bet · GM01FiU20 · 1999-06-01 00:00:00 — Slutförhandlingarna om förordningstexternasom rör den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ske ,varefter besluten avses genomföras successivt under perioden 2000-2006.Utgifterna på statsbudgeten för jordbruksstöd kommer sannolikt att påverkas.Regeringen återkommer till med eventuella förslag till anpassningav berörda anslag när beslut väl fattats i frågan.För de medfinansierade stöden innebär förslag tilllandsbygdsförordning inom ramen för Agenda 2000 att regelverken för nuva-randemål 5a- och mål 5b-åtgärderna samt de kompletterande åtgärderna integreras iett gemensamt regelverk. Ett förslag till tillämpning av dessa åtgärder inomramen för ett svenskt landsbygdsprogram för skallöverlämnas till för godkännande senast efter attförslaget till landsbygdsförordning har trätt i kraft. Av tidsskäl harregeringen påbörjat förberedelsearbetet enligt de förutsättningar som anges iförslaget till landsbygdsförordning. Regeringen har för avsikt att återkommatill i fråga om programmets närmare innehåll och utformning ibudgetpropositionen . Riksdagsbeslut om budgetpropo-sitionen kommerinte att föreligga då måste överläm-na ett förslag tilllandsbygdsprogram till . Regeringen har därför för avsikt attöverlämna förslaget till kommissionen under förutsätt-ning att riksdagenslutligt godkänner medelstilldelningen. I annat fall kan införandet av det nyalandsbygdsprogrammet komma att försenas.Agenda 2000 omfattar även de medfinansierade stöden inom fiskerisek-torn. Entillämpningsförordning som reglerar stödberättigade åtgärder samt villkor förstöd är under diskussion och förväntas bli antagen av EU ijuni 1999.För att uppnå en bättre balans mellan insatserna för biotopskydd i skog ochinsatserna för skogsreservat beräknas en ökning av anslagettill biotopskydd med samt med 100 miljoner kronorår 2002, vilket innebär att totalt avsätts under perioden2000-2002. Nämnda åtgärder kommer att innebära att ramen för utgiftsområde 23ökar dessa år.MotionernaEnligt partimotion Fi15 bör ramen, utöver regeringensförslag, ökas med (yrkande 4 del-vis).Kristdemokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. En ökad satsning på exportfrämjandeåtgärder är ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Att statenskall bära kostnader för kartavgift och djurdatabas samt genomföra avsevärdaförenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag.Norrlandsjordbrukets utsatta situation måste också leda till extra åtgärder.Skogsbruket får en rejäl förstärkning genom de kalkningsinsatser somredo-visas under utgiftsområde 20. Regeringen bör återkomma tillriksda-gen med förslag om hur man skall implementera förhandlingsresultatet avAgenda 2000 i den svenska jordbrukspolitiken.I partimotion Fi16 föreslås att ramen, utöver regeringensförslag, ökas med för och med 30 miljoner kronorför (yrkande 23 delvis). motsätter sigregeringens förslag till besparing om för år 2000.Förslaget visar hur liten vikt man lägger vid återflödet av EU-medel tillSverige. I stället för att skära ned anslagen borde regeringen, efter samrådmed företrädare för jordbruksnäringen, återkomma till med förslagtill åtgärder för att öka utnyttjandet av de direkt EU-finansieradeersättning-arna. Den självklara utgångspunkten är att skall utnyttjahela den med EU framförhandlade miljöramen. Ett av förslagen som bör prövas äratt höja ersättningsnivåerna inom ramen för miljöstödet. Inom utgiftsområdetanslår för att satsa påexportfrämjande åtgärder i enlighet med Björks utredning.Folkpartiet liberalerna föreslår i sin partimotion Fi17 att ramen, iförhål-lande till regeringens förslag, minskas med för åren2000-2002 (yrkande 4 delvis). Vissa besparingar kan ske påjordbruksbyrå-kratin.Enligt motion Fi33 (m) skall länderna inom gemenskapen konkurrera pålikvärdiga villkor. Förutsättningen för att detta skall tillämpas i praktikenär att de olika ländernas framförhandlade ersättningsramar utnyttjas. Sverigehar i förhandlingarna fått del av dessa