bet · GN01UbU7 · 1999-11-25 00:00:00 — , då den årligaåterbetalningen har varit knuten enbart tillinkomsten och då inkomstutvecklingen för många harvarit svag eller negativ, har sannolikt mångastudenter betraktat det som troligt att de skullekomma att få betala av sin inkomstunder hela sin yrkesverksamma tid och få återstående skuld avskriven. De har därmedinte haft något starkt incitament för att begränsasin skuldsättning i studiemedelssystemet.I budgetpropositionen för (prop.1999/2000:1 utg.omr. 15 s. 12) gör regeringenbedömningen att de osäkra fordringarna - de somkanske kommer att behöva skrivas av - uppgår tillmellan 4 och , beroende på vilkaantaganden man gör om den ekonomiska utvecklingen.Regeringen har, liksom oppositionspartierna,uppfattningen att studielån skall betalas tillbaka.Det modifierade annuitetssystem som utskottet justhar behandlat skall medverka till detta. Samma syftehar förslaget att det maximala antalet veckor förrätt till studielån skall begränsas successivtfr.o.m. skall systemet inteavskräcka någon från att studera. Det bör därförenligt regeringen liksom vara så attstudielån som en studerande har tagit emot under tiddå han eller hon har varit sjuk skall kunna skrivasav helt eller delvis, liksom skuld som återstår närlåntagaren avlidit eller när det finns synnerligaskäl som t.ex. varaktigt nedsatt betalningsförmågapå grund av sjukdom eller handikapp. Avskrivning viduppnådd pensionsålder skall också finnas kvar, menregeringen föreslår att gränsen sätts . Som motivering för denna höjning pekarregeringen på att det nya ålderspensionssystemet germöjlighet att skjuta upp pensionsavgången någoteller några år.Bestämmelser om avskrivning finns i 4 kap. 22-25 §§i den föreslagna studiestödslagen.Kristdemokraterna hävdar i motion 1999/2000:Ub9 attstudielån skall betalas tillbaka och att det stridermot denna grunduppfattning att ha en faståldersgräns då skulden skrivs av (yrk. 15).Avskrivning vid dödsfall eller om det finnssärskilda skäl bejakas däremot av motionärerna.Centerpartiet föreslår i motion 1999/2000:N214 attdet i de regionala tillväxtavtalen skall kunnainföras en möjlighet att skriva av studieskulder fördem som bosätter sig i regionalpolitisktprioriterade områden (yrk. En liknandeuppfattning framförs i motion 1999/2000:Ub704 (c),där motionären föreslår att frågan skall utredas,antingen separat eller som en del av denregionalpolitiska utredningen. I motion1999/2000:Ub813 (c) föreslås att län får bliförsöksområde för en sådan avskrivning (yrk. 6).U t s k o t t e t föreslår att ställersig bakom regeringens förslag och avslårmotionsyrkandena.Det råder ingen oenighet om att studieskulder skallbetalas tillbaka. Det nya systemet för återbetalningkommer enligt utskottets bedömning att göra dettatydligare för låntagarna, som behovet avavskrivning vid uppnådd pensionsålder kommer attminska. Utskottet anser inte att möjligheten tillavskrivning skall avskaffas.Ett viktigt krav på det statligastudiestödssystemet är att det uppfattas somrättvist av de berörda. Att använda systemet som ettregionalpolitiskt instrument kan komma i konfliktmed detta krav. Utskottet är inte berett att förordanågot sådant, oavsett om det skulle gälla försök iett enda län eller mera generellt. I sammanhangetnoterar utskottet att regeringen ibudgetpropositionen för har redovisat enberäkning av det regionala tillväxtkapitalet åren2000-2002, dvs. de finansiella ramarna för insatseri tillväxtavtalen (prop. 1999/2000:1 utg.omr. Utgiftsområde 15 Studiestöd ingår inte iberäkningen.Kristdemokraterna tar i motion 1999/2000:Ub9 upptanken på avdragsrätt för räntor på studielån vidtaxeringen samt bonus vid återbetalning (yrk. Även motion 1999/2000:Ub709 (kd) tar upptanken på bonus (yrk. 2).