bet · GN01MJU4 · 1999-10-19 00:00:00 — beträffande statistik överantibiotikaanvändningenatt avslår motion 1998/99:MJ781 yrkande 8.Stockholm den 19 oktober 1999På miljö- och jordbruksutskottets vägnarDan EricssonI beslutet har deltagit: (), GöteJonsson (m), (), (),(), (), AlfEriksson (s), (), Ann-KristineJohansson (s), (), CarolineHagström (kd), (), GudrunLindvall (mp), (), (), () och (). Utvärdering av djurskyddslagen (mom. 1)och (båda v)anför:Som framgår av motioner från bl.a. Vänsterpartietoch har den reformerade djurskyddslagennu funnits utan att de grundläggandeskydds- och hänsynsreglerna för djuren fåtttillräcklig genomslagskraft. Stora brister harkonstaterats i fråga om tillsynen. I åtskilliga fallunder senare tid har vanvård av djur förekommit utanatt samhället förmått sätta in tillräckligt snabbaoch resoluta åtgärder. Det finns i och för sigbestämmelser i djurskyddslagen som ger uttryck fören hög ambitionsnivå, men dessa bestämmelsertillämpas inte alltid i praktiken.Ett av många exempel är 4 § djurskyddslagen, somföreskriver att bl.a. djur i animalieproduktionenskall hållas och skötas i en god djurmiljö och påett sådant sätt att det främjar deras hälsa och gerdem möjlighet att bete sig naturligt. Exemplen påatt denna paragraf inte uppfylls är flera. Tvåexempel är burhållningen av pälsdjur och höns.Burhållning av pälsdjur sker trots att detsätt som djuren hålls på inte ger djuren rätt tilldet som stadgas i djurskyddslagen. Det är inte baradjurrättsorganisationerna som riktar kritik motburhållningen av pälsdjur. slog isin stora pälsdjursutredning och iuppföljningen 1996 fast att det till exempelfortfarande inte var klarlagt om minkarna behövdevatten att vistas i. De pekade också på att detfinns problem med stereotypa beteenden i burarna ochatt minkarna blivit utsatta för en mycket osundavel. Trots detta fortsätter burhållningen avpälsdjur. Även höns hålls fortfarande i bur, och denya reglerna med större burar som skall ge möjlighettill att sprätta och sitta på en pinne är i grundenen skrivbordsprodukt som inte utgår från de verkligabehov som en höna har av att kunna röra sig merfritt, söka föda eller att känna trygghet genom attsitta en bit över marken där de är skyddade frånrovdjur. Djurskyddslagen är uppenbarligenotillräcklig för att djur skall få sinagrundläggande behov tillgodosedda, och djursgrundläggande rättigheter kränks systematiskt.I likhet med vad som anförs i motion1999/2000:MJ521 (v) anser vi att djurskyddslagenmåste utvärderas och skärpas och att djurensintressen måste avspeglas på ett tydligare sätt ilagstiftningen. En lagstiftning om djurs villkormåste tillerkänna djur grundläggande rättigheter,inte bara slippa lida utan även att utifrån sinaspeciella förutsättningar få leva ett naturligt livoch att utvecklas utifrån sin arts inneboendemöjligheter. Djurens grundläggande rättigheter måstedärför vara utgångspunkten när vi formulerar enlagstiftning om djurs villkor. Detta bör ,med anledning av motion 1999/2000:MJ521 (v)yrkandena 1 och 2, som sin mening ge regeringen tillkänna. Övriga motioner avstyrks i den mån de ejtillgodoses genom detta ställningstagande.Vi anser att utskottets hemställan under 1 bort haföljande lydelse:1. beträffande utvärdering av djurskyddslagenatt med anledning av motion 1999/2000:MJ521yrkandena 1 och 2 och med avslag på motionerna1998/99:MJ506 yrkandena 2 och 3, 1998/99:MJ510,1998/99:MJ519 yrkande 3, 1998/99:MJ521,1998/99:MJ530 yrkande 6, 1999/2000:MJ509,1999/2000:MJ526, 1999/2000:MJ527 och1999/2000:MJ538 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,2. God man för djurägare (mom. 2)(), (), (), (), (),(), ()och () anför:Som framgår av motionerna 1998/99:MJ510 (m) och1999/2000:MJ524 (m) är det viktigt attdjurskyddslagens bestämmelser om tvångsingripandenmot djurhållare tillämpas på ett enhetligt sätt ochframför allt så att djurhållarna inte utsätts förgodtyckliga ingrepp. Ett beslut om omhändertagandeav djur är en mycket allvarlig inskränkning i denprivata