ersättningar, men ersättningarna harinte utnyttjats i sin helhet. Motionärerna anser bl.a. att regeringen snarastmöjligt bör revidera hindrande svenska regelverk. Målsättningen bör vara attde för svensk del framförhandlade ersättningsnivåerna skall kunna utnyttjasfullt ut (yrkande 1).Utskottets övervägandenSom framgår av propositionen finansieras av ramen förut-giftsområdet av EG-budgeten. Merparten av EG-stödet avser obligatoriskaåtgärder såsom arealstöd, djurbidrag, intervention och exportbidrag, vilkahelt finansieras av EG-budgeten. Därtill kommer delfinansierade stöd såsommiljöersättningar, stöd till mindre gynnade områden och strukturstöd.Enligt regeringen har betydande anslagsbehållningar skapats inomutgifts-området framför allt på grund av att utgifter, som finansieras av EG,har överskattats. Vid beräkningen av utgiftsområdesramen har regeringen därförutgått från att anslagen för de EG-finansierade utgifterna för kompletterandeåtgärder inom jordbruket, intervention och exportbidrag samt det nationelltfinansierade anslaget för kompletterande åtgärder inom jordbruket kan mins-kasengångsvis med ca år 2000.Vidare beräknas en ökning av anslaget till biotopskydd med 75miljoner kronor samt med . Riksdagenstidigare beslut med anledning av budgetpropositionen för (prop.1998/99:1, bet. 1998/99:MJU1, rskr. 1998/99:112-114) innebar bl.a. ett extratillskott på sammanlagt för den följande treårsperiodenvilket var en fördubbling av den hittillsvarande insatsen. Till grund fördetta beslut låg bl.a. Miljövårdsberedningens förslag ochbiotopin-venteringen, som innebär att insatserna på dessa områden behöverförstärkas kraftigt. Som regeringen framhåller bör dessutom den ytterligaresatsning som föreslås, vilken innebär att totalt 300 miljoner kronoravsätts , leda till att en bättre balans uppnås mellaninsatserna för biotopskydd i skog och insatserna för skogsreservat.Parallellt med arbetet med ekonomiska vårproposition harför-handlingar förts inom EU bl.a. om jordbruksdelen i Agenda . VidEuro-peiska rådets möte nåddes en övergripandeöverens-kommelse om Agenda 2000. Slutförhandlingarna om förordningstexternasom rör den gemensamma jordbrukspolitiken kommer att ske ,varefter besluten avses genomföras successivt . Somregeringen framhåller kommer utgifterna på statsbudgeten för jord-bruksstödsannolikt att påverkas. Regeringen får därför anledning att åter-komma tillriksdagen med eventuella förslag till anpassning av berörda an-slag för åren2000, 2001 och 2002 när beslut väl fattats i frågan. Samman-fattningsvistillstyrker utskottet regeringens förslag till preliminär fördelning avutgifterna på utgiftsområdet . Motionerna Fi15 (kd) yrkande4 delvis, Fi16 (c) yrkande 23 delvis och Fi17 (fp) yrkande 4 delvis avstyrks.När det gäller utnyttjandet av de EG-finansierade stöden anser utskottet ilikhet med motionärerna i motion Fi33 (m) att målsättningen bör vara att deför svensk del framförhandlade ersättningarna i jordbruket utnyttjas fullt ut.I samband med behandlingen av budget (bet. 1998/99:MJU1) anfördeutskottet bl.a. att regeringen och berörda myndigheter bör verka för attut-nyttjandegraden i det befintliga miljöersättningsprogrammet höjs. När detgäller nya delprogram bör vidare uppmärksammas att anslutningen till dessaofta sker successivt. Med ett färdigutbyggt regelverk och ytterligareinfor-mationsinsatser förbättras förutsättningarna för en ökad anslutning.Beträf-fande den dåliga anslutningsgraden avseende miljöåtgärden förresurshus-hållande konventionellt jordbruk skulle denna följas upp inför 1999års an-sökningsomgång. Så sent som innevarande år framhöllutskot-tet återigen det självklara i att framförhandlade stöd skall utnyttjas(bet. 1998/99:MJU7). Utskottet vill i detta sammanhang även erinra om att ensärskild utredare arbetar med att lämna förslag till ett nytt miljöprogramför jordbruket inför nästa programperiod. En viktig utgångspunkt förutred-ningen är att lämna förslag till förenklingar utan att miljönyttanförsämras (dir. 1998:11). Med det anförda föreslår utskottet att motion Fi33(m) yrkan-de 1 lämnas utan vidare åtgärd.Jordbrukets beskattning m.m.PropositionenRegeringen har i regeringsförklaringen uttalat sig för attjordbruket skall ges villkor som är likvärdiga med andra näringars.Rege-ringen anser att det finns anledning att överväga att skattemässigtjämställa jordbruket med industrin. Ett sådant förslag finns i betänkandet Enlivsme-delsstrategi för (SOU 1997:167). Det skattebortfall som enändring medför bör finansieras inom energiskattesystemets ram. Enskatteförändring för jordbruket kan med fördel ske i ett störreenergipolitiskt sammanhang. Jordbrukets energibeskattning kan aktualiseras isamband med de pågående överläggningarna om skattepolitikens framtidautformning mellan samtliga riksdagspartier.MotionernaEnligt motion Fi23 (kd) bör hos regeringen begära förslag tillsådana lagändringar att de i vårpropositionen aviserade förändringarna av el-och eldningsoljeskatterna kan träda i kraft (yrkande 1).Vidare bör regeringen utarbeta förslag till lagändringar föratt lyfta av kostnaden för jordbrukets dieselskatter (yrkande 2). Regering-enbör dessutom utarbeta förslag till lagändring syftande till att miljöavgifteri jordbruket skall återgå till näringen för miljöinsatser (yrkande 3).Enligt motion Fi33 (m) är skatten på handelsgödsel en påtaglig extrakost-nadför det svenska jordbruket. Det finns såväl miljömässiga somföretags-ekonomiska motiv för att inte använda mer handelsgödsel ännödvändigt. Utifrån den kunskap och medvetenhet som finns inomjordbruksföretagen anser motionärerna att den kostnad skatten utgör på dettaområde bör bli föremål för en översyn. Skatten på handelsgödsel bör omvandlastill en av-gift. De företag som använder tillförlitliga metoder när det gällerbegränsning av växtnäringsläckage skulle i en ny ordning kunna få direktrestitution (yr-kande 2). bör hos regeringen begär förslag om sänktdieselskatt för jordbruket. Skatten måste sänkas radikalt. Dieselkostnaden ärbetungande för jordbruksföretagen, och det är orimligt att svenska bönderskall betala dieselskatt som ligger skyhögt över t.ex. den danska (yrkande 3).Vidare bör regeringen utarbeta förslag om sänkt elskatt för jordbruket. Det ärorimligt att lantbruket skall betala högre elskatt än industrin.Lantbruksföretagen skall behandlas på samma sätt som industrin (yrkande 4).Riksdagen bör dessutom begära förslag om sänkt skatt på eldningsolja förjordbruket (yrkande 5).I motion Fi16 (c) yrkas att beslutar om åtgärder för att förstärkajordbrukets internationella konkurrenskraft. Enligt motionärerna visarutred-ningen En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) bl.a. att densvenska bonden har betydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter änden danska och finska bonden. Svensk jordbruksnäring måste ges ekono-misktlikvärdiga konkurrensvillkor jämfört med jordbruksnäringen i Dan-mark ochFinland (yrkande 12).Utskottets övervägandenSom framhålls i propositionen har Utredningen om livsmedelssektornsom-ställning och expansion i sitt betänkande En livsmedelsstrategi för (SOU 1997:167) bl.a. föreslagit att jordbruket i beskattningshänseende skallfå samma villkor som tillverkningsindustrin vad gäller el och eldningsolja. Omövriga EU-länder inte höjer eller förändrar sinaproduktions-skatter eller avgifter, såsom t.ex. beskattningen av dieseloljaoch handelsgöd-sel, bör enligt utredningen de totala svenskaproduktionsskatterna för jord-bruket anpassas till beskattningsnivåerna somgäller i konkurrent-länder. Enligt utredningen skall förslaget sesmot bakgrund av att driftsöver-skottet för det svenska jordbruket fortfarandeär betydligt lägre än i vissa konkurrentländer. För att få bättre ekonomiskamöjligheter till ökade investe-ringar och för en ökad investeringsviljabehöver det svenska jordbruket ett ökat driftsöverskott.Enligt propositionen har regeringen ambitionen att ytterligare förbättranä-ringslivsklimatet. Bl.a. överväger regeringen att ge