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Som utskottet redovisat i det föregående skalllåntagaren betala en ränta som utgör avRiksgäldskontorets genomsnittliga upplåningsränta detre närmast föregående åren. Denna minskning med30 % motsvarar rätten till avdrag förkapitalinkomster i skattesystemet. Regeringensförslag till ny studiestödslag innefattar möjlighetför regeringen att meddela föreskrifter om bonustill låntagare som betalar tillbaka större belopp ändet fastställda årsbeloppet (4 kap. 20 §).Motsvarande möjlighet finns i den nu gällandestudiestödslagen. Utskottet utgår från attregeringen kommer att använda sig av den möjlighetenom regeringen bedömer att detta skulle vara gynnsamtför statsfinanserna.Pensionsrätt för studierEnligt beslut skall studiermed studiemedel kunna grunda pensionsrätt enligtsärskilda regler (prop. 1997/98:151, bet. SfU13,rskr. Till utformningen av dessa regler skulleregeringen återkomma i samband med förslag om ettreformerat studiestödssystem.Regeringen föreslår nu lagregler om detta.Innebörden är att en studerande som läser medstudiemedel skall för varje sådant år tillgodoräknasett s.k. pensionsgrundande belopp som motsvarar138 % av det studiebidrag som han eller hon harfått. Detta skall gälla retroaktivt fr.o.m. den 1januari 1995. Anledningen till att detpensionsgrundande beloppet är högre än det studie-bidrag som lämnats är att studiebidraget inte - somtidigare varit tänkt - skall göras skattepliktigt.Bland annat administrativa skäl talar emot att ettbeskattat studiebidrag införs. När regeringen kommitfram till förslaget om avstudiebidragsbeloppet har den beaktat antagengenomsnittlig sidoinkomst för studerandekollektivetsamt skattereglernas påverkan.U t s k o t t e t föreslår att ställersig bakom regeringens förslag.Administrationen av det nya systemetRegeringen föreslår att studiestödsadministrationenäven i fortsättningen skall vara en statligmyndighetsuppgift och handhas av CSN. Därmed skapasförutsättningar för en likformig och rättvistillämpning och en hög kostnadseffektivitet,som den studerandes självständighet ifråga om val av utbildning och studieort stärksgenom att studiestödsadministrationen är skild frånutbildningsadministrationen.Att studiestödet skall handhas av CSN anges i 1kap. 2 § i den föreslagna studiestödslagen.Moderata samlingspartiet föreslår i motion1999/2000:Ub812 ett tillkännagivande om att allastudenter skall ha rätt till kvalificeradprivatekonomisk rådgivning, något som inte utanvidare kan förenas med stelbent myndighetsutövning.CSN:s roll och uppgifter behöver därför förändras(yrk. I motion 1999/2000:Ub10, där Moderaternaföreslår avslag på hela propositionen, sägs attCSN:s monopol på hantering, rådgivning ochutbetalning av studielånen bör slopas. I motion1999/2000:Ub706 (m) föreslås ett tillkännagivande omatt CSN bör läggas ner (yrk. Motionärenanser att man i stället kan låta banker och andrafinansiella företag administrera studiestödet ochatt staten bör begränsa sig till att bevilja lånenoch garantera återbetalningen.Kristdemokraterna föreslår i motion 1999/2000:Ub9en utredning för att se över vilka valmöjligheterden enskilde kan ges när det gälleradministrationen av låneutbetalningen (yrk. Idagsläget är det angeläget att ge CSN rimligaförutsättningar att sköta sina uppdrag, heter det imotionen.Även önskar enligt motion 1999/2000:Ub5en utredning av olika modeller för att fler än CSNskall kunna hantera utbetalningen av studielån ocheventuellt också återbetalningen (yrk. 12).Konkurrens bör råda, så långt det är möjligt, ansermotionärerna.U t s k o t t e t delar regeringens uppfattningatt hanteringen av studiestödssystemet bör vara enstatlig myndighetsuppgift och skötas av CSN.Riksdagen bör enligt utskottets mening avslåmotionsyrkandena.Enligt utskottets uppfattning, som också delas avflera av motionärerna, bör CSN ansvara förbeviljandet av studiestöd. Den ordning somregeringen föreslår, att CSN också sköter bådeutbetalning och återbetalning, har enligt utskottetsmening väsentliga fördelar både för staten och förstudenten. För bankerna skulle det självfallet varamycket fördelaktigt att få studenterna som kunderoch låntagare utan att banken behöver löpa någrakreditrisker. Om man tänker sig att bankerna självaskulle få avgöra lånevillkoren, skulle