bet · GN01TU1 · 1999-11-23 00:00:00 — Målet bör vara en bolagisering avSJ.Att produktiviteten inom SJ ökar snabbare änpersonalkostnaderna är nödvändigt för att deekonomiska målen skall nås. Konkurrensen vinns dockinte endast med priset, utan det måste även handlaom tillförlitlighet, säkerhet och service.I framtiden bör SJ, som en av flera starkaoperatörer, på affärsmässiga grunder konkurrera omtrafik på svenska och europeiska järnvägar. Statenbör ställa samma krav på SJ som på ett börsnoteratbolag när det gäller avkastning, redovisning,rapportering m.m. SJ skall förberedas på en framtidainternationalisering. Vi välkomnar SJ:s eget förslagatt dela upp sin verksamhet i separata bolag.Uppdelningen kan ses som en början på den av osssedan länge föreslagna privatiseringen av SJ.Vi anser att utskottets hemställan under 65 bort haföljande lydelse:65. beträffande verksamhetsinriktning ochorganisation för SJatt med bifall till motionerna 1999/2000:T210yrkande 54 och 1999/2000:T549 yrkandena 4 och 12som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,34. Ägarinstruktion för SJ (mom. 66)() och ()anför:Vi är inte nöjda med den nuvarande utvecklingen avSJ. Resandet i sin helhet ökar visserligen, men SJ:shårda satsning på affärsresenärer tar sig uttryck isämre möjligheter för bredare grupper att åka tåg.Enligt regleringsbrevet från regeringen är SJ:s delav transportpolitiska målatt bedriva en effektiv järnvägstrafik påaffärsmässiga villkoratt utvecklas som ett effektivt ochkonkurrenskraftigt transportföretag medjärnvägstrafik som huvudverksamhet.I regleringsbrevet finns inga krav på hur dennatrafik skall utformas. Vinstkravet motverkar ipraktiken det övergripande trafikpolitiska målet"att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv ochlångsiktigt hållbar transport-försörjning för medborgare och näringsliv i helalandet" (riksdagsbeslut1998) och de fem delmålenett tillgängligt transportsystemen hög transportkvaliteten säker trafiken god miljöen positiv regional utveckling.Vi kan inte nå de transportpolitiska målen om viinte öppnar för bredare grupper att användajärnvägen. Det är där de storautvecklingsmöjligheterna finns om man verkligen villöka järnvägsresandet. Ett gott exempel är Dalabanan.Där har SJ sänkt taxorna kraftigt, vilket har ökatresandet så mycket att SJ dragit tillbaka sinanmälan om att banan ej är lönsam. Vi anser att SJ ilikhet med och bör underställasde transportpolitiska målen. SJ:s regleringsbrev ochägarinstruktion bör därför ändras i syfte att därföra in de transportpolitiska målen och målet omsamhällsekonomisk effektivitet.SJ bör tillhandahålla en samhällsservice som sätterresenärerna och godskunderna i centrum. Dettainnebär att staten bör ställa kvalitetskrav på SJ,t.ex. i form av krav på servicenivå, trafikutbud,lättfattliga och flexibla taxesystem och godinformation om biljettpriser och turer. Motsvarandekrav bör även ställas på andra järnvägsoperatörergenom Rikstrafiken.Vi anser att utskottets hemställan under 66 bort haföljande lydelse:66. beträffande ägarinstruktion för SJatt med bifall till motion 1999/2000:T217yrkande 3 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförs,35. Persontrafiken i inland(mom. 72)(), () och TuveSkånberg (kd) anför:Vi anser att tågtrafik i kombination med busstrafikär det lämpligaste sättet att utförapersontrafikförsörjningen längs Inlandsbanestråket.Den s.k. ersättningstrafiken utmed Inlandsbanansker med buss. Det finns ett tioårigt avtal mellanstaten och länstrafikhuvudmännen som innebär att desenare erhåller ca för attsköta denna trafik. Innan avtalet går ut finns detinga möjligheter att bedriva reguljär persontrafikmed tåg.Inför år 2001 - då avtalet går ut - är detangeläget att den nya myndigheten med berörda parter i inlandet tar ettgemensamt grepp över persontrafikfrågorna längsInlandsbanestråket. Rikstrafiken måste ta initiativtill en samordning mellan Länstrafikhuvudmännen,IBAB och inlandskommunerna för att tillsammans hittabästa möjliga och kostnadseffektiva