bet · GM01KU25 · 1999-05-06 00:00:00 — Granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning 1998/99KU25InledningEnligt 12 kap. 1 § regeringsformen skallkonstitutionsutskottet granska statsrådenstjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning.Utskottet har rätt att för detta ändamål få utprotokollen över besluten i regeringsärenden och dehandlingar som hör till ärendena.I betänkande 1998/99:KU10 har utskottet behandlatvissa administrativt inriktade granskningsuppgifterangående regeringsarbetet. I det betänkande som nuläggs fram behandlas särskilda frågor som anmältstill utskottets granskning. Också ett ärende somtagits upp av utskottet med anledning aviakttagelser under den granskning som redovisades ibetänkande 1998/99:KU10 behandlas i detta betänkande (avsnitt 2.8).Som underlag för granskningen har utskottet haftatt tillgå material som tagits fram av utskottetskansli och, på begäran av utskottet, avRegeringskansliet. Väsentliga delar av dettamaterial redovisas i bilaga A 1.1.1-A 5.1.4.För att inhämta ytterligare upplysningar harutskottet företagit ett antal utfrågningar, ihuvudsak offentliga. Uppteckningar frånutfrågningarna utgör bilaga B 1-B 10.I det följande lämnas först en sammanfattanderedogörelse för det granskningsarbete som liggertill grund för betänkandet. De olikagranskningsfrågorna behandlas därefter ibetänkandets huvudavsnitt. Därpå följer dereservationer och särskilda yttranden som fogatstill betänkandet. Behandlade frågorI detta betänkande redovisas den granskning somutskottet slutfört /efterdet administrativt inriktade granskningsbetänkandesom justerades (1998/99:KU10). Ettgranskningsärende har ännu inte slutbehandlats. Detgäller en anmälan om förre näringsministern ansvar för Industrifondens engagemang iProsolvia AB. I det fallet avvaktar utskottet vissytterligare utredning angående det inträffade.Betänkandet inleds med ett avsnitt om vissa frågorsom berör regeringens förhållande till riksdagen.Där behandlas frågor om i vad mån ochThage G som chefer förFörsvarsdepartementet varit skyldiga att i någonform underrätta om vissa förhållandenangående anskaffningen av begagnadeLeopardstridsvagnar till Försvarsmakten. I sammaavsnitt behandlas också en anmälan angåendeuttalanden i av m.fl.socialdemokratiska statsråd i frågan omsocialdemokratin och åsiktsregistrering.I det närmast följande avsnittet (2) redovisasutskottets granskning av handläggningen av vissaregeringsärenden m.m. Granskningen har avsett hurstatens talan underbyggts och utförts i målet mellanTorgny och enligtEuropakonventionen. Granskningen har vidare avsetthandläggningen av en ansökan om komplettering avkoncessionen för Polenkabeln, handläggningen av ettärende om dispens för folktandvården i attbedriva tandvård utanför socialförsäkringen,hanteringen av frågan om röd diesel, kulturministerMarita handlande i frågan om försäljning avSvenska till , handläggningen avvissa ärenden om sändningstillstånd för digital-TV,f. näringsministern befattning medett ärende om statligt stöd till SCA, regeringensbeslut om ändring av ändamålet för stiftelsen /BV-personalens förmånsfond, handläggningen av ettärende om upplåtelse av jakträtt till medlemmarna iIdre sameby, praxis i ärenden om export avkrigsmateriel samt handläggningen av en fråga omutlämnande av en skrivelse från Europeiskakommissionen.Ett granskningsärende har avsett regeringens ansvarför förvaltningen. Det gäller regeringens kontrollöver verksamhet. Granskningen redovisas iavsnitt 3 av betänkandet.I några fall har utskottet granskat frågor omuttalanden m.m. av statsråd. Dessa fall redovisas iavsnitt 4.Vissa frågor om kostnaderna för tjänsteresor m.m.som företagits av statsministern har granskats.Granskningen redovisas i avsnitt 5 av betänkandet.Vissa resultat av granskningenI ärendet om anskaffningen av begagnadeLeopardstridsvagnar konstaterar utskottetinledningsvis att det inte finns någon generelltföreskriven skyldighet för regeringen eller ettenskilt statsråd att informera