trygghetenför studenterna minska kraftigt jämfört med detsystem som regeringen föreslår. Bankernasmöjligheter att nå kontakt med studenterna och gedem privatekonomisk rådgivning är med nuvarandesystem mycket goda, eftersom studiemedel utbetalastill det bankkonto som studenten själv väljer.Utskottet räknar med att regeringen inte avser attändra på den ordningen.Folkpartiet föreslår i motion 1999/2000:Ub5 etttillkännagivande om att studenten skall gesmöjlighet till ett medvetet val av lånenivå (yrk.13). Studenten bör ges möjlighet att ange önskatlånebelopp upp till maxnivån, heter det i motionen.Folkpartiet tänker sig också att studenterna skullekunna erbjudas ett alternativ med en högre lånedel istudiemedlen, mot löfte om viss avskrivning efteravlagda examina.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.När det gäller möjligheten att själv ange önskatlånebelopp är yrkandet tillgodosett inom dagenssystem. Det finns ingen anledning att befara attregeringen eller CSN skulle ta bort den när systemetreformeras. Tanken att koppla samman en högrelånedel med löfte om avskrivning är utskottet inteberett att ställa sig bakom.I motion 1999/2000:Ub709 (kd) föreslår motionärernaen utredning av möjligheterna att sälja ut densamlade studielånestocken på marknaden (yrk. Enförutsättning skulle vara att villkoren förstudenterna blir lika fördelaktiga som i dagenssituation, eller fördelaktigare.U t s k o t t e t anser att bör avslåyrkandet.Liksom motionärerna anser utskottet att villkorenför studenterna inte kan få försämras. Det är svårtatt se varför någon skulle ha intresse av att taöver studielånestocken och driva in skulderna utanatt kunna göra sig vinst genom detta. Motionärernasidé är enligt utskottets mening orealistisk, och detfinns ingen anledning för att begära enutredning i frågan.Regeringen anser att liksomhittills skall ha ansvaret för upplåning av medelför studielån.U t s k o t t e t föreslår att godkännerdetta.Principerna för hur räntan på studielån skallbestämmas bör enligt regeringen vara desamma somhittills, nämligen att räntan skall bygga på ettovägt genomsnitt av emissionsräntorna påstatsskuldväxlar och statsobligationer under desenaste tre åren. För låntagaren skallupplåningsräntan minskas , svarande moträtten till avdrag för kapitalkostnader iskattesystemet. Räntan skall fastställas avregeringen för kommande kalenderår.U t s k o t t e t föreslår att godkännervad regeringen förordat.LagregleringenDet reformerade studiestödet skall enligtregeringens förslag regleras i en ny studiestödslag.Vissa delar av dess innehåll har beskrivits i detföregående.Bestämmelser om studiehjälp till ungdomar igymnasial utbildning finns i andra kapitlet ochmotsvarar i allt väsentligt 3 kap. i 1973 årsstudiestödslag. Dock föreslås att de närmareförutsättningarna för studiehjälp under sjukdomskall framgå av föreskrifter utfärdade av regeringeni stället för att anges i lagen.Det tredje kapitlet handlar om studiemedel. Därföreslås i 3 § att den övre åldersgränsen förstudiemedel höjs till . En bestämmelse förs ini 5 § om att studierna måste pågå av minst för attstudiemedel skall kunna beviljas. I nuvarandestudiestödslag finns krav på minst 15 dagarsstudietid vid heltidsstudier eller minst 30 viddeltidsstudier. Bestämmelser om prövning avstudieresultat finns i 6 och 7 §§ och motsvarar denu gällande. I 14 § finns bestämmelser omtilläggslån, som skall kunna lämnas under högst 120veckor till studerande som fyller minst 25 år.Möjlighet till tilläggslån för vissa merkostnaderregleras i 15 § och motsvarar vad som gäller i dag.Föreskrifter om studiemedel under sjukdom skall -på samma sätt som när det gäller studiehjälp -meddelas av regeringen (24 §).I femte kapitlet finns regler om återkrav avstudiemedel. De motsvarar i allt väsentligt det somgäller i dag.Regeringen föreslår att beslut av CSN omtilldelning eller återkrav av studiemedel skallkunna överklagas. Därför inrättas enöverklagandenämnd, som skall bestå av en ordförande,som är eller har varit ordinarie