jordbruket motsvarandelättnader inom energiskattesystemet som gäller för tillverkningsindustrin. Dettotala uttaget av energiskatter bör dock inte minskas, utan skattebortfalletmåste finansieras genom omfördelningar inom energiskattesystemet. Frågan kanaktualiseras i samband med de pågående skatteöverläggningarna som enligtregeringen kan leda till ändrade regler fr.o.m. . I avvaktanhärpå vill regeringen initiera vissa åtgärder som bör genomföras redantidigare. Avsikten är att, i samband med budgetpropositionen, åter-komma medförslag att gälla fr. o. m. den 1 januari 2000.Utskottet har framhållit att en gemensam politik medlikartade konkurrensvillkor är en förutsättning för att den inre marknadenockså skall fungera när det gäller jordbruksproduktion (senast i bet.1998/99:MJU7). I detta sammanhang har utskottet även framhållit att det är avstor betydelse att den totala kostnadsbilden för det svenska jordbruket irelation till övriga EU-länder kan klarläggas och att det fortsatta arbetetäven tillgodoser behovet av en sådan analys. Utskottet delar såledesregeringens bedömning att det kan finnas anledning att överväga attskattemässigt jäm-ställa jordbruket med industrin. Som anförts ovan ärregeringen beredd att initiera vissa åtgärder som bör genomföras inom en snarframtid. Utskottet förutsätter att ett förslag på detta område ingår bland deåtgärder som kan presenteras i budgetpropositionen för . Med detanförda föreslår utskottet att motionerna Fi23 (kd) yrkandena 1 och 2, Fi33(m) yrkandena 3-5 samt Fi16 (c) yrkande 12 lämnas utan vidare åtgärd.När det gäller det i motion Fi23 (kd) framförda yrkandet om ett förslag tilllagändring som innebär att miljöavgifter i jordbruket (bl.a. skatten påhan-delsgödsel) skall återgå till näringen för miljöinsatser vill utskottetanföra följande. Utskottet utgår från att motionen syftar till att omvandlavissa påla-gor, som i statsrättsligt hänseende utgör skatter, till avgiftersom återförs till näringen för miljöinsatser. Miljöinsatser i jordbruketfinansieras inom ut-giftsområde 23 bl.a. med medel från anslaget B 6Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket samt B 12 Kompletterande åtgärder inomjordbruket. De medel som inflyter på statsbudgetens inkomstsida i form avt.ex. skatter på handels-gödsel och bekämpningsmedel motsvarar ett betydligtlägre belopp än de utgifter som finansieras från de nyssnämnda anslagen. Detframgår ej av motionen om den, utöver förslaget om en omvandling av vissaskatter till avgifter, också syftar till en höjning av de totala statligautgifterna för miljö-insatser i jordbruket. Utskottet avstyrker motion Fi23(kd) yrkande 3.Med hänvisning till det anförda avstyrker utskottet även motion Fi33 (m)yrkande 2 (m) om en översyn av skatten på handelsgödsel.På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), (), (), (), (), (), IngvarEriks-son (m), (), (), (),(), (), (),(), (), () ochMikael ().Avvikande meningar1. Utgiftsområden m.m.Göte , , och (alla m) anför:När det gäller utgiftsområde 20 föreslår vi i vår partimotion Fi14 attytterli-gare anvisas för miljöforskning utöver regeringensförslag. Om svensk miljöteknik och miljöforskning skall hävda sig räcker detinte att enbart föreslå vissa anslagsökningar. Man måste även se överorgani-sationen och inriktningen. En särskild satsning på miljöforskning börgöras på de tekniska högskolorna. När det gäller kalkning av sjöar ochvattendrag föreslår vi ytterligare utöver regeringensförslag. Rege-ringens satsning på kalkning av sjöar och vattendrag räcker inteför att för-hindra allvarliga försurningsskador. Vi föreslårsammanfattningsvis att riks-dagen med anledning av motion Fi14 yrkande 5delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med 45 miljoner kronorför och med . När det gäller jordbrukets beskattning anser vi att skatten på handelsgöd-selär en påtaglig extrakostnad för det svenska jordbruket. Det finns såvälmiljömässiga som företagsekonomiska motiv för att inte använda merhan-delsgödsel än