i frågor omverkställandet av beslut. I vissa frågorpå krigsmaterielområdet förekommer sådaninformation, på initiativ av ellerFörsvarsdepartementet. I fråga omLeopardstridsvagnarna kunde Försvarsdepartementet hahaft vissa skäl att lämna information utan attförsvarsutskottet bett om det. Vissa tillfällen attlämna information har också funnits. Utskottetfinner inte någon grund för kritik mot de f.d.försvarsministrarna från konstitutionell synpunkt,men uttalar att regeringen i vissaupphandlingssituationer bör erbjuda riksdageninformation.I granskningsärendet om uttalanden i avIngvar m.fl. om Socialdemokraterna ochåsiktsregistrering konstaterar utskottet attregeringen har beslutat att tillkalla enkommission med uppgift enligt direktiven attklarlägga och granska den författningsskyddandeverksamhet som de svenska säkerhetstjänsternabedrivit när det gäller hot som härrör ur inrikesförhållanden. Kommissionens uppdrag är avsett attresultera i ett samlat, uttömmande och definitivtklarläggande av säkerhetstjänsternas inrikesverksamhet från det andra världskrigetsslut. I uppdraget ingår bl.a. att i möjligaste månredovisa och värdera de avvägningar som gjorts avden politiska, polisiära och militära ledningen.Enligt utskottets mening saknas under nämndaförhållanden anledning för utskottet att nu gåvidare med sin granskning. I ett särskilt yttrandeanför de ledamöter som tillhör (v) och (mp) attberedvilligheten att bidra till ett definitivtklarläggande av sakförhållandena har varit begränsadfrån de inblandades sida, något som bara ytterligareexemplifieras av det interpellationssvar av IngvarCarlsson som åsyftas i anmälningen.Vid sin granskning av hur statens talan i måletenligt mellan svenska staten har underbyggts och utförts harutskottet konstaterat att regeringen , för detfall att skulle finna att Sverigeinte levt upp till krav på skyddför föreningsfriheten, förklarat sig medge att defackliga stridsåtgärderna mot inte varit befogade. Utskottet finner dettaställningstagande uppseendeväckande. Såvitt gällerden socialdemokratiska regering som tillträdde år1994 konstaterar utskottet att den i flera avseendensökte säkerställa att skulle fåtillgång till ett fullständigt och korrekt underlag.Utskottets majoritet berör i sin bedömning ävenvissa ytterligare frågor om betydelsen av den utgångmålet mellan och svenska statenfått. Granskningen föranleder enligt utskottetsmajoritet inte något ytterligare uttalande. I enreservation anför de ledamöter som tillhör Moderatasamlingspartiet, , liberalerna att densocialdemokratiska regeringen vidarebefordratuppgifter och problemformuleringar frånfackförbundet till i regeringensinlaga till domstolen i syfte att visa att fackethaft fog för stridsåtgärderna. Något egentligtförsök att kontrollera huruvida uppgifterna varsanna eller falska gjordes enligt reservanterna överhuvud taget inte från den socialdemokratiskaregeringens sida. Under granskningen har framkommitatt regeringen inte ansåg sig ha vare sig möjligheteller skyldighet att genomföra erforderligafaktakontroller. Enligt reservanterna har regeringenpå denna punkt brutit mot skyldigheten att alltidsträva efter att konventionsorganen erhållerfullständig och korrekt information, även närinformationen talar emot den ståndpunkt regeringenintagit i processen. Reservanterna anser också attden socialdemokratiska regeringen inte upplystEuropadomstolen om att individuella s.k. hängavtal ipraktiken inte förekommer och alltså brustit iallsidig belysning av svenska förhållanden avbetydelse för saken i fråga om hängavtals karaktär.I fråga om handläggningen av en ansökan omkomplettering av koncessionen för den s.k.Polenkabeln har utskottet inte funnit skäl attifrågasätta att regeringen utnyttjat sin möjlighetenligt regeringsformen att medge undantag från enförordning i fråga om ordningen för ärendetsberedning. Utskottet framhåller som en självklarutgångspunkt att varje regeringsärende skall beredasmed all den omsorg som är möjlig, även om den tidsom står