domare, och iövrigt av jurister och personer med särskild insikti studerandes förhållanden och med särskildsakkunskap om utbildningsväsendet. Samtligaledamöter skall utses av regeringen. Bestämmelser omrätt att överklaga och om överklagandenämnden finnsi 6 kap. 10 och 11 §§.Regeringen föreslår att den nya studiestödslagenskall träda i kraft . Till studerandesom före detta datum har påbörjat en utbildning ochbeviljats svux eller svuxa skall sådant studiestödunder en övergångstid kunna lämnas enligt äldrebestämmelser.U t s k o t t e t föreslår med hänvisning tillutskottets ställningstaganden i det antar regeringens förslag till studie-stödslag.Lagregleringen av pensionsrätt för studier skallenligt regeringen ske på följande sätt.Bestämmelser förs fr.om. in ilagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension ochtillämpas fr.o.m. . Eftersomdessa bestämmelser hänvisar till studiestödslagen,som ersätts av en ny sådan , ändraslagen om inkomstgrundad ålderspension dels den 1januari, dels (lagförslagen 2.15 och2.16 i propositionen). Bestämmelserna om retroaktivberäkning för förs in i lagen(1998:675) om införande av lagen (1998:674) ominkomstgrundad ålderspension (lagförslag 2.17).U t s k o t t e t föreslår att antardessa lagförslag.I propositionen föreslås också ändringar i ett stortantal andra lagar. Ändringarna föranleds av dels atten ny studiestödslag ersätter den , dels avatt vissa studiestödsformer (svux, svuxa,korttidsstudiestöd, internatbidrag, timersättning)skall försvinna.Lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgiftändras enligt beslut(prop. 1999/2000:1, bet. FiU1, rskr. Dennaändring, som föreslogs i budgetpropositionen, varinte markerad i regeringens lagförslag 18 i dennaproposition. bör anta lagförslaget medbeaktande av ändringen.När antog regeringensförslag till socialförsäkringslag (prop.1998/99:119, bet. 1999/2000:SfU3, rskr. 12) gjordespå förslag av socialföräkringsutskottet enredaktionell ändring i 3 kap. 13 § första stycket.Riksdagen bör därför anta regeringens lagförslag 21i denna proposition med beaktande av ändringen.Vissa av lagförslagen i denna proposition har avutskottet överlämnats till andra utskott, därför attde rör lagrum som är föremål för prövning även däroch besluten därför bör samordnas. Det gällerförslagen till lag om ändring i lagen (1991:586) omsärskild inkomstskatt för utomlands bosatta (hemst.8 i prop. ), lag om ändring i inkomstskattelagen(1999:000) (hemst. 22) och lag om ändring i lagen(1999:000) om ikraftträdande av inkomstskattelagen(hemst. 23), vilka utbildningsutskottet haröverlämnat till skatteutskottet för samordning vidbehandlingen av proposition 1999/2000:2Inkomstskattelagen.Vidare har utbildningsutskottet tillsocialförsäkringsutskottet överlämnat förslaget tilllag om ändring i lagen (1962:381) om allmänförsäkring (hemst. 3) och förslaget till lag omändring i lagen (1994:308) om bostadstillägg tillpensionärer (hemst. 13) för samordning vidbehandlingen av proposition 1999/2000:4 Vilandeförtidspension.U t s k o t t e t har inget att invända mot deövriga förslag till lagändringar som regeringen harlagt fram i den proposition som behandlas (hemst.2, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 14, 18, 19, 20 och21).Övriga frågorNågra motioner tar upp frågor som inte är direktberörda av regeringens förslag i propositionen mensom anknyter till studiestödet.Folkpartiet begär i motion 1999/2000:Ub5 etttillkännagivande om att utbildningspremien måstehöjas (yrk. För att kunskapsförsörjningen iSverige skall kunna möta framtidens krav krävs attlönebildningen, skattesystemet, de olikabidragssystemen m.m. ges en sådan utformning attkunskap och kompetens premieras, heter det imotionen.