lösning förinlandets persontransporter. Eftersom målsättningenför Rikstrafikens arbete innebär att tåglösningarskall väljas där möjligheter finns ser vi det somnaturligt att persontrafiken i Inlandsbanestråketfr.o.m. sker med utökad persontrafik påInlandsbanan i kombination med buss längsInlandsvägen.Vi anser att utskottets hemställan under 72 bort haföljande lydelse:72. beträffande persontrafiken i Norrlandsinlandatt med bifall till motion 1999/2000:T513 yrkande 4,med anledning av motion 1999/2000:T543 och medavslag på motion 1999/2000:T530 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförs,36. Konkurrensen inom kollektivtrafiken(mom. 74)(), Tom (), () och () anför:Den s.k. företrädesrätten som ger SJ förtur attupprätthålla trafik på redan trafiksatta bandelarmåste omgående avskaffas om presumtiva trafikutövareskall kunna konkurrera på likvärdiga villkor.Fördelningen av trafikeringsrätter bör kunna skeutifrån ett anbudssystem.Avregleringen av godstrafiken har givitpositiva resultat. Gruvföretaget , som övertogtrafikeringsrätten på , har lyckats sänkasina transportkostnader med 38 %.Från och med den 10 januari får SJkonkurrens av nya järnvägsföretag som vunnitupphandlingen på några av landets järnvägssträckor.Det har härvid uppmärksammats att SJ även ifortsättningen har rätt att trafikera de sträckorsom man förlorar till konkurrerande järnvägsföretag.Vi vill därför uppdra åt regeringen att besluta omändring i den förordning som reglerar SJ:strafikrätt.Även vad gäller kollektivtrafiken på länsnivå börkonkurrensen skärpas. Vi föreslår att lagen omhuvudmannaskap för viss kollektivtrafik ändras såatt tvingande regler om upphandling införs.Vi anser att utskottets hemställan under 74 bort haföljande lydelse:74. beträffande konkurrensen inomkollektivtrafikenatt med bifall till motionerna 1999/2000:T521 och1999/2000:T549 yrkande 10 ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,37. Det framtida stödet tillGotlandstrafiken (mom. 78)(), (), TomHeyman (m), (), Skånberg (kd),() och ()anför:Vi accepterar att Gotlandstillägget kvarstårytterligare eftersom regeringens utredning omett framtida transportstöd ännu inte är klar.Regeringen har inte vidtagit tillräckliga åtgärderför att återställa fraktkostnaderna iGotlandstrafiken till den relativa nivå iförhållande till vägtransporter som gällde föresänkningen av Gotlandstillägget med 0,2 %.En systemlösning måste tas fram som ger näringen påGotland samma villkor som finns på fastlandet,som passagerartrafiken säkras. Ett förslagtill ett sådant långsiktigt system bör lämnas avregeringen före den 1 juli 2000.Vi anser att utskottets hemställan under 78 bort haföljande lydelse:78. beträffande det framtida stödet tillGotlandstrafikenatt med bifall till motionerna 1999/2000:T210yrkande 1och 1999/2000:T613, samt med anledningav motionerna 1999/2000: T604, 1999/2000:T616yrkande 12, 1999/2000:T619 och 1999/2000: T626yrkande 1 som sin mening ger regeringen tillkänna vad ovan anförs,38. Det framtida stödet tillGotlandstrafiken (mom. 78)() och ()anför:Vänsterpartiet anser att måste ges sammavillkor för gods- och persontransporter som andraregioner.Det gotländska näringslivet domineras av råvaroroch produkter med lågt förädlings- ochförsäljningsvärde. Transportkostnaden utgör en stordel av saluvärdet, enligt mellan och 10 %.Jordbruket är dessutom beroende av tunga insatsvaror(exempelvis foder och förpackningsmaterial) somforslas från fastlandet. Fraktkostnaderna spelardärför en större roll på än på fastlandet.Sjöfartsverket bedömer att öläge kan ansesmotsvara ett transportavstånd överstigande ,vilket kan sägas vara lika med bidragsgrundandeavstånd för transportköpare i övre Norrland.Vänsterpartiet menar att det framtida stödet måsteuppfylla följande krav:det skall vara ett långsiktigt hållbart systemdet skall vara konkurrensneutraltdet skall eftersträva att kostnaderna förtransport av en vara mellan en ortpå och en ort på fastlandet inte blirhögre än motsvarande sträckapå landbåde gods- och