till buds är begränsad. Den granskning somutskottet har genomfört har emellertid inte givitvid handen att det i regeringsformen föreskrivnaberedningskravet inte har uppfyllts i det aktuellaärendet. I en reservation anför Miljöpartietsledamot att det nu aktuella koncessionsärendet varitav sådan vikt att beredning borde ha skett enligtden i 4 § elförordningen fastlagda ordningen. Attärendet var brådskande kan enligt reservanten vidarei sig inte anses utgöra skäl att frångå den gängseberedningsordningen. Reservanten anser att det varolämpligt att besluta om undantag från 4 §elförordningen och att beredningskravet i 7 kap. 2 §regeringsformen därmed inte kan anses ha uppfyllts idet aktuella regeringsärendet.Beträffande ett beslut av regeringen att bifalla enframställning från om att,utan hinder av bestämmelserna i tandvårds-taxan, fåbedriva både tandvård enligt taxan ochavtalstandvård för vissa patienter anför utskottetatt det rättsenliga i beslutet framstår somtvivelaktigt. Utskottet konstaterar dock atträttsläget har lämnat utrymme för skildabedömningar. Ärendet fäster enligt utskottets meninguppmärksamheten på att användningen av regeringensdispensbefogenhet kan rymma en viss risk förkonflikt med lagstiftningsmakt. uppfattning måste det undvikas attregeringen genom att medge undantag från enförordning åstadkommer att av antagen lagkommer att sakna verkan. Granskningen föranlederenligt utskottet inte något ytterligare uttalande.Granskningen av hur regeringens proposition1995/96:57 med förslag om förbud mot användning avrödmärkt olja i motordrivna fordon beretts har letttill bedömningen att det i efterhand står klart atten kontakt med kommissionens generaldirektorat XVför inre marknad och finansiella tjänster hadekunnat visa sig ändamålsenlig. Sammantaget synesemellertid enligt utskottets bedömning beredningenav propositionen inte kunna sägas ha uppvisat sådanabrister att den stått i klar strid medregeringsformens krav på inhämtande av behövligaupplysningar. Såvitt gäller beredningen avproposition 1996/97:122 med förslag om inskränkningav användningsförbudet har utskottet funnit attnågon klandervärd tidsutdräkt inte har förekommit.De ledamöter som tillhör Moderata samlingspartietoch anför i en reservation attberedningen av de två propositionerna inte har sketti enlighet med regeringsformens krav på inhämtandeav behövliga upplysningar och yttranden. För dennabristande beredning kan regeringen enligt derasmening inte undgå kritik.Granskningen av kulturminister i frågan om en försäljning av till AB har enligt utskottetsmening inte kunnat genomföras på ett fullttillfredsställande sätt, eftersom företrädare förSvenska och Investor har avstått från atttillföra ärendet upplysningar. Utskottet konstaterardock att avvisat en begäran frånföreträdare för de två företagen om att uttryckaförståelse för nödvändigheten av enstrukturförändring av det slag som var i fråga ochfinner att granskningen inte föranleder någotuttalande från utskottets sida. I ett särskiltyttrande framhåller de ledamöter som tillhörModerata samlingspartiet som särskilt beklagligt attdet inte varit möjligt att till fullo utredauppgifter om att uttalande angåendeSvenska hade kunnat bli mera positivt omen likartad lösning hade kunnatpresenteras för tidningen . Huruvidakulturministerns handlande har påverkats avmöjligheten att uppnå en lösning för en till detegna partiet närstående tidning har enligt vad dessaledamöter anför inte kunnat klarläggas.Granskningen av kulturminister av vissa ärenden om sändningstillståndför digital marksänd TV har inte föranlett någotuttalande av utskottet. De ledamöter som tillhörModerata samlingspartiet och liberalernaanför i en reservation att regeringens beslut omsändningstillstånd inte är i överensstämmelse medradio- och TV-lagen i fråga om vissatillståndsvillkor som gäller bl.a. frågor omkryptering, åtkomstkontroll och elektroniskaprogramguider. Reservanterna anser också att detinte är förenligt med gällande lagstiftning att