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Utskottet delar uppfattningen att alla de nämndafaktorerna har betydelse för kunskapsförsörjningenoch för den s.k. utbildningspremien. Lönebildningenär ett område där statens inflytande är begränsat.Skattesystemet och de olika bidragssystemenbehandlas av skilda utskott i . På dessasystem finns det även andra anspråk än att de skallbidra till att höja utbildningspremien. Utskottetutgår från att regeringen alltid strävar efter attfinna en god avvägning mellan olika befogadeintressen.Enligt regeringen är studiemedelssystemet tänkt attfungera tillsammans med andra trygghetssystem.Studerande med försörjningsbörda har såledesmöjlighet till kompletterande ekonomiskt tillskott,främst barnbidrag och bostadsbidrag.Kristdemokraterna skriver i motion 1999/2000:Ub9att de inte delar regeringens åsikt att speciellabehov tillgodoses inom ramen för andra förmånssystem(yrk. De vill diskutera studenternas ekonomiskahelhetssituation, inklusive studiemedel. Tilläggslånmed en nedre åldersgräns är inte en hållbarlösning av denna situation, anser de (yrk. 6).Särskilt vill de att regeringen skall återkomma tillriksdagen med en konsekvensanalys av situa- tionenför studerande med barn (yrk. 7).U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Riksdagen har fastställt utgiftsramar . I dessa ramar för utgiftsområdena12 och 15 ingår resurser för att höja barnbidragetoch studiebidraget i studiehjälpssystemet fr.o.m.den 1 januari 2000. I de preliminära utgiftsramarnaför ingår en ytterligare höjning avbeloppen i dessa bidrag. Regeringen har i denproposition som behandlas meddelat sin avsikt attutse en särskild utredare som skall göra en översynav bl.a. de familjeekonomiska stöden, där särskiltmarginaleffekter i förhållande till andra stödformeroch skatteregler kommer att analyseras (prop. Utskottet vill också påminna om regeringensförslag till maxtaxa i barnomsorgen.Kraven på studieresultat - som inte kommenteras ipropositionen - tas upp i flera motioner.Kristdemokraterna anser att de förslag tillskärpning av dessa krav som Studiestödsutredningenlade fram bör genomföras (mot. 1999/2000:Ub9yrk. De anser också att kontrollen avstudieaktivitet är för slapp och borde ses över nären reform genomförs (mot. 1999/2000:Ub708 yrk. 3).Båda dessa skärpningar ingår i Kristdemokraternaskalkyl för finansiering av ett höjt eller helstslopat fribelopp.Som nämnts i det föregående ingår det iCenterpartiets förslag till nytt studiestödssystematt kraven på studieresultat skall skärpas.Enligt motion 1999/2000:Sf247 (kd) börstudiemedelssystemet utformas så att det intemissgynnar den som blir gravid (yrk. Motionärenanser att studielånesystemet inte automatiskt fårstraffa den som presterar mindre på grund avbarnafödande.Motionerna 1999/2000:Ub7 (fp) och 1999/2000:Kr509(m) tar upp svårigheterna för elitidrottare attprestera studieresultat i samma takt som andra. andra motionen föreslås att studietakten förelitidrottare skall kunna reduceras från 30 till 20poäng per studieår (yrk. Enligt båda motionernabör verklig elitidrott kunna betraktas som ettsynnerligt skäl för att bevilja studiemedel längretid än enligt huvudreglerna.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandena.Kraven på studietakt för att få fortsattastudiemedel har inte reglerats istudiestödslagen utan i bestämmelser som CSN harutfärdat med stöd av regeringens bemyndigande.Utskottet anser inte att bör uttala sig omdetaljinnehållet i dessa bestämmelser.Enligt förslaget till studiestödslag skall vidbedömningen av studieresultat hänsyn tas till"förhållanden av personlig natur som kan antas hainverkat på studieresultaten" (3 kap. 7 § andrastycket). Motsvarande bestämmelse gäller i dag.Enligt de föreskrifter som CSN har utfärdat skallsom sådana förhållanden räknas egen sjukdom, näraanhörigs sjukdom, dödsfall i familjen, vård av sjuktbarn, vård av närstående, barnpassningssvårigheteroch andra liknande omständigheter som den studerandeinte kunnat råda över (CSNFS 1995:16). Under enperiod då man inte alls studerar kan man intebehålla studiemedel. Utskottet är inte berett attförorda en ändring på den punkten. Särskilda reglergäller och bör fortsätta att gälla när denstuderande själv är sjuk.Idrottsutövning på elitnivå bör enligt utskottetsmening inte finansieras genom