persontrafikens speciella behovskall tillgodoses.Med detta som utgångspunkt vill vi att regeringenutreder frågan om hur en avveckling avGotlandstillägget skulle kunna genomföras ochersättas med stöd som ger rimligatransportvillkor.Vi anser att utskottets hemställan under 78 bort haföljande lydelse:78. beträffande det framtida stödet tillGotlandstrafikenatt med bifall till motion 1999/2000:T626 yrkande 1och med anledning av motionerna 1999/2000:T604,1999/2000:T210 yrkande 1, 1999/2000:T613,1999/2000:T616 yrkande 12 och 1999/2000:T619 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,39. Det framtida stödet tillGotlandstrafiken (mom. 78)() anför:Centerpartiet anser att regeringen inte har vidtagittillräckliga åtgärder för att återställafraktkostnaderna i Gotlandstrafiken till denrelativa nivå i förhållande till vägtransporter somgällde före sänkningen av Gotlandstillägget.Sänkningen av Gotlandstillägget från till 0,har enligt uppgift från näringslivet inneburit attfraktpriserna mellan och fastlandet harhöjts . Det innebär storakonkurrensnackdelar. Förutom dessa merkostnader hardet gotländska näringslivet och de boende på Gotlanddrabbats hårt av den långdragna utredningsprocesssom inte lett fram till någon långsiktiglösning på godstrafikens problem. Näringslivetsinvesteringar bromsas av den osäkerhet som råder.Vi anser att fraktkostnaderna på färjorna mellanGotland och fastlandet fr.o.m. den 1 januari 2000bör återställas till den nivå som gällde föredelavvecklingen av Gotlandstillägget.Vi anser att utskottets hemställan under 78 bort haföljande lydelse:78. beträffande det framtida stödet tillGotlandstrafikenatt med bifall till motion 1999/2000:T604 och medanledning av motionerna 1999/2000:T210 yrkande1, 1999/2000:T613, 1999/2000:T616 yrkande 12,1999/2000:T619 och 1999/2000:T626 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförs,40. Statligt ägande av Gotlandsfärjorna(mom. 79)() och ()anför:Efter det att avtalet med gick utden träffades ett nytt avtal omtrafiken med Destination . I detta sammanhangfick staten betala ca för atttäcka det gamla rederiets kostnader vidförsäljningen av färjorna.Avtalet med Destination är menkan sägas upp tidigare. Innan det blir dags för nyaförhandlingar måste frågan om ägandet av fartygenutredas i syfte att hitta sjösäkra, miljövänliga ochbekväma fartyg. Vi anser att ett statligt ägande avfartygen bör övervägas i detta sammanhang.Vi anser att utskottets hemställan under 79 bort haföljande lydelse:79. beträffande statligt ägande avGotlandsfärjornaatt med bifall till motion 1999/2000:T626 yrkande 2som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförs,41. Forskning om drift och underhåll avgrusvägar (mom. 83)() och ()anför:Som redovisas i motion T346 (s)svarar grusvägarna för avlandets vägnät. Totalt ca 30 000mil består av grusvägar. Mengrusvägarna utgör inte bara endominerande andel av vägnätet. Dehar också stor betydelse för atthela skall kunna leva ochutvecklas. Mycket avkompetensutvecklingen har undersenare år lagts ned på andravägtyper. Detta har lett till attgrusvägskunnandet i stora delargått förlorat, vilket i sin tur göratt grusvägarna är i sämreskick än de borde vara. Enligt våruppfattning bör forskningen omgrusvägsunderhåll främjas.Vi anser att utskottets hemställan under 83 bort haföljande lydelse:83. beträffande forskning om drift ochunderhåll av grusvägaratt med bifall till motion 1999/2000:T346 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförs,SÄRSKILDA YTTRANDEN1. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)(), Tom (), () och () anför:Den 18 november 1999 beslöt majoritetbestående av socialdemokrater, vänsterpartister ochmiljöpartister att fastställa ekonomiska ramar förde olika utgiftsområdena i den statliga budgeten ochen beräkning av statens inkomster avseende 2000.Samtidigt beslutades om preliminära utgiftstak föråren 2001 och 2002.Moderata samlingspartiet har i parti- ochkommittémotioner förordat en annan inriktning av denekonomiska politiken och budgetpolitiken. Våraförslag syftar till att skapa förutsättningar förett ekonomiskt, kulturellt och socialt växandeSverige. Genom en större enskild sektor och ettstarkare civilt samhälle kan både företag ochmänniskor växa. Fler och fler kan komma in på denordinarie arbetsmarknaden; den sociala trygghetenökar också i andra bemärkelser genom att hushållenfår en större ekonomisk självständighet. Frihetenatt välja bidrar både till mångfald, en bättrekvalitet och en större trygghet. De enskildamänniskorna får ett större inflytande över sina liv.Vi har föreslagit en långtgående växling frånsubventioner och bidrag till omfattandeskattesänkningar för alla, främst låg- ochmedelinkomsttagare. värnar vi om demänniskor som är i störst behov av gemensammainsatser och som har små eller inga möjligheter attpåverka sin egen situation. Vi slår också fast attdet allmänna skall tillföras resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna genomföra de uppgiftersom måste vara gemensamma.När majoritet nu genom riksdagsbeslutetden om ramar för de olikautgiftsområdena valt en annan inriktning avpolitiken, deltar vi inte i det nu aktuella beslutetom anslagsfördelning inom utgiftsområde 22.I detta särskilda yttrande redovisar vi dock den delav vår politik som berör utgiftsområde 22Kommunikationer och som framgår av våra parti-respektive kommittémotioner. Vårt trafikpolitiskaalternativ innebär besparingar om sammanlagt 1,3miljarder kronor, jämfört med regeringens förslag.UtgångspunkterModerata samlingspartiet vill göra en kraftfull ochlångsiktig satsning på vägar. Förutom det vi underdet närmaste året vill satsa på vägar - 500 miljonerkronor mer än vad regeringen föreslår - vill videklarera att vi framöver genom ökad privatiseringvill frigöra fördelat på tre årför att därigenom komma till rätta medstorstadsregionernas trafikproblem och med de senareårens eftersatta underhåll av det svenska vägnätet.Bakgrunden till våra förslag är, som framgår av vårpartimotion Fi209 (m) och vår kommittémotion T221(m), vår syn på hur en effektiv infrastruktur skallvara utformad samt behovet av att genom sänktastatsutgifter och sänkta skatter åstadkomma bättreförutsättningar för företagande, tillväxt och nyajobb. Staten har enligt vår uppfattning ett ansvarför den gemensamma infrastrukturen och för skyddetav liv, hälsa och miljö. Det skall finnas en tydligkoppling mellan nyttjande och finansiering avinfrastrukturen och det bör rådakonkurrensneutralitet inom och mellan de olikatrafikslagen. och affärsdrivandeverksamhet skall konkurrensutsättas ochprivatiseras. Vi till främja privata lösningar.Väg och järnvägVi vill avsätta 3miljarder kronor på upprustning och nybyggnation avvägar. Dessa medel skall utgöra en del av en störreengångssatsning som finansieras med hjälp avomfattande privatiseringar. För nästa budgetårföreslår vi att anslaget A2 : Väghållningoch statsbidrag höjs med ,jämfört med regeringens förslag. Resurstillskottetbör enligt vår uppfattning användas dels tillbärighetssatsningar på det enskilda vägnätet, delstill insatser för att höja den passiva säkerheten ivägnätet.Vi anser att bör klara sinasektorsuppgifter inom ramen för sitt tidigareanslag. Anslaget A3 bör i enlighet härmed minskasmed , jämfört med regeringensförslag. I sammanhanget vill vi betona vikten av attalternativa finansieringsformer kommer tillanvändning.Vidare anser vi att kan uppnå besparingargenom ökad konkurrensutsättning av såväl produktionsom underhåll. Vi föreslår att anslaget : Banhållning sänks med 700 miljonerkronor, jämfört med vad som föreslås ibudgetpropositionen.I samband med transportpolitiska beslutinfördes ett nytt system för beräkning avbanavgifter. Genom det nya systemet sänktesbanavgifterna med totalt . Viförordar en återgång till den tidigare gällandeordningen. Detta möjliggör en ytterligare sänkningav banhållningsanslaget med ,jämfört med regeringens förslag.SjöfartRegeringen föreslår för ett bidrag tillsjöfarten med . Anslaget ärberäknat med utgångspunkt i det avtal