rättssfären och får ofta förödandekonsekvenser för djurhållarensförsörjningsmöjligheter. I några fall har detförekommit högst diskutabla ingripanden som letttill tvångsslakt av hela djurbesättningen ellerdelar av en djurbesättning. finns detvissa sociala problem i bakgrunden. För att undvikalåsningar och missförstånd mellan djurägaren ochmyndigheterna borde man kunna pröva möjligheten atti vissa lägen anlita någon neutral utomståendeperson, t.ex. någon form av god man, för attunderlätta konstruktiva lösningar när det gäller ettaktuellt djurskyddsproblem. bör medanledning av motion 1999/2000:MJ524 (m) begära attregeringen utreder möjligheten att utse enföreträdare för djurhållaren i vissadjurskyddsärenden, med utgångspunkt i de synpunktersom anförs i motionen.Vi anser att utskottets hemställan under 2 bort haföljande lydelse:2. beträffande god man för djurägareatt med anledning av motion 1999/2000:MJ524 som sinmening ger regeringen till känna vad ovananförts,3. Måttbestämmelser för båspallar (mom. 4)(), (), (), (), (),() och () anför:Den lagstiftning som trädde i kraft den 1 januari1999 och som innebär krav på vissa bestämdabåspallsmått för kor har redan lett till att mångalantbrukare med god djuromsorg har lämnat näringen,eftersom reglerna förutsätter stora och dyrbaraombyggnader. Det finns ingen anledning att slå utarbetstillfällen på detta sätt. Vi ansluter oss tillkraven i och motioner idetta avseende. Det bör införas en generelldispensmöjlighet som innebär att lantbrukare meddokumenterat god djuromsorg får fortsätta sinverksamhet även om det fattas någon eller någracentimeter för att uppnå föreskrivna båspallsmått.Detta bör , med anledning av motionerna1998/99:MJ219 (c) yrkande 7, 1998/99:MJ224 (kd)yrkande 18 och 1999/2000:MJ257 (kd) yrkande 12, somsin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 4 bort haföljande lydelse:4. beträffande måttbestämmelser för båspallaratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ219yrkande 7, 1998/99:MJ224 yrkande 18 och1999/2000:MJ257 yrkande 12 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,4. Utevistelse för alla djur, inklusivegrisar (mom. 9)() anför:I motion 1998/99:MJ503 och ytterligare någramotioner från de gröna beskrivsutförligt olika missförhållanden som råder islaktsvinsproduktionen och inom djurhållningen iallmänhet. Om vi i menar allvar med att densvenska djurhållningen är bättre än i andra ländermåste åtskilliga förändringar komma till stånd.Som anförs i motionerna från de grönabör djurskyddslagen utökas med en paragraf som geralla djur rätt till utevistelse i enlighet meddjurens grundläggande behov. Ett belysande exempelpå olämplig djurhållningen är när grisar går inomhuspå betonggolv. Utevistelse med mark under klövarna,jord att böka i och möjlighet till rörelse är någotsom borde vara självklart för alla grisar. Grisarnaskall ut i friska luften! Detta bör , medanledning av mp-motionerna 1998/99:MJ503 yrkande 4,1998/99: MJ530 yrkande 12 och 1999/2000:MJ506yrkande 1, som sin mening ge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 9 bort haföljande lydelse:9. beträffande utevistelse för alla djur,inklusive grisaratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ503yrkande 4, 1998/99:MJ530 yrkande 12 och1999/2000:MJ506 yrkande 1 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,5. Eldressyr av hundar (mom. 19)(), () ochGudrun () anför:Enligt den europeiska konventionen om skydd avsällskapsdjur, som tillträtt, får ingenorsaka sällskapsdjur onödig smärta, lidande ellerångest. Inget sällskapsdjur får heller tränas på ettsätt som är skadligt för dess hälsa ochvälbefinnande genom att det t.ex. användsartificiella hjälpmedel som förorsakar skada elleronödig smärta, lidande eller ångest. En dressyrmetodsom används på hundar är eldressyr som innebäratt hunden får elektriska stötar genom ettradiostyrt halsband, något som orsakar inte barastor smärta utan i många fall också ångest. Dennametod är självfallet inte acceptabel i ett land somSverige, och den strider också mot bådeportalparagrafen 2 § djurskyddslagen och denangivna konventionen. Den representerar ettoacceptabelt synsätt där hårdhet och brutalitetersatt empati, kunnande och förmåga i däräven dressyr av djur skall ske snabbt. 