvenska kommunernas internationellakontakter. Utskottet finner dockingen anledning för attföreslå någon lagstiftning på detaktuella området. Kommuner som såvill bör dock kunna använda sig avtiteln borgmästare på det sätt somförespråkas i motionen. Med dettafår motion K242 anses besvaradvarför den avstyrks.Särskilda yttranden1. Kommundelningar (mom. 1)() anför:Det är med tillfredsställelse jag konstaterar att enmajoritet av ledamöter, ienlighet med de krav drivit undermånga år, givit uttryck för en önskan om en merpositiv hållning till kommundelningar.De grundläggande synpunkter jag har kring hurkommundelningar praktiskt skall underlättas kvarstårdock. Jag hoppas att ett av resultaten av etttillkännagivande till regeringen blir att manbelyser också de praktiska förändringar som behövergöras.För det första så är kommundelningar i första handen politisk och inte en byråkratisk process. Detförfarande som gäller, då Kammarkollegiet haransvar för att göra en bedömning om processen skallgå vidare, är därigenom otillräckligt. Rimligen börbeslut om att inleda en utredning fattas av ettpolitiskt organ och inte av en myndighet.För det andra så borde, enligt min mening, enkommundelning genomföras om en majoritet avinvånarna i en kommundel så vill. konstaterade krävs vanligenen positiv inställning från den odelade kommunentill en förändring av indelningen. Det ärotillfredsställande ur demokratisk synvinkel attlokala initiativ därigenom får svårt att vinnabifall. De farhågor som rests om ett slags lokalekonomisk egoism är enligt min mening obefogade.Erfarenheter har visat att de grupper som arbetatför kommundelningar har förmått att ta etthelheltsansvar och att se till invånarnas intresseni hela den odelade kommunen.Skatteutjämningssystemet har också som syfte attjämna ut sådana skillnader som skulle uppstå genomkommundelningar.Jag anser alltså att det finns skäl attpröva formerna som föreskrivs iindelningslagen för kommundelningar.2. Direktval till kommundelsorgan (mom. 3)Per , , och , samtliga (m), anför:I motionerna K328 (fp) och Bo507 (c)förslås bl.a. att det skall bli lättare attgenomföra direkta val till kommundels-eller stadsdelsnämnder. Vi motsätter oss ensådan ordning främst av den anledningen attvi inte anser att kommundelsorgan utgör brainstrument för att bedriva kommunalverksamhet. Erfarenheterna avkommundelsorgan är bl.a. att de inte förmårge något tillskott till den kommunalademokratin, att verksamheten i ett helhets-perspektiv blir svår för fullmäktige attstyra och att det stora antaletorganisatoriska enheter ökar byråkratin ochfördyrar verksamheten. Direktvaldakommundelsorgan skulle enligt vår meningskapa ytterligare problem bl.a. på grund avatt det i ett sådant system skulle blioklart vad som skall vara vägledande om ettkommundelsorgan får en annan majoritet änfullmäktige.3. Beslutande folkomröstningar m.m. (mom.6)Per () anför:Jag välkomnar utskottsmajoritetens beslut att ställasig bakom det förslag om ökat medborgarinflytande ifråga om folkinitiativ beträffande kommunalafolkomröstningar som bl.a. framförtmotionsvägen (motion K352 yrkandena 2 och 3). Det ärenligt min mening ett viktigt steg idemokratiseringen av den lokala politiken.Utskottet har avstyrkt de övriga yrkandena imotionen. I yrkande 1 har vi föreslagit attfolkomröstningar i vissa fall bör kunna varabeslutande. I yrkande 4 föreslår vi att en minoritetinom fullmäktige bör kunna driva fram enfolkomröstning. Det sistnämnda förslaget hartidigare framförts av Demokratiutvecklingskommittén.Enligt min mening vore det naturligt att också dehär nämnda förslagen fick ingå i det paket av frågorsom regeringen bör överväga i frågan omfolkinitiativ.