nödvändigt. Utifrån den kunskap och medvetenhet som finnsinom jordbruksföretagen anser vi att den kostnad skatten utgör på detta områdebör bli föremål för en översyn. Skatten på handelsgödsel bör om-vandlas avgift. De företag som använder tillförlitliga metoder när det gällerbegränsning av växtnäringsläckage skulle i en ny ordning kunna få direktrestitution. Vidare anser vi att regeringen bör utarbeta förslag om sänktdieselskatt för jordbruket. Dieselkostnaden är betungande förjordbruksföre-tagen, och det är orimligt att svenska bönder skall betala endieselskatt som ligger högt över t.ex. den danska motsvarigheten. I flerasammanhang fram-förs den synpunkten att dieselskatten inte kan sänkas avmiljöskäl. Detta är en felaktig argumentering. Vi är övertygade om att svenskabönder inte för-brukar diesel i onödan genom att köra mer traktor än vad somär nödvändigt. Däremot innebär för höga kostnader för jordbruket en stormiljörisk genom att jordbruksföretag tvingas lägga ner. Detta får i sin turnegativa miljöef-fekter bl.a. när det gäller vårt öppna kulturlandskap. Mankan redan se de påtagliga effekterna av denna kulturmiljöförändring. Viföreslår därför att jordbrukets dieselskatter sänks med och fjortonöre till per liter. Därmed ligger skatten på samma nivå som för fisket,sjöfartsnäringen och gruvindustrin. Detta ligger helt i linje med förslagen iden livsmedelspo-litiska utredningen och den begäran om sänkt dieselskatt somframförts från . Med det anförda föreslår vi attmotion Fi33 (m) yrkandena 2 och 3 tillstyrks.2. Utgiftsområden m.m.Dan och (båda kd) anför:När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi15 att detpå miljöområdet finns uppenbara skäl till förstärkningar avnedrustning. Att regeringen nu aviserar ytterligare miljöpolitiskaåterställare är bra men otillräckligt. Framför allt bör kalkningsanslagenförstärkas, och förutom sjökalkning bör skogskalkning nu föras in under dettautgiftsområ-de. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning avmotion Fi15 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20utökas med samt med 100 miljonerkronor för år 2002.När det gäller utgiftsområde 23 framhåller vi i vår motion Fi15 attKrist-demokraternas jordbrukspolitik syftar till fortsatt användning avåkermarken för livsmedelsproduktion. En ökad satsning på exportfrämjandeåtgärder är ett sätt att stärka den svenska livsmedelsnäringen. Att statenskall bära kost-nader för kartavgift och djurdatabas samt genomföra avsevärdaförenklingar av jordbruksbyråkratin är andra kristdemokratiska förslag.Norrlandsjordbru-kets utsatta situation måste också leda till extra åtgärder.Skogsbruket får en rejäl förstärkning genom de kalkningsinsatser som redovisasunder utgifts-område 20. Regeringen bör återkomma till medförslag om hur man skall implementera förhandlingsresultatet av Agenda 2000 iden svenska jordbrukspolitiken. Vi föreslår sammanfattningsvis att riksdagenmed anledning av motion Fi15 yrkande 4 delvis godkänner att ramen förutgiftsområde 23 utökas med för åren 2000-2002.När det gäller jordbrukets beskattning anser vi att regeringen bör utarbetaförslag till lagändringar för att lyfta av kostnaden förjordbrukets dieselskatter. Regeringen bör dessutom utarbeta förslag tilllag-ändring syftande till att miljöavgifter i jordbruket skall återgå tillnäringen för miljöinsatser. Med det anförda föreslår vi att motion Fi23 (kd)yrkandena 2 och 3 tillstyrks.3. Utgiftsområden och EG-finansierade ersättningar m.m.Eskil () anför: När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi16 attmiljöforskningen behöver tillföras mer resurser. För detta ändamål börytter-ligare anvisas. Omfattningen av föroreningen av markoch vatten är otillräckligt känd. Det finns stora behov av att saneraförorena-de områden. anser att anslaget för sanering ochåterställande av förorenade områden därför bör tillföras ytterligare 25miljoner kronor. Vi föreslår sammanfattningsvis att med anledning avmotion Fi16 yrkande 23 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökasmed för åren 2000-2002.När det gäller utgiftsområde 23 motsätter sig regeringensför-slag till besparing på för . Förslaget visarhur liten vikt man lägger vid återflödet av EG-medel till . I ställetför att skära ned anslagen borde regeringen, efter samråd med företrädare förjord-bruksnäringen, återkomma till med förslag till åtgärder för attöka utnyttjandet av de direkt EG-finansierade ersättningarna. Den självklarautgångspunkten är att skall utnyttja hela den med EU framförhandla-demiljöramen. Ett av förslagen som bör prövas är att höja ersättningsnivåer-nainom ramen för miljöstödet. Inom utgiftsområdet anslår 30miljoner kronor för att satsa på exportfrämjande åtgärderi enlighet med Björks utredning. Vi föreslår sammanfattningsvis att riksda-genmed anledning av motion Fi16 yrkande 23 delvis godkänner att ramen förutgiftsområde 23 utökas med för och med 30miljoner kronor för åren 2001 och 2002.När det gäller jordbrukets internationella konkurrenskraft bör riksdagenbesluta om åtgärder för att förstärka denna. Utredningen för (SOU 1997:167) visar bl.a. att den svenskabonden har be-tydligt högre kostnader i form av skatter och avgifter än dendanska och finska bonden. Svensk jordbruksnäring måste ges ekonomisktlikvärdiga konkurrensvillkor jämfört med jordbruksnäringen i ochFinland. Med det anförda föreslås att motion Fi16 yrkande 12 tillstyrks.4. Utgiftsområden m.m.Harald () anför:När det gäller utgiftsområde 20 framhåller vi i vår partimotion Fi17 att mångaunika naturområden är akut hotade. Produktiv skogsmark nedanför det fjällnäraområdet kan behöva skyddas i reservat. Detta gäller framför allt gammelskog.Det rådande systemet, där intrångsersättning betalas till mark-ägarna även vidskydd av mindre biotoper, kräver ökade budgetanslag till markinlösen. Detkrävs att ytterligare avsätts för detta ändamål. Det behövsäven ytterligare medel för att upprätthålla en tillräcklig nivå påverksamheten med kalkning av försurade sjöar och vattendrag. Vi föreslårsammanfattningsvis att med anledning av motion Fi17 yrkande 4 delvisgodkänner att ramen för utgiftsområde 20 utökas med föråren 2000-2002.När det gäller utgiftsområde 23 anser att vissa besparingar kanske inom jordbruksbyråkratin. Vi föreslår därför att med anledningav motion Fi17 yrkande 4 delvis godkänner att ramen för utgiftsområde 23minskas med för åren 2000-2002.5. EG-finansierade ersättningarDan (), (), (), (),() och () anför:Sveriges medlemskap i och införlivandet i den gemensammajordbruks-politiken innebar ökad konkurrens för svenska bönder. Målsättningenfrån näringens sida var konkurrensneutralitet inom ramen för den gemensammajordbrukspolitiken. Detta är också syftet och målsättningen med EG:sjord-brukspolitik. Länderna inom gemenskapen skall konkurrera på likvärdigavillkor. Förutsättningen för att detta skall tillämpas i praktiken är att deolika ländernas framförhandlade ersättningsramar utnyttjas. har iförhand-lingarna fått del av dessa ersättningar, men ersättningarna har inteutnyttjats i sin helhet. Detta är från såväl konkurrenssynpunkt som nationellsynpunkt otillfredsställande. En orsak till att ej förmått attutnyttja de möjlig-heter EU-medlemskapet ger är konkurrenssnedvridandenationella bestäm-melser. Vi anser bl.a. att regeringen möjligt börrevidera hindrande svenska regelverk. Målsättningen bör vara att de för svenskdel framför-handlade ersättningsnivåerna skall kunna utnyttjas fullt ut. Meddet anförda föreslår vi att motion Fi33 (m) yrkande 1 tillstyrks.6. Skatt på el och eldningsoljaDan (), (), (), (),(), (), ()och () anför:För att svenskt lantbruk skall bli mer konkurrenskraftigt är det angeläget meden harmonisering av de avgifter som belastar de svenska bönderna. Annarsblir det andra bönder än de svenska inom EU som kommer att vinna ikonkurrensen. I den livsmedelspolitiska utredningen (SOU 1997:167) harkonkurrenssituationen beskrivits i sin helhet, och där framgår attkonkur-rensnackdelarna för svenskt jordbruk är betydande.