1995 komutredningen (Ds 1995:63), men sedan har ingetskett. Vi anser att eldressyr av hund måsteförbjudas och att regeringen måste agera i frågan.Detta bör , med anledning av motionerna1998/99:MJ528 (v) och 1999/2000:MJ504 (mp), som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 19 bort haföljande lydelse:19. beträffande eldressyr av hundaratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ528 och1999/2000:MJ504 som sin mening ger regeringentill känna vad ovan anförts,6. Djurskyddsorganisationernas besvärsrätt(mom. 22)(), (), Kjell-ErikKarlsson (v), () och GudrunLindvall (mp) anför:Ett genomgående drag i djurskyddslagen är att djurenskall behandlas som individer. Det självklara faktumatt djuren inte kan föra sin egen talan eller attdet inte finns någon part som står på djurens sidainnebär att situationen inte är tillfredsställande.Vi anser att regeringen bör utreda en talerätt förde etablerade djurskyddsorganisationerna, t.ex.efter mönster av de bestämmelser om talerätt förmiljöorganisationer som införts i . Dettabör , med anledning av motionerna1998/99:MJ506 (kd) yrkande 4, 1998/99:MJ530 (mp)yrkande 2 och 1999/2000:MJ521 (v) yrkande 3, som sinmening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 22 bort haföljande lydelse:22. beträffande djurskyddsorganisationernasbesvärsrättatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ506yrkande 4, 1998/99:MJ530 yrkande 2 och1999/2000:MJ521 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,7. (mom. 26)(), (), (), (), (),() och () anför:Statens jordbruksverk genomdrev enomorganisation av distriktsveterinärsystemet enligten modell som av RRV kritiserades som alltförkostsam. Trots att en tredjedel av den dåvarandeveterinärkåren valde att övergå till privatverksamhet förblev statsanslaget oförändrat. Detinnebär att organisationen har haft 80 miljonerkronor, och för nästa budgetår föreslås drygt 75,5miljoner kronor, att fördela på 240 anställda mottidigare 340 anställda. Det innebär att det ärmycket svårt för privata veterinärer att konkurreramed de statliga. De statliga distriktsveterinärernahar en officiell ställning och är anställda avstaten bl.a. för att möta de krav som EU ställer påövervakning av djurskydd och smittskydd. De är ocksåanställda för att bedriva djursjukvård. Verksamhetensker i båda fallen efter affärsmässiga principer,och den anställde veterinären erhåller i båda fallenfast lön plus ett tantiem. ansvararför tillsyn över all veterinär verksamhet och alltsåäven över de privata veterinärer med vilka mankonkurrerar. Detta kan inte betraktas som sundkonkurrens. Det är också ett känt faktum att mångadjurägare känner sig pressade att anlita statligadistriktsveterinärer i stället för privata.Distriktsveterinärorganisationen ökade under år 1998antalet debiterade förrättningar med 26 800samtidigt som antalet djur i jordbruket stadigtminskar. Förklaringen härtill är att de statligadistriktsveterinärerna i allt större utsträckningtar uppdrag inom den konkurrensutsatta sektorn vårdav sällskapsdjur och hästar. Varje sådan förrättningär skattesubventionerad, vilket innebär att deprivata veterinärerna inte kan konkurrera på likavillkor. Vi anser i likhet med vad som anförs imotionerna 1998/99:N326 (m, kd) yrkande 38,1999/2000:N273 (m, kd, fp) yrkande 23,1999/2000:MJ528 (kd) och 1999/2000:MJ531(m) yrkande1 att hos regeringen bör begära en översynav konkurrensförhållandena inom veterinärväsendet.Vi anser att utskottets hemställan under 26 bort haföljande lydelse:26. beträffandedistriktsveterinärorganisationenatt med anledning av motionerna 1998/99:N326 yrkande38, 1999/2000:N273 yrkande 23, 1999/2000:MJ528och 1999/2000: MJ531 yrkande 1 som sin meningger regeringen till känna vad ovan anförts,8. Djurtransporter (mom. 28)(), () ochHarald () anför:Vi ansluter oss till motionerna från v, kd, fp och cdär motionärerna yrkar att inom EU skallvara starkt pådrivande för att förbättradjurskyddet. stallmiljöer och en värdigbehandling av djur under uppfödning och slakt bordevara en självklarhet. Särskild uppmärksamhet måsteägnas åt de långa transporterna av slaktdjur, därförhållandena är fullständigtoacceptabla från djurskyddssynpunkt. börockså i detta sammanhang verka för att EU:ssubventioner i samband med transport och försäljningav djur avskaffas. Tiden för slakttransporter börminimeras, och slakten bör ske så nära djurensuppfödningsplatser som möjligt. Detta bör ,med anledning av motionerna 1998/99:U509 (kd)yrkande 10, 1998/99:MJ529 (fp) yrkandena 1 och 2,1998/99:MJ774 (fp) yrkandena 13 och 14,1998/99:MJ506 (kd) yrkande 6, 1998/99:U508 (mp)yrkande 18, 1999/2000:MJ222 (c) yrkande 10,1999/2000:MJ252 (fp) yrkandena 7 och 8 och1999/2000:U513 (mp) yrkande 16, som sin mening geregeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 28 bort haföljande lydelse:28. beträffande djurtransporteratt med anledning av motionerna 1998/99:MJ529yrkandena 1 och 2, 1998/99:MJ774 yrkandena 13och 14, 1998/99:MJ506 yrkande 6, 1998/99:U508yrkande 18, 1999/2000:MJ222 yrkande 10,1999/2000:MJ252 yrkandena 7 och 8 och1999/2000:U513 yrkande 16 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,9. Användning av djurförsök iutbildningssammanhang (mom. 29)() och () anför:Sverige har undertecknat omskydd av ryggradsdjur som används för försöks- ochannat vetenskapligt ändamål. Där anges mycket klartatt djurförsök endast bör förekomma iutbildningssammanhang om berörda elever kommer attarbeta med djurförsök i sin yrkesutövning. Vidareanges att djurförsök skall tillåtas endast i de falldär syftet med försöket inte kan uppnås medalternativa metoder. De utbildningsansvariga böråläggas ansvaret att tillhandahålla alternativametoder i utbildningen. Detta bör skrivas in idjurskyddslagen eller förordningen. Vad vi anförtbör , med anledning av motionerna1998/99:Ub275 (kd) yrkande 1, 1998/99:Ub484 (m)yrkande 3, 1998/99:MJ515 (kd) och 1999/2000:M546(kd) yrkande 1, som sin mening ge regeringen tillkänna.Vi anser att utskottets hemställan under 29 bort haföljande lydelse:29. beträffande användning av djurförsök iutbildningssammanhangatt med anledning av motionerna 1998/99:Ub275yrkande 1, 1998/99:Ub484 yrkande 3,1998/99:MJ515 och 1999/2000:M546 yrkande 1 somsin mening ger regeringen till känna vad ovananförts,10. Förbud mot apor som försöksdjur(mom. 30)() anför:Som anförs i motion 1998/99:MJ530 (mp) yrkande 4 börapor inte hållas som försöksdjur. Det är intemöjligt att i dessa sammanhang ge demtillfredsställande levnadsvillkor i fångenskap ochdärför bör verksamheten förbjudas. Detta bör gesregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 30 bort haföljande lydelse:30. beträffande förbud mot apor somförsöksdjuratt med anledning av motion 1998/99:MJ530 yrkande 4som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,11. Onödiga djurförsök m.m. (mom. 31)(), () och GudrunLindvall (mp) anför:Vi anser att bör vara ett föregångsland ochinföra ett uttryckligt förbud mot kosmetikatester pådjur. Sådana försök måste betecknas som onödiga ochde kan därmed inte heller anses etiskt godtagbara iden prövning som skall göras enligt djurskyddslagenoch djurskyddsförordningen. Den djurförsöksetiskanämnden skall ju enligt 49 § i förordningen avstyrkaanvändningen av djur om det inte kan anses angelägetfrån allmän synpunkt. Också vad gäller arbetet inomEU är det viktigt att är pådrivande så attförbudet mot kosmetikatester kan genomföras i juniår 2000. Detta bör , med anledning avmotionerna 1998/99:Ub801 (mp) yrkande 63,1998/99:MJ506 (kd) yrkande 5 och 1998/99:MJ530 (mp)yrkande 3, som sin mening ge regeringen till känna.Vi anser att utskottets hemställan under 31 bort haföljande lydelse:31. beträffande onödiga djurförsök m.m.att med anledning av motionerna 1998/99:Ub801yrkande 63, 