somregeringen, , de gröna,och fackförbundet och som innebär fullåterbetalning av skatt och dessutom bidrag tillsociala kostnader med ochårsarbetskraft för såväl tillsvidareanställda somtillfälligt anställda inom utrikessjöfarten. Viavvisar av princip statliga näringsstöd. I enlighethärmed anser vi att det statliga bidraget tillsjöfarten bör avvecklas. Med hänsyn till attbidraget regleras genom avtal bör bidragsgivningenupphöra när avtalsperioden löpt ut, dvs. år 2002.LuftfartFör närvarande utgår driftbidrag till kommunalaflygplatser med , varav 105miljoner kronor anvisas över statsbudgeten. Vimotsätter oss inte regeringens förslag tillmedelsanvisning men anser att bidraget bör ges enannan utformning. Stödet bör sålunda gå tillupphandling av trafik, inte till att täcka kostnaderför terminalanläggningar.Ersättning till för rikstäckandebetalnings- och kassaserviceRegeringen föreslår att anslaget för nästa budgetår,i avvaktan på resultatet av pågåendeberedningsarbete inom , tas upp medett oförändrat belopp, . Enligtvår uppfattning är anslaget att betrakta som enförtäckt statlig subvention. Det bör därföravvecklas. Behovet att betalnings- och kassaservicebör tillgodoses genom upphandling.RikstrafikenEnligt regeringens förslag bör det nya anslaget D3Rikstrafiken: Trafikupphandling föras upp med 671miljoner kronor. Vi anser att anslaget, jämfört medregeringsförslaget, bör minskas med 200 miljonerkronor. Beloppet motsvarar den ersättning som förnärvarande utgår till trafikhuvudmännen förupphandling av viss kollektivtrafik.Bidrag till meteorologiska och hydrologiskainstitutEnligt vår uppfattning bör meteorologiskaoch hydrologiska institut () i störreutsträckning än kunna avgiftsfinansiera sinverksamhet. Anslaget till för börminskas med , jämfört med vadregeringen föreslår.2. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() och Skånberg (kd) anför:I finns en majoritet som önskar en annaninriktning av politiken än den vi förordat. EftersomKristdemokraternas förslag skall betraktas som enhelhet avstår vi från att fullfölja våraanslagsyrkanden. I stället redovisar vi i dettasärskilda yttrande huvuddragen i vårttrafikpolitiska alternativ för . Vårtalternativ, som närmare framgår av partimotion Fi210(kd) och kommittémotion T210 (kd), innebär attutgiftsområde 22 Kommunikationer tillförs 240miljoner kronor mer än vad regeringen föreslår.UtgångspunkterKristdemokraternas syn på kommunikationer har tvåutgångspunkter, välstånd och miljöhänsyn. Brakommunikationer är en förutsättning för ökadsysselsättning och tillväxt. Men eftersomtransporterna utgör en miljöbelastning krävsytterligare insatser, främst för att minska deskadliga utsläppen.Väg och järnvägTrots att för sin tillväxt i så hög grad ärberoende av goda transportmöjligheter har regeringengjort stora nedskärningar av vägunderhållet. Vimotsätter oss dessa besparingar som innebär attvärdefullt vägkapital förslösas. Också avtrafiksäkerhetsskäl bör ytterligare medel tillföras.För att nollvisionen skall ha någon substans krävsatt de farligaste vägsträckorna byggs om tillfyrfilig väg med mittbarriär. Vi föreslår attanslaget A2 Väghållning och statsbidrag ökas med 300miljoner kronor, jämfört med regeringens förslag. Isammanhanget vill vi betona vikten av attalternativa finansie-ringsformer kommer tillanvändning.Den av oss föreslagna höjningen avväghållningsanslaget bör till en del kunnafinansieras inom utgiftsramen. Sålunda bör enligtvår bedömning administration kunnaeffektiviseras. Detta möjliggör en minskning avmotsvarande anslag (A1) med ,jämfört med regeringens förslag.Också bör kunna höja sinproduktivitet och effektivitet. Vi noteraratt har riktat kritikmot för brister i förvaltning ochrapportering, vilket bidragit till attverket tilldelats klassificeringen "Ejtillfredsställande" iEkonomistyrningsverkets årligaekonomiadministrativa värdering. AnslagetA3 : Sektorsuppgifter bör minskasmed , jämfört medregeringens förslag.3. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() anför:I finns en majoritet som önskar en annaninriktning av politiken än den vi förordar.Centerpartiets budgetförslag utgör en helhet. Motden bakgrunden väljer vi att inte fullfölja våraanslagsyrkanden. I stället återger vi i dettasärskilda yttrande huvuddragen i vårttrafikpolitiska alternativ, som totalt innebär enökning av ramen för utgiftsområdet med 1,4 miljarderkronor jämfört med regeringens förslag.Centerpartiets överväganden och förslag har närmareredovisats i vår partimotion Fi211 (c) och i vårkommittémotion T223 (c).UtgångspunkterEtt företagsamt och kretsloppsanpassat, långsiktigthållbart samhälle som eftersträvarförutsätter ett "grönare" transportsystem. För attklara de miljömål som satts upp måste användningenav fossila bränslen minskas. Precis som nollvisionenpå trafiksäkerhetens område bör en nollvision föranvändningen av fossila bränslen upprättas. En planbör läggas fast för hur fossila bränslen successivtminimeras och fasas ut och ersätts medförnybara, miljöriktiga bränslen.Goda kommunikationer är enligt vår uppfattning enförutsättning för att hela skall kunna levaoch utvecklas. Ett viktigt syfte medtransportpolitiken skall vara att minskaavståndsnackdelar och förbättra förutsättningarnaför ett decentraliserat samhälle. De nackdelar somföljer av långa fysiska avstånd såväl inom landetsom till övriga och andra marknader måstekompenseras med väl fungerande transporter tillrimliga kostnader och en väl utbyggd infrastruktur.Väg och järnvägCenterpartister vill ha ett decentraliserat ochsolidariskt samhälle. För detta krävs ett välutbyggt väg- och järnvägsnät. En satsning påupprustning av vägnätet är en viktig fråga för helaSverige. Det krävs enligt vår uppfattning extrasatsningar på bärighetshöjande åtgärder. Sommarenstragiska dödsolyckor visar på behovet av höjdvägstandard och en ökad trafiksäkerhet. Det finnsockså ett stort behov av att prioritera pengar tillde sämsta avsnitten av Europavägarna, vilka är svårtolycksdrabbade. Det är inte acceptabelt attangelägna projekt runt om i landet får stå tillbakaför regeringens stora motorvägsprojekt istorstadsomgivningarna. De mindre vägarna ärbetydelsefulla både för de boende och för industrin.Det enskilda vägnätet berör en miljon av Sverigesbefolkning och av den totala skogs-respektive åkerarealen. Var fjärde gods- ellerpersontransport genereras från enskilda vägar. del av alla transporter som sker startar ellerslutar på en enskild väg.Mot den anförda bakgrunden anser vi att anslaget A2Väghållning och statsbidrag för bör höjasmed , jämfört med regeringensförslag. Av dessa medel bör gåtill drift och underhåll samt till bärighetshöjandeåtgärder. Resterande belopp, ,bör användas för att åstadkomma en bättretrafiksäkerhet och en bättre vägstandard.Med hänsyn till det enskilda vägnätets storabetydelse bör anslagsposten till enskild väghållninginom väghållningsanslaget höjas från 566 miljonerkronor till . Höjningen börenligt vår uppfattning till hälften finansierasgenom en minskning av anslaget A1 Vägverket:Administration. Den andra hälften bör finansierasgenom en omfördelning inom väghållningsanslaget.Anslaget A3 : Sektorsuppgifter bör enligtvår mening kunna minskas med ,jämfört med regeringens förslag.Digital infrastrukturFörverkligandet av idén om en digital allemansrättförutsätter en heltäckande digital infrastruktur somär tillgänglig för alla medborgare. För att Sverigeskall komma igång med bredbandssatsningen bör enligtvår uppfattning anslaget C5 Informationsteknik:Telekommunikation m.m. höjas med 750 miljonerkronor, jämfört med regeringens förslag.4. Anslag inom utgiftsområde 22Kommunikationer (mom. 1)() anför:I finns en majoritet som vill ha en annaninriktning av politiken än den Folkpartietliberalerna förordat. Då partiets budgetförslagutgör en helhet anser vi det inte meningsfullt att idetta andra steg fullfölja partiets anslagsyrkanden.I stället redovisar vi i detta särskilda yttrandehuvuddragen i trafikpolitik. Dennapolitik har närmare utvecklats i vår kommittémotionT209 (fp).