isändningstillstånden reglera vilken typ av programsom respektive bolag skall ha i sitt programutbud.De anför också viss annan kritik mottillståndsbesluten.Utskottets granskning av ett regeringsärende somgällde en ansökan om regionalt utvecklingsbidragtill SCA har inte föranlett någon anmärkning, varesig mot näringsminister befattningmed ärendet eller mot beredningen av ärendet iövrigt. De ledamöter som tillhör Moderatasamlingspartiet anför i en reservation att AndersSundström inte iakttagit den försiktighet somrimligen bör krävas för att regeringens objektiviteti dess myndighetsutövning inte skall sättas i fråga.Beträffande regeringens beslut om ändring av bl.a.ändamålsbestämmelsen för stiftelsen /BV-personalens förmånsfond har utskottet inte funnitanledning att anföra kritik.Handläggningen av ett regeringsärende om upplåtelseav rätt till jakt och fiske på viss statlig mark förmedlemmarna i sameby har enligt utskottet integivit anledning till kritik. De ledamöter somtillhör Moderata samlingspartiet, Kristdemokraternaoch liberalerna anför beredningen av ärendet varit bristfällig på såsätt att den inte gav tillräcklig information omtidigare jakträttsupplåtelser i det aktuellaområdet. F. jordbruksministern kandärför inte undgå kritik för sin handläggning avärendet.Utskottets granskning av regeringens handläggningav ärenden om export av krigsmateriel, inbegripethänsynstagande till de synpunkter som framförts avledamöterna i , har inte givitnågon grund för konstitutionell kritik i vad avsertiden från , då Inspektionen förstrategiska produkter inrättades. Miljöpartietsledamot anför i ett särskilt yttrande att den nyaordningen inneburit en försvagning av detparlamentariska inflytandet överkrigsmaterielexporten och att regeringen borde haklargjort detta för och allmänheten.Regeringens beslut att inte lämna ut en skrivelsefrån Europeiska kommissionen har inte givitutskottet anledning att anföra kritik i fråga omhandläggningen av ärendet. Utskottet har inriktatsin granskning mot ärendets formella sidor och mothandläggningsfrågor. Utskottet har inte gjort någonbedömning av huruvida sekretess i detta enskildafall var av nöden med hänsyn till Sverigesmellanfolkliga förbindelser eller om påannat sätt skulle skadats om uppgifterna röjts.Björn von der Esch (kd) anför i ett särskiltyttrande att den praxis som tillämpas iRegeringskansliet har lett till att EU-handlingarinnehållande fullständigt harmlösa uppgifter hållshemliga enligt 2 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100),en praxis som inte står i överensstämmelse medsvensk offentlighetsprincip.Granskningen av regeringens kontroll överVägverkets verksamhet har lett till att utskottetkonstaterar att det under de år som förflutit sedanvissa förhållanden inom uppmärksammades år1995 har vidtagits en rad åtgärder från regeringenssida i syfte att motverka att en liknande situationuppstår igen. Granskningen har inte föranlett någotytterligare uttalande av utskottet.Näringsminister handlande i frågaom verkställande direktör i har enligtutskottets bedömning inte inneburit att han på ettotillbörligt sätt lagt sig i en fråga som ankom påbolaget styrelse. De ledamöter som tillhör Moderatasamlingspartiet anför i ett särskilt yttrande attintrycket av vad som kommit fram under granskningenblir att framfört bolagsägarens synpå ställning som verkställandedirektör i i sådana former attbolagsstyrelsens ordförande uppfattat saken somträngande, men att granskningen inte givit klartbelägg för att uttryckt sig på ettsätt som gått över gränsen för vad som kan godtas.Utskottets granskning har också gällt vissauttalanden m.m. som regeringsledamöter gjort iskilda sammanhang. Inte i något av dessa fall harutskottet funnit anledning till kritik. De ledamötersom tillhör Moderata samlingspartiet anför dock iett särskilt yttrande angående ett uttalande avMargareta i en tidningsartikel om mänskriminalitet att uttalandet varit oacceptabelt ochkunnat bidra till att skapa oklarhet beträffanderegeringens