1998/99:MJ506 yrkande 5 och1998/99:MJ530 yrkande 3 som sin mening gerregeringen till känna vad ovan anförts,12. De djurförsöksetiska nämnderna(mom. 32)() anför:De djurförsöksetiska nämndernas uppgift är att göraen allsidig bedömning av nödvändigheten av olikadjurförsök och att diskutera etiska frågeställningarkring djurförsöken. Djurförsök som inte ansesangelägna från allmän synpunkt skall avstyrkas. Iarbetet kan tre problemområden skönjas, nämligenavsaknaden av etisk diskussion, påverkan avjävssituationer och överdriven kollegialitet samtavsaknaden av möjlighet att överklaga etttillståndsgivande. För att få till stånd en bättreetisk diskussion i de etiska nämnderna anser jag attallmäninflytandet bör stärkas genom att antaletpolitiker ökar. Vidare bör det finnas en etologiskexpert i varje nämnd som kan bedöma hurförsöksdjuren skall ges möjlighet till naturligtbeteende enligt 4 § djurskyddslagen. saknasden kompetensen helt. I många fall skulle djurenkunna ges biologiskt bättre möjligheter än medrelativt små förändringar, om bara kompetens fanns.Detta bör , med anledning av motionerna1998/99:MJ530 (mp) yrkande 1, 1999/2000:MJ502 (mp)och 1999/2000:MJ525 (m), som sin mening geregeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 32 bort haföljande lydelse:32. beträffande de djurförsöksetiska nämndernaatt med anledning av motionerna 1998/99:MJ530yrkande 1, 1999/2000:MJ502 och 1999/2000:MJ525och med avslag på motion 1998/99:Ub801 yrkande65 som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts,13. Ingripande vid oförutsett lidande fördjur i djurförsök (mom. 36)() anför:I vetenskapliga försök med djur utsätts djuren förolika grad av lidande. En särskild försöksdjursetisknämnd bedömer inför varje sådant försök om graden avlidande kan accepteras med hänsyn till försöketsbetydelse. Felbedömningar kan lätt uppstå, delsgenom att nämnden saknar kompetens för säkraförutsägelser om faktiskt lidande, dels genom attoförutsedda komplikationer kan tillträda. Då djureni ett försök utsätts för större lidande än det somnämnden förutsett vid den etiska bedömningen är detenligt gällande lagstiftning svårt att ställa kravfrån t.ex. ansvarig veterinär att försöket ändraseller avbryts. Jag anser, i likhet med vad somanförs i motion 1998/99:Ub801 (mp) yrkande 64, attdjurskyddslagen bör skärpas så att ansvarigveterinär eller myndighet får samma juridiskamöjligheter att ingripa vid allt lidande somveterinär eller myndighet har vid andra fall avdjurplågeri. Vid sådant överskridande av förutsattlidande skall lidandet jämställas med djurplågeri ilagens mening. Detta bör , med anledning avmotion 1998/99:Ub801 (mp) yrkande 64, som sin meningge regeringen till känna.Jag anser att utskottets hemställan under 36 bort haföljande lydelse:36. beträffande ingripande vid oförutsettlidande för djur i djurförsökatt med anledning av motion 1998/99:Ub801 yrkande 64som sin mening ger regeringen till känna vadovan anförts.Särskilda yttranden1. En ny djurskyddsmyndighet m.m.Dan och (båda kd) anför:1. En samlad djurskyddsmyndighetFrågorna om djurskydd har kommit fram alltmer idebatten, vilket är mycket positivt.Djurskyddsfrågorna och tillsynen av attlagstiftningen följs är uppdelade på mångaolika myndigheter och flera departement iregeringen. Detta gör att det är svårt att få enöverblick av situationen. vet inte heller denena myndigheten vad den andra gör. På detinternationella området är det också svårt att fåfram en samlad bild och strategi för svensktvidkommande.Jordbruksverkets omorganisation med inrättandet aven särskild djurskyddsenhet kan vara ett steg mot enmer samlad syn på djurskyddsfrågorna. Ett annat sättatt förbättra situationen skulle kunna vara attinrätta en särskild djurskyddsmyndighet där man fårdet samlade ansvaret för såväl nationell uppföljningsom att följa och vara pådrivande i detinternationella arbetet.2. Djurskyddsarbetet inom EU och djurtransporterNär det gäller transporter av levande djur, inteminst mellan EU-länder, men även