studiestödssystemet.Ett tillkännagivande om invandrares språkkunskaperbegärs i motion 1999/2000:Ub250 (s). Motionärenpekar på att det inte längre finns någonstudiestödsform för personer som går miste omarbetsinkomst eller a-kassa när de deltar isvenskundervisning för invandrare (sfi). Mångainvandrare som behöver sfi har så lite kunskaper isvenska att de inte kan delta i t.ex. komvux, vilketannars skulle ge dem tillgång till studiestöd ävenför sfi-studierna. Det är inte den organisatoriskaformen av ett stöd som är det primära, utan attdenna grupp invandrares behov av ökadespråkkunskaper kan tillgodoses, skriver motionären.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet om tillkännagivande.Det är angeläget att uppmärksamma behovet av ökadespråkkunskaper hos denna grupp och utskottet serdärför positivt på att regeringen, ibudgetpropositionen för , meddelar sin avsiktatt utreda frågan om huruvida sfi organisatorisktbör föras in i komvux.I motion 1999/2000:Ub714 (s) tar motionären uppbehovet av att se över finansieringenorganisatoriskt och ekonomiskt av kortaanpassningskurser. Det gäller kurser för personersom har drabbats av funktionshinder och därmed fåtten ny livssituation. kombineraskorttidsstudiestöd och internatbidrag - som skallavskaffas - med bidrag från landsting, kommuner ochStatens utbildningsstöd(SISUS). Enligt motionären kan SISUS inte längrekompensera deltagarna fullt ut.U t s k o t t e t föreslår att avslåryrkandet.Som nämnts tidigare är det regeringens avsikt attresurser motsvarande de som avsätts tillkorttidsstudiestöd och internatbidrag i ställetskall anvisas som statsbidrag till vissaorganisationer, bl.a. handikapporganisationer, för iprincip samma utbildning som i dag.Kunskapslyftskommittén har i uppdrag bl.a. attanalysera vilka åtgärder som kan gefunktionshindrade möjlighet att studera på villkorsom är likvärdiga med övriga vuxenstuderandes.Kommittén meddelade i sin ? Andra året med att denavser att i slutbetänkandet återkomma till frågornakring studiefinansiering för studerande medfunktionshinder (SOU 1999:39). Utredningen skallvara slutförd . Utskottetanser att bör avvakta utredningensresultat och regeringens beredning av frågan. beträffande avslag på propositionenatt avslår motionerna 1999/2000:Ub8 yrkandena 1och 2 samt 1999/2000:Ub10 yrkandena 1 och 2,res. 1 (m) - delvisres. 2 (c) - delvis2. beträffande finansieringen av ett nyttstudiestödssystematt avslår motionerna 1999/2000:Ub5 yrkande 6 och1999/2000:Ub8 yrkande 4,res. 2 (c) - delvisres. 3 (fp) - delvis3. beträffande en bred politisk förankringav ett nytt studiestödssystematt avslår motion 1999/2000:Ub9 yrkande 1,res. 4 (kd) - delvis4. beträffande de övergripande målen förstudiestödet m.m.att med avslag på motionerna 1999/2000:Ub8 yrkande3 och 1999/2000:Ub10 yrkande 3 godkänner vadregeringen förordat,res. 1 (m) - delvisres. 2 (c) - delvis5. beträffande rekryteringen till högreutbildningatt avslår motion 1999/2000:Ub5 yrkandena 4 och 5,res. 3 (fp) - delvis6. beträffande totalbeloppet förstudiemedlenatt med avslag på motion 1999/2000:Ub5 yrkande 8godkänner vad utskottet anfört,res. 3 (fp) - delvis7. beträffande den generella bidragsdeleni studiemedlenatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub5yrkandena 2 och 14, 1999/2000:Ub9 yrkande 2 och1999/2000:Ub813 yrkande 10 godkänner vadutskottet anfört,res. 4 (kd) - delvisres. 2 (c) - delvisres. 3 (fp) - delvis8. beträffande det högre studiebidragetatt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub5yrkandena 9 och 10, 1999/2000:Ub9 yrkandena 8och 9 samt 1999/2000:Ub11 dels godkänner vadutskottet anfört om bidragets nivå och målgrupp,dels godkänner vad regeringen förordat om ensärskild resursram,res. 4 (kd) - delvisres. 3 (fp) - delvis9. beträffande tid som studiemedel fårlämnas föratt med avslag på motionerna 1999/2000:Ub9yrkandena 10 och 11 godkänner vad utskottetanfört,res. 4 (kd) - delvis10. beträffande treterminssystem inomhögskolanatt avslår motion 1999/2000:Ub5 yrkande 11,res. 3 (fp) - delvis11.