officiella hållning i fråga omjämställdhetspolitiken.Utskottets granskning med anledning av den anmälansom gjorts om statsministerns tjänsteresor har intevisat att det allmänna fått bära ökade kostnadertill följd av att statsministern tagit utrekreationsdagar i samband med vissa utrikestjänsteresor och första kvartalet1998. Granskningen har inte heller gett grund förantagande att en flygresa till och från New Yorkhade kunnat upphandlas på fördelaktigare villkor änsom skett. ledamot anför i enreservation att granskningen inte har frambringatnågra starka skäl för att förstatsministerns resa till välja inhyrningav ett flygplan för en kostnad på mer än en miljonkronor i stället för reguljärt flyg till en avsevärtlägre kostnad. Vad beträffar återresan från ettbesök i har det enligt reservanten inteframkommit några säkerhetsskäl varför den inte, ilikhet med ditresan, kunnat företas medreguljärflyg. Reservanten kan för sin del inte finnaannat än att resorna utan påtagliga men skulle hakunnat genomföras till klart lägre kostnader.1 Regeringens förhållande tillriksdagen1.1 F.d. försvarsminister f.d. försvarsminister av frågan om anskaffande avLeopardstridsvagnarÄrendetFrågan om dåvarande försvarsminister att informera och dessförsvarsutskott om den verkliga innebörden av ettavtal mellan den tyska myndigheten () angående inköprespektive förhyrning av tysktillverkadestridsvagnar av typ har anmälts tillgranskning av utskottet bilaga A 1.1.1. Enligtanmälan har i olika medier bekräftat attaffären, som genomfördes , inte var ett köp utani stället ett hemligt hyresavtal. harenligt anmälan genom en proposition somundertecknats av informerats om attbeslutet gällde ett köp, och det var på denna grundsom fattade sitt beslut.Frågan om varför dåvarande försvarsminister inte informerade om en framförhandlad anskaffningav stridsvagnar har anmälts tillgranskning av utskottet bilaga 1.1.2. Ärendet gälleri denna del genomförandet av regeringens beslut den20 enligt vilket regeringen uppdrog att genomföra anskaffningenfrån av 120 nya och 160 begagnadestridsvagnar av märket 2. Enligt anmälanborde regeringens skyldighet att informera riksdagenom formerna för detta avtal inklusive inslaget avleasing ligga på den försvarsminister som tillträddeefter riksdagsval, . Enligtanmälaren förefaller det som om hafttillgång till all relevant information i ärendet,vilket gjorde det möjligt för honom att informerariksdagens försvarsutskott. Så skedde emellertidinte. bör därför granskavarför försvarsministern inte informerade riksdagen.Artikel i en artikel i den 27 maj 1998anförs att en stor del av arméns modernaLeopardstridsvagnar hyrs i hemlighet av . Deaktuella stridsvagnarna ingår i ett paketomfattande 120 nya 2 Improved tillverkade avKrauss-Maffei AG och förhyrning av 160 begagnadeLeopard. De sistnämnda stridsvagnarna har graderatsupp i och går under beteckningen Stridsvagn121 i den svenska arméns rullor. Hyresavtaletingicks mellan den tyska myndigheten ochsvenska FMV. Det löper av och ärbelagt med sekretess.Enligt Finanstidningen deltog försvarsministerAnders i slutförhandlingarna med den tyskeförsvarsministern. uttalar i artikeln atthyresavtalet från tysk synpunkt var juridiskt settsmidigare än ett köp och att alternativet troligenskulle ha varit ett beslut i Förbundsdagen. EnligtBjörck var båda parter nöjda med affären.Beslut i med anknytning tillstridsvagnsaffärenI proposition 1991/92:102 Totalförsvarets utvecklingt.o.m. /97 samt anslag för budgetåret1992/93 redovisades beträffande arméstridskrafternaatt antalet pansarbrigader borde vara tvåoch att tillförsel av nya stridsvagnar till enbrigad skulle påbörjas. Två av de dåvarandepansarbrigaderna borde enligt propositionentillföras renoverade stridsvagnar och omorganiserastill mekaniserade brigader. skulletillföras pansarbrigaderna.Försvarsutskottet, som ställde sig bakompropositionens förslag om en allmän kvalitetshöjningi krigsorganisationen, ansåg att det var nödvändigtatt börja en omsättning av dåvarande stridsvagnarunder försvarsbeslutsperioden fram till budgetåret1996/97 (bet. 1991/92:FöU12 s. 54 f.). var de stridsvagnar som var i bruk ibörjan av till sinkonstruktion. Uppgifterna för de förband därvagnarna ingick hade fått begränsas, trotssuccessiva moderniseringar av stridsvagnarna. Någonytterligare utredning utöver de upprepade studiernaom framtida mekanisering och pansarvärnsförmåga somgenomförts behövdes inte enligtutskottet, varför en omsättning av stridsvagnarnaborde ske under försvarsbeslutsperioden.I budgetpropositionen 1992/93 som lades fram förriksdagen (prop. 1992/93:100 bilaga5) anmälde försvarsministern ett resursbehov underanslaget B 2 beträffande anskaffning av materieltill arméförband i form av ett ramanslag om 3,777miljoner kronor samt bemyndiganden förmaterielbeställningar m.m. om 13, 441 miljonerkronor.Försvarsutskottet (bet. 1992/93:FöU9) sade sig haerfarit att Försvars-makten bevakade och värderadede möjligheter till köp av begagnad materiel somyppade sig på världsmarknaden och att i värderingengranskades faktorer som operativ effekt,livstidskostnader, säkerhet, miljöfaktorer,underhållsfrågor m.m. Utskottet erinrade om att denplanerade anskaffningen av stridsvagnar omfattade200 stycken. Utskottet ifrågasatte, med anledning avett motionsyrkande, om det var en fråga förriksdagen att besluta om hur många stridsvagnar somskulle ingå i olika slags förband och fördelningenpå olika brigader. Detta borde enligt utskottet varaen fråga för regeringen och ÖB. Med anledning av enmotion i vilken yrkades att utrustningen avRevingebrigaden i borde bli föremål fördiskussion, sade sig utskottet ha erfarit attmodifierade stridsvagnar avsågs att införas i denaktuella brigaden. Som alternativ undersöktesförutsättningarna för att i stället köpa begagnadestridsvagnar.I 1993/budgetproposition (prop. 1993/94:100bilaga 5) redovisades under rubrikenArmébrigadförband att föreslagit bl.a. attanskaffning av ny stridsvagn till pansarbrigadernarespektive ny stridsvagn och till enmekaniserad brigad i övre skulle fortsättaoch att renovering och modifiering av stridsvagn102/104 eller direktanskaffning av begagnadestridsvagnar till övriga mekaniserade brigaderskulle genomföras. Under avsnittet Regeringensöverväganden anfördes att en del av besparingen inomarméprogrammen borde belasta det aktuellaprogrammet. Regeringen beräknade medelsbehovet förprogrammet för /95 till 4 704 784 000kr.Försvarsutskottet (bet. 1993/94:FöU9) hade ingetatt invända mot vad regeringen anfört ommedelsberäkning för programmet Armébrigadförband.Utskottet anförde med anledning av en motionangående behovet av moderna stridsvagnar i attdet fattade beslutet i stridsvagnsfråganhade ökat förutsättningarna för att allapansarbrigader skulle kunna utrustas med modernastridsvagnar och att köpet av begagnade stridsvagnarav typ Leopard 2 borde kunna tillgodose det krav somframfördes i den nämnda motionen. Med "det nyligenfattade beslutet" torde utskottet ha avsett detbeslut som regeringen fattade den 20 januari 1994och som redovisas nedan.Brev från Försvarsdepartementet till FörsvaretsmaterielverkI ett brev från Försvarsdepartementet den 27 maj1998 uppmanas FMV att till departementet ge in deavtal som träffats med stöd av ett uppdrag frånregeringen till FMV angåendeanskaffning av ett antal nya och begagnadestridsvagnar av typen Leopard. Departementet anmodarockså FMV att till departementet yttra sig överavtalens innebörd när det gäller statens rätt tillstridsvagnarna. FMV har tillFörsvarsdepartementet överlämnat sitt yttrande, somär sekretessbelagt i sin helhet. Utskottet har viden muntlig föredragning tagit del av innehållet iyttrandet.Begärda handlingar från FörsvarsdepartementetMed anledning av anmälningarna har utskottet frånFörsvarsdepartementet inhämtat ett yttrande med anledning av enförfrågan från Försvarsdepartementet den 27 maj 1998angående de avtal som FMV träffat med stöd av ettuppdrag från regeringen . FMV:syttrande är belagt med sekretess.