till och fråntredje land, är det en djurskyddsfråga som rönt storuppmärksamhet . har i EUaktivt drivit kravet på förbättrade djurtransporter,av etiska skäl. Det finns också rent ekonomiskamotiv att ställa lika höga krav mot övrigamedlemsländer inom EU som vi gör i . Manskall inte kunna konkurrera med djurmisshandel sommedel.Sverige skall vara fortsatt starkt pådrivande förökade djurskyddskrav. stallmiljöer och envärdig behandling av djur i samband med transportoch slakt borde vara en självklarhet. Vi anser attregeringen bör använda möjligheten i det nutillkomna Amsterdamfördraget att intensifieraarbetet för t.ex. bättre transportmiljö och bättrehygieniska villkor för djuren.2. Utvärdering av djurskyddslagen m.m.Gudrun () anför:1. Utvärdering av djurskyddslagenDet är alldeles uppenbart att djurskyddslagen ochdess implementering i verkligheten måste ses överoch att lagen måste förbättras på flera punkter.Många djur, t.ex. burhöns, minkar och mångaförsöksdjur kommer inte i åtnjutande av denbehandling som föreskrivs i 4 § som exempel. Detmåste vara möjligt att samarbeta mellan kommuner påett annat sätt än och kontakter mellanmyndigheter måste förbättras.Vi anser dock att en sådan utvärdering inte fårleda till att det tillsätts en tidsödande utredning,som sedan tas som intäkt för att inte göraförändringar . Tvärtemot anser vi attskrivningarna i höstens budget, som är ett resultatav samarbete mellan regeringen, ochVänsterpartiet, visar på en vilja att åtgärda mångaproblem som finns i dag.2. Möjlighet till rörelse för uppbundna mjölkkorDet är glädjande att antalet uppbundna mjölkkorunder betessäsongen minskar i landet. Enligtbestämmelserna skall de kor för vilka ägaren fåttdispens för beteskravet ges möjlighet till motionunder en period av sammanhängandeper år. Enligt uppgift sker detta inte alls alltid.De månader korna sinas kan vara mitt ochpå många gårdar saknas rastmöjlighet . Dessutom finns flera undantag även förbestämmelsen om möjlighet till motion . Effekten är att många kor medbetesdispens står uppbundna året runt. Detta behöverses över och vi förutsätter att så sker iJordbruksverkets fortsatta hantering av frågan.3. Triangelmärkning av hästarMotionen om triangelmärkning handlar om denbrännmärkning som sker av hästar och som visar attförsäkringstagaren fått ut en del av försäkringenoch att hästen inte kan fullförsäkras mer. Det isärklass vanligaste sättet att märka är bränning,men det går att anbringa triangelmärket med frysningmed flytande kväve, en dyrare men skonsammare metod.Vid behandlingen av motionen visar det sig attbränning som metod är förbjuden, ett förbud som ingaveterinärer på någon nivå tycks medvetna om. föreskrifter sägs attidentitetsmärkning är tillåten genom frysmärkning.Men triangelmärkning är inte en identitetsmärkningoch tolkningen har därför varit att den är tillåten.Även vissa rasföreningar lär brännmärka i har uppmärksammat motionen och gårut med information om förbudet mot brännmärkningtill veterinärer, djursjukhus och försäkringsbolaginom kort. Det som sker känns mycket bra och jagkommer att följa frågan framöver.4. DjurskyddstillsynenDet diskuteras var djurskyddstillsynen skall ligga.Vår uppfattning är att kommunen är den rätta nivån.Skälet till detta utvecklas i motionen.Djurskyddsärenden är ofta svåra att hantera. En goddjurskyddstillsyn märks inte. Kontakterna fungerar,problemen löses innan läget blir akut, ingavanvårdade djur finns i medierna och djurägarekänner förtroende för inspektören. Så fungerar detpå många håll och de kommunerna skall användas föratt skapa en god djurskyddstillsyn i alla kommuner.Vi menar att kommunen har helt andra möjligheter atthantera den sociala dimensionen som finns med ibilden än . Man kan naturligt knytakontakter med sociala myndigheter och har oftakontakter på grund av närhet som en centralmyndighet saknar. Vidare anser vi att erfarenheternaav att ha tillsynen över lagen (1979:425) om skötselav jordbruksmark